Konkurs "Kompozicija mladog vojvođanskog autora". - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Vojvođanski simfonijski orkestar raspisao je konkurs „Kompozicija mladog vojvođanskog autora“.\nCilj konkursa je podsticanje i razvoj savremenog muzičkog stvaralaštva, posebno simfonijske muzike mladih vojvođanskih kompozitora.\nPravo učešća imaju studenti Muzičkog departmana, odsek kompozicija, Akademije umetnosti Univerziteta u Novom Sadu i akademski kompozitori iz Vojvodine (koji trenutno žive ili su rođeni na teritoriji Vojvodine ili su diplomirali na Akademiji umetnosti u Novom Sadu).\nUčesnici Konkursa ne mogu biti rođeni pre 1. januara 1975. godine.\nKompozicija kojom autori žele da učestvuju na konkursu treba da je pisana za solo instrument i simfonijski orkestar – a due, mora trajati najmanje 12, a najviše 20 minuta i ne sme biti prethodno izvođena ili objavljivana.\nPrijava na konkurs šalje se anonimno, pod šifrom, u dve odvojene koverte i isključivo poštom.\nKonkurs je otvoren do 30. novembra, a detaljnije informacije mogu se dobiti telefonom na broj 021 6622 731 i 069 622 731, ili putem mejla vsimfonic@gmail.com, kao i na sajtu www.vso.org.rs.\nPobedičku kompoziciju izabraće tročlani žiri koji će činiti eminentni umetnici iz oblasti muzike, a odluka će biti objavljena do 1. januara 2016. godine na sajtu Vojvođanskog simfonijskog orkestra, kao i na zvaničnoj Facebook stranici.\nNagrada za prvoplasinarog autora ili autorku sastoji se od novčanog dela u iznosu od 60.000 dinara i premijernog izvođenje kompozicije na jednom od koncerata Vojvođanskog simfonijskog orkestra tokom 2016. godine.\nIsključenja struje za sutra\nDuhovno veče u MZ Blok B


Okupljanje u Mostaru - Tijana - profesionalni fotograf\nby Tiyana Angažmani, Inspiracija, Projekti, Video\t23 jula, 2018\nU slučaju da ste kao i ja, vrlo malo znali o gradu Mostaru, onda vam preporučujem knjigu - obiman projekat o ulozi srpskih porodica u vreme kulturnog i ekonomskog procvata grada. Bilići, Dokići, Jelačići, Peške i Šaini su imali značajan uticaj na život ovoga grada u 19. i 20. veku.\nPorodično okupljanje je zaokruženo u monumentalnoj knjizi od preko 300 stranica, koju je objavio izdavač Svet knjige. Potomci porodica su uključeni u stvaranje ove knjige sa svojim svedočenjima, sećanjima i anegdotama.\nUvodnu reč je napisao vladika Grigorije, a ostale tekstove potpisuju B. Peško, S. Andrejević, Z. Serdarević, D. Mastilović, I. Šain, R. Krulj i još autora potomaka porodica.\nMaja 2016. godine sam fotografisala ovo svečano okupljanje i fotografije se nalaze u knjizi, ali osim njih, knjiga obiluje istorijskim podacima, dokumentima i fotografijama. Dok se listaju stranice, u tekstovima sećanja i opisima grada, oseti se neka žal i seta za vremenom laganog, intimnog, porodičnog života, prijateljska i srdačna atmosfera gradića i međuljudska bliskost koja ne znam da li je proizišla iz te blage klime ili jednostavno dobroćudnog naroda.


Partibrejkers slave 30 godina – CLUBBING.RS\nPartibrejkers slave 30 godina\nJanuary 20, 2012 • No Comments •Najave\n"Jedan veliki koncert da ne bi pravili više manjih. S obzirom da smo prvi put 1985. godine svirali u Hali sportova znamo da je to okej objekat. Odgovara nam", naglašava frontmen Brejkersa.\nPartibrejkers su za tri decenije objavili niz hvaljenih albuma i izuzetno slušanih pesama, čime su uticali, kao skoro nijedan drugi domaći bend do sada, na brojne druge mlađe izvođače u Srbiji i regionu. Svirali su od malih klupskih prostora poput Dadova i kluba SKC-a, do velikih prostora kao što je stadion Tašmajdan 1996. ili Kalemgdan 1997. godine, pred više stotina, hiljada i desetina hiljada posetilaca. Na šta je Cane posebno ponosan?\n"Što imam svoju decu. Ja sam čovek kome ostaju najružnije stvari prve na pameti. Drago mi je što živim od muzike i radim ono što volim. Da sam se više razumeo sa nekim ljudima, da sam imao smisleniji i konstruktivniji odnos, verovatno bih se sa radošću svega sećao. Ovako, okej je sve bilo. Nadam se da smo znaćili nešto ljudima i da im značimo i dalje nešto".


21.09.2020 / 14:17 BiH - Sarajevo\nFoto:Ured Vlade FBiH za odnose s javnošću\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o podršci porodicama s djecom upriličena je danas u zgradi Parlamenta Federacije Bosne i Hercegovine, a Federalno ministarstvo rada i socijalne politike održalo ju je u skladu sa zaključcima oba doma Parlamenta Federacije BiH.\nCijeneći trenutni sistem zaštite porodice s djecom u Federaciji BiH socijalno nepravičnim, fiskalno neodrživim i ekonomski neefikasnim, Ministarstvo je nastojalo kroz predložena zakonska rješenja postići nekoliko osnovnih ciljeva od kojih je posebno važno naglasiti uspostavljanje socijalno pravičnijeg i fiskalno održivijeg funkcioniranja sistema zaštite porodice s djecom, ukidanjem diskriminacije po osnovu mjesta življenja, te izjednačavanje prava djece u Federaciji BiH, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću Vlade FBiH.\n- Kvalitet sistemske podrške porodici s djecom posebno siromašnim porodicama predstavlja jedno od osnovnih pitanja svakog progresivnog društva. Taj odnos u dobrom dijelu zavisi i od ekonomskih mogućnosti, a predstavlja i jedan od osnovnih oblika borbe protiv siromaštva - kazao je federalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača.\nŠto se tiče prava na naknadu plaće porodilji u radnom odnosu za vrijeme dok odsustvuje s posla radi trudnoće, porođaja i njege djeteta, Zakon predviđa da će se ona nastaviti isplaćivati u skladu s propisima iz oblasti socijalne i dječje zaštite do dana početka njegove primjene nakon čega će se regulirati propisima iz oblasti zdravstvenog osiguranja.\nTakođer, Zakonom je predviđeno i obilježavanje “Dječje nedjelje” prve sedmice oktobra s ciljem poticanja i organiziranja raznovrsnih kulturno-obrazovnih, rekreativnih i drugih manifestacija posvećenih promoviranju Konvencije o pravima djeteta i poduzimanja drugih mjera i akcija za unapređenje razvoja brige o djeci i direktne podrške djeci radi njihovog efikasnijeg odgoja, obrazovanja i inkluzije, kao i podrške djeci koja izlaze iz sistema javne brige.\nNa kraju rasprave, Federalno ministarstvo rada i socijalne politike je zaduženo da prilikom izrade prijedloga ovog zakona razmotri sve primjedbe, prijedloge i sugestije iznesene u toku javne rasprave, kako bi bio izrađen konačan tekst zakona koji će u primjeni postići svoju svrhu, navodi se u saopćenju Federalnog ministarstva rada i socijalne politike, koje prenosi Ured za odnose s javnošću Vlade FBiH.


Šifra delatnosti - najbitnije smernice | TT Group\nOdabir i registracija pretežne delatnosti firme je jedna od prvih i osnovnih (administrativnih) obaveza prilikom njenog osnivanja.\nDelatnost se utvrđuje opštim pravnim aktom, ugovorom o osnivanju privrednog društva, statutom, i može biti jedna od niza definisanih aktivnosti na polju proizvodnje i prometa robe i pružanja usluga kao i obavljanje drugih delatnosti na tržištu (trgovinsko zastupanje, komision, posredovanje, prevoz, uskladištenje…), koja ima veze sa sticanjem profita kao osnovnim funkcijom osnivanja privrednog društva.\nPoslovanje privrednih društava u Republici Srbiji regulisano je prevashodno Zakonom o privrednim društvima („Sl. glasnik RS“, br. 36/2011, 99/2011, 83/2014 – dr. zakon i 5/2015).\nNačin registracije privrednih društava propisan je Zakonom o postupku registracije u Agenciji za privredne registre („Sl. glasnik RS“, br. 99/2011 i 83/2014). Sama klasifikacija delatnosti (opšti standard prema kojem se razvrstavaju jedinice razvrstavanja u delatnosti) razvrstana je u sektore, oblasti, grane i grupe delatnosti – Vlada Republike Srbije donela je Uredbu o klasifikaciji delatnosti (Sl. glasnik RS, br. 54/2010), kojom su delatnosti detaljno klasifikovane, sa nazivima, šiframa i opisima i prema oblastima, to jest sektorima.\nŠta je osnovni cilj klasifikacije delatnosti\nOsnovni cilj klasifikacije delatnosti, kao alata za razvrstavanje firmi prema ekonomskoj delatnosti, jeste obezbeđenje podataka koji mogu biti korišćeni za planiranje statističkih istraživanja, kao I za prikupljanje i obradu podataka i prezentovanje i analizu statističkih rezultata prema delatnostima.\nPretežna delatnost, inače, obuhvata najmanje 51 odsto sveukupnih delatnosti jedne firme, što upućuje na to da se ona može baviti i nekim drugim delatnostima koje su zakonom dozvoljene.\n(Zakon Republike Srbije o privrednim društvima : svi privredni subjekti registruju pretežnu delatnost, odnosno onu delatnost kojom će se najviše baviti.)\nU slučaju da je aktom o osnivanju predviđeno obavljanje više delatnosti privrednog društva, pretežna delatnost se utvrđuje na osnovu toga u kojoj delatnosti se ostvaruje najveća bruto zarada u prethodnoj kalendarskoj godini.\nAko firma ima nameru da se bavi različitim delatnostima (recimo maloprodaja i proizvodnja), moguće je da kao preduzetnička radnja formira prostor van poslovnog sedišta u vidu izdvojene jedinice sa posebnom šifrom delatnosti, a kao privredno društvo ogranak.\nPrivredni subjekti mogu da obavljaju i druge delatnosti koje nisu zakonom zabranjene, nezavisno od toga da li su predviđene osnivačkim aktom ili statutom. Odnosno, pored pretežne delatnosti firma može da obavlja i sve druge delatnosti, ukoliko za njihovo obavljanje nije neophodna posebna dozvola ili licenca (agencija za promet, nekretninama, prodaja oružja ili lekova, pružanje advokatskih usluga, poslovi sudskog tumača, posredovanje pri zapošljavanju, menjački, bankarski I poslovi osiguranja…).\nAko firma ima nameru da se bavi različitim delatnostima (recimo maloprodaja i proizvodnja), moguće je da kao preduzetnička radnja formira prostor van poslovnog sedišta u vidu izdvojene jedinice sa posebnom šifrom delatnosti. Reč je o ogranku privrednog društva, čija se delatnost razlikuje od njegove pretežne delatnosti.\nDelatnost privrednog društva se može promeniti, naravno uz saglasnot osnivača: proširiti, suziti ili potpuno izmeniti.\nPrilikom otvaranja firme važno je posebno voditi računa o izboru pretežne šifre delatnosti ukoliko osnovači nameravaju da konkurišu za dobijanje sredstava za finansiranje start up-a od strane države ili nevladinih organizacija.\nO tome kako je najboje da se izabere šifra delatnosti, pogledajte ovaj video, odnosno angažujte knjiguvođu.\nBudući da oni skoro po pravilu ne odobravaju sredstva za obavljanje trgovinske delatnosti, preporučuje se da šifra delatnosti bude proizvodna ili uslužna, a planira li se i trgovinska delatnost, ona bi trebalo da bude registrovana u izdvojenom, dakle, trgovinskom prostoru.\nZa preduzetnike koji vode knjige i preduzeća u vidu DOO šifra delatnosti nije od nekog posebnog značaja. Značajnija je za preduzetnike koji spadaju u kategoriju takozvanih paušalaca, budući da se na osnovu pripadanja jednoj od sedam definisanih kategorija određije paušalni porez.\nPutujete odavde: TT Group > Video blog > > Saveti > Šifra delatnosti – najbitnije smernice


POLOVINA FAKULTETA ČEKA NA AKREDITACIJU: Agencija za razvoj visokog obrazovanja BiH neusaglašena sa Agencijom za akreditaciju RS | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.11.2020. • 22:07 SrbijaDanas/Novosti\nNeslaganje Agencije za visoko obrazovanje BiH i Agencije za akreditaciju RS dovodi do problema oko akreditovanja visokoškolskih ustanova\nViše od polovine visokoškolskih ustanova upisanih u registar Agencije za akreditaciju Republike Srpske nije upisano i u registar Agencije za razvoj visokog obrazovanja BiH ili im je akreditacija istekla.\nŠest visokoškolskih ustanova iz RS nije upisano u registar zajedničke Agencije na nivou BiH, a to su Visoka škola za informacione tehnologije, ekonomiju i preduzetništvo i Visoka škola "Koledž kozmetologije i estetike" iz Banjaluke, Slobomir P Univerzitet i Univerzitet "Bijeljina" iz Bijeljine, kao ni Visoka škola za ekonomiju i informatiku i Visoka medicinska škola iz Prijedora.\nPrema HEA BiH, ustanove u postupku reakreditacije su Univerzitet za poslovne studije Banjaluka, Visoka škola Banjaluka koledž, Nezavisni univerzitet Banjaluka i Univerzitet Sinergija Bijeljina. Akreditacija je istekla i Komunikološkom koledžu Kapa Fi Banjaluka i Visokoj školi za uslužni biznis Istočno Sarajevo-Sokolac.\nKod HEA BiH Panevropski univerzitet Apeiron Banjaluka se vodi kao akreditovan, a kod HEA RS je u postupku reakreditacije.\nSaglasni za pet ustanova\nZA svega pet visokoškolskih ustanova su obe agencije u registrima saglasne da su akreditovane, a to su Univerzitet u Banjaluci, Visoka škola za primenjene i pravne nauke "Prometej" i Univerzitet za poslovni inženjering i menadžment Banjaluka, Univerzitet u Istočnom Sarajevu i Visoka poslovno-tehnička škola Doboj.\nU registrima obe agencije nema Visoke medicinske škole zdravstva iz Doboja, koja ima rešenje za rad nadležnog ministarstva i radi, jer po tumačenju HEA RS u toku je izrada rešenja za upis u registar, dok je kod HEA BiH nema u aktima.\nGrupa "Licencirane i akreditovane visokoškolske ustanove - validne i priznate diplome" okupljena oko problema nelegalnog rada visokoškolskih ustanova u RS, sačinila je mape visokoškolskih ustanova Srpske, sa statusima koje imaju u entitetskoj i Agenciji za akreditaciju na nivou BiH.\n- Predlažemo rešenja nadležnima da se problem rada ovih ustanova rešava i sistem visokog obrazovanja u RS i BiH podigne na nivo koji zaslužuje - kaže član te grupe studentkinja Danijela Nikolić.\nfakultet univerzitet Republika Srpska Banjaluka


Prevencija kao ključ zdravlja - Radio televizija Pančevo\n18. januara 2020. 18. januara 2020. 0311\nVećina građana nema naviku da odlazi samoinicijativno na preventivne preglede kako bi povremeno kontrolisali zdravlje, već se na posetu lekaru odlučuju tek kada više ne mogu da trpe bol. Pored redovnih preventivnih pregleda koji mogu preduprediti razvoj mnogih bolesti važno je da vodimo računa o ishrani ali je i fizička aktivnost neophodna da bi čovek bio zdrav.\nSavremeno doba donelo nam je savremeni način života a za posledicu smo dobili konstantni stres, nervozu, i malo sna. Zbog previše obaveza smanjili smo fizičku aktivnost, uveli lošu, neredovnu ishranu. Imajući sve ovo u vidu preventiva je postala ključna za očuvanje zdravlja.\n“Kada govorimo o tome šta možemo sami da uradimo da bi očuvali svoje zdravlje, važno je smanjiti unos i povećati potrošnju da bi očuvali svoje zdravlje. Negde oko 2.000 kalorija treba da potrošimo uz neku umerenu fizičku aktivnost. Sada unos kalorija treba smanjiti i uz umerenu fizičku aktivnost brzo ćemo se osećati bolje” – navela je dr Ljiljana Lazić.\nU Srbiji se svakog dana desi 47 srčanih udara, a 15 ljudi umre od infarkta, dok od posledica kardiovaskularnih bolesti godišnje umre više od 55.000 ljudi, a kako preventiva kod naših građana nije razvijena sve je veći broj mladih ljudi koji obolevaju od srca.\nKada govorimo o preventivnim faktorima na koje možemo da utičemo važno je da odlazimo na preventivne preglede. Treba proveravati i pritisak, šećer i raditi druge analize koje mogu ukazati kakvo je naše zdravlje – navela je dr Ljilajna Lazić.\nNa žalost, građani Srbije još uvek nemaju dovoljno razvijenu svest o preventivnim pregledima. Mnogi sugrađani ne koriste organizovane skrining preglede koje im država i Ministarstvo zdravlja omogućavaju da besplatno obave. Zato je važno da se redovno obavljaju skrinig pregled na karcinom debelog creva, karcinom dojke i grlića materice. Odlazak na vreme kod lekara može život da spasi, kao i bolest otkrivena u početnoj fazi.\nDnevni boravak „Neven“ ponovo pruža usluge od 1. septembra


Uprkos sistemskom razaranju zdravstva, Betanija najbolje porodilište u Vojvodini | Moja Vojvodina\nPorodilišta u Srbiji dobila su prosečnu ocenu 3,61, dok je novosadska Betanija u istom rangu, ali ocenjena kao najbolje veliko porodilište u Srbiji u velikoj analizi roditeljskog portala Bebac.\nTačno 12.201 mama glasalo je u detaljnoj anketi i odgovaralo na brojna pitanja o uslovima boravka u porodilištima, od prijema, do odnosa lekara i babica prema pacijentkinja, pa sve do ishrane.\nIako bolji u odnosu na prethodno istraživanje iz 2016. godine, rezultati su poražavajući – brojna porodilišta funkcionišu sa neverovatno malo zaposlenih, u lošim uslovima, sa mnogo pacijenata i zahvaljujući entuzijazmu i brižnosti zaposlenih, što pokazuju i rezultati.\nU kategoriji velikih porodilišta, koji zbrinjavaju godišnje najviše budućih mama, Betanija je lider, a slede “Narodni front” i “Višegradska” u Beogradu.\nU kategoriji srednjih porodilišta, najbolje ocene dobio je KBC “Dragiša Mišović”, a najnižu ocenu ima niško porodilište. Od malih porodilišta je najbolje ocene mama dobila opšta bolnica u Paraćinu, slede Senta i Novi Pazar, dok je najgore porodilište u Vranju.\nKad je reč o Betaniji, najniže ocene dobila je za dostupnost lekara nakon porođaja i za podršku dojenju, dok je najviše ocene dobila za podršku lekara i osoblja tokom porođaja.\nGlasalo se i za najbolje ginekologe u Srbiji. Konkretno, u Vojvodini su mame najviše glasova dale za čak tri ginekologa iz Betanije – za dr Dragana Stajića, dr Draganu Višnjevac i dr Đorđa Petrovića.\nKako za 021 kaže urednica portala Bebac Jasmina Mihnjak, porodilišta su podeljena u kategorije jer rade u drugačijim uslovima, često zbrinjujući isti broj majki sa manje zaposlenih. Tako, na primer, u Betaniji na 7.000 porođaja radi 40 lekara, dok na isto toliko porođaja u Beogradu ide 100 lekara.\n“Najbolje ocene u većini porodilišta dobili su lekari i babice i to u podršci tokom porođaja, ali mame su slabije ocenjivale nedostupnost osoblja nakon porođaja. Takođe, nisu dobile dovoljnu podršku kad je u pitanju dojenje i posebno slabe ocene deljene su kad je reč o uslovima u našim porodilištima. Najbolji uslovi, samim i najbolje ocene su u Beogradu, sledi Vojvodina, a na dnu je južni deo Srbije, gde su ocene za higijenu, opremljenost i ishranu izuzetno niske. Svi ljudi koji rade u porodilištima nama su heroji i pobednici zato što taj posao ne može da radi neko ko ga ne voli”, navodi Jasmina Mihnjak.\nKako dodaje, u opisanim uslovima mame provode tri ili četiri dana, dok zaposleni u tim ustanovama rade svakog dana i pokušavaju da nadomeste za sve što nedostaje. Suštinski problem je u sistemu koji ne osluškuje ni potreba mama, ali ni potrebe svih zaposlenih u zdravstvu, što ide na štetu svih nas, dodaje Mihnjak.\n“Imamo mnogo takvih primera po Vojvodini. Senta je dobila ove godine jako dobre ocene, vršačko i paraćinsko porodilište takođe, ali kad odete u ta porodilišta i vidite kako izgledaju – to je naprosto za rubriku ‘verovali ili ne’. Svi treba da imamo više poštovanja prema mamama, ali i mi mame treba da imamo više poštovanja prema ljudima koji rade jer nije uvek moguće izvesti sve što bi i oni želeli. Ovde se radi o sistemskim problemima jer nije sve u viršli sa fotografije obroka u porodilištu, već dugo godina živimo sa zabranom zapošljavanja i svedoci smo odliva medicinskog osoblja”, smatra naša sagovornica i dodaje da je za očekivati da će mame imati loša iskustva nakon porođaja – nema dovoljno lekara da im se posvete, iako to žele.\n“Zato svi zajedno treba da radimo sa istim ciljem, pa možda budemo i uticali na sistem da se promeni, opet u korist svih nas”, zaključuje urednica portala Bebac.\nViaMoj Novi Sad\nPrevious articlePoklonjeni most će vojvođanske opštine koštati milione\nNext articleBalašević posle izlaska iz bolnice: Dobra vest je da nisam umro baš “iz prve”


Web stranica Vlade TK - ISTRAŽIVANJE O INTERESU MLADIH ZA USPOSTAVU "BUSINESS START UP FONDA ZA MLADE SA PODRUČJA TUZLANSKOG KANTONA"\nISTRAŽIVANJE O INTERESU MLADIH ZA USPOSTAVU "BUSINESS START UP FONDA ZA MLADE SA PODRUČJA TUZLANSKOG KANTONA"\nMinistarstvo razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona u 2013. godini planira uspostavu Business start-up fonda za mlade sa područja Tuzlanskog kantona. Aktivnosti i vrsta podrške koja će se pružati u okviru Fonda biti će prilagođena potrebama mladih osoba sa područja Tuzlanskog kantona.\nU tu svrhu kreiran je upitnik za procjenu interesa uspostave „Business start up fonda za mlade sa područja Tuzlanskog kantona“ pomoću kojeg će se steći uvid u interes mladih sa područja Tuzlanskog kantona za pokretanje vlastitog biznisa i korištenje podrške u tom procesu.\nOvim putem pozivaju se sve zainteresovane mlade osobe u dobi između 18 i 35 godina sa područja Tuzlanskog kantona da odvoje nekoliko minuta vremena i ispune online anketu na linku http://www.surveymonkey.com/s/KJ6Q269.\nUpitnik je moguće dobiti i ispuniti u prostorijama Ministarstva razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona, kao i Službe za zapošljavanje Tuzlanskog kantona. Napominjemo da su svi odgovori anonimni, i koristit će se samo u svrhu oblikovanja aktivnosti projekta „Business start up fond za mlade sa područja Tuzlanskog kantona“.


Forenzika važan segment borbe protiv kriminala\nMinistar unutrašnjih poslova u Vladi Republike Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas, nakon obilaska Nacionalnog centra za kriminalističku forenziku, da su profesionalizam i stručno znanje zaposlenih u ovom centru važan segment u borbi protiv kriminala i brzog procesuiranja počinilaca krivičnih dela.\nVulin je istakao da hapšenje kriminalaca ne bi bilo moguće bez Nacionalnog centra za kriminalističku forenziku, koji, koristeći forenzičke metode i tehniku, obezbeđuje čvrste dokaze koji će osigurati da kriminalci budu osuđeni.\nMinistar je poručio da će država nastaviti da ulaže u opremanje, ali i stručno usavršavanje zaposlenih u ovom centru, koji na godišnjem nivou obave više od 25.000 različitih veštačenja.\nReč je, kako je precizirao, o DNK veštačenju, veštačenju psihoaktivnih supstanci, otisaka prstiju, balističkih, trasoloških, informatičkih, veštačenja vozila, tragova eksplozija i požara, dokumenata i rukopisa, ali i uviđaja, obdukcija leševa i poligrafskih ispitivanja.\nPrema njegovim rečima, rezultati veštačenja Nacionalnog centra za kriminalističku forenziku validni su ne samo u Srbiji, već i u celoj Evropi, s obzirom na to da je ova ustanova članica Evropske mreže forenzičkih naučnih instituta.


Trampov predizborni trgovinski rat • Novi treći put\nTrampov predizborni trgovinski rat\n01.09.2020. | Sjedinjene Američke Države | Nema komentara\n“Pre pedeset godina u Meksiku ljudi nisu imali vodu, a vi ste u Flintu pravili automobile. Danas vi u Flintu nemate vodu, a u Meksiku se prave automobili”.\nOvo je jedna od predizbornih fraza Donalda Trampa koje su se često mogle čuti tokom njegovih predizobrnih skupova u gradovima takozvanog “rđavog pojasa” i koja je usmerena protiv slobodne trgovine. Ovaj slikovito opisani region predstavlja oblast koja obuhvata delove država Mičigen, Viskonsin, Pensilvanija i Ohajo.\nU prethodnim decenijama ovi regioni zabeležili su rapidnu deindustrijalizaciju (rđanje), prouzrokovanu brojnim faktorima u koje spada i slobodna trgovina. Ovo su i regioni koji su 2016. pozitivno reagovali na Trampovu protekcionističku poruku i kojima suštinski duguje svoj predsednički mandat. Koliko god Tramp delovao samouvereno, njegova pozicija nakon četiri godine je danas lošija. Na prethodnim izborima imao je blizu tri miliona glasova manje od svoje protivnice, a tanku elektorsku pobedu osvojio je tako što je u spomenutim Viskonsinu, Mičigenu i Pensilavaniji pobedio sa razlikom manjom od 1 odsto.\nDanas, usled rasnih nemira, pandemije korona virusa i ekonomske krize, u anketama zaostaje u odnosu na demokratu Džoa Bajdena i u ukupnom broju glasova i u navedenim elektorski ključnim državama. Ne bi li sanirao taj zaostatak, Tramp se vratio na svoju poruku iz 2016, ali se ovaj put umesto Meksika ili Kine usmerio na Kanadu. Na mitingu u Ohaju pre nedelju dana, najavio je trgovinski rat sa Kanadom, koji podrazumeva carine od 10% u odnosu na kanadski aluminijum. Kanadski premijer Trudo najavio je recipročne kontramere. Zvanični razlozi za ovo su bezbednosni, usled “preplavljivanja američkog tržišta kanadskim aluminijumom”.\nIako može delovati čudno da SAD stupaju u trgovinski rat sa svojim severnim susedom, nakon što je tek nedavno redefinisan NAFTA sporazum o slobodnoj trgovini sa Meksikom i Kanadom, razlozi su više politički nego bezbednosni ili ekonomski. Suštinski razlog ovog rata je predizborna kampanja. U SAD u proizvodnji aluminijuma radi oko 30.000 radnika, a Ohajo je jedna od država gde je značajan broj tih radnika lociran. Na izborima 2016. godine, Tramp je u Ohaju odneo ubedljivu pobedu nad Hilari Klinton od blizu 10 odsto. Danas je u zaostatku u proseku anketa od 2 odsto, a protiv sebe ima i bivšeg republikanskog guvernera Džona Kejsika, koji je podržao Bajdena.\nOhajo je država koja je šesta po broju elektora koje donosi, a svi skoriji predsednički kandidati koji su izgubili ovu državu, izgubili su i izbore. Ukoliko u ovoj, republikancima više naklonjenoj državi, Tramp ne trijumfuje, još će teže to postići u Viskonsinu, Mičigenu i Pensilvaniji koji su mu 2016. jedva doneli pobedu. Zbog ovih razloga, Tramp se odlučio da još jednom aktivira svoju protekcionističku antitrgovinsku retoriku, koja mu je 2016. pomogla da pobedi. Iako može oštetiti međunarodni kredibilitet SAD, na izborna mesta može još jednom izvući belce radnike u proizvodnji u svoju korist u ključnim državama.\nOva retorika je efikasna i Tramp zna odlično da je koristi, te ga ne bi trebalo potcenjivati. Politički je uvek lakše mobilisati radnike i proizvođače, nego potrošače. Najbolji primer su Trampove carine na uvozne veš mašine uvedene u cilju zaštite oko 8.500 radnika zaposlenih u ovoj industriji. Iako su vlasnici pogona i radnici verovatno zadovoljni zbog ovih mera, od ovih carina je država prikupila tek 82 miliona dolara, dok je ova mera američke potrošače koštala milijardu i pet stotina miliona dolara zbog viših cena!\nDok će vlasnici pogona za prozivodnju veš mašina, radnici i njihove porodice vrlo izvesno izaći na izbore i glasati za Trampa, potrošači su vrlo heterogena grupa koju je teško organizovati i koja neće nužno identifikovati da su veš mašine naglo poskupele, da su mere vlasti za to krive ili da je to opredeljujuće pitanje na izborima.\nOvakva protekcionistička retorika i potezi često su bili politički efikasni, iako ekonomski još češće neto negativni, te ne čudi što ih Tramp ponovo vraća u upotrebu protiv Kanade. Međutim, na ovim izborima kao svog rivala nema protivnicu za koju se lako lepi etiketa “odrođenog establišmenta”, već čoveka koji je rođen u ovom regionu (Pensilvaniji), sa radničkim poreklom i istorijom da je sproveo najveći stimulans ikada usmeren ka opadajućoj industriji u ovom regionu nakon krize 2008. godine.\nZbog ovih razloga, praćenje rezultata američkih izbora, biće najvećim delom praćenje rezultata u ovim državama, gde oba kandidata imaju dobre šanse. Zato će kandidati koristiti sva raspoloživa sredstva, pa i vrlo negativnu kampanju ili u slučaju Trampa i trgovinske ratove.\nTekst je objavljen u dnevnom listu “Danas” 01.09.2020.


► Najtopliji januar za gotovo 150 godina\nProšli mesec bio je najtopliji januar ikad zabeležen na kopnenim i okeanskim površinama širom sveta, sa prosečnim temperaturama koje su prevazišle sve rekorde koje je tokom 141 godine zabeležila američka Nacionalna okeanska i atmosferska administracija (NOAA), a po svoj prilici taj trend se nastavio i u februaru, s obzirom da je početkom ovog meseca na Antarktiku po prvi put u istoriji izmerena temperatura od preko 20 stepeni celzijusa.\nRekordne temperature u januaru usledile su posle izuzetno tople 2019, koja je obeležena kao druga najtoplija godina na površini planete Zemlje od kada su započeta pouzdana merenja.\nProteklih pet godina i prošla decenija su najtoplije u poslednjih gotovo 150 godina, što je pokazatelj brzog tempa promena koje su posledice klimatske krize.\nPrema podacima NOAA, prosečna globalna temperatura kopnenih i okeanskih površina je prošlog meseca bila za 1,14 stepeni iznad proseka u 20. veku.\nTemperature su premašile prethodni januarski rekord, zabeležen 2016. godine.\nNeuobičajeno topli talas osetio se širom većeg dela Rusije, Skandinavije i istočne Kanade, gde su zabeležene temperature za neverovatnih pet stepeni iznad proseka, a ponegde čak i više od toga.\nŠvedski grad Erebro je dostigao 10,3 stepeni, što je najviša januarska temperatura od 1858, dok je u Bostonu zabeležen najtopliji januarski dan, sa 23 stepena.\nOvaj mesec je na Antarktiku počeo sa nekoliko temperaturnih rekorda.\nNa južnom polarnom kontinentu je 9. februara po prvi put u istoriji izmereno preko 20 stepeni, dok je prethodni rekord od 18,3 stepeni postavljen samo tri dana ranije. Naučnici upozoravaju da su ove temperature „neverovatne i abnormalne“.\nIstraživači su zabeležili temperaturu od 20,75 stepeni na jednom ostrvu u blizini obale kontinenta.\nBrazilski naučnik Karlos Šefer rekao je za AFP da „nikada nisu izmerene toliko visoke temperature na Antarktiku“.\nPrethodni rekord od 18,3 stepeni zabeležen je prošle nedelje na ostrvu Sejmur, koje se nalazi na severnoj strani kontinenta.\nIako je u pitanju rekordna temperatura, Šefer kaže da to merenje nije deo šire studije i da stoga, samo po sebi, ne može da se iskoristi za dalja predviđanja temperaturnih trendova.\n„Ne možemo da upotrebimo ovo merenje kako bismo predvideli klimatske promene u budućnosti. To je samo znak da se nešto drugačije događa u toj oblasti“, rekao je Šefer.\nPrema podacima Svetske meteorološke organizacije Ujedinjenih nacija, temperature na antarktičkom kontinentu su porasle za gotovo tri stepena tokom proteklih 50 godina, a za to vreme se oko 87 odsto glečera duž njegove zapadne obale „povuklo“.\nKako su naveli iz ove organizacije, tokom prethodnih 12 godina zabeleženo je „ubrzano povlačenje“ glečera zbog globalnog otopljenja.\nProšli mesec je takođe bio najtopliji januar ikad zabeležen na Antarktiku.\nNaučnici upozoravaju da je globalno otopljenje dovelo do tolikog otapanja leda na Južnom polu da će se on vremenom dezintegrisati, što će izazvati rast globalnog nivoa mora za najmanje tri metra u narednim vekovima.\nNOAA je saopštila da su četiri najtoplija januara zabeležena od 2016, dok je od 2002. zabeleženo čak deset njih.\nSvetske vlade dogovorile su se 2015. da održavaju porast globalne temperature na ispod dva stepena, po uzoru na preindustrijsku eru, kako bi se sprečile katastrofalne poplave, toplotni talasi i masovno raseljavanje ljudi.\nMeđutim, zagrevanje planete kojem doprinose emisije koje su posledice ljudske aktivnosti ne pokazuje nikakve znake opadanja, a kamoli dovoljno velike da bi se ostvario cilj od ispod dva stepena i obuzdala klimatska kriza.\nStručnjaci tvrde da, najkasnije do 2030. godine, svet mora da prepolovi emisije koje doprinose zagrevanju kako bi postojala šansa da se izbegnu katastrofalne posledice klimatskih promena.\nU Srbiji će ujutru biti sveže, ponegde sa slabim prizemnim mrazem, a tokom dana pretežno sunčano i toplo vreme, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).\nU Srbiji sutra ujutru sveže, tokom dana sunčano i toplo vreme\nU Srbiji će sutra ujutru biti sveže, ponegde sa slabim prizemnim mrazem, a tokom dana pretežno sunčano i toplo vreme, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).\nU Srbiji će jutro sutra biti sunčano, dok će posle podne biti promenljivo oblačno, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).


Danas počinje primena Zakona o međubankarskim naknadama\nDatum objave: 17-12-2018\nOd danas počinje da se primenjuje Zakon o međubankarskim naknadama i posebnim pravilima poslovanja kod platnih transakcija na osnovu platnih kartica.\nMeđubankarske naknade će u narednih šest meseci biti ograničene na maksimalnih 0,5% za debitne i 0,6% za kreditne kartice, a od 17. juna 2019. godine na 0,2% za transakcije obavljene debitnim karticama, a 0,3% za transakcije obavljene kreditnim karticama.\nNarodna banka Srbije, kao operator nacionalnog kartičnog sistema DinaCard, definisala je da se već od 17. decembra 2018. godine, dakle bez prelaznog perioda, primene međubankarske naknade u iznosu do 0,2% za transakcije obavljene debitnim karticama, a do 0,3% za transakcije obavljene kreditnim karticama.\nPosebno skrećemo pažnju da su banke dužne da, umesto zbirnih naknada za sve kartice, trgovcima ponude trgovačke naknade pojedinačno za različite brendove i različite vrste kartica.\nTakođe, banke prihvatioci imaju obavezu da trgovcima nakon izvršenih transakcija dostave informacije o naplaćenoj trgovačkoj naknadi, i to s posebno prikazanim troškovima međubankarske naknade i naknada kartičnog sistema.\nU Revizoru broj 21/2018 objavili smo odgovore na pitanja koji su dati na osnovu Vodiča za trgovce - Zakon o međubankarskim naknadama, koji je pripremila Narodna banka Srbije, u cilju donošenja ispravne odluke o izboru platnih kartica.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Životinje umiru od gladi, reagovati dok ne bude kasno\nPRIJATELJI ŽIVOTINJA APELUJU 30. 09. 2019. 11:19 >> 11:18 0\nPRIJATELJI ŽIVOTINJA APELUJU\nPredstavnici nevladine organizacije "Prijatelji životinja Podgorica" pozivaju nadležne institucije da riješe problem privatnog skloništa za napuštene životinje "Mali Veliki Raj" na Pričelju.\nPredstavnici te NVO sa direktorom Dragojem Vlahovićem na čelu posjetili su to sklonište na poziv njegove vlasnice Mirjane Vasiljević.\nPrijatelji životinja ističu da se Vasiljevićeva protekla četiri dana suočava sa ogromnim problemom.\n"Nesavjesne komšije su joj gomilama zemlje i kamena blokirale prilaz skloništu, onemogućivši joj na taj način da dostavi hranu za preko dvjesta napuštenih životinja koje borave u njenom skloništu. Na taj način su ugroženi životi ovih životinja i samo je pitanje trenutka kada će početi da umiru od gladi, jer su zalihe hrane već potrošene", navodi se u saopštenju.\nObraćala se, kažu, Vasiljevićeva nadležnim institucijama, kako bi joj pomogli u rješavanju ovog problema, međutim, kako dodaju, ne samo da joj nijesu pomogli, nego se niko od njih nije ni oglasio.\nVlahović je sa lica mjesta pozvao nadležne institucije, najprije Glavni grad da se odmah uključe u rješavanje ovog problema.\n"U suprotnom oni će biti odgovorni ukoliko neka životinja ugine usljed gladi. Važno je naglasiti da su sve životinje u pomenuto sklonište preuzete sa podgoričkih ulica, što čelnike Glavnog grada dodatno obavezuje da urgentno reaguju", navodi se u saopštenju.\nVlahović naglašava da na Pričelje nije došao kako bi rješavao neraščišćene imovinsko-pravne odnose između Vasiljevićeve i njenih komšija, i poručuje da to ostavlja nadležnim institucijama, ali kako je kazao, došao je da kao ljubitelj životinja pozove sve relevantne institucije da se odmah prihvate posla i riješe problem.\nOn ističe da vremena za čekanje i prebacanje odgovornosti sa jednih na druge nema, jer su sati u pitanju.\n"Mirjana Vasiljević se zahvalila Vlahoviću, jer se jedini odazvao na njen poziv, ali i naglasila da je jako zabrinuta za živote životinja o kojima sama brine, te da će, ukoliko se problem ne riješi, ona biti prinuđena da otvori kapije svog skloništa i preko dvjesta napuštenih životinja vrati na ulicu, jer ne može gledati kako umiru od gladi", navodi se u saopštenju.\nPrijatelji životinja mole i zahtijevaju od nadležnih institucija da se odmah založe, kako bi put do "Malog Velikog Raja" bio odblokiran.\n"Bez ikakve želje da utičemo na parnični postupak između komšija, koji će vjerovatno dugo potrajati, a zbog kog životinje ne smiju da trpe", zaključuju iz te NVO.


Presuda: Monstrum za ubistvo male Tijane dobio 40 godina zatvora! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tPresuda: Monstrum za ubistvo male Tijane dobio 40 godina zatvora!\nSudija je u obrazloženju presude navela da su uzete u obzir i olakšavajuće okolnosti koje je tokom suđenja odbrana iznosila, ali ni one nisu promenile mišljenje da Đurić dobije manje od maksimalne kazne.\n„Pošto u ovom postupku ničeg ni činjenično, ni pravno nije bilo sporno, jer je okrivljeni priznao sva ova nedela koja je počinio, bilo je bitno da se ukaže na okolnosti od kojih zavisi odluka o krivičnoj sankciji. Sve te okolnosti su naročito otežavajuće, jer ni jedna okolnost od kojih zavisi odluka o krivičnoj sankciji ne stoji njemu u prilog“, rekao je Orović nakon suđenja.\nGostiljac smatra da se ne radi o hladnokrvo isplaniranom ubistvu i ponovio svoju tvrdnju da se radi o pokušaju silovanja sa smrtnom posledicom, jer je po njegovom mišljenju do smrti došlo tokom pokušaja silovanja.\nDragan ĐurićpresudasuđenjeTijana Jurićubistvo\nTuga: Ronioci u kanalu pronašli telo koje odgovara opisu nestalog dečaka!


Incident se dogodio oko 7.30 ujutro po lokalnom vremenu, a medicinski timovi su tretirali povređene sa kiseonikom, preneo je "Njujork post".\nPovređeni su prebačeni u lokalnu bolnicu, nakon što je hlor za bazen greškom pomešan sa hlorovodoničnom kiselinom za čišćenje, rekao je šef vatrogasne službe Nju Rošela Endrju Sendor.\n- Ljudi su bili nemoćni, morali smo nekima da pomognu da izađu iz zgrade. Osim problema sa disanjem, neki su imali i opekotine na koži - dodao je Sendor.\nNjujorški metro ostao bez struje 84 MINUTA, mnogi ljud ostali zarobljeni, a istraga utvrdila da je uzrok da je neko SLUČAJNO PRITUSNO DUGO\nKATASTROFA NA ISTOKU AMERIKE U Njujorku se "nebo otvorilo", nezapamćene poplave i tornado odneli najmanje 46 ŽIVOTA (FOTO, VIDEO)\nOčevici su rekli za lokalni medij WLNY da je osećaj bio "kao da im gore pluća", dok su očajnički pokušavali da napuste zgradu.\nVatrogasci nisu povređeni, a zgrada je dekontaminirana, provetrena i potpuno očisćhena od otrovnih isparenja, dodao je šef vatrogasne službe.\n- U ovom trenutku deluje da je u pitanju slučajan incident, nije postojala namera - dodao je Sendor.


"Fijat" parafira ugovor u julu : Nadlanu.com\n"Fijat" parafira ugovor u julu\nSporazumom je predviđeno da "Zastava" uveća proizvodnju 30 puta. Ukupan broj vozila proizvedenih u "Zastavi" krajem 2010. godine treba da dostigne cifru od 300.000 na godišnjem nivou.\nMenadžment "Fijata" krajem prošle nedelje trebalo je da saopšti koji će se automobili sklapati u Kragujevcu i kad će tačno početi proizvodnja, ali je, izgleda, sve odloženo dok se ne razreše dileme oko formiranja republičke vlade. Stručnjaci "Fijata", koji su prethodnih dana boravili u Zastavi, završavaju izveštaje o sveobuhvatnom stanju kragujevačke kompanije. Na osnovu finansijsko-pravnih i tehnološko-ekoloških izveštaja biće koncipiran ugovor između srpskog i italijanskog proizvođača automobila. Tehnički detalji oko budućeg ugovora već su pripremljeni, a sporazum o zajedničkom ulaganju država bi s "Fijatom" mogla da potpiše sredinom jula, iako još čuva tajnu.\nZoran Mihajlović, predsednik samostalnog sindikata "Zastava automobila", kaže da očekuje da se ugovor potpiše za dvadesetak do 30 dana. Italijani treba prvo da urade poslovne analize, to je procedura koja je komplikovana i traje. Treba imati u vidu i da taj sporazum kasnije treba da ratifikuje vlada.\n- Po mojim saznanjima - kaže Mihajlović - tokom ove nedelje iz "Fijata" trebalo bi da nam stigne verzija predugovora koju bi nakon detaljnog razmatranja trebalo da potpišemo.\nMihajlović kaže da domaćeg proizvodnog programa verovatno više neće biti i da će jedan deo radnika otići na edukaciju zbog nove proizvodnje. Tim sporazumom trebalo bi da budu potvrđene namere iz Memoranduma o saradnji, kojim je predviđeno da "Zastava" uveća proizvodnju 30 puta. Ukupan broj vozila proizvedenih u "Zastavi" krajem 2010. treba da dostigne cifru od 300.000 na godišnjem nivou, a danas se u Kragujevcu pravi nešto više od 10.000. U jeku najveće produkcije 1989, podsetimo, sa "Zastavinih" traka silazilo je oko 200.000 automobila godišnje.\nOsim dva nova modela, "Fijat" bi u Kragujevac, kako saznajemo, mogao da preseli i proizvodnju nekih svojih proverenih četvorotočkaša. Prema procenama poznavalaca auto-industrije u Evropi, kapaciteti italijanskog proizvođača u Poljskoj dovedeni su do usijanja, a potražnja za novim "fićom" raste iz časa u čas. Tu je i "grande punto", naslednik starog modela, koji se u "Zastavi" proizvodi kao "zastava 10".


Nikolić: Kineske investicije imaju značaj direktne pomoći | SRBIJA I KINA\nBEOGRAD: Predsednik Srbije Tomislav Nikolić ocenio je danas u razgovoru sa delagacijom kineske kompanije CMEK, na čelu sa Džang Čunom, da kineske incesticije imaju značaj direktne pomoći Srbiji.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolic sastao se sa delegacijom kineske kompanije “China Machinery Engineering Corporation” (CMEC) koju je predvodio predsednik kompanije Dzan Cun. (IZVOR: TANJUG/ Rade Prelić/ bk)\nNikolić je izrazivši dobrodošlicu predsedniku kompanije CMEK rekao da “u ključnim istorijskim momentima Srbija je imala podršku Kine i Rusije. Mi to nećemo zaboraviti i to je dokaz da se prijateljstva ne mere samo ekonomskim interesom, već i tradicionalno dobrom saradnjom”.\nPredsednik Srbije je dodao da pored toga Kina predstavlja značajan oslonac na putu evropskih integracija.\n“Srbija ima značajan investicioni potencijal u oblasti industrije, ali treba imati u vidu da poljoprivreda nije ništa manje važna” naglasio je Nikolić i dodao da imamo vredne, pametne i poštene ljude, koji su spremni da rade.\nPredsednik je dodao da su planovi Kine za investicije u Srbiju i domaći planovi, jer pružaju snažnu podršku razvoju srpske privrede.\n“Država mora da obezbedi uslove za razvoj poljoprivrede i da joj omogući da napreduje i da bude konkurentna na drugim tržištima, jer od toga zavise i prihodi same države. U tom poslu će značajno pomoći i investicije iz Kine” podvukao je predsednik Srbije.\nPredsednik kompanije CMEK Džang Čun je izrazio zahvalnost povodom prijema kod predsednika Nikolića i rekao da će druga faza radova na Kostolcu otpočeti odmah nakon potpisivanja ugovora.\nOn je pružio uveravanja da će radovi biti završeni u najkraćem mogućem roku.\n“Kompanija CMEK je pokazala da ima sposobnost da završi projekat dobrog kvaliteta u optimalnom roku”, naglasio je Džang.\nIzrazivši spremnost za ulaganje u investicije u prehrambenu industriju, i zapošljavanje domaće radne snage i angažovanje domaćih kompanija, Džang je rekao da će Kina u okviru pilot projekta za proizvodnju hrane u Šumadijskom regionu, uložiti u proizvodnju po najsavremenijim tehnološkim i ekološkim standardima u svetu.\n“Mi smo uradili studiju izvodljivosti za investiciju u fabriku za proizvodnju mesa i tražimo partnere iz prehrambene industrije”, podvukao je Džang.\nPrvi deo investicije u Kragujevcu, može biti realizovan u roku od godinu dana, naglasio je predsednik kompanije CMEK.\nOn je rekao da je kineska strana zainteresovana još za ulaganje u gasnu elektranu u Novom Sadu i investiciju u TENT.\nNikolić je naglasio da pažljivo prati sve investicije iz Kine i izrazio iskrenu zahvalnost predsedniku Kine Si Đipingu i premijeru Li Kećijangu koji su se lično založili da Kina u velikom obimu ulaže u Srbiju.\nUgovor o realizaciji prve faze projekta revitalizacije Termoelektrane Kostolac B između kompanije CMEK i Privrednog društva Termoelektrane – Kopovi Kostolac potpisan je 2010. godine.\nUgovor je vredan 250 miliona evra i predviđa izgradnju sistema odsumporavanja za blokove 1 i 2 u toj termoelektrani.\nU okviru projekta je i pruga i luka na Dunavu, kao i put za prevoz krečnjaka potrebnog za sistem odsumporavanja i prevoz opreme.\nIz kineskog kredita je obezbeđeno 220 miliona evra.\n20/08/2015 in EKONOMIJA, SARADNJA, SRBIJA I KINA. Tags: China Machinery Engineering Corporation, CMEK, Džang Čun, Ekonomija, Energetika, Investicije, Kina, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, saradnja, Srbija, TENT, TermoelektranA Kostolac B, Tomislav Nikolić\n← Redak carski porcelan prvi put prikazan u Centralnom muzeju u Pekingu\nKina kine – svet se zatrese →


NEVERICA U TORINU "Bludni sin" Bonući se vraća u Juventus, u suprotnom pravcu otišao Iguain\nItalijanski velikani Juventus i Milan sklopili su dogovor o velikoj razmeni fudbalera, u kojoj se Leonardo Bonući posle samo jedne godine vraća u Torino, dok će se na San Siro iz "Juvea" preseliti Matija Kaldara i Gonzalo Iguain.\nMilan je potvrdio da je reprezentativac Argentine Iguain doputovao na lekarske preglede i da će za njega platiti 18 miliona za pozajmicu, a na kraju sezone, ako roso-neri budu želeli da ga otkupe, dodatnih 36 miliona za konačan transfer.\nOvaj golgeter će zarađivati čak 10 miliona evra po sezoni. Uz njega, u Milan je stigao i štoper Kaldara, koji u dresu Juventusa nije zabeležio nijedan nastup, već je bio na pozajmici u Atalanti, čiji je dres obukao 43 puta.\nSa druge strane, u Juventus je doputovao dosadašnji kapiten Milana Bonući, kako bi završio transfer sa svojim bivšim klubom. Budući da je njegov odlazak u Milan izazvao burne reakcije navijača "stare dame", zanimljivo je videti kako će biti dočekan na stadionu torinskog giganta.\nPALJBA IZ MILANA Iguain tražio da se preseli na Ostrvo\n"STVAR JE U PRIRODI" Otkud žena fudbalera Intera zna zbog čega Iguain u Milanu igra loše? /FOTO/\nIGUAIN POBESNEO NA DERBIJU, PA SE IZVINJAVAO "Sudija zna šta sam rekao, nikog nisam uvredio"


Posjeta zvorničkih srednjoškolaca kompaniji „Alumina“ (FOTO) - Zvornicki.ba\nPosjeta zvorničkih srednjoškolaca kompaniji „Alumina“ (FOTO)\nU Zvorniku, 19. marta učenici Srednjoškolskog centra „Petar Kočić“ iz Zvornika posjetii su danas kompaniju „Alumina“, u okviru redovnih nastavnih aktivnosti.\nOko 40 učenika, drugog i trećeg razreda Gimnazije i Medicinske škole, članovi Biološke i Hemijske sekcije zvorničkog Srednjoškolskog centra, najviše vremena su proveli u laboratorijama „Alumine“. Rukovodilac Službe laboratorija u „Alumini“ Gordana Ostojić upoznala je učenike sa procesima koji se odvijaju u fabričkim laboratorijama i sa radom instrumentalne opreme sa kojom ova kompanija raspolaže.\n„Učenicima smo prezentovali rad naših laboratorija, mogli su da saznaju kako se rade razne vrste analiza, ali i da vide sa kakvom instrumentalnom opremom raspolaže naša fabrika“, rekla je Ostojić, naglasivši da su posjetu zvorničkih srednjoškolaca iskoristili i da ih zainteresuju za ovu vrstu posla, kako bi im, kako je rekla, pomogli kod njihove buduće profesionalne orijentacije.\nU kompaniji „Alumina“ u posljednjih nekoliko godina uloženo je oko 700.000 KM u nabavku novih uređaja i opreme u dvije laboratorije, u kojima se godišnje uradi 250.000 do 300.000 različitih hemijskih analiza.\n„Veoma nam je drago što smo danas bili u jednoj ovako velikoj fabrici, gdje smo mogli da se upoznamo sa savremenom laboratorijskom opremom i procesima koji se ovdje odvijaju“, rekla je Kristina Ilić, učenica drugog razreda Gimnazije, napomenuvši da je ovo za njih veoma dragocjeno iskustvo.\nProfesor Nenad Drljača, koji je zajedno sa još tri profesora hemije i biologije, predvodio zvorničke srednjoškolce, naveo je da je ovo prva posjeta članova Biološke i Hemijske sekcije SŠC „Petar Kočić“ kompaniji „Alumina“, te da su do sada boravili na Tehnološkom fakultetu u Zvorniku.\nOn je rekao da na ovaj način učenici pokušavaju da prošire svoja znanja koja mogu da steknu na predmetima biologije i hemije, ali i da malo više upoznaju prirodne nauke.\n„Interesovanje naših učenika je bilo raznoliko, jer su tokom boravka u kompaniji „Alumina“ mogli da vide dosta toga i da se detaljno upoznaju sa pojedinim hemijskim i laboratorijskim procesima“, rekao je Drljača, izrazivši očekivanje da će se i ubuduće nastaviti sa ovakvim posjetama, koje su veoma korisne za srednjoškolce.\nKompaniju „Alumina“ redovno posjećuju i studenti Tehnološkog fakulteta u Zvorniku i Novom Sadu.\n(Služba za odnose sa javnošću Alumina)\nTagged Alumina, obilazak, obrazovanje, posjeta, srednja skola, SŠC, SŠC Petar Kocic, SŠC Zvornik, Zvornik\nPrevOO SPKD “Prosvjeta” Srebrenica proslavlja 110 godina postojanja\nNextSrbijanac učestvovao u pljački pumpe u Zvorniku, ali su ga poslije pet minuta uhapsili


Učenici Mašinske škole najbolji u kompjuterskoj grafici\nsreda, 3. maj 2017. 07:08h\nUčenici Mašinske škole „Pančevo“ imali su zapažen nastup na regionalnom takmičenju mašinskih škola sa teritorije Vojvodine, iz statike, kompjuterske grafike i modeliranja mašinskih elemenata i konstrukcija, a dvojica učenika plasirala su se na republičko takmičenje.\nRegionalno takmičenje mašinskih škola sa teritorije Vojvodine, iz statike, kompjuterske grafike i modeliranja mašinskih elemenata i konstrukcija održano je u Vršcu MŠP/Ž.S.\nU disciplini kompjuterska grafika učenik Aleksić Ivan osvojio je 1. mesto, dok je Petrović Stefan bio osmi (obojica iz odeljenja M-23), tako da je Mašinska škola „Pančevo“ u ekipnoj konkurenciji takođe zauzela 1. mesto.\nU disciplini modeliranje mašinskih elemenata i konstrukcija, Momić Nemanja (odeljenje M-43) je zauzeo četvrto mesto, dok je Grubačić Aleksa (M-43) bio 16.\nUčenike su na ovom takmičenju pratili su njihovi mentori, profesori Nada Bučevac, Danijela Vučić i Vladimir Božičković.\nPlasman na republičko takmičenje, koje će se održati u Subotici, ostvarili su Ivan Aleksić i Nemanja Momić.\nRegionalno takmičenje mašinskih škola sa teritorije Vojvodine, iz statike, kompjuterske grafike i modeliranja mašinskih elemenata i konstrukcija održano je 21. aprila u Vršcu, a domaćin je bila srednja tehnička škola „Nikola Tesla“.


Arsić: Država treba selektivno da pomogne ugroženim preduzećima i sektorima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Arsić: Država treba selektivno da pomogne ugroženim preduzećima i sektorima\nMilojko Arsić Foto: Medija centar\n„Pomoć bi trebalo usmeriti na sektore koji su naročito snažno pogođeni krizom, kao što su hotelijerstvo i aviosaobraćaj, ali i na preduzeća u drugim delatnostima čiji prihodi su opali 20-30 odsto ili više u odnosu na isti period prethodne godine“, rekao je danas Arsić za Betu.\nDodao je da je pomoć moguća preko produženja roka za odlaganje kredita i poreza za te sektore i preduzeća do kraja godine, dok dalja isplata minimalca nije svishodna ni fiskalno održiva.\nProstor za dodatnu pomoć privredi, kako je rekao, nije veliki jer je država u prethodnom delu godine primenila vrlo izdašan program državne pomoći čiji je rezultat deficit od preko 2,5 milijardi evra u prvoj polovini godine.\nPomoć privredi u prethodnom delu 2020. godine je, prema njegovim rečima, bila neselektivna jer su je dobili i oni sektori privrede i preduzeća koji nisu pogođeni krizom, a to je imalo za posledicu da su rashodi države bili veći nego što je to ekonomski opravdano.\n„Najveće rasipanje javnih sredstava ostvareno je isplatom 100 evra svim punoletnim građanima Srbije, što je koštalo državu 620 miliona evra“, rekao je Arsić.\nMnogo pravičniji i ekonomski stimulativniji program bio bi, kako je ocenio, da je u toku ove godine polovina tih sredstva isplaćena siromašnim građanima, uključujuči i one koji su ostali ili će ostati bez posla, a da je polovina sačuvana za pomoć privredi u drugoj polovini godine.\nJavni dug Srbije će, kako je rekao Arsić, i bez primene dodatne pomoći privredi krajem godine preći 60 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), a te dodatne mere bi povećale javni dug za jedan do dva procentna poena.\n„Pomalo je neobično da vlast koja je u periodu 2012- 2015. godine, kada nije bilo svetske krize, povećala javni dug sa 45 odsto na 70 odsto BDP-a, a u periodu velike krize tvrdi da ne želi da pređe granicu od 60 odsto“, rekao je Arsić.\nDodao je da je povećanje fiskalnog deficita i javnog duga u periodu krize „opravdano, ali je neophodno da se i sada razmišlja o održivosti javnog duga“ .\nTo pre svega znači da, kako je rekao, treba napraviti novu srednjoročnu fiskalnu strategiju, koja bi obezbedila da se već u narednoj godini značajno smanji fiskalni deficit i zaustavi rast javnog duga u odnosu na BDP.\nTakva fiskalna strategija, prema njegovim rečima, podrazumeva da u „narednoj godini verovatno nema povećanja plata u javnom sektoru i penzija, ali i da se preispitaju razni sporni projekti čija realizacije je najavljivana, kao i da se generalno unapredi efikasnost u javnim trošenjima“ .\nArsić je istakao da je aktuelna kriza dodatni podsticaj da se ponovo preispita privredni sistem i eknomska politika u Srbiji.\n„To između ostalog podrazumeva da se krene ka pravljenju privrednog sistema u kome će se uspostaviti ravnopravnost privrednih subjekata, smanjiti administrativne barijere i korupcija, unaprediti efikasnost pravosuđa i administracije“, rekao je on.\nTakav privredni sistem bi, kako je rekao Arsić, podstakao rast domaćih i stranih investicija, a omogućio bi uštede u budžetu ukidanjem skupih subvencija koje su im dodeljivanje.\nKorona virusMilojko Arsićpomoc\nSvet • 21.06.2021. 22:07\nTurska 1. jula ukida policijski čas uveden zbog kovida


Ahtisari i Olbrajtova ponovo u timu Prištine\nMarti Ahtisari i Madlen Olbrajt biće ponovo deo pregovora Beograda i Prištine, saznaje Sputnjik u izvorima bliskim kosovskom pregovaračkom timu.\n’’Obzerver’’: ’’Velika Albanija’’ realnost\nMešanje Rusije u dešavanja na Balkanu može da gurne siromašna društva „preko ivice, što ugrožava celu jugoistočnu Evropu, a Zapad mora da popravi štetu koju je naneo tokom raspada Jugoslavije, ocenio je američki stručnjak za bezbednost i bivši analitičar Nacionalne bezbednosne agencije (NSA) Džon Šindler.\nLjubožde: Srbi teško do svojih kuća i imanja\nU Ljuboždu kod Istoka u toku je obnova prve srpske kuće. U to selo posle osamnaest godina vratilo se trinaest porodica, koje čekaju obnovu srušenih kuća.\n"Specijalni sud za zločine OVK aktivan za nekoliko meseci"\nMeđunarodni advokat Gregor Smit izjavio je da će Specijalni sud za zločine pripadnika bivše Oslobodilačke vojske Kosova biti aktivan tek za nekoliko meseci, pošto poslovnik o radu suda bude u potpunosti usklađen sa kosovskim ustavom.\n"Nada za Haradinajeve žrtve Specijalni sud za zločine OVK"\nNakon što je francuski sud u Kolmaru oslobodio Ramuša Haradinaja, oprečne reakcije stižu iz celog sveta, a odnosi Beograda i Prištine odavno nisu bili hladniji.\nOslobođen Ramuš Haradinaj\nFrancuski sud u Kolamru odbio je zahtev Srbije za izručenje bivšeg vođe OVK Ramuša Haradinaja Srbiji.\n“Sva sredstva u borbi protiv demarkacije sa CG”\nPredstavnici kosovskih opozicionih stranaka najavili su da će upotrebiti sva sredstva u borbi protiv sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom, javljaju prištinski mediji.\nSpecijalni sud Kosova još uvek nije spreman za sudske postupke\nPojedina pravila Pravilnika o postupku i dokazima Specijalnog suda za ratne zločine na Kosovu nisu u potpunosti u skladu sa Ustavom Kosova, ocena je Specijalizovanog veća Ustavnog suda Kosova. To znači da ovaj sud još uvek nije spreman da pokrene sudske procese.\n"Iza ’velikoalbanskih’ ideja na Balkanu su turske službe"\nPostoje sumnje da navodi o prekrajanju granica na Balkanu i "širenje velikoalbanskih ideja" stižu iz turskih obaveštajnih službi, pišu Večernje novosti.\n’’Velika Albanija više nije tabu’’\nŠtampa na nemačkom se osvrće na nedavne izjave Edija Rame i Hašima Tačija o ujedinjenju Albanaca iz regiona u ’mini uniju’, kao i na moguće sankcije EU Makedoniji.\nVanredni izbori sve izvesniji\nVanredni parlamentarni izbori na Kosovu mogli bi da budu održani najverovatnije u junu, bez obzira na to da li će skupština ratifikovati sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom, pišu danas prištinski mediji.\n"Ako nema mesta u EU – opcija i ujedinjenje sa Kosovom"\nPremijer Albanije Edi Rama kaže da ujedinjenje njegove zemlje i Kosova ne može da se isključi ukoliko prespektiva ulaska zemalja regiona u EU nastavi da bledi.\n"Izbori na Kosovu su pokradeni"\nSrbi na Kosovu glasali su u atmosferi straha, ucenjeni pukom egzistencijom. S druge strane, Republička izborna komisija je, propisivanjem posebnih uslova za sprovođenje glasanja na KiM-u - ponovo prekršila i Ustav Srbije i zakon.\nPriština traži ukidanje Unmika\nVlada Kosova zahteva od međunarodne zajednice da Unmmiku promeni mandat i dodeli političku misiju kako bi Kosovo započelo pregovore o učlanjenju u UN.\nPreti li Srbima na Kosovu novi pogrom?\nIako naši sagovornici žele da veruju da će obećanje brata Ramuša Haradinaja ostati samo na rečima, ipak smatraju da Srbi na Kosovu i Metohiji treba da spavaju sa jednim okom otvorenim.\nOdluka Srpske liste da se preimenuje u političku stranku mogla bi da bude mač sa dve oštrice ukoliko bi se na političkoj sceni Kosova pojavila još jedna srpska grupacija. To bi moglo da dovede i do mogućih predizbornih ili postizbornih saveza i koalicija srpskih i albanskih stranaka.\nPolitiko: Tačijevi vojni manevri\nInicijativa o formiranju kosovske vojske dovela je kosovskog predsednika Hašima Tačija u sukob sa Zapadom koji mu je svojevremeno pomogao da se transformiše od gerilskog lidera u državnika, piše evropski portal "Politiko".\nNaprednjaci slave u Kosovskoj Mitrovici\nKolona automobila, sirene, srpske zastave mogli su se videti i čuti oko 21 sat u Kosovskoj Mitrovici. Naprednjaci slavili pobedu Vučića na predsedničkim izborima.\nDžihadisti s Kosova spremali napad u Veneciji\nTri muškarca, poreklom s Kosova, uhapšena su u Veneciji, a veruje se da se radi o pripadnicima terorističke grupe, piše Repubblica.it.\nB92, Beta, Jutarnji list\n“Vučić traži dozvolu za dolazak na Kosovo”\nKandidat SNS-a za predsednika Srbije, Aleksandar Vučić, zatražio je dozvolu da poseti Kosovo narednih dana.\nAlbanski političari osudili napad na autobus\nAlbanski političari osudili su napad na autobus “Bici com” koji je juče flašom pogođen u Kruševcu.\nZašto Tači iritira svoju "veliku braću"?\nOvo je prvi put da se Kosovo otvoreno pobunilo protiv svojih zaštitnika, uprkos protivljenju SAD i NATO. Kosovski predsednik hoće da počne sa osnivanjem kosovske vojske.\nDojče vele, B92\nDrecun: Ne treba da upadnemo u zamku\nPredsednik skupštinskog Odbora za KIM Milovan Drecun smatra da Skupština Srbije ne treba da raspravlja o zahtevu Hašima Tačija za formiranje vojske Kosova.\nSmenjena trojica srpskih policajaca sa severa\nTrojica srpskih policajaca koji su bili na šefovskim pozicijama iz regiona sever smenjeni su bez saglasnosti komandira ovog policijskog centra, piše Blic.\nUSA Today: Ipak moguća pravda za žrtve OVK\nNajava da će u Hagu biti zasedanje suda za ratne zločine, za koje se sumnja da su ih počinili komandanti OVK, mogao bi da donese pravdu kosovskim porodicama, ocenjuje list USA Today.\nDemoli upozorio da su SAD zabrinute zbog transformacije BSK\nDan pre nego da predsednik Hašim Tači podnese predsedniku Skupštine, Kadriju Veseljiju, Nacrt zakona o transformaciji BSK-a, ministar Haki Demoli "alarmirao" je šefove institucija.\nForbs: Vreme za pravdu za Srbe\nIz Prištine i Beograda dopiru neprijateljski tonovi i pretnje, zbog čega je vreme da SAD i EU ponovo umešaju prste i “ovoga puta učine pravu stvar”, navodi spoljnopolitički komentator “Forbsa” Dag Bandou, a prenosi Hafington post.\nBSK se širi u profesionalnu vojsku, ne menja naziv\nPredlogom zakona o Bezbednosnim snagama Kosova (BSK), koji će se uskoro naći pred poslanicima kosovskog parlamenta, predviđeno je da se misija ove formacije proširi i pretvori u profesionalnu vojnu snagu.\nTajna služba uklanja dokaze protiv Haradinaja i Tačija\nAlbanska tajna služba "ŠIK" pokušava na sve načine da ukloni krivične dokaze protiv Ramuša Haradinaja i Hašima Tačija, piše "Blic".\n„Ministri spoljnih poslova i lideri velikih evropskih država izgubili su interes da pomažu zapadnom Balkanu u pronalaženju načina za rešavanje iscrpljujućih konflikata”, napisao je Denis Mekšejn, bivši britanski ministar za Evropu.\nGrađani Kosova i dalje ne znaju kako će glasati na predstojećim predsedničkim izborima.\nSputnjik: Radikalni islam sve veći problem na Kosovu\nŠirenje ideologije Islamske države u kosovskim zatvorima može se lako desiti, kažu kosovski analitičari za “Sputnjik”.\nPriština traži otvaranje arhiva JNA\nKosovski premijer Isa Mustafa izjavio je za da će Priština tražiti garancije od Evropske unije da će Srbija pružiti precizne informacije o nestalima i lokacijama masovnih grobnica, kao i otvaranje arhiva Jugoslovenske narodne armije.\nBlic: Šta sadrže novi dokazi o Haradinaju?\nSrbija je protiv bivšeg vođe zločinačke OVK Ramuša Haradinaja sudu u Francuskoj dostavila nove dokaze među kojima su svedočanstva o policajcima koji su živi zakopani, klanju žena, silovanju neveste na svadbi, piše "Blic".\nNajviše američkog novca Kosovu\nKosovo je najveći primalac američke pomoći na Balkanu. Ta pomoć je u 2016. iznosila 30 miliona dolara.\nBlic: Bogati Albanac platio slikanje Veseljija i Trampa\nSlikanje predsednika kosovske skupštine Kadrija Veseljija sa Donaldom Trampom platio je Tom Duhani, bogati Albanac koji živi u SAD i drži u šaci nekoliko američkih senatora, piše Blic.\nTači traži viznu liberalizaciju\nKosovski predsednik Hašim Tači pozvao je Brisel da odmah odobri viznu liberalizaciju za građane Kosova.\n"Prebrojavanje glasova sa Kosova do sada nezakonito"\nDosadašnji način utvrđivanja rezultata glasanja na Kosovu za izbore u Srbiji nije bio u skladu sa zakonom navodi se odluci Ustavnog suda koja je doneta u junu 2016. Predstojeći predsednički izbori biće prvi posle ovakve odluke Ustavnog suda Srbije.\nEkspress: Trampova administracija, šamar u lice Srbiji i Nikoliću\nSjedinjene američke države, Francuska i Velika Britanija pripremile su Predsedniku Srbije Tomislavu Nikoliću gorko iznenađenje za današnji sastanak Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, piše prištinska Gazeta Ekspress.\nGazeta Ekspress, Kossev\nRigorozne mere za Ivanovića u kućnom pritovoru\nOliveru Ivanoviću bez odobrenja suda ni sveštenik ne može da dođe, a advokat Ljubomir Pantović ističe da tako rigorozne mere, predviđene kućnim pritvorom nisu zabeležene na Kosovu u sudskoj praksi.


Srećan Dan državnosti Srbije - Turistička organizacija "TARA - DRINA"\nDan državnosti Srbije je državni praznik koji se praznuje 15. i 16. februara, a ustanovljen u spomen na dan kada je na zboru u Orašcu 1804. godine dignut Prvi srpski ustanak i dan kada je u Kragujevcu 1835. godine izdat i zakletvom potvrđen prvi Ustav Knjaževstva Srbije – Sretenjski ustav. Ovaj datum je jedan od najbitnijih u političkom, kulturnom i istorijskom kalendaru Srbije.\nDan državnosti Srbije slavi se u znak sećanja na 15. februar 1804. godine kad je u Orašcu počela borba za oslobođenje Srbije od vlasti Turske. Srbi su brzo ušli u otvoreni rat sa Turskom, čiju su vojsku nekoliko puta potukli. Najveće pobede su izvojevane kod Ivankovca 1804. godine, na Mišaru i kod Deligrada 1805. godine.\nDan državnosti Srbije se slavi i kao sećanje na Sretenje, 1835. godine, kada je knez Miloš Obrenović proglasio prvi srpski ustav i jedan od prvih demokratskih ustava u Evropi. Tvorac ustava je Dimitrije Davidović, a u Ustavu su bile naglašene potrebe srpskog društva za emancipacijom, razbijanjem feudalnih ustanova i autokratske vladavine.\nTO “Tara-Drina” u Turističkom info centru svake godine prigodnim programom obeležava ovaj nacionalni praznik. Imajući u vidu specifične uslove u ovoj godini i obavezu poštovanja svih propisanih mera i obeležavanje Dana državnosti smo prilagodili tome.\nPored velikog broja suvenira sa nacionalnim motivima pripremili smo novi proizvod koji je posvećen obeležavanju Dana državnosti Srbije. Šoljom “Srpska revolucija” odajemo počast “heroju topolskome, Karađorđu besmrtnome”, voždu koji je podigao zastavu ustanka i slobode 1804. godine, a ponosno ističemo i Sretenjski ustav iz 1835. godine kao jedan od prvih demokratskih ustava na svetu i akt koji je garantovao politička i lična prava koja su bila daleko ispred tog vremena.\nNa šolji koja je puštena u prodaju pred Dan državnosti ove godine sa jedne strane je Đorđe Petrović Karađorđe i 1804. godina, a sa druge član 117. Sretenjskog ustava koji glasi : “Svaki Srbin ima pravo birati način življenja svog po svojoj volji, samo koji nije na obštenarodnu štetu”. Na ovaj način želeli smo da spojimo dva datuma koja se obeležavaju u Danu državnosti ali i dve težnje srpskog naroda, onu za slobodom i veliko žrtvovanje za nju i onu za demokratijom i najvišim pravima i slobodama za sve.\nTuristički informativni centar i suvenirnica u Bajinoj Bašti će u dane obeležavanja Dana državnosti Srbije raditi u vremenu od 9 do 16 časova. Očekujemo vas i želimo vam srećan nacionalni praznik.\nTuristička organizacija TARA - DRINA2021-02-13T22:19:44+01:00


Logistika u svetu 2020 - AKOT All kind of transport - Novi Sad\nLogistika u svetu – 2019. je bila turbulentna godina za logističku industriju. Neprestani trgovinski sporovi i carinske pretnje, samo su jedna od posledica Bregzita, zbog kojeg se “drama” nastavlja I dalje. Industrija kao celina na 2020. godinu gleda uz prisutnu zabrinutost i nadu, uzimajući u obzir prethodih 12 meseci kada na snagu stupa nova kontrola emisije CO2, prevoznici, brodari i lučki operateri morali su ojačati živce.\nVetrovi olakšavaju vazdušni teret (Logistika u svetu u vazdušnom sajobracaju)\nLogistika u svetu Avio-teretne industrije je imala nestabilnu 2019. godinu, kao posledicu trgovinskog rata, između Sredinjenih Američkih Država i Kine, koji je pogoršao globalnu trgovinu i znatno usporio ekonomski porast. Međutim, Međunarodno udruženje za avionski saobraćaj (IATA) očekuje poboljšanja u 2020.godini. IATA u svojoj godišnjoj prognozi za 2020. godinu predviđa neto dobit od 29,3 milijardedolara u globalnoj industriji. U toku 2019. godine, avionski teretni promet se negativno pokazao po prvi put od 2012. godine. Teretni prevoz je smanjen na 61,2 miliona tona, dok je u 2018.godini cifra bila 63,3 miliona tona. Očekuje se oporavak avionskog teretnog saobraćaja uz porast od 2% u 2020. godini. Prihodi od tereta će pasti treću godinu zaredom u 2020. godini sa očekivanim prihodima u iznosu od 101,2 milijarde dolara.\nU januaru 2020. godine, IATA logistika u svetu je objavila podatke o glavnom tržištu avio-tereta iz novembra 2019.godine, pokazujući da se potražnja, merena u tovarnim kilometrima, smanjila za 1,1% u poređenju sa istim periodom u toku 2018. godine. Ovo označava trinaesti uzastopni mesec sa padom obima tereta. Po regionima, severnoamerički prevoznici su zabeležili pad teretne potražnje za 1,1% usled usporenog rasta američke ekonomije i tenzija sa Kinom. Evropske aviokompanije su za isti period povećale potražnju za 2,6%. Azijsko-pacifičke aviokompanije doživele su pad potražnje za 3,7%, što je najoštriji pad bilo kog regiona u mesecu.\nEvropske luke i dalje ostvaruju solidan rast (Logistika u svetu u lučkom saobračaju)\nNova tržišta za logistika u svetu\n“Prva faza” trgovinskog sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Kine u decembru 2019. godine dovela je do neznatnog primirja u trgovinskom ratu između dve zemlje i olakšala globalne transportne i logističke industrije. Međutim, teško da neko zaista očekuje da će se trgovinski odnosi između dve zemlje u skorijoj budućnosti vratiti u normalu. Umesto toga, očekuje se da će trgovinski rat dovesti do promena u trgovinskim strukturama na globalnom nivou, pri čemu će uvoznici premestiti izvoz iz Kine u druge zemlje, kao što su Vietnam, Tajvan, Bangladeš i Južna Koreja.\nTajland, Meksiko i Indija pokazuju znake da su sledeći u redu za dobit. Steve Felder, generalni dikretor Maersk-a za Južnu Aziju tvrdi da mnogi vodeći svetski uvoznici traže alternative. Sjedinjene Američke Države uspostavile su značajano partnerstvo sa Indijom, pokazujući rast kako izvoza, tako i uvoza. Indija je napredovala na rang listi Svetske banke 2020. godine zbog “jednostavnosti poslovanja”. To pruža priliku da se privuku multinacionalne kompanije i globalni investitori da povećaju trgovinu sa Indijom. Prema poslednjem Maersk-ovom izveštaju o trećem tromesečju trgovine u Indiji (jul – septembar 2019), Sjedinjene Američke države su i dalje među vodećim trgovinskim partnerima za Indiju i svedočile su rast izvoza od 12% u kojem su u velikoj meri predvodili nameštaj, vozila, tekstil i odeća.\nUvoz i Sjedinjenih Američkih Država\nUvoz iz Sjedinjenih Američkih Država porastao je za 6%, a najviše su ga vodili metali, plastika i guma. “Vlada ima ambiciozne ciljeve da dostigne ekonomiju od pet biliona dolara”, kaže Felder, “da bi se to postiglo, mora da postoji fokusiran pristup sprovođenju reformi i mere kako bi se dodatno poboljšala logistika i usvojila digitalizacija što je brže moguće”. Američki avioprevoznici takođe reaguju na nove tržišne mogućnosti i šire svoju uslugu u Indiju. Delta Air Lines Cargo je nedavno započeo svoj prvi non-stop let između Njujorka i Mumbaja.\nlogistikalogistika u 2020logistika u svetu


Loše držanje tela kod dece: Korekcija i prevencija posturalnih deformiteta kičmenog stuba - www.025.rs\nwww.025.rs / DEČIJI KUTAK / Loše držanje tela kod dece: Korekcija i prevencija posturalnih deformiteta kičmenog stuba\nLoše držanje tela kod dece: Korekcija i prevencija posturalnih deformiteta kičmenog stuba\nIako održati pravilan položaj tela kod dece i na koji način reagovati ukoliko deformiteti posture nastanu, savetuje mr sc Sandra Ilanković.\nSavremeni način života dece, kako predškolskog tako i školskog uzrasta karakteriše sve manja fizička aktivnost i sve duži periodi sedenja ispred televizora ili kompjutera. Takav statični način života ne doprinosi očuvanju dobrog i pravilnog držanja tela u ovom periodu života koji karakteriše intenzivan rast i razvoj.\nU dužem vremenskom periodu smanjena fizička aktivnost dovodi ne samo do poremećaja posturalnog statusa već i do razvoja različitih oblika i stepena deformiteta koštano-zglobnog sistema. Poremećaji posturalnog statusa kao i manje izraženi deformiteti lokalizovani na kičmenom stubu, kod dece se mogu korigovati određenim vežbama, pravilnim sedenjem, upražnjavanjem fizičkih aktivnosti kao i redovnim pohađanjem časova fizičke aktivnosti i aktivnim učešćem u njima.\nSa porastom standarda i naprednih tehnologija dolazi do hipokinezije, smanjene pokretljivosti od rođenja pa do pozne starosti. Od trenutka prohodovanja pa do polaska u školu fizička aktivnost je na zavidnom nivou ako je poredimo sa fizičkom aktivnošću u školskom periodu. Sa savremenim načinom života i korišćenjem moderne tehnologije, sve više dece veći deo vremena provede u sedećem ili ležećem položaju za nekim od uređaja. Samim tim i njihova fizička aktivnost se drastično smanjuje u odnosu na prethodne godine. Tome doprinose i liftovi u zgradama, pokretne stepenice i prevozna sredstva koja su prvobitan izbor dece.\nKorekcija posturalnih deformiteta\nU cilju delovanja na pravilan rast i razvoj muskulature obrazac pravilnog držalja tela treba sprovoditi od najranijeg detinjstva. Kada govorimo o deformitetima najveći broj dece svrstavamo u grupu posturalnog tipa, to jest dece sa lošim držanjem. Posturalni deformiteti su lokalizovani na kičmenom stubu i kod dece predškolskog i školskog uzrasta koriguju se pravilnim sedenjem, vežbama, pravilnim držanjem tela prilikom hoda i sportom kao što su plivanje, gimnastika i atletika, koje povoljno utiču na pravilan rast i razvoj muskulature.\nPažljivo sa izborom sporta\nVeoma je važno da dete pregleda fizijatar pre nego što počne da trenira bilo koji sport. Sve češće se dešava da deca idu na gimnastiku, košarku, tenis, a da imaju neki od deformiteta kičmenog stuba ili stopala. Nažalost nije svaki sport za svako dete. Dok roditelji misle da se njihova deca bolje i pravilnije razvijaju, situacija može biti suprotna. Ne samo da razvoj koštano mišićnog sistema ne ide u pravom smeru, već postojeći deformitet može da se pogorša! Kada dete upisujete u neku od “školica sporta” tome bi trebalo da prethodi pregled i savetovanje, kako bi dete bilo usmereno na aktivnost koja je adekvatna. Svako dete je jedinka za sebe, jedno i jedinstveno i zato treba biti obazriv u odabiru sporta.\nU školskom uzrastu značajan faktor u korekciji i prevenciji posturalnih poremećaja treba da budu nastavnici fizičkog vaspitanja u saradnji sa fizioterapeutima. Programom obrazovno-vaspitnog rada za školski uzrast dece predviđeni su zadaci koje treba da ostvari fizičko vaspitanje. Jedan od osnovnih zadataka je pozitivan uticaj na zdravlje i normalan rast i razvoj deteta. U školskim ustanovama nema fizioterapeuta koji mogu učestvovati u prevenciji lošeg držanja pa je odgovornost na nastavnicima fizičke kulture koji uče decu vežbama za prevenciju deformiteta i jačanje celokupne posture.\nKretanje je u osnovi svakog živog bića i fizička aktivnost pozitivno utiče i na fizički i na psihički razvoj dece.\nTags: dete, porodica, roditeljstvo, sport, zdravlje\nZavirite u bajkoviti muzej posvećen Hansu Kristijanu Andersenu


Vakcina samo uz poziv\n25 Jan 2021, 18:58 Požarevac SAT TV Elena Marjanović\nOd utorka, 26. januara na svim punktovima za vakcinaciju moći će da se vakcinišu isključivo građani koji su dobili poziv od elektronske uprave sa terminom vakcinacije. Termin za vakcinciju građani će dobiti nakon prijave na portalu eUprave ili pozivom kontakt centra. Nema nikakve potrebe niti je u interesu javnog zdravlja da se stvaraju redovi i gužve građana koji nemaju zakazan termin jer će svi građani dobiti vakcinu u skladu sa planom prioritizacije.\nOvakva odluka doneta je zbog toga što se svakoga dana uvećava broj građana koji se nisu prijavili za vakcinaciju, a dolaze ispred punktova ili zdravstvenih ustanova kako bi se vakcinisali. Molimo građane da poštuju procedure prijave i same vakcinacije jer je to najbolji način da svoju vakcinu dobiju svi, po utvrđenim prioritetima. navodi se u saopštenju Gradske uprave Požarwvac\nZbog toga Vlada Srbije još jednom poziva sve građane da dolaze na vakcinaciju iskključivo u terminu kada im je ona i zakazana. Iskazivanje interesovanja za vakcinaciju, nakon čega ćete u bliskoj budućnosti dobiti vreme i mesto vakcinacije, traje nekoliko minuta i veoma je jednostavno. Svi građani to mogu učiniti na adresi www.imunizacija.euprava.gov.rs .\nUkoliko osoba zainteresovana za vakcinacijune poseduje računar, može se prijaviti i telefonski, putem kontakt centra na broj telefona 0800 222 334, svakoga dana od 8 do 20 časova. Takođe svi građani Požarevca koji žele da se prijave za vakcinaciju, mogu da se prijave i CALL centru Grada Požarevca, od 9 do 19 časova na brojeve telefona za Grad Požarevac 064/8975872 i 064/8975873 i za teritoriju Gradske opštine Kostolac na broj telefona 064/8975874. Ove informacije možete naći i na gradskom sajtu .\nGradska uprava podseća sve građane Republike Srbije da bez obzira na to što je vakcina stigla u našu zemlju i što smo trenutno među vodećim državama u svetu po broju vakcinisanih građana na milion stanovnika, epidemija nikako nije gotova. Bez obzira da li smo primili vakcinu ili ne, moramo nositi maske u zatvorenim prostorima, voditi računa o higijeni ruku, održavati međusobnu distancu kada god je to moguće i redovno provetravati prostorije. Odgovornim ponašanjem, poštovanjem epidemioloških mera i poštovanjem termina vakcinacije najbrže ćemo doći do našeg zajednilkog cilja a to je konačna pobeda nad korona virusom,\nZZJZ: 101 novi slučaj Covid 19\nPrema izveštaju Zavoda za javno zdravlje Požarevac, u utorak zabeležen je 101 novi slučaj korona virusa na teritoriji…\n3 Mar 2021, 11:44\nU Srbiji je, prema najnovijim podacima Vlade, obavljeno ukupno 1.501.917 vakcinacija. Od tog broja, dato je 530.863 druge…\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević kaže za RTS da će grad Novi Sad za nekoliko dana predložiti potencijalne lokacije…


IPAK JE JAVNA LJUBAV: MILENA ĆERANIĆ pokazala koga voli VIŠE OD ŽIVOTA! : Nadlanu.com\nIPAK JE JAVNA LJUBAV: MILENA ĆERANIĆ pokazala koga voli VIŠE OD ŽIVOTA!\nObjavljeno 2. mar 2016. / 22:06:23\nMilena Ćeranić i Ćemo u Grčkoj su snimili spot za duetsku pesmu "Više od života" . Dugogodišnji prijatelji odlučili su da ekranizuju pesmu gde jedno drugom govore o ljubavi. Inače pored atraktivnih predela Grčke, spot krase i najlepše žene iz Srbije misice iz Miss yu kompanije.\n"Naravno da svog dugogodišnjeg prijatelja Ćemu volim više od života i zaista sam srećna što smo napokon ekranizovali ovu pesmu punu emocija. Snimanje je trajalo nekoliko dana ali pošto smo bili na moru nije nam bilo naporno, jer smo pored snimanja i odmarali u prelepom hotelu u Porto Carassu kao i u Solunu gde smo i šopingovali" objasnila je Milena dok su Ćemu najviše oduševile srpske lepotice.\n"Pesma postoji već tri godine i pošto je veoma bila tražena Milena i ja smo odlučili da je ekranizujemo. Zahvalni smo Miss Yu kompaniji na divnom gostoprimstvu u Porto Carassu gde smo snimili jedne od nalepših kadrova sa misicama bez kojih spot ne bi bio ovakav ,zaista su plenile svojom lepotom"rekao je Ćemo. A kako Milena poručuje Ćemi da ga voli više od života pogledajte


#Dom zdravlja Kolašin – Portal Kolašin\n#Dom zdravlja Kolašin\nTags : #Dom zdravlja Kolašin\nAdmin 18 новембра, 2020\nDirektorka Doma zdravlja Kolašin Jelena Zindović, doktorka specijalista interne medicine, gostujući u jutarnjem programu RTCG, saopštila je da građani Kolašina ne trpe kad je u pitanju primarna zdravstvena zaštita u tom gradu, te da su, zbog odlaska stalno zaposlenog pedijatra na godišnji odmor, angažovali kolegu iz mojkovačkog Doma zdravlja. „Tačno je i to da smo […]Detaljnije\nBolesna djeca u Kolašinu čekaju ljekara iz Mojkovca\nRoditelji djece iz Kolašina smatraju da je najmlađima u toj opštini uskraćeno pravo na potpunu zdravstvenu zaštitu jer u Domu zdravlja nema pedijatra, već on dolazi iz Mojkovca tri puta sedmično po dva sata, piše Dan. Roditelji upozoravaju da u trenutku kada se širi epidemija virusa korona, a na pragu je i sezona gripa, djecu […]Detaljnije\nBroj novoinficiranih u Kolašinu je u rekordnom skoku i beleži čak 16 novih slučajeva u protekla 24 sata i jedan smrtni ishod. Prema poslednjem presjeku broj aktivnih slučajeva je 82, broj oporavljenih 85 i četiri smrtna slučaja. Laboratorije Instituta za javno zdravlje, druge javne i privatne laboratorije koje se bave dijagnostikom infekcije novog koronavirusa su […]Detaljnije


Hit na netu: Političar se rasplakao, dobio samo 5 glasova na izborima - ima 9 članova porodice (video)\nHit na netu: Političar se rasplakao, dobio samo 5 glasova na izborima – ima 9 članova porodice (video)\nM. K. 30. maja 2019. 06:46\nKampanje za izbore zahtevaju puno truda i vremena pa ne čudi što su političari jako razočarani kad ne postignu željene rezultate na izborima. Dokaz za to je Netu Šuteran Vala (Neetu Shutteran Wala), koji se kandidovao na izborima u indijskom Jalandharu kao nezavisni kandidat.\n– Santokh Singh Chaudhari vodi u Jalandharu, a s nama je nezavisni kandidat Netu Šuteran Vala. I tako, samo je pet osoba glasalo za vas – rekao mu je novinar.\n– Gospodine, iako imam devet članova porodice, dobio sam samo pet glasova – rekao je novinaru.\nGrađanima na Kosovu dva puta stigle poruke da glasaju i za koga\nNa pitanje znači li to da ni članovi njegove porodice nisu glasali za njega, odgovorio je: „Ne, mislim da se dogodila prevara.“\nIspostavilo se da ga je novinar svesno ili nesvesno lagao da je Netu dobio više od pet glasova. Dobio je 856, što je i dalje svega 0,08 posto biračkog tela, ali je ipak 150 puta više od onog što je mislio, prenose mediji.


Tanjug 2. avgusta 2021. 14:53\nBEOGRAD – Guverner Jorgovanka Tabaković izjavila je da nisu tačne tvrdnje da bi slabljenje dinara podiglo konkurentnost domaće privrede, jer bi slabljenje dinara uticalo na rast inflacije i pad investicionog i potrošačkog poverenja.\n„Ako bi slabljenje dinara i pomoglo konkurentnosti domaće privrede, to bi bilo isključivo u kratkom roku. U srednjem roku preovladali bi negativni efekti slabljena dinara na rast inflacije, pad poslovnog, investicionog i potrošačkog poverenja, pojavu problematičnih kredita u bankarskom sektoru“, navela je Tabaković.\n„Taj zaključak je pogrešan. Iz javno dostupnih podataka jasno može da se vidi da je u periodu od aprila 2017. godine, pa sve do izbijanja pandemije, NBS neto kupila više od pet milijardi evra kako kurs dinara ne bi prekomerno jačao, kao i da je ove godine, iz istog razloga, neto kupila 700 miliona evra“, ukazala je Tabaković.\nNa tvrdnju da takvo stanje dugoročno obara privrednu aktivnost, Tabaković navodi da je jedini period od 2001. godine do danas, kada je privredna aktivnost Srbije bila „dugoročno oborena“ bio period od 2009. do 2012. godine, kada je Srbiji, kako kaže, zbog sveopšte makroekonomske, finansijske i fiskalne nestabilnosti, ali i zbog nosilaca ekonomske politike trebalo 18 kvartala (4,5 godine) da se vrati na pretkrizni nivo BDP-a (P1 2008).\n„Poređenja radi, tokom krize izazvane pandemijom korona virusa, Srbiji je bilo potrebno svega tri kvartala da dostigne i premaši pretkrizni nivo“, navela je Tabaković.\n„Ove godine izvesno je da će dostići nivo od oko 78 odsto. Ukoliko na robu dodamo i usluge, pokrivenost uvoza izvozom povećana je sa 67,5 odsto koliko je iznosila 2012. godine, na 84,2 odsto 2020. godine. Ove godine ocekujemo da pokrivenost na ovaj način izračunata dostigne nivo od oko 86 odsto“, rekla je Tabaković.\n„Sa -16,7 odsto BDP-a 2012. na -11,2 odsto BDP-a u pandemijom obeleženom 2020. godinom, a ove godine očekujemo i da se dodatno smanji. Jedan od razloga zbog kojeg trgovinski deficit nije još manji, jeste uvoz opreme koji je tokom prethodne dve godine u proseku iznosio 3,4 milijarde evra“, objasnila je Tabaković.\nNavela je da je u periodu od 2009. do 2012. prosečan godišnji uvoz opreme iznosio više nego dvostruko manje – svega 1,6 milijardi evra godišnje.\n„Podsećanja radi, 2014. godine negativne kursne razlike srpske privrede iznosile su 244,1 milijardu dinara, da bi, nakon njihovog kontinuiranog smanjivanja iz godine u godinu, 2020. godine iznosile svega 36,6 milijardi dinara. To znači da je prošle godine srpska privreda samo po osnovu smanjenja negativnih kursnih razlika ostvarila za 207,5 milijardi bolji rezultat nego 2014. godine“, navela je Tabaković.\nNa tvrdnju da jak dinar na kratak rok i bez razumevanja suštine problema deviznog kursa odgovara praktično svima, Tabaković odgovara da nema opravdanja da se za politiku koja tokom devet godina daje rezultate, kaže „bez razumevanja suštine problema deviznog kursa“.\n„Čuli smo i njihovu tezu da će veća volatilnost deviznog kursa uticati da stanovništvo i privreda počnu više da koriste dinar umesto evra, čime će se povećati dinarizacija… To se nije dogodilo. U aktuelnim uslovima dinarska štednja je prešla 100 milijardi dinara, i 5,6 puta je veća u odnosu na 2012. godinu“, navela je Tabaković.\n„Ono što je posebno nejasno jeste koji su to svi izvoznici koji žele slabljenje dinara. Opet, ostali smo uskraćeni i za te informacije, kao i za sve ostale podatke i analize. U međuvremenu, ove godine, izvoz robe i usluga iz Srbije će da dostigne oko 27 milijardi evra, što će, zaključno sa ovom godinom predstavljati rast od 135 odsto u periodu od devet godina“, zaključila je Tabaković.


Drustvo - datum: 2018-11-07 ZAMJENICI ZAŠTITNIKA LJUDSKIH PRAVA Edukovali sudije o evropskim standardima\nZamjenici Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore Siniša Bjeković i Snežana Mijušković učestvovali su u radu seminara za obuku nosilaca pravosudnih funkcija na temu „Nasilje u porodici – standardi Evropske konvencije o ljudskim pravima”. Oni su, na poziv Vrhovnog suda Crne Gore i AIRE centra iz Londona, održali edukativna predavanja o nasilju sa stanovišta konvencijskih standarda, kao i o konkretnim primjerima iz prakse institucije u kojima su ovi standardi primijenjeni.\n– Podsjećamo da je nedavno potpisan novi Protokol o postupanju u slučajevima nasilja u porodici, a cilj seminara, između ostalog, bio je da uputi na moguće dileme i opstrukcije u njegovoj implementaciji kao i standarda Evropske konvencije. Osim toga, predstavnici institucije učestvovali su u raspravi o konkretnim problemima koji se javljaju tokom sudskog postupka i nakon njega, a posledica su neriješenih porodičnih konflikata kao uzročnika eskalacije nasilja. Na ovaj način nastavljena je dobra praksa saradnje Zaštitnika sa pravosudnim institucijama, koja će biti nastavljena uskoro, sa ciljem poboljšanja zaštite žrtava i preventivnim djelovanjem na planu suzbijanja ove pojave – navode u instituciji Ombudsmana.M.S.


Union Foods dobio IFS certifikat za proizvodnju snack proizvoda Flipko - Privredna štampa\nKompanija Union Foods iz Čitluka dobila je IFS certifikat za proizvodnju snack proizvoda Flipko.\nIFS (International Food Standard) je međunarodna norma koju su utemeljili maloprodajni trgovački lanaci i predstavlja respektabilnu potvrdu visoko razine kvalitete i sigurnosti proizvoda.\nIz Union Foodsa ističu da su ponosni na rezultat od 95,16 posto za koji navode da je nagrada za dugotrajan, opsežan i zahtjevan proces implementiranja.\nDodaju da se kontrole vrše neprekidno, od samog ulaska sirovina u tvornicu, proizvodnje, sušenja, aromatizacije, pakiranja u modificiranoj atmosferi, do isporuke gotovih proizvoda na zadovoljstvo kupaca.\n– Dobivenim certifikatom najpriznatijeg standarda za sektor hrane potvrđujemo da svojim znanjem, vrhunskim stručnjacima i iskustvom jamčimo proizvodnju sigurnih, kvalitetnih i zdravstveno ispravnih snack proizvoda – saopćeno je iz Union Foodsa.\nČitlukFlipkoIFSIFS certifikatproizvodnjasnackUnion Foods\nZemlja i valuta Jedinica Šifra valute Kupovni Srednji Prodajni EUR 1 978 1,95583 1,95583 1,95583 AUD 1 036 1,340576…\nVrijednost BIRS indeksa se smanjila za -0,10% i iznosi 563,44 poena. Vrijednost FIRS indeksa se povećala za 0,70% i iznosi…\nNa osnovu člana 25. stav 10) Zakona o unutrašnjoj trgovini ("Službene novine Federacije BiH", br. 40/10 i 79/17), federalni ministar…


Alternativni poslovi u pravnom sektoru\nAlternativne pravne karijere\nNezadovoljstvo i razočaranje su uobičajene u pravnoj industriji. Visoke kvote za plaćanje, neprekidni rokovi i velika opterećenja su nekoliko razloga što pravni radnici napuštaju profesiju.\nAko ste utvrdili da karijera u zakonu nije za vas, možete se primijeniti veštine koje ste razvili kao advokat, paralelno ili pravno profesionalno za bezbrojne mogućnosti izvan pravne struke.\nIspod je nekoliko alternativnih pravnih karijera koje možete istražiti u potrazi za novom karijernom stazom.\nAko imate iskustva u pravnoj industriji, možete upotrijebiti svoje znanje u profitne savjetodavne usluge za pravne advokatske kancelarije i biznise o zakonskim pitanjima. Konsultanti dele svoje znanje o svemu, od legalnog marketinga, strateškog upravljanja i komunikacija do pravnog softvera i probne strategije.\nVeliki pravni postupci i suđenja za žiri su pokazali potrebu za rastućim brojem savetnika za suđenje. Ako imate iskustva u parničnom postupku, možete iskoristiti svoju ekspertizu kao konsultant žirija , specijalista za izvođenje pretresa, konsultant za probnu tehniku, konsultant za istraživanje strategije ili pravni istražitelj.\nU medicinskoj nepravdi , lična povreda , odgovornost za proizvode i druga pitanja koja se odnose na medicinska pitanja, medicinske sestre sa pravnim znanjem rade kao konsultanti za medicinske sestre.\nKonsultanti za pravne medicinske sestre pregledaju medicinske podatke i pružaju savjet advokatima o medicinskim pitanjima u predmetu.\nU zoru digitalnog doba uvedena su nova prilika za stručnog savetnika. Advokati, paralegalci, IT stručnjaci i pravno osoblje sa tehnologijom mogu pronaći profitne pozicije u rastućim oblastima podrške sudskim postupcima , e-otkriću i računarskoj forenzici .\nVaše znanje o pravnom softveru i tehnološkim aplikacijama u kombinaciji sa vašim uvidom u pravni proces i potrebe klijenata može vam učiniti dobrim prilikama za podršku parničnom postupku kod advokatske firme , korporacije ili pravnog prodavca.\nKao pravni stručnjak, vaše istraživanje, pisanje i uređivanje veština su vrhunski. Stavite te vještine u izdavačku industriju kao pravni izdavač , urednik, pisac ili web menadžer. Pravna industrija koja je proširila pokrenula je raznovrsni niz pravnih publikacija koje se bave pravnicima, paralegalima , sekretarima, sudskim novinarima , osoblju za podršku parničnim postupcima i drugim pravnim profesionalcima. Svaka pravna profesija ima svoju seriju nišnih publikacija koje traže stručne pisce sa iskustvom u industriji.\nInternet je takođe stvorio nove mogućnosti za pravnog profesionalnog stručnjaka. Možete podijeliti svoje znanje o zakonu i predstaviti svoje veštine pisanja pisanjem web sadržaja, doprinoseći on-line pravnim biltama ili pisanju kopija za web stranice pravnih firmi.\nObrazovanje i administracija\nDruga vredna karijera alternativa pravnom profesionalcu je karijera u pravnom obrazovanju ili akademskoj administraciji. Iako je put do kula od slonovače njenih elitnih pravnih škola strm, mogućnosti obrazovanja postoje u paralegalnim školama i kontinuiranim pravnim obrazovnim organizacijama.\nInstitucije za pravno obrazovanje takođe angažuju pojedince sa pravnim iskustvom za rad u karijernama, pravnim bibliotekama, odnosima alumni i prijemima.\nPreplićeni sudski džekovi i povećanje sudskih troškova doveli su do pokreta za rješavanje sporova izvan sudnice . U procesu rešavanja sporova, neutralni arbitri sarađuju sa stranama u sporu da bi postigli sporazumno rešenje. Pravni profesionalci sa snažnim komunikacijama, pregovorima i vještinama rješavanja sukoba mogu naći posao u rastućem polju rješavanja sporova kao posrednika , analitičara konflikta, arbitara ili pomirilaca.\nIndustrija bankarstva i finansija uključuje složena pitanja pravne, regulatorne i usaglašenosti. Pravni stručnjaci, naročito oni sa pozadinom u finansijama, bankarstvu, hartijama od vrijednosti i porezu, mogu iskoristiti svoje znanje na unosne pozicije u finansijskoj industriji kao depozitne agente, stručnjaci za usklađivanje, administratori banaka, administratori sredstava, brokeri osiguranja, ispitivači povjerenja, menadžeri rizika i druge povezane pozicije.\nAdvokati mogu takođe davati pravne i transakcijske savjete finansijskim institucijama, korporacijama i vladi.\nPravnim firmama i korporacijama su potrebni nadareni profesionalci da upravljaju svojim pravnim osobljem i regrutuju pravni talenat. Pojedinci sa iskustvom rukovodstva, snažnim interpersonalnim veštinama i znanjem pravne industrije mogu naći zaposlenje kao administratori pravnih firmi, angažovanje koordinatora, direktori za profesionalni razvoj, menadžeri za obuku i zakonski regrutatori .\nBesplatan nastavak šablona za iskusne zaposlene\nGreške koje se izbjegavaju uz zakonski nastavak\nSaveti za korišćenje Google-a za posao\nDobri Menadžeri će zaposliti, Inspire, Admire, Retire\nNaučite kako postati modni model


Ozakonjenje – Do 27. novembra popis nelegalno izgrađenih objekata | Oko Nas\nOzakonjenje – Do 27. novembra popis nelegalno izgrađenih objekata\n22/10/2016 Oko nas\nVeć neko vreme građane obilaze opštinske komisije koje popisuju nelegalno podignute objekte. U pitanju je postupanje po Zakonu o ozakonjenju objekata koje su opštinske uprave dužne da evidentiraju do 27. novembra ove godine.\n„Naši radnici su obučeni da domaćinima objasne svrhu posete i imaju legitmacije, kao i rešenja o ovlašćenju. Кao osnov za posete domaćinstvima, komisije koriste avio ili ortofoto snimak i obići će sva domaćinstva u kojima, na osnovu snimka, postoje bespravno izgrađeni objekti“, rekla je Mirjana Šimun, načelnik opštinske uprave Vrbas. U Opštinskoj upravi kažu da su snimak dobili sa zakašnjenjem, tek krajem avgusta, pa očekuju da rok za popis bude produžen.\nPopis je samo prvi korak, nakon čega sledi procedura ozakonjenja. Vlasnicima će biti uručena rešenja o rušenju objekata, ali to ne treba da ih plaši. U pitanju je procedura. Po dobijanju takvog rešenja, treba da se jave Odeljenju za urbanizam i komunalne poslove u svojoj opštini, gde će uz plaćanje taksi, obaviti proces ozakonjenja. Postupak je jednostavniji i jeftiniji nego po prethodnim zakonima.\nRazlika u odnosu na ranije procese legalizacije je u tome što će sada opštine popisati bespravne objekte, a pre je bilo na vlasnicima da ih sаmi prijave. U većini slučajeva, među nelegalno izgrađenim objektima dominiraju ekonomski i pomoćni, dok jedna petina odlazi na stambene i komercijalne.\nPrethodni članakSeminar o prevenciji trgovine ljudima u Crvenom krstu VrbasaSledeći članakPokradene sadnice sa spomenika Palim borcima


NACOR - PROFIL\nUdruženje Nаciоnаlni cеntаr zа оdrživi rаzvој – NАCОR osnovano je 2007 godine od strane grupe mladih aktivista i profesionalaca koji su zaposleni u domaćim i internacionalnim organizacijama i svojim angažovanjem i iskustvom doprinose razvoju različitih sektora.\nS obzirom na dugogodišnje iskustvo u radu i poznavanje poslovnih prilika i dešavanja u zemlji, javilo se zajedničko osećanje da razvojne inicijative u zemlji i okruženju u velikoj meri nisu održive i da iste nisu fokusirane na stvarne probleme, kao i da ne pružaju mogućnost napretka u sferama u kojima je napredak neophodnost. Takođe, članovi udruženja su uvideli i veliki nedostatak razumevanja razvojnih inicijativa od strane građanstva i nedostatak kapaciteta organizacija koje vitalne informacije i znanja mogu da pruže.\nU želji da kreiraju i primene strategije razvoja koje će zaista pokrenuti i doneti promene, članovi udruženja su se formalno registrovali u Republici Srbiji i postali zvančno priznata asocijacija koja za oblast delovanja ima ostvarivanje cilјeva оdrživоg društvеnо-еkоnоmskоg i kulturnоg rаzvоја Srbiје i zаštitu živоtnе srеdinе.\nOblast kojom se udruženje bavi zaista jeste opsežna, ali su u okviru oblasti definisani jasni ciljevi koje udruženje teži da postigne. Diverzifikovanost ciljeva uduženja je postignuta kroz članstva najistaknutijh stručnjaka iz različitih oblasti, pa stoga udruženje poseduje opširna znanja u okviru: ekonomskog razvoja, ruralnog razvoja, razvoja preduzetništva, edukacija, socijalnog razvoja, tehnološkog razvoja i popularizacije nauke, kulturnog razvoja i unapređenja i zaštite životne sredine. Iako različite, ove oblasti se dopunjuju i, uz primenu dobrih poslovnih principa i praksi, donose razvoju i unapređenju opšteg stanja i života društva.


KS: Gimnaziju “Obala” uvrstiti u 10 škola čije objekte je neophodno sanirati – Školski.ba\nKS: Gimnaziju “Obala” uvrstiti u 10 škola čije objekte je neophodno sanirati\nDanašnjom posjetom Gimnaziji „Obala“ ministar za obrazovanje, nauku i mlade Elvir Kazazović počeo je ranije najavljeni obilazak srednjih škola koje djeluju na području Kantona Sarajevo.\nNjega i njegovog pomoćnika za osnovno i srednje obrazovanje Abida Fejzića sa stanjem školskog objekta kao i sa obrazovnim procesom koji se svakodnevno provodi u ovoj sarajevskoj školi upoznao je direktor Benjamin Hedžić.\nTokom obilaska dogovoreni su i konkretni koraci za unapređenje uvjeta rada u ovoj obrazovnoj ustanovi, u kojoj se od ove školske godine uspješno provodi bilingvalni oblik obrazovanja u kombinaciji njemačkog i bosanskog jezika, jedinstven u Bosni i Hercegovini.\n– U saradnji s Federalnim ministarstvom obrazovanja i nauke planirano je provođenje audita u 10 škola Kantona Sarajevo koji će za cilj imati utvrđivanje trenutnog stanja objekata kao i precizne procjene za njihovu sanaciju, informisao je ministar Kazazović direktora Hedžića i predložio da se među 10 pomenutih škola uvrsti i objekt ove gimanzije, čiji je krov, ali i skoro sva stolarija u izuzetno lošem stanju.\nMinistar Kazazović je ovu priliku iskoristio za neposredne i direktne razgovore sa učenicima i nastavnicima ove škole.\nTags: Elvir Kazazović Gimnazija Obala izdvojeno Ministarstvo obrazovanja KS


EMIR OMANOVIĆ (RK „BOSNA CENTROTRANS“): SPREMNI DOČEKUJEMO NASTAVAK ŠAMPIONATA | Visoko\nEMIR OMANOVIĆ (RK „BOSNA CENTROTRANS“): SPREMNI DOČEKUJEMO NASTAVAK ŠAMPIONATA\n„Prijateljske utakmice nisu možda neko mjerilo naše snage i kvaliteta, ali sigurno da je uvijek ljepše pobijediti. Ispunili smo većinu zamisli stručnog štaba i pokazali smo da imamo kvalitet, ali važno je da ovako nastavimo u ligi“, govori Emir Omanović, rukometaš visočke „Bosne Centrotrans“.\nNjega i saigrače u prvom kolu nastavka šampionata očekuje domaći susret protiv drugoplasiranog Izviđača.\n„Prvo kolo nam dolazi vrlo jaki Izviđač i neće nam nimalo biti lako, ali vjerujem da uz pravi pristup od prve do posljednje minute, te uz ogromnu podršku s tribina možemo da se nadamo iznenađenju protiv tima iz Ljubuškog. Dat ćemo sve od sebe, a vjerujem da će i naši navijači, koji su nas odlično bodrili u prvom dijelu sezone, biti na svom nivou“, poručio je Omanović.\nUtakmica između Bosne Centrotrans i Izviđača CO na rasporedu je u subotu 24. februara u 19 sati. Upravni odbor RK Bosna Centrotrans odlučio je da sav prihod od ulaznica ide za rekonstrukciju KSC „Mladost“ Visoko.


Sistemi kontrole pristupa skijaša prisutni su na tržištu od 70-ih godina kada je kompanija koju zastupamo osmislila prvi sistem kontrole pristupa skijaša. Sistem poseduje hardverske i softverske komponente zadužene za kontrolu pristupa, kao i komponente zadužene za prodaju ski pass-a. Sve komponente sistema integrisane su u jenu celinu, kako bi se centralizovano upravljalo stistemom.\nGlavni vidljivi deo sistema je kontrolna tačka koju čine elektromehanička okretna pešačka barijera (turniket) i čitač za procesuiranje karata. Sve kontrolne tačke su međusobno povezane u lokalnu računarsku mrežu i spojene na centralni server koji služi za administraciju sistema i prikupljanje podataka.\nKontrolne tačke treba da obezbede visoku propusnu moć kako bi se ulazak skijaša na žičare mogao nesmetano odvijati, a organizatori imali kvalitetnu kontrolu i pravovremenu informaciju o broju posetilaca. Čitači mogu procesuirati karte sa barkodom za dnevne posetioce ili beskontaktne kartice za sezonske posetioce. U čitače je moguće ugraditi i kameru koja snima sliku svakog od posetioca a operater i sigurnosno osoblje mogu uporediti dobjenu sliku sa slikom iz baze podataka personalizovanih korisnika.\nSistem kontrole pristupa određuje koliko uspešno će se vaše skijalište razvijati, jer gosti pre svega žele brzu i pouzdanu uslugu kao i brz pristup stazama. Kao prva kompanija koja je počela sa primenom kontrole pristupa skijaša, SKIDATA je bila prva kompanija koja je nudila sisteme za kontrolu pristupa sa elektronski štampanim kartama.\nDanas je naš partner lider u oblasti rešenja kontrole pristupa i ticketing sistema za skijališta i nalazi se u većini skijaških centara širom planete i već nekoliko decenija postavlja trendove u oblasti menadžmenta kontrole pristupa za skijaše. Savršeno skrojene kombinacije fleksiblinih čitača za kontrolu pristupa, inteligentnih kanala prodaje i kreiranje izveštaja za menadžment i marketinške aktivnosti, pojednostavljuju upravljanje i gostima obezbeđuje kvalitetnu uslugu.