„Glumčina“: počeo rad na pozorišnoj predstavi o Zoranu Radmiloviću – Narodno pozorište Timočke krajine "Zoran Radmilović"\n„Glumčina“: počeo rad na pozorišnoj predstavi o Zoranu Radmiloviću\nU Beogradu je počeo rad na pozorišnoj predstavi o Zoranu Radmiloviću pod nazivom „Glumčina“, a probe će kasnije biti nastavljene u zaječarskom pozorištu. Glavnu ulogu tumači Ivan Bekjarev, koji je i reditelj predstave. U pitanju je omaž velikom glumcu koga je Bekjarev, po sopstvenom priznanju, obožavao i sa kojim je glumio u TV drami „Džangrizalo“ i brojnim radio dramama. Bekjarev je adaptirao intervjue i novinarske tekstove o Zoranu Radmiloviću i priredio priču u kojoj su pored ostalog iznete i razne stvari koje se ne znaju o velikanu našeg glumišta. Predstava je osmišljena kao intervju sa Zoranom Radmilovićem, a uloge dve novinarke tumače glumice Irena Stanković i Aleksandra Manasijević. One kroz pitanja kažu ono što su drugi rekli o Zoranu, a cilj predstave je da se slavni glumac predstavi iz svih uglova.


U EU do 2025.? – BALKAN TV NOVI SAD\nHomePolitikaU EU do 2025.?\nU EU do 2025.?\n06/12/2017Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti, Za slajder0\nEvropska komisija još nije finalizovala strategiju koja se tiče proširenja Evropske unije na Zapadni Balkan, ali je izvesno, kako je potvrđeno Tanjugu u Evropskoj komisiji, da će u fokusu biti Srbija i Crna Gora.\nU Evropskoj komisiji kažu da se još radi na nacrtu Strategije, koja bi, prema inicijativi predsednika Evropske komisije Žan Kloda Junkera, trebalo da da smernice za pristupanje Srbije i Crne Gore kao kandidata za ulazak u EU, prenosi RTV.\nIako je usaglašavanje teksta između Evropske komisije sa zemljama članicama još u toku, dokument na kome se radi predviđa završetak pristupnih pregovora Srbije sa EU do 2023. godine i ulazak u članstvo do 2025.godine.\n„Evropska komisija priprema strategiju za uspešno pristupanje Crne Gore i Srbije kao kandidata predvodnika. Strategija će obuhvatiti i ceo region Zapadnog Balkana, a biće usvojena sledeće godine“, izjavila je portparolka Evropske komisije Maja Kocijančić za Tanjug.\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker je ranije, odgovarajući na pitanje Tanjuga, izrazio očekivanje da bi Srbija i Crna Gora mogle postati članice EU “ i pre 2025. godine“.\nKada je kasnije upitan koliko je „realna takva procena“, Junker je odgovorio da to ne znači da su Srbija i Crna Gora u poziciji da „uskoče u EU“.\nU radnom dokumentu Evropske komisije, u koji je Tanjug imao uvid, govori se o „Strategiji za uspešno EU pristupanje Srbije i Crne Gore kao predvodnica među kandidatima na Zapadnom Balkanu, sa posebnim fokusom na vladavinu prava, osnovna prava, borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala i opštu stabilnost u regionu“.\nRadni dokument Evropske komisije predviđa da se do kraja 2019. godine dođe do sporazuma o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nKako prenosi RTv, diplomatski izvori u Briselu naglašavaju da su ovako postavljene namere EU „scenario za čiju realizaciju će biti neophodno dalje zalaganje Srbije, kako na reformskim procesima, tako i u dijalogu sa Prištinom“.\nAnalitičari takođe ukazuju da se jednom usvojena strategija Evropske komisije može promeniti, u zavisnosti od političkih odluka zemalja članica, ali i sveukupne situacije u i oko EU.\nEvropska komisija je sve do prethodne godine na jesen izlazila sa sveobuhvatnom strategijom proširenja, koja se odnosila na sve zemlje u procesu pristupanja EU.\nPrvi put ove godine, predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker je, predstavljajući plan rada Evropske komisije, najavio izradu strategije za dve zemlje, Srbiju i Crnu Goru, koje su najdalje odmakle u procesu pristupanja EU.\nDiplomatski izvori Tanjuga u Briselu navode je pritisak zemlja članica, ali i ostatka regiona da se ne pravi strategija samo za dve zemlje, već da se njom pokrije ceo Zapadni Balkan, kao što je to i do sada bio slučaj.\nBez obzira na to, diplomatski izvori u Briselu navode da će predstojeća strategija staviti fokus upravo na napredak Srbije i Crne Gore, i dati smernice za ostatak regiona.\nSuspendovani sa Zimskih olimpijskih igara\nSvečani doček za tročlano Predsedništvo BiH


Svetski dan dece obolele od raka obeležen u Prijepolju – Sandžak PRESS\nKao i prethodnih godina, Kancelarija za mlade zajedno sa NURDOR-om i ove godine obeležila je Svetski dan dece obolele od raka.\nOvo je po treći put da se jedna ovakva humanitarna akcija održava u Prijepolju. Humanitarna akcija je protekla uspešno, tako da smo dokazali i ovaj put da je Prijepolje grad dobrih i humanih ljudi, navode iz Kancelarije za mlade u gradu na Limu.\nUz pomoć svih dobrih ljudi prošle godine je izgrađeno novo dečije hematoonkološko odeljenje u Nišu. Ove godine borili smo se zajedno za novu Roditeljsku kuću u Beogradu, kao najvećem dijagnostičkom i terapijskom centru pedijatrijske onkologije u Srbiji, sa istovremeno najvećim brojem dece koja dolaze na lečenje. S obzirom da su često u pitanju porodice iz manjih sredina, koje nisu u mogućnosti da u Beogradu obezbede smeštaj, neophodno je omogućiti prostor u kom bi oni mogli da borave za vreme lečenja svoje dece. Nažalost, svedoci smo sve većeg broja dece kojima je ova podrška potrebna, a trenutni kapaciteti nisu dovoljni.\nNajveću pažnju mališana privukao je klovn, foto: www.ppmedia.rs A.Rovčanin\nGrađani su mogli da pomognu udruženju NURDOR na razne načine: – slanjem SMS poruke na broj 1150, i tako donirati sredstva za izgradnju nove roditeljske kuće u Beogradu. Cena poruke je 100 dinara ka svim mrežama.


Farmaceutska kompanija planirala da uništi lijekove za rak kako bi podigla cijene za 4.000 odsto.\nIstragom su otkriveni mejlovi zaposlenih velike farmaceutske kompanije u kojima „slave rast cijena lekova za rak“, prenosi Independent.\nRukovodstvo kompanije „Aspen farmaker“ navodno je planiralo uništiti zalihe lijekova zbog svađe oko cijene sa španskom zdravstvenom službom 2014.\nPrijetili su da će prestati prodavati lijekove ako ministarstvo ne povisi cijene. Nakon što je kupila pet vrsta lijekova za rak od britanske kompanije „Glaxo smit kline“, „Aspen“ je pokušao da lijekove proda u Evropi za cijenu višu čak 40 puta, objavio je Times.\nTokom pregovora oko cene u Španiji, „Aspen“ je navodno prijetio da će prestati da prodaje lijekove za rak ako ministar zdravlja ne povisi cijene za 4,000 posto, objavio je španski Confidencial digital.\nPovišenje cijena omogućila je rupa u zakonu zbog koje farmaceutske kompanije smiju da mijenjaju cijene lijekova ako ih prodaju pod drugim imenom. Ova rupa u zakonu zapravo bi trebalo da omogući snižavanje cijena nakon što istekne patent za lijek, ali ako farmaceutske kompanije nemaju konkurenciju, smiju i da podižu cijene.\nPortparol britanskog Ministarstva zdravlja rekao je da se ove godine uvode novi zakoni koji će omogućiti vladi „djelovanje protiv prevelikog rasta cijena generičkih lijekova“.\nObjavito: Sat, 04/15/2017 - 17:12\n105.000 eura optuženog u predmetu Bosnalijek preuzela Federalna agencija za upravljanje oduzetom imovinom


Foto: Ilustracija | Istraživanje u RS: Svaki peti vozač bi i pospan sjeo za volan\nMarko Mišić 25.11.2020 07:30\nBANJALUKA - Brojni vozači u Republici Srpskoj se, iako imaju negativan stav o vožnji tokom pospanosti, odlučuju upravljati vozilom i kad im se prispava.\nPokazalo je to istraživanje četvorice stručnjaka, pod nazivom "Analiza stavova prema bezbjednosti saobraćaja u RS", gdje je 20,34 odsto ispitanika potvrdilo da bi nastavilo sa vožnjom iako im se prispava.\nPred građane, koji su u ovom monitoringu ispitivani, postavljen je i niz sličnih pitanja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, s tim što su, odgovarajući na ta pitanja, pokazali da su odgovorniji.\nVećina ispitanih svjesna je opasnosti kada je u pitanju pijanstvo za volanom. Naime, 95 odsto ih je ocijenilo da vožnja pod uticajem alkohola ozbiljno povećava rizik od saobraćajne nezgode.\nTakođe, da vožnja iznad ograničene brzine otežava reagovanje u opasnoj situaciji potvrdilo je 86 odsto ispitanika ove ankete.\nOsamdeset osam odsto ispitanika potvrdilo je da korištenje mobilnog telefona tokom vožnje povećava rizik za učestvovanje u saobraćajnoj nezgodi.\nDakle, na osnovu ovog istraživanja može se zaključiti da su učesnici u saobraćaju u RS većinom svjesni šta povećava rizik za saobraćajnu nezgodu. Ipak, kada je u pitanju vožnja dok su pospani - situacija je drugačija.\n"Vožnja za vrijeme pospanosti nije opšte ni lično prihvatljiva za anketirane učesnike, ali oni će, bez obzira na to, nastaviti da voze ukoliko im se prispava tokom vožnje", navodi se u zaključcima ovog istraživanja, koje je rađeno ove godine.\nDa u praksi nedostaju edukacija i preventivne i represivne aktivnosti u vezi s ovim rizičnim ponašanjem potvrdio je za "Nezavisne novine" Milan Tešić, rukovodilac Odsjeka za vozače, puteve i vozila pri Agenciji za bezbjednost saobraćaja RS, koji je i jedan o autora ovog istraživanja.\n"Vozači su svjesni rizika, ali nije toliko jaka represija da bi oni bili svjesni posljedica koje može da prouzrokuje vožnja kad ste pospani. Svjesni su da su, kad su umorni, njihovi refleksi sporiji, međutim nije tolika jačina njihovog stava da bi to generisalo njihovo stvarno ponašanje na putu", rekao je Tešić.\nPrema njegovim riječima, takvi vozači su jako opasni i po druge učesnike u saobraćaju.\n"Ponekad vozači spavaju četiri do pet sati tokom noći, rade čitav dan i potcjenjuju svoj san, što je veoma opasno kad govorimo o vožnji", dodao je Tešić.\nU istraživanju je, inače, anketirano 1.178 ispitanika, od čega su 55,93 odsto muškarci, a 44,07 odsto žene.\nMeđu ispitanima, njih 89,93 odsto ima vozačku dozvolu samo za putničko vozilo (kategorija B), 8,47 odsto za auto i motocikl (kategorija A i B) i samo 1,69 odsto posjeduje vozačku dozvolu za motocikl (kategorija A).\nPored Tešića, autori ovog istraživanja su Miroslav Đerić iz Ministarstva komunikacija i transporta BiH, Marko Subotić, profesor Univerziteta u Istočnom Sarajevu, i Zoran Andrić, pomoćnik ministra komunikacija i transporta BiH.\nSvečano otvoren "Fis kup Jahorina 2021"\nTri grada u BiH dobijaju krizne centre za žrtve silovanja\nFederalno ministarstvo zdravstva hitno traži informacije o ruskoj i kineskoj vakcini\nU Lipu dovedeni i struja i voda\nTegeltija: Entiteti i distrikt Brčko baviće se direktnim nabavkama vakcina\nMinistarstvo: Manje količine vakcina očekujemo krajem januara, početkom februara\nŠeranić uručio odlikovanja za 30 domova zdravlja


HONORARI članova žirija "PINKOVIH ZVEZDA"... | Skandalozno\nPogledajte kolike HONORARE imaju članovi žirija “PINKOVIH ZVEZDA”!\nŠaulić pogodio najveći honorar – 5.000 evra po emisiji, a za celu sezonu inkasiraće 175.000!\nBrunclikova dobija 105.000, Aleksandra 50.000, Dara je tražila reklamu za koncert i album, a Mirkovićeva – ništa.\nKako Kurir ekskluzivno saznaje, kralj folka uspeo je dobro da unovči transfer iz „Zvezda Granda“ na Pink ili, kako je on to rekao, „iz FK Mačva u Barselonu“. Sa čelnicima ružičaste televizije Šaban i njegova supruga i menadžerka Goca ugovorili su honorar od 5.000 evra po epizodi.\nAko Šaulić snimi svih 35 emisija, dogodine će biti bogatiji za čak 175.000 evra, što ga čini najplaćenijim članom žirija, mada ni ostali nisu loše prošli, izuzev Mirkovićeve, koja je pristala da učestvuje za džabe!\n– U želji da po gledanosti prestignu „Zvezde Granda“, vlasnici Pinka nisu štedeli. Tako su Šabanu ponudili najveći honorar, kao i niz drugih pogodnosti, kao što je besplatan marketing za nove pesme i koncert.\nDobro se unovčila i Zorica Brunclik – 3.000 evra po emisiji (105.000 za celu sezonu). Ona je od producenata tražila i poseban apartman u roze tonovima – kaže naš dobro upućen izvor s televizije Pink.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Pogledajte kolike HONORARE imaju članovi žirija “PINKOVIH ZVEZDA”!"


ISTORIJSKI USPEH: Počela proizvodnja vakcine "Sputnjik" u Srbiji (VIDEO) - 24vesti\nISTORIJSKI USPEH: Počela proizvodnja vakcine „Sputnjik“ u Srbiji (VIDEO)\nPredsednici Srbije i Rusije Aleksandar Vučić i Vladimir Putin označili su večeras početak proizvodnje vakcine „Sputnjik V“ u Srbiji, na Insitututu „Torlak.\nDugme kojim je pokrenuta traka sa koje će izlaziti bočice napunjene u „Torlaku“ pritisla je direktorka Instituta dr Vera Stoiljković.\nSrbija je tako postala prva zemlja u Evropi koja proizvodi rusku vakcinu. U prvom periodu, od četiri do šest meseci, „Torlak“ će proizvesti četiri miliona vakcina „Sputnjik V“.\nOčekuje se da bi prva vakcina iz „Torlaka“ mogla da dođe do punkta za vakcinaciju za 10-ak dana.\nDirektorka Instituta „Torlak“ dr Vera Stoiljković obraćajući se zvaničnicima istakla je da je Srbija bila jedna od prvih zemalja koja je započela imunizaciju vakcinom Sputnjik V.\n„Zahvaljujući toj vakcini i njenoj visokoj efikasnosti od 96,6 odsto, Srbija je očuvala zdravlje svojih građana“, naglasila je ona.\nRekla je i da je danas Srbija među liderima u Evropi po broju vakcinisanih građana, sa 30 odsto potpuno vakcinisanih, što je dvostruko više od evropskog proseka.\nStoiljković je navela i da je saradnja Instituta „Torlak“ i Ruskog fonda direktnih investicija uspešan primer saradnje dve zemlje u vreme krize.\n„Zahvalni smo ruskom državnom rukovodstvu i rukovodstvu Ruskog fonda na podršci Torlaku i Srbiji“, rekla je ona i posebno istakla ulogu predsednika dve zemlje Vladimira Putina i Aleksandra Vučića, zahvaljujući kojima, kako je rekla, Srbija postaje prva zemlja u Evropi koja će proizvoditi rusku vakcinu na svojoj teritoriji.\nNakon obraćanja, Stoiljković je zamolila predsednike Putina i Vučića da joj odobre da pritiskom na zeleno dugme pokrene proizvodnju vakcine Sputnjik V.\nPredsednik Vučić istakao je ranije danas da je ponosan na ovaj posao, te da će Srbija ponudi ruske vakcine svim zemljama regiona, Evrope i sveta, dodajući da je to od izuzetnog značaja za naš farmaceutski i zdravstveni sistem, koji će biti dodatno ojačan.\nOsim u Srbiji, proizvodnja ruske vakcine počinje i u Argentini, a tim povodom obratio se i argentinski predsednik Alberto Fernandes.\nRuski predsednik Vladimir Putin istakao je da je efikasna borba protiv virusa korona moguća samo udruženim naporima na globalnom nivou, a da je upravo vakcina potrebna za očuvanje zdravlja i života ljudi.\nKako je naveo, Rusija je otvorena za saradnju sa svim zemljama.\n„To je naš principijelni stav. Otvoreni smo za saradnju sa svima u oblasti epidemiološke bezbednosti“, kazao je Putin koji se, kao i predsednik Vučić obratio putem videobima.\nPutin je ukazao i na to da je, kada je reč o borbi za zdravlje i živote ljudi, potrebno ostaviti po strani političke nesuglasice dok traje pandemija.\nTakođe, ruski predsednik primetio je i da „čudno i kontraproduktivno izgledaju pokušaji nekih partnera da ograniče primenu ruske vakcine“.\nPrema njegovim rečima, Rusija je prešla veliki put do međunarodnog priznanja vakcine, prema kojoj su u početku bili skeptični.\nDodao je i da je efikasnost vakcine “Sputnik V“ danas među najvećim u svetu.\nPredsednik Vučić je, obraćajući se na ruskom jeziku, istakao da mu veliku čast i lično zadovoljstvo predstavlja to što je u prilici da označi početak proizvodnje vakcine „Sputnik V“ u Srbiji.\nVučić je zahvalio Rusiji i ruskom predsedniku na podršci koju su pružili Srbiji tokom borbe sa virusom korona, navodeći da je saradnja dve zemlje u toj borbi rezultirala danas tim da se u Srbiji počne sa proizvodnjom ruske vakcine.\n„Humanost predsednika Putina i ruskog naroda pomaže Srbiji da povrati Institutu Torlak mesto međunarodnog i regionalnog centra za proizvodnju vakcine“, kazao je Vučić.\n„Naše zemlje pružaju jedna drugoj beskonačnu podršku“, kazao je predsednik Srbije, navodeći da mu zadovoljstvo i čast predstavlja i to što prisustvuje još jednom od istorijskih događaja koji će to prijateljstvo i saradnju učvrstiti.\nObraćajući se ruskom predsedniku, Vučić je kazao da je Institut Torlak “efikasan kao kalašnjikov“, dok je građanima Srbije poručio da je danas iz bratske Rusije u Srbiju stiglo efikasno oružje protiv korona virusa.\nSrbija je tako postala prva zemlja u Evropi koja proizvodi rusku vakcinu.\nU prvom periodu, od četiri do šest meseci, Torlak će proizvesti četiri miliona vakcina „Sputnjik V“.\nOčekuje se da bi prva vakcina iz Torlaka mogla da dođe do punkta za vakcinaciju za 10-ak dana.\nMakedonija 6., Albanija 4. u svetu sa najvećim mortalitetom…


Kulturni Centar Zrenjanin - APRIL ´08\nPočetak Programi Izložbe APRIL ´08\nIzložba fotografija Senke Vlahović\notvorena je 1. aprila u holu Kulturnog centra Zrenjanina. Mlada autorka iz Novog Miloševa predstavila je serijom fotografija pod nazivom „Anima“ (na latinskom: duša) svoje viđenje sukobu dobra i zla u čoveku. Izložbu je otvorila Nada Panić, istoričar umetnosti.\nIzložba „Portreti glumaca zrenjanskog pozorišta”\nu okviru 58. Festivala profesionalnih pozorišta Vojvodine otvorena je 15. aprila, u holu Kulturnog centra Zrenjanina. Potom je u studiju Kulturnog centra predstavljena knjiga Stojana Notaroša „O pozorištu zrenjaninskom”.\nIzložba najboljih novinskih fotografija u 2007. godini\notvorena je 22. aprila u holu Kulturnog centra Zrenjanina. Reč je o fotografijama sa najvećeg nacionalnog konkurs u toj oblasti - „ Yu Press Photo” - koji je po deseti put organizovala Asocijacija medijskih fotografa Srbije. Prva nagrada ove godine dodeljena je Srđanu Iliću, fotografu agencije The Associated Press za fotografiju pod nazivom „Firer” koja beleži hapšenje , vođe neonacističke grupe „Nacionalni stroj” Gorana Davidovića u Novom Sadu. Izložbu u Kulturnom centru Zrenjanina otvorio je Zvezdan Mančić ispred Asocijacija medijskih fotografa Srbije.


Cetvrtak , 2019-11-28 | 14:17:40\nUdruženje novinara Srbije (UNS) smatra da je povlačenje današnjeg NIN-a zbog fotografije na naslovnoj strani i njena zamena akt cenzure kojom je izdavač suspendovao pravo uredništva na samostalnost uredjivačke politike, iako izdavač ima pravo da štiti reputaciju svoje kompanije.\nU saopštenju, UNS je podsetio da je izdavač NIN-a, kompanija Ringijer Aksel Špringer, saopštila je da je fotografija na naslovnoj strani tog nedeljnika zamenjena s objašnjenjem da je "urednički izbor bio neprikladan, naročito u zemlji u kojoj je ubijen premijer", kao i da će ovaj list sa novom naslovnom stranom biti objavljen što je brže moguće.\n"UNS smatra da je objavljivanje prekrojene fotografije na naslovnoj strani NIN-a na kojoj je puška uperena u predsednika Srbije, loša urednička odluka koja može da povredi osećanja čitalaca i javnosti. UNS smatra da su autonomija glavnog urednika i njegovo pravo da vodi samostalnu uredjivačku politiku vrednosti kojima je u Srbiji potrebna veća zaštita nego do sada, iako je jasno da glavni urednici, kao i političari, nisu bezgrešni", dodaje se.\nNovi broj NIN-a je na društvenim mrežama u sredu najavljen naslovnicom na kojoj se nalazi predsednik Aleksandar Vučić kako obilazi štandove na Sajmu naoružanja. Fotografija je napravljena iz takvog ugla da je cev puške usmerena pravo u njega, zbog čega su reagovali predstavnici vladajuće koalicije.


Galerija: Čelik bolji od Čapljine\npetak, 08 Mart 2013 20:30\nUokviru 19. kola Premijer lige rukometaši Čelika večeras su na domaćem terenu pred nešto više od 1.000 gledalaca savladali Čapljinu (32:25). Izabranici Zdenka Antovića nastavili su sa dobrim partijama u drugom dijelu sezone. Večeras su na domaćem terenu bez većih problema savladali Čapljinu, te su tako preuzeli prvo mjesto na tabeli. Tokom cijelog susreta domaći su imali rezultatsku prednost, koja je u 42. minuti iznosila 10 razlike (25:15).\nNajefikasniji u redovima Čelika bili su Kadić sa devet, te Brkić sa šest golova, dok je golman Starčević imao 15 uspješnih intervencija. S druge strane kod Čapljine su najefikasniji bili Vegar sa devet, te Suton sa pet golova, dok je Pušić imao 13 uspješnih intervencija. /sportsport.ba/\nKLIKNI OVDJE da vidiš foto galeriju Jasmina Blicka Hadžića iz Arene\nRezultati susreta 19. kola muške rukometne Premijer lige Bosne i Hercegovine:\nČelik - Čapljina 32:25\nGradačac - Leotar 26:16\nKonjuh - Prijedor\nBosna BHT - Derventa\nKakanj - Krivaja\nZrinjski - Bosna Prevent\n1. ČELIK 19 14 0 5 628:547 42\n2. GRADAČAC 19 13 1 5 619:542 40\n3. KONJUH 18 13 1 4 494:446 40\n4. GORAŽDE 18 12 1 5 558:512 37\n5. ČAPLJINA 19 10 1 8 592:577 31\n6. BOSNA BH TELECOM 18 9 1 8 538:514 28\n7. GRAČANICA 18 9 1 8 581:562 28\n8. DERVENTA 18 8 0 10 522:529 24\n9. KRIVAJA 18 7 1 10 530:547 22\n10. LEOTAR 19 7 1 11 434:460 22\n11. BOSNA PREVENT 18 7 0 11 540:571 21\n12. PRIJEDOR 18 7 0 11 504:567 21\n13. ZRINJSKI 18 6 0 12 495:559 18\n14. KAKANJ 18 2 0 16 468:570 6\nViše iz kategorije: « Robijaši uz Čelik i u Mostaru Čelik poražen u Mostaru »


Izvor: Blic arhiva vesti 27.02.2018 - Naslovi.net\nDačić i Alfano: Visok nivo ukupnih bilateralnih odnosa\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i ministar za spoljne poslove i međunarodnu saradnju Italije Anđelino Alfano, konstatovali su danas u Beogradu izuzetno visok nivo ukupnih bilateralnih odnosa. Na sastanku, održanom na… »\nBlic: Dačić: Možemo i mi da kažemo da Srbija i Republika Srpska treba da imaju jednog predsednika, ali čemu to vodi?\nRazgovori u Briselu se nastavljaju sledećeg meseca, Tači i Vučić zajedno u Sofiji?\nNakon dva dana razgovora u Briselu, zaključak tehničkog dijaloga između Beograda i Prištine je da će se razgovori nastaviti sledećeg meseca. Kako je saopštila Evropska služba za spoljne poslove, razgovori koje su dve strane vodile juča i danas… »\nBlic: U Briselu nastavljeni razgovori Beograda i Prištine\nStjepan Mesić, bivši predsednik Hrvatske, odbio je da bude počasni građanin Sarajeva, titulu koju dodeljuje Gradska uprava Grada Sarajeva. Pre dve sedmice za ovu nagradu je bio kandidovan turski književnik i dobitnik Nobelove nagrade Orhan Pamuk… »\n27.02.2018 Blic, kategorije


U zajedničkom saopštenju tima Ujedinjenih nacija, Kancelarije Saveta Evrope, Misije OEBS-a i Delegacije Evropske unije u Srbiji navodi se da su nezaposlenost, rizik od siromaštva, položaj marginalizovanih grupa mladih, kao i stanje njihovog mentalnog zdravlja neki od osnovnih problema sa kojima se mladi u Srbiji suočavaju.\n“Na Dan ljudskih prava, ove godine posebnu pažnju obraćamo na mlade osobe koje se suočavaju sa brojnim izazovima u mnogim delovima sveta, pa i u Srbiji. Nezaposlenost, rizik od siromaštva, položaj marginalizovanih grupa mladih, kao i stanje njihovog mentalnog zdravlja su neki od osnovnih problema sa kojima se mladi u Srbiji suočavaju”, navodi se u saopštenju.\nI pored toga što se u poslednjih nekoliko godina smanjuje stopa nezaposlenosti, kod mladih nezaposlenost ostaje visoka, a njihov nepovoljan položaj na tržištu rada ne napreduje i pored postojanja Nacionalne strategije za mlade i mera koje su u tu svrhu predvidjene.\n“Kada je u pitanju mentalno zdravlje mladih, čak 45 odsto njih je izjavilo da je konstantno zabrinuto zbog nečega, a 28 odsto da im se dešava da često zaplaču. Čak više od polovine mladih navodi da je u protekle dve godine doživelo bar jedan stresni događaj, a više od jednog stresnog događaja iskusilo je 23 odsto đaka. Osećanje potpune bezvrednosti navodi čak 12 odsto učenika, dok 7 odsto učenika navodi da im se dešava da razmišljaju o prekidanju života”, navodi se u saopštenju.\nPrema poslednjim dostupnim podacima o radnoj snazi, nezaposlenost mladih je dvostruko veća od opšte nezaposlenosti, a posebno zabrinjava činjenica da su mladi uzrasta od 18 do 30 godina u najvećem riziku da budu pogođeni i siromaštvom.\nPoložaj marginalizovanih grupa mladih, poput mladih Roma i Romkinja posebno je težak, jer u određenim propisima, kao u Zakonu o javnom zdravlju, nisu prepoznati na izričit način kao osetljiva grupa.\nZdravstvena zaštita, posebno u ruralnim područjima, nije jednako dostupna svim građanima, samim tim ni mladima iz ruralnih sredina a mnogi mladi sa invaliditetom suočavaju se sa dodatnim preprekama u nastavku obrazovanja ili zapošljavanju na otvorenom tržištu rada navodi se u zajedničkom saopštenju.\n“SRBIJU MESEČNO NAPUSTI VIŠE OD 4.000 MLADIH LJUDI”\nDokle na najvaznijim mestima , cak i onim manje vaznim sede i vladaju ljudi koji su vec davno dusevno i telesno nisu u mogucnosti da stanje u drzavi realno procene, jer su vec uzegli u svojim politicki dobijeni funkicijama na osnovu izmisljeni podobnosti ne moze se nista bolje ni ocekivati. Sve odluke koju Oni predloze ostali koji i dusevno, telesno od glave do pete najvise u glavi uzegli i zato oberucke bez razmisljanja prihvate, nikad nisu ni znali misliti samo glasati da tako je , ne mogu nista pozitivno za zivot i prosperitet mladima uciniti jer su sposobni samo na vec celom svetu propali razni politicki fraza ponavljati, koji su bili mozda realni pre 50 — 60 godina kada su znali misliti i raditi i onda samo po uputstvima tadasnji terorom stvoreni neki Velikana, od Ovakvi ne moze se ocekivati skretanje na bolje. Prilikom sledeci izbora rukovostvo Srbije na celu sa nasim mladim Predsednikom i Premijerkom treba da ucine sve da se formira sasvim novo mlado rukovodstvo pocev od skupstine i sve do clanova vlade da pozicije zauzimaju mlade osobe oba pola , ali ne deca sadasnji politicara. politicari– penzioneri neka uzivaju u svojim penzijama, niko nije tako pametan i sposoban da se nemoze poslati u penziju i zameniti jer i Oni su poceli kao mladi samo su to vec odavno zaboravili. ZA zaderzavanje mlade za napredak Srbije potrebni su mlade ljudi u rukovodstvu drzave. Onda nasi mladi dobice volju za zivot, nece plakati zbog svojih beda i necemo ostati bez kvalitetne mlade radne snage , ostace Oni ovde, ne u inostranstvu naravno samo na zapadu nikako ne idu prema istoku gde tece med i mleko tako nas precutno ubedjuju Oni uzegli ali ni njihova deca ne idu na istok samo na zapad i oni malo mladji skolovali u Americi a fale se i dice oruzje sa istoka naravno da to koriste samo deca danasnji obicni smrtnika ne njihova. Pre izbora treba izvrsiti reformu ne posle i bice onda totalna pobeda SNS i nasg Predsednika.


Nacrt dokumenta EK: Cene energije ostaće visoke i kolebljive barem još godinu dana | EurActiv Serbia\nCene gasa i struje "ostaće visoke i nestabilne najmanje do 2023.", prema dugoročnim procenama u nacrtu dokumenta Evropske komisije o cenama energije koji će biti objavljen sledećeg meseca.\nNacrt dokumenta, u koji je imao uvid EURACTIV, daje mračnu sliku visokih i nestabilnih cena energije i u narednim godinama, što će gurati inflaciju, loše uticati na domaćinstva i povećati troškove poslovanja.\nU nacrtu dokumenta, koji treba da bude objavljen početkom marta i koji bi do tada mogao da bude izmenjen, upozorava se da se energetska kriza (izazvana rastom cena gasa i pojačana kvarenjem odnosa sa glavnim evropskim snabdevačem Rusijom) pogoršala od jesenas i trajajaće duže nego što se očekivalo, barem do 2023.\nVelikoprodajne cene gasa su za oko 400% veće nego pre godinu dana a cene struje na veliko porasle su za 260%. To je dovelo do rasta cena na malo, gasa za 51 a struje za 30% u odnosu na prethodnu godinu, navodi se u nacrtu.\nTe "dugotrajno visoke cene energije nepovoljno deluju na ekonomiju" i očekuje se "da ostanu ključni motor inflacije u 2022. godini". Visoke cene već su pogodile industrije velike potrošače energije i verovatno će uticati na rast cena drugih proizvoda, uključujući hranu.\nKriza takođe "sve više deluje nepovoljno na evropska domaćinstva i 'osetljive' potrošače koji troše veći deo ukupnih prihoda za račune za energiju, čime se produbljuju razlike i uvećava nejednakost u EU", navodi se u dokumentu koji je procurio.\nSkladišta gasa i diverzifikacija\nU nacrtu se navodi 12 akcija koje EU može da preduzme da ublaži energetsku krizu koja traje, uključujući povećanje kapaciteta za obnovljivu energiju, sprovođenja mera uštede energije i dalju podršku pogođenim domaćinstvima i kompanijama.\nTu su i mere za unapređenje otpornosti evropskog snabdevanja gasom.\nKomisija kao prvo predlaže zakonsku obavezu članica da obezbede minimalni nivo skladištenja gasa do 30. septembra u godini.\nU skladu sa time, Komisija će ove godine početi pilot projekat podrške članicama i operatorima da sprovode zajedničke javne nabavke radi punjenja skladišta do minimalno zahtevanog strateškog nivoa.\nTakođe se u dokumentu govori o diverzifikaciju isporuka sa ruskih gasovoda ka tečnom prirodnom gasu (LNG) koji se sada uglavnom uvozi iz SAD i Katara.\nKako se navodi, svaki region EU sada ima direktnu ili indirektnu vezu sa LNG terminalom, što se pokazalo kao dobro poslednjih meseci.\nU januaru je uvoz LNG bio najveći do sada, navodi se i dodaje da će Komisija nastaviti diplomatske aktivnosti i dijalog sa proizvođačima gasa, potrošačima i tranzitnim zemljama, poput SAD, Katara, Japana, Egipta, Azerbejdžana i Turske.\nIpak, Komisija priznaje da će se kriza nastaviti i 2023, kaže francuski stručnjak, profesor na Univerzitetu Sajens Po (Science Po) u Parizu Tjeri Bros.\n"Potrebno nam je više obnovljivih, treba nam više gasa, više nuklearne energije. Sve dok se ne pozabavimo tim osnvnim pitanjem krize, samo ćemo gurati (krizu) još godinu dana", rekao je Bros.\nPored toga, kako je rekao Bros, proizvođačima gasa će biti potrebni podsticaji da povećaju isporuke, uključujući garancije EU da se neće protiviti dugoročnim ugovorima kojima Komisija nije naklonjena.\nTakođe, prema dokumentu, Komisija ispituje bojazni oko "mogućeg narušavanja konkurencije od strane kompanija aktivnih na evropskom tržištu gasa i posebno Gasproma".\nPovećanje udela obnovljivih izvora\nPrema Komisiji, najbolje rešenje za smanjenje zavisnosti od uvoznog gasa i za niže cene na duži rok jeste ubrazvanje sprovođenja evropskog Zelenog dogovora.\n"Zbog nedovoljno obimne i brze zelene tranzicije, cene struje u EU znatno će zavisiti od gasa do 2030. godine", piše u dokumentu.\nMeđutim, upozorava se da investicije u obnovljive još nisu na nivou potrebnom za proizvodnju dovoljne količine energije za evropske potrebe.\nNavodi se i da je potrebno pozabaviti se pitanjem dozvola kako bi se omogućio brz razvoj velikih projekata obnovljive energije.\nU dokumentu se navodi i da je stav Komisije da cene ugljenika na tržištu nisu mnogo uticale na rast cena energije.\nU januaru je tona CO2 na EU tržištu ugljenika koštala između 80 i 100 evra.\nNovi lider EPP Veber oštro kritikuje socijaliste, Evropsku komisiju


Zlatno pravilo za otklanjanje nereda u kući - City Magazine\nZlatno pravilo za otklanjanje nereda u kući\nIako se trudimo da nam dom izgleda uredno i trudimo se da sledeći savete uklonimo sve što je višak, često osećamo da može bolje. Najčešće raspremamo garderober i odlažemo predmete tako da budu nadohvat ruke svim članovima porodice, ali nekako se ipak nađu gde im nije mesto. U početku nismo ni svesni realnog stanja stvari, ali onda vidimo da su fioke, ostava i police prepune raznoraznih potrebnih i nepotrebnih detalja. Ukoliko se prepoznajete u ovom opisu, pročitajte ono što sledi.\nNa početku moramo da istaknemo da je određen nered dopušten, i prirodan, jer se i okolnosti menjaju iz godine u godinu. Međutim, ukoliko primetite naglu promenu životnog prostora nagore, vreme je da se zamislite, ali i porazgovarate sa članovima porodice. Pre upuštanja u pravi posao, potrebno je izanalizirati situaciju, iskreno sagledati uzroke i moguća rešenja. Na sreću, postoji jedno, koje se pokazalo kao jednostavno, a delotvorno.\nPredmeti za svakodnevnu upotrebu (pribor za jelo, igračke, garderoba)\nSvakodnevne aktivnosti (pranje sudova, priprema jela i raspremanje kuhinje)\nTrenutni zadaci (priprema projekta za školu, od ideje do realizacije)\nDoslednost u primeni bilo koje navike, pa i ove, na kraju se isplatI i pozitivno se odražava na različite aspekte života. Pritom, ovo je zaista krajnje jednostavno!\nFotografije iz naslovnog kolaža: The Washington Post/Getty images, Lars Baron/Getty images\n#deca #nered #pravilo #uređenje doma #višak stvari


Osam novinara poginulo u Siriji od novembra - Klix.ba\nOsam novinara poginulo u Siriji od novembra\n15.3.2012. u 11:45\nAmerički neprofitni Komitet za zaštitu novinara (CPJ) saopćio je u srijedu da je osam lokalnih i svjetskih novinara izgubilo život radeći u Siriji od novembra prošle godine, izražavajući revolt zbog broja poginulih i uhapšenih novinara u toj zemlji za godinu dana od početka pobune protiv sirijskih vlasti.\nCPJ navodi da se najmanje pet smrti novinara može povezati s okolnostima koje ukazuju na "potencijalnu krivicu vlasti", prenosi AP.\nU saopćenju, Komitet navodi da je od decembra osam novinara zatvoreno zbog rada u Siriji.\nPrema podacima kojima raspolaže, CPJ navodi da je još devet novinara, blogera i aktivista povezanih sa Sirijskim centrom za medije i slobodu izražavanja i dalje u zatvoru nakon racije u njihovim biroima u februaru.\nTaj centar, navodi Komitet, igrao je ključnu ulogu u izvještavanju o dnevnom razvoju događaja u Siriji, prenosi AP.


Sezona kupanja na Adi počinje danas - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti Sezona kupanja na Adi počinje danas\nSezona kupanja na Adi počinje danas\nSezona kupanja na Adi Ciganliji danas će zvanično biti otvorena, a svakoga dana do kraja sezone na kupalištu će biti angažovano 45 spasilaca, izjavio je za Beoinfo vršilac dužnosti direktora JP „Ada Ciganlija” Žarko Šormaz. Zvanična ceremonija početka nove letnje sezone biće upriličena u 12 časova, podizanjem plave zastave, najavljeno je iz JP „Ada Ciganlija”.\nJP „Ada Ciganlija” će sutra zvanično otvoriti kupališnu sezonu podizanjem plave zastave, prestižnog međunarodnog priznanja za kvalitet i bezbednost plaža. Plava zastava potvrđuje da je JP „Ada Ciganlija” ispunila najviše standarde po pitanju kvaliteta plaže, vode u Savskom jezeru, bezbedonosnog aspekta i celokupne infrastrukture na Adi Ciganliji.\n– Sve je spremno za otvaranje sezone kupanja na Savskom jezeru. Ove godine je novina to što će u narednih desetak dana biti postavljeno pet pontona na sredini jezera na kojima će biti spasioci, čime će bezbednost kupača na Savskom jezeru biti na još višem nivou. JP „Ada Ciganlija” je za vreme trajanja letnje sezone, pored najuređenijeg kupališta u zemlji, obezbedila niz sadržaja u kojima svi posetioci mogu uživati. U saradnji sa Sekretarijatom za sport i omladinu, na Adi Ciganliji svi školarci mogu potpuno besplatno učestvovati u sportsko rekreativnim programima obuke plivanja, vaterpola, kamp „Ada za decu 2014.“ u okviru koga deca mogu pohađati aktivnosti vožnje rolera, obuku biciklizma i odbojku na pesku – istakao je Šormaz.\nTakođe, obezbeđen je i besplatan program podrške integralnoj rehabilitaciji osoba sa invaliditetom kroz rekreativne sportske aktivnosti. Ljubitelji joge moći će besplatno da vežbaju u joga parku svake nedelje od 18 časova sa obučenim instruktorima Joga saveza Srbije. JP „Ada Ciganlija” besplatno omogućava posetiocima korišćenje sporstkih igrališta i to šest odbojkaških, sedam košarkaških i šest igrališta za mali fudbal, Holmerovu trim stazu, teretanu na otvorenom, dečja igrališta, kao i veliki broj sportsko rekreativnih sadržaja koje posetioci Ade mogu koristiti pod komercijalnim uslovima (vožnja rolera, bicikle, teniska igrališta, fudbalsko igralište sa veštačkom travom, odbojka na pesku, bandži džamp, skijanje na vodi, Avantura park, penjanje na stenu…)\nOsim spasilačke službe, o bezbednosti posetilaca na Savskom jezeru brinuće i ekipe hitne medicinske pomoći, pripadnici policije PU Čukarica, Komunalne policije i dežurno obezbeđenje JP „Ada Ciganlija”.\nPrethodni tekstHOROR: Porodično nasilje – Golo dete stavio na usijanu ringlu\nSledeći tekstAna Nikolić izašla u grad bez gaćica /FOTO/


Predsednica Jahjaga susrela se sa predsednikom Evropskog Parlamneta g-dinom Jerzy Buzek - Novosti i Događanja - V.D. Presednice Republike Kosovo - Dr. Vjosa Osmani - Sadriu\nPredsednica Jahjaga susrela se sa predsednikom Evropskog Parlamneta g-dinom Jerzy Buzek\nPredsednica Jahjaga, susrela se i sa predsednikom Evropskog Parlamenta g-dinom Jerzy Buzekom.\n(Predsednica Jahjaga se pojavila i u Komisiju za spoljne poslove Evropskog Parlamenta. Predsednica je organizovala večeru za evroparlamentarce.\nPredsednica Jahjaga posetila je Ambasadu Republike Kosova u Briselu).\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, u toku zvanične posete u Briselu, sinoć se susrela sa predsednikom Evropskog Parlamenta, Jerzyjem Buzekom.\nPredsednik Buzek je rekao da je zadovoljan posetom najvišeg državnog nivoa Kosova i istakao je svoju podršku.\nOn je rekao da budućnost Kosova je u EU, jer je evropska zemlja i istakao je da će Kosovo imati jasnu agendu integracija i dijaloga za liberalizaciju viza.\nPredsednik Buzek je rekao da Evropski Parlament ima proceduralnih poteškoća jer Kosovo još nisu priznale pet zemlje EU i procedure odlučivanja su takva da Parlament samo poziva i potstiče zemlje da priznaju nezavisnost Kosova, one su suverene i same odlučuju.\nPredsednik Paralmenta Evrope je rekao da Kosovo nije ostalo izolovano i da institucija koju on vodi drugačije se ponaša sa zemljama sa kojima se ne slaže, ne susreće se sa parlamentarcima i visokim zvaničnicima i ne vrši posete zvaničnog karaktera.\nOn je rekao da su na Kosovu prisutne evropske institucije koje pomažu u svim procesima i izrazio je spremnost predsednici Jahjaga za pripremu Kosova na evropskom putu.\nNakon susreta, predsednik Buzek i predsednica Jahjaga dali su izjave pred mnoštvo medija koje prate posetu predsednice Jahjaga u Briselu.\nPredsednica Jahjaga je rekla da je informisala predsednika Parlamenta Evrope, g-dina Jerzy Buzeka o procesu parlamentarnih izbora, o vladinoj koaliciji i o izboru predsednice, o ustavnim promenama i izmenama u izbornom sistemu u funkciji unapređivanja demokratskih procesa, poštenih i fer izbora, uticaja građana na izborni proces kao i o parlamentarnoj kontroli vlasti.\nOna je rekla da je od g-dina Buzek tražila da Kosovo dobije putokaz za liberalizaciju viza i da ima jasan put članstva u EU.\nKosovo kao zemlja i narod je deo Evrope i pripada evropskoj civilizaciji i da prijem Kosova u ćlansvu EU je jedina perspektiva koju vide svi građani Republike Kosova, bez razlike na etničku, versku, rasnu ili drugu pripadnost, rekla je predsednica Jahjaga.\nOna je isto tako izrazila svoje zahvalnosti g-dinu Buzeku za angažman i pomoć EU Kosovu u izgradnji kapaciteta vlasti na centralnom i lokalnom nivou, a posebno u parlamentarnom životu i u procesu demokratizacije.\nPredsednica Jahjaga je rekla da Kosovo procesom decentralizacije ispunila obaveze i kao zadatak, ali pre svega kao ubeđenje, o jednakim pravima za sve etničke zajednice, posebno za Srpsku zajednicu, koja je predstavljena na lokalnom i centralnom nivou-u Skupštini i Vladi Republike Kosova.\nKosovo je izgrađeno kao građanska država i na taji način sprečava tendencije za etničke podele kao i zahteve Srbije za podelu Kosova ciljajući na teritoriju severno od reke Ibar ili za razmenu teritorija između Kosova i Srbije na linijama etničkih granica, nastavila je ona.\nPredsednica Jahjaga je rekla da članstvo Republike Kosova i Republike Srbije u EU rešilo bi ove kontradikcije i omogućilo bi da se oba naroda i obe zemlje uzajamno pomažu, pomagajući svojim etničkim zajednicama u dotičnim zemljama.\nIzjavila sam g-dinu Buzeku da ja kao predsednica Republike Kosova, ali i ostali rukovodioci Kosova spremni smo da se susretnemo sa predstavnicima Republike Srbije bilo kada i bilo gde u svetu, kao nosioci legitimiteta naših zemalja i diskutovaćemo po svim pitanima, poštujući suverenitet, teritorijalni integritet i poštujući ispravna i recipročna rešenja zasnivana na Evropskim zakonima i standardima, rekla je predsednica Jahjaga.\nRepublika Kosovo i njena nezavisnost su realnost koja je donela mir i stabilnost u regiji i nepovratan i je proces o kom se ne negocira sa nikim. Jasna Evropska perspektiva svih zemalja EU efikasno bi zaokružio proces Evrpskih integracija i obezbedio bi ekonomski razvoj, koji bi bio značajan i unapredio bi demokratske procese i vladavinu zakona, parlamentarnu kontrolu vlade, završila je predsednica Atifete Jahjaga.\nPredsednica Jahjaga se pojavila i u Komisiji za spoljne poslove Parlamenta Evrope.\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga održala je govor u Komisiji za spoljne poslove Parlamenta Evrope, gde su bili prisutni i predstavnici Delegacije za Jugo-istoćnu Evropu, ona je govorila o stanju na Kosovu i o putu Kosova ka evro-atlantskih integracija.\nSala Parlamenta Evrope je bila puna sa poslanicima svih stranaka i gostima, predsednica je odgovorila na niz pitanja oko dijaloga sa Srbijom, oko strategije za priznavanje od pet zemalja EU, o organizovanom krimnalu i korupciju, o učlanjenju Kosova u međunarodnim organizacijama, o imunitetu poslanika, o položaju Srba na Kosovu, o Planu presidenta Ahtisari i njegovom sprovođenju, o predlozima za podelu Kosova i za razmenu teritorija, itd.\nPoznavaoci takvih susreta kažu da do sada nije se desilo da sala susreta bude krcata, da nije bilo tolikog interesa medija, da poslanici aplaudiraju nakon reći predsednice i na kraju susreta da dolaze i pozdravljaju sa njom.\nPredsednica je priredila većeru za evroparlamentarce\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, priredila je večeru za grupu evroparlamentaraca iz svih stranaka. Večera je tekla u prijateljskoj atmosferi u toku koje se konkretno govorilo o nalasku praktićnih puteva za što brzu integraciju Kosova u evro-atlantskim strukturama, govorilo se o demokratizaciji Kosova, o procesu Ustavnih promena izbornog sistema, o ekonomskom razvoju itd.\nPoslanici su predsednici Kosova dali podršku i pružili pomoć za bolje upravljanje i za razvoj demokratskih procesa kao i pružali konkretnu pomoć za priznavanje Kosova od zemalja koje to još uvek nisu učinile.\nPredsednica Jahjaga je posetila Ambasadu Republike Kosova u Briselu\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, posetila je Ambasadu Republike Kosova u Briselu, koja je smeštena u novoj zgradi.\nOna je dočekana od ambasadora Ilir Dugolli zajedno sa diplomatskim i konzularnim osobljem ambasade i informisao je o toku radova za renoviranje zgrade ambasade, o organizovanju rada i o aktivnostima koje odvija ovo diplomatsko predstavništvo Kosova u Briselu.


Kontrolisane informacije medijima na usluzi | BIRN\nDržava godinama plaća tri vlasnički povezane kompanije za produkciju televizijskog materijala o svojim aktivnostima, koji TV stanice u Srbiji emituju bez upozorenja da je taj materijal naručen\nNema dana da srpski elektronski mediji ne posete sajt Infobiro i sa njega besplatno ne skinu priloge koji se istog dana zavrte u informativnim programima centralnih i lokalnih televizijskih stanica.\nDok gledaju vesti u kojima se smenjuju političari građani ne znaju da u stvari gledaju neke izjave koje su u svrhu sopstvene promocije naručili i platili vladina ministarstva, državne agencije, javna preduzeća, gradske opštine… Mediji ovaj sadržaj ne obeležavaju kao preuzet.\nI javna preduzeća su izdvajala za usluge proizvodnje televizijskog materijala, što se ne može videti u podacima iz Trezora. Pored toga, brojni potpisani ugovori, često predviđaju da se dodatno plaćaju i putni troškovi za snimatelje i montažere, koji povremeno prate srpske političare širom sveta. Državne pare otišle su u ove tri kuće uglavnom direktnim ugovaranjem, bez javnog tendera.\nBudžet Ministarstva za kulturu i informisanje za projektno finansiranje u oblasti javnog informisanja u 2013. godini iznosio je oko 65,5 miliona dinara za 260 prihvaćenih projekata. Dok pomoć medijima u proseku nije bila veća od 2500 evra po projektu, Agencija za privatizaciju je, na primer, od 2007. pa sve do oktobra 2013. godine mesečno odvajala 9000 evra kompaniji Frejm za „promociju pozitivne ekonomske klime i privatizacionih procesa“.\nVlade su se u Srbiji menjale, ali njihova potreba za samopromocijom je preživela, pa i aktuelni državni aparat mahom nastavlja da troši budžetski novac.\nU celom poslovnom poduhvatu, tri strane su našle zajednički interes: država koja velikodušno plaća da se u najboljem svetlu prikaže javnosti, srpski mediji pogođeni krizom, koji posežu za besplatnim sadržajem i grupa poslovnih ljudi koja je ove slabosti prepoznala.\nDirektorka Infobiroa Sanja Ignjatović kaže da su od nastanka u 2007. godini, prepoznali potrebu institucija od opšteg interesa i značaja da određene stvari saopšte, a uvideli nemogućnost televizijskih kuća da isprate sve događaje.\n„TV stanice u Srbiji svakodnevno traže da snimimo određene događaje, zato što nemaju dovoljno produkcionih kapaciteta da ih sami snime. Nekada, neke od njih traže čak i da postavimo neka pitanja na samom događaju’’, kaže Ignjatović.\nDok srpski medijski eksperti krive medije što umesto nezavisnog sadržaja javnosti nude prikrivenu propagandu, neki urednici hvale saradnju i insistiraju da glavne događaje ipak pokrivaju sami, a posežu za materijalom Infobiroa kada je reč o saopštenjima zvaničnika.\nPredsednica Udruženja novinara Srbije, UNS, Ljiljana Smajlović smatra da državi ovakve usluge odgovaraju zato što se medijskim kućama, a preko njih i široj javnosti, stavljaju na raspolaganje informacije mahom propagandnog tipa, po principu: evo šta državna ustanova želi da vi o njoj znate, odnosno evo vam sve što državna ustanova od vas ne želi da sakrije.\nOvakvim postupanjem države potkopane su novinske agencije sa video produkcijom – i one koje država direktno finansira, poput Tanjuga, kao i nezavisne kuće, poput Foneta ili Bete, koje opstanak baziraju na pretplati, koja je sve tanja.\nPoslovni razvoj uprkos krivičnoj prijavi\nOna nešto ranije osniva marketinšku agenciju, Lobi kuću dobre komunikacije. Infobiro, Lobi PR i Lobi kuća dobre komukacije nalaze se na istoj adresi u Beogradu.\nNovoosnovani Infobiro podiže video servis na internetu, na kome se postavljaju i arhiviraju kratki prilozi, kako Infobiroa tako i Frejma. Reč je o izabranim izjavama političara i snimcima događaja, koje onda TV kuće koriste u svojim prilozima.\nLjubiša Paunović negira da je Lobi PR izdavao fiktivne račune, za šta je osumnjičen. On veruje da će dokazati na sudu ispravno poslovanje.\nBojan Trajković se nije odazvao brojnim pozivima BIRN-a, dok je drugi vlasnik Frejma Mile Balać, odbio da razgovara.\nDok Služba za borbu protiv organizovanog kriminala gleda u poslovanje Frejma, njegovi vlasnici, Balać i Trajković, osnivaju novu firmu, Videonet, na istoj adresi za istu delatnost.\nOd kraja 2011. godine, Videonet preuzima Frejmove poslove sa državnim insitucijama. U 2011. godini Frejm ima godišnji prihod od 52,5 miliona dinara, a Videonet svega šest miliona, dok je u 2012. trend obrnut – Frejm ima blizu šest miliona, a Videonet deset puta više. Do danas se prilozi koje proizvodi Videonet postavljaju na sajt Infobiroa.\nTako su različite institucije za usluge ovih firmi plaćale od 100 do 500 hiljada dinara na mesečnom nivou. Prihodi od države, od nastanka ovih firmi, uvek su prelazili polovinu njihovih ukupnih godišnjih prihoda, a nekada su dostizali i 90 posto.\nU nekim slučajevima cena usluge je bila i preko milion dinara koliko je plaćala Agencija za privatizaciju.\nOva agencija je sa Frejmom imala ugovore od 2007. do 2012. godine, a sa Videonetom od 2012. do oktobra 2013. godine ukupne vrednosti od 76,5 miliona dinara za produkciju nedeljne TV emisije u kojoj bi se promovisala opšta pozitivna ekonomska klima i privatizacioni procesi, kao i za snimanje video materijala, arhiviranje i postavljanje na servis Infobiro.\nPored osnovne cene ugovora, Agencija za privatizaciju je u određenom periodu bila u obavezi da pokrije i sve putne troškove u slučaju putovanja u inostranstvo, što podrazumeva troškove izdavanja viza, prevoz, noćenje i putne dnevnice za snimatelja i montažera.\nU Agenciji za privatizaciju niko nije želeo da govori na ovu temu sa obrazloženjem da motive i razloge za ovakav vid saradnje znaju isključivo bivši čelnici Agencije, koji su smenjeni u novembru prošle godine.\nSkupština grada Beograda je u periodu od 2008. do 2013. godine platila više od 42 miliona dinara za snimanje gradskih zvaničnika i događaja, za uslugu izrade video materijala i TV produkciju, kao i za dva TV serijala Beogradski detektiv i Beograd.rs.\nPrema dokumentaciji koju je BIRN prikupio, u periodu od 2008. do 2012. godine i komunalna gradska preduzeća Ada Ciganlija, Gradske pijace i Parking servis sklopili su ugovore sa Infobiroom ukupne vrednosti od skoro 19 miliona dinara.\nI Ministarstvo kulture i informisanja, čiji je budžet za kulturu i medije iz godine u godinu sve manji, godinama ima ugovore sa Frejmom i Videonetom.\nOvo ministarstvo na čelu sa Nebojšom Bradićem, je u 2011. mesečno izdvajalo 350 hiljada dinara za usluge Frejma, jer je imalo potrebu za TV produkcijom „u cilju promocije aktivnosti koje (ministarstvo) obavlja u svakodnevnom radu“, kako stoji u pisanom odgovoru BIRN-u. Frejm je te godine proizveo mesečno u proseku 16 priloga (izjava/pokrivalica).\nVeć sledeće godine isto ministarstvo, sa novim ministrom Predragom Markovićem, plaća Videonetu skoro duplo više, 600 hiljada dinara mesečno, za oko prosečno 19 priloga. Saradnja se nastavila i u 2013. godini, pod ministrom Bratislavom Petkovićem, uz promenu ugovorne obaveze tako da je „izvršenje sukcesivno, u skladu sa potrebama Korisnika“.\nPosle izbora, poslovanje sa Videonetom i Infobiroom nastavlja i Skupština Srbije.\nPrvi put je 2007. godine Infobiro dostavio ponudu Skupštini Srbije navodeći da time „Klijent dobija sopstvenu TV produkciju koja prati i promoviše sve njegove aktivnosti. (…) Istovremeno, na ovaj način Klijentu se otvara mogućnost kontrole informacija za javnost, i plasiranje odgovarajuće informacije, kako u pogledu sadržine, tako i u pogledu vremena objavljivanja’’.\nVeć sledeće godine, na javnom konkursu posao dobija upravo Infobiro.\nSaradnja je prekinuta 2009, da bi se nastavila krajem 2012. godine.\nDanas, Skupština plaća Infobirou 190 hiljada dinara mesečno za produkciju TV programa i postavljanje priloga na vebsajt Infobiroa o „aktivnostima od značaja za Narodnu Skupštinu“, kako stoji u ugovoru.\nSkupština Srbije, ali bez sprovedene javne nabavke, u 2013. angažuje za 826.000 dinara mesečno Videonet za produkciju televizijskog programa i internet prenos skupštinskih zasedanja, koja građani već mogu da prate preko TV ekrana, što omogućava RTS. Produkcija Videoneta postavlja se na sajt parlamenta, a to uključuje i uživo prenos rada skupštinskih odbora.\nZamenik generalnog sekretara skupštine Radoslav Vujević smatra da je pored televizijskih prenosa plenarnih zasedanja možda i važnije da građane informišu o radu odbora i drugih radnih tela i da to mogu da pogledaju u bilo kom trenutku, jer se arhiviraju.\nSaradnju su posle izbora nastavili i AP Vojvodina, neke državne agencije, pojedine beogradske opštine, kao i one iz unutrašnjosti. Samo u prvih šest meseci prethodne godine, za poslove Videoneta državne institucije su izdvojile oko 20 miliona dinara, a Infobirou su platile oko 14 miliona, pokazuju podaci iz Trezora.\nDokumentacija BIRN-a, zaključno sa junom 2013. pokazuje da su ugovore imali i Ministarstvo prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja, Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija, Ministarstvo regionalnog razvoja i lokalne samouprave.\nNeka su i prekinula ugovore. U Ministarstvu privrede kažu da je ugovor sa agencijom Videonet raskinut sa dolaskom novog ministra, Saše Radulovića, jer je mesečna cena te usluge od 480 hiljada dinara predstavljala iracionalan trošak, kao i da je balans tog troška i benefita disproporcionalan.\n„Smatrali smo da je ta usluga nepotrebna, jer ministarstvo ima svoju službu za odnose sa medijima i dobru komunikaciju i sa medijima i sa novinskim agencijama Tanjug, Beta i Fonet, koji rade taj posao i naplaćuju ga medijima“, kažu za BIRN u Ministarstvu privrede.\nDržavni favoriti i vladino “spinovanje”\nPonekad je teško povući jasnu crtu između rada medijskih kuća i produkcije koju po ugovoru državi isporučuju pomenute privatne firme. Prilikom ključnih događanja, država daje prioritet upravo tim firmama.\nBez Infobiroa se ne može, kaže jedan od njegovih vlasnika Ljubiša Paunović, a kao dokaz navodi činjenicu da su radili sa svim vladama od 2007. godine do danas, te da se „Infobiro angažuje kada su u pitanju neki vrlo važni državni poslovi“.\n„Kada je uhapšen Ratko Mladić, premijer Mirko Cvetković je nas pozvao zbog velikog pritiska svih svetskih kuća koje su tražile izjavu o tome. Samo smo mi bili pozvani zbog toga što su sve te kuće mogle od nas da preuzmu materijal u najkraćem roku u punom kvalitetu“, objašnjava Sanja Ignjatović i dodaje da u tom trenutku premijer nije bio njihov klijent.\nVlasnici Infobiroa su ponosni na broj preuzetih snimaka, koji su obišli svet.\n„Od našeg postojanja, sve najveće događaje u ovoj zemlji smo bili pozvani samo mi da ispratimo, zbog kvaliteta i znanja posla kojim se bavimo, kao što su (…) sahrana patrijarha Pavla, skup Nesvrstanih, poseta Bajdena… Niko od njih nam nije bio klijent…“, dodaje Ignjatović.\nPaunović takođe navodi primer kada ih je Vlada pre nekoliko godina angažovala da isprate međunarodni sastanak brojnih država jugoistočne Evrope u Novom Sadu.\n„Nije postojala medijska kuća u Evropi koja je mogla da isprati zvaničan događaj i sve njihove bilateralne sastanke“.\nInfobiro pokriva i događaje širom Srbije, od otvaranja fabrika, puteva, kada političari posećuju sela i rukuju se sa meštanima.\nPitanja koja će se zvaničnicima postaviti tom prilikom, ponekad sugerišu portparoli državnih službi, ali se podrazumeva da će biti snimljeno ono što političar ima nameru da saopšti, bez dodatnih pitanja, što se od ovih agencija i ne očekuje.\nDok Infobiro ispunjava ugovorom zadate obaveze, nema mnogo medijskih kuća u Srbiji koje imaju kapacitet da na sve događaje pošalju svog novinara koji bi postavio provokativna pitanja.\nKada je Peđa Blagojević, bivši šef kancelarije Infobiroa u Nišu, a sada urednik informativnog portala Južne vesti, prvi put u 2008. godini krenuo na teren, zadatak mu je bio da snimi izjavu proizvođača duvana povodom uvođenja novih taksi na cigarete.\nPitao je nadređene koja pitanja treba da postavi.\n„Rekli su mi – Ništa ti ne moraš da pitaš, treba samo da odeš tamo, on zna šta će da priča. Zaista, taj čovek, zemljoradnik, je sam počeo da hvali državu kako je uvođenjem promena zapravo počela da rešave probleme“, seća se Peđa Blagojević.\nPrilog se našao na sajtu Infobiroa, uz optimističnu izjavu tadašnjeg ministra poljoprivrede Saše Dragina, takođe klijenta Infobiroa.\n„Mediji su od te dve izjave napravili priču, ali nije bilo nigde mišljenja predstavnika duvanskih industrija, kojima ta regulativa nije pogodavala. Njih niko nije pitao, da li zbog lenjosti medija, ili uređivačke politike, ne znam“, dodaje Blagojević. „Tada sam shvatio da je to bilo čisto vladino „spinovanje“ da bi se podržala odluka ministarstva“.\nLjiljana Smajlović veruje da se radi o jednoj vrsti obmane javnosti i problem vidi u tome što mediji, pritisnuti uslovima pod kojim rade, svesno učestvuju u toj obmani.\n„Kada bi video materijal tih agencija na elektronskim medijima bio jasno označen kao materijal koji su mediji “ovlašćeni da objave”, to bi makar teralo javnost na izvestan oprez prema toj propagandi“, kaže Smajlović.\nUrednici informativnog programa u elektronskim medijima koji su želeli da govore za BIRN kažu da video materijal sa servisa Infobiroa uglavnom koriste kada nemaju resurse da pokriju sve događaje u toku dana.\nDežurni urednik u desku RTS-a Marija Mitrović navodi da im materijal koji preuzimaju sa njihovog servisa služi kao prva pomoć, jer je za pravi prilog potrebno imati svog novinara.\nOna je dodala da je zadovoljna saradnjom koja je obostrana, jer se dešava da se i Infobirou pokvari kamera ili da nisu imali novinara da pošalju na teren, pa im RTS da svoj materijal.\nUrednik informativnog programa televizije Pink Slaviša Jovanović kaže da je to vrlo upotrebljiv materijal i da može solidan tv prilog od toga da se napravi.\nŠta javnost dobija, a šta gubi\nNema sumnje da je za široku javnost od značaja da sazna kakve korake preduzimaju državni zvaničnici. Nisu usamljene ni države koje su za ove poslove značajno razvile sopstvene skupe interne agencije.\nU slučaju Srbije, problem nije u kvalitetu i prirodi usluge koju privatne kompanije pružaju, već u racionalnom pristupu države prema trošenju novca građana, na čijem su teretu već Tanjug i RTS. Privatne novinske agencije, vide ovaj trošak države kao nelojalnu konkurenciju.\nDirektorka privatne novinske agencije Beta, Ljubica Marković, ističe da je reč o situaciji koja je postavljena naopačke, kao „izvrnuta čarapa“.\n„Ovakve agencije ne zavise od prodaje svog sadržaja, dok novinske agencije žive od pretplate. Zašto bi je mediji plaćali, kada mogu da besplatno preuzimaju sadržaj“, navodi Marković.\nIpak, Ljiljana Smajlović nije za to da se rad takvih kompanija ograničava ili zabranjuje, jer državne i druge ustanove imaju pravo da besplatno stavljaju na uvid podatke o svojim aktivnostima.\n„Bitno je, međutim, da to bude transparentno, javno i jasno, i da javnost tačno zna šta time dobija, a šta gubi“, zaključuje Smajlović.


Vanesa Mej 27. februara u "Areni"\nAtraktivna violinistkinja Vanesa Mej koja je svetsku slavu stekla kombinujući klasičnu i tehno muziku nastupiće 27. februara u “Beogradskoj areni”.\nNjena „obrada” čuvene Bahove Tokate i fuge u d molu i danas je rado slušana.\nVanesa je do sada objavila brojne klasične i pop albume, a nedavno je izdala “Best of Vanessa Mae”, kolekciju hitova koja uključuje i nikada ranije objavljenu pesmu “Art of War”.\nUlaznice za nastup Vanese Mej naći će se u prodaji od srede, 12. januara po cenama od 3.100, 3.500, 3.900 i 4.500 dinara.\nI BOGATI PLAČU Evo šta rasplače poznatu pevačicu\nIako priznaje da retko plače, Milica Pavlović je specijalno za "Blic TV" otkrila zbog čega pusti suzu.\nI Jelena Tomašević, kao i Ceca, peva besplatno Beograđanima na dočeku\nPored Cece, Beograđane će 31. decembra zabavljati i Jelena Tomašević. I njen nastup je publika dobila gratis.\nDženifer Lopez pevala na rođendanu ruskog bogataša\nKO IMA SVOG HRONIČARA, A KO NOSI GENE ADONISA Ovo su najveći narcisi u Holivudu\nBiti konstantno u centru medijske pažnje ne može da bude ni lako ni zabavno, pogotovo kada zvezde, suprotno svojoj pravoj prirodi, nastoje da u javnosti odneguju imidž "normalne" osobe. Jedan pogrešan korak i od normalne zvezde postaju najveći narcisi na svetu.\nA NEKAD JE NOSIO ŽENSKU GARDEROBU Folker nabacio MIŠIĆE, pa se hvali novim mačo izdanjem\nPoznati pevač i te kako vodi računa o svom izgledu, pa je svima pokazao kako danas izgleda.\nKAD JE OSVAJALA LEPOTA BRATSTVA I JEDINSTVA One su bile Mis u SFRJ, a evo kako izgledaju danas\nPrestižne kruna i lenta koju ponese Mis sa sobom nose i velike povlastice, ali samo na godinu dana. Aktuelna Mis Srbije je iz Užica i zove se Anđelija Rogić. Ipak, mnogo pre nego što će Srbija samostalno stupiti na scenu izbora za lepotice širom sveta, o lepoti balkanskih žena se nadugo i naširoko pričalo, a ove žene su doprinele tome. Vreme je da se podsetimo najlepših, koje su predstavljale, nekima nikad prežaljenu, SFRJ.\nDevojka zaprosila dečka na nastupu Dženana Lončarevića\nNa nastupu pevača Dženana Lončarevića, devojka je zaprosila svog mladića i on je pristao.


“Čuo sam da su visoko-tehnološke kineske kompanije spremne da uđu i zamijene kompanije kao što su `Alstom`, `Simens`, `BASf` i `Bayer`. To je nevjerovatno”, navodi Hartman.\nOn precizira da su Kinezi spremni da poslovno potpuno uđu u Rusiju ukoliko evropske kompanije zbog sankcija ili na druge načine budu izbačene iz Rusije.\nOtkako je izbila kriza u Ukrajini, tj. otkako su počele prijetnje da će Rusiji biti uvedene ekonomske sankcije, sve je očigledniji raskol između političara i biznismena u Evropi, naročito u najvećoj evropskoj ekonomiji Njemačkoj.\nHartman upozorava da su evropski investitori, koji su ostvarili veliki uspjeh u Rusiji, postali “taoci neodgovornosti onih koji donose političke odluke”.\n“Sankcije prema Rusiji pokazuju kratkovidnost evropskih zastupnika i pojedinih vlada. Oni imaju period od četiri godine na vlasti, a tada odlaze ili bivaju ponovno birani, ali mi, investitori, ostajemo” – napominje Hartman.\nOn ističe da su poslovni ljudi pod velikim pritiskom svojih vlada te da su zbog toga neki u zadnji čas odlučili da, ipak, ne dođu na Ekonomski forum u Sankt Petersburg.\n“Začudio me tako snažan uticaj Brisela na investitore”, navodi Hartman.\nKina će, kako tvrdi Hartman za “Rusiju danas”, imati veliku korist zbog širenja na cijelo rusko tržište, popunjavajući poslovni vakuum koji će ostati nakon eventualnog povlačenja evropskih kompanija.\nEkonomski analitičari procjenjuju da Rusija nije voljna da prekine poslovne odnose sa ostatkom Evrope, ali je prebacivanje fokusa sa Zapada na Istok itekako kredibilan “plan B”, koji je Moskva, u određenoj mjeri, već počela da realizuje.\nTagovi: investitorikinezirajner hartmansankcije


Tri nivoa kontrole na nemačkim aerodromima - KoZnaZna\nTri nivoa kontrole na nemačkim aerodromima\nNemački MUP doneo je odluku o postepenom ublažavanju mera bezbednosti na javnim mestima koje su uvedene u novembru zbog opasnosti od terorizma. Proveravamo kakva je situacija na aerodromu „Keln-Bon“…\nSavezna policija je prisutna svuda na aerodromu, bilo da su to patrole ili naoružane straže\nAerodrom „Keln-Bon“ je šesti najveći u Nemačkoj. Prošle godine broj putnika koji su koristili usluge tog aerodroma dostigao je skoro 9,9 miliona, i time ga svrstava u kategoriju najprometnijih u Evropi. Broj putnika i aviona na pisti naravno zahteva i viši nivo bezbednosti da bi se izbegli neprijatni slučajevi.\nSvakih pet minuta putnike koji su se zatekli na aerodromu preko razglasa podsećaju da nesmeju da ostave prtljag bez nadzora. Na svakom koraku su i table koje putnike podsećaju šta smeju, a šta ne da ponesu sa sobom u avion.\nKontrola putnika i prtljaga\nSistem bezbednosti na aerodromu podeljen je u tri oblasti. Prva je zaduženje aviokompanija da proveravaju podatke putnika. Druga je dužnost aerodromskih službi da pre ukrcavanja opet proveravaju karte putnika. Treća i najdelikatnija oblast, jeste provera i putnika i prtljaga, što je zadatak nemačke savezne policije.\n„Mi kontrolišemo putnike i njihov ručni prtljag, njih proverava firma koja je pod komandom savezne policije, dok kofere koji idu u prtljažnik aviona proveravamo mi. Sve se mora proveriti sto odsto, ništa ne sme nekontrolisano ući u avion. Takođe, i pasoška kontrola je pod strogim nadzorom. Savezna policija je prisutna svuda na aerodromu, bilo da su to patrole ili naoružane straže“, objašnjava Brita Ganzen iz policijske službe na aerodromu „Keln-Bon“\nPovećanja bezbednost posle napada na Domodedovo\nNa aerodromu „Keln-Bon“ zaposleno je oko 300 pripadnika nemačke savezne policije. Njihova opreznost je posebno povećana zbog čestih terorističkih pretnji, ali i posebno nakon događaja na moskovskom aerodromu Domodedovo, objašnjava Brita Ganzen „Naše mere bezbednosti su se pojačale nakon upozorenja koje nam je poslao ministar unutrašnjih poslova Tomas de Mezijer. Nivo bezbednosti je ionako uvek bio veoma visok na aerodromu. Stoga uvek može da se dogodi da će putnici, mimo postojeće kontrole, biti dodatno kontrolisani.“\nSumnjivi predmeti – svakodnevna stvar\nNije retko da se na aerodromu otkriju sumnjivi predmeti. Često se dešava da neko ponese neki oštri predmet sa sobom ili neku zapaljivu materiju, i to je manje-više svakodnevna pojava. Ipak, uprkos visokom nivou bezbednosti greške nisu isključene, tvrdi Brita Ganzen. „Ne postoji stopostotna bezbednost. Na aerodromu rade ljudi uz pomoć tehničkih sredstva. Iako su greške uvek moguće mi radimo na tome da se one ne dogode“, kaže one ne bi smele da se dogode“, Brita Ganzen.\naerodrom, kontrola, kontrola prtljaga, kontrola putnika, nemački aerodromi


Vesti online / Vesti / Srbija / "Migovi u Srbiji kad Putin potpiše ukaz, a kad će to biti..."\nBlic, Vestionline A\n"Migovi u Srbiji kad Putin potpiše ukaz, a kad će to biti..."\nMinistar odbrane Zoran Đorđević izjavio je da se čeka da predsednik Rusije Vladimir Putin potpiše ukaz koji će omogućiti dolazak šest "migova 29" iz Rusije.\nMigovi će stići, ali...\n"Nismo hteli da štedimo"\nOn je dodao da se još ne zna kada će to tačno biti.\n- Nama je u interesu da migovi stignu što pre, da bismo počeli remont i modernizaciju aviona, a kada će to biti ne mogu da kažem, u ovom trenutku je najvažnije da će oni sigurno stići - rekao je Đorđević za "Blic" od nedelje, na pitanje da li je tačno da će avioni stići 24. marta na godišnjicu NATO bombardovanja.\nOn je kazao i da ruski "migovi" ne koštaju 185 miliona evra, već da je to cena kompletnog paketa koji treba podeliti u tri faze. U cenu od 185 miliona evra ulaze i cisterna za gorivo, hangari za držanje 10 aviona, stajanke koje pokrivaju letelice, kao i kompletno održavanje, smeštaj i modernizovanje raketa u narednih 15 godina.\n- Nismo hteli da štedimo iako smo mogli da prođemo jeftinije za pet do deset miliona evra, već smo hteli da imamo sistem protivvazdušne odbrane koji je izdržljiv za našu ekonomiju - rekao je Đorđević.\n* Lazanski: Srbija je spasla svoju avijaciju!\n* Vojska Srbije: Iznenadna provera snaga za hitno reagovanje!\nUpitan zbog čega su od Rusije besplatno uzeta borbena izviđačka oklopna vozila BDRM 2 kada su u Srbiji prevaziđena i "Jugoimport" je radio njihovu modernizaciju, Đorđević je kazao da je reč o donaciji 30 tenkova T72 i BDRM 2 koji su remontovani i predstavljaju moderniju varijantu od onih koje Srbija ima.\nPreskupo vraćanje obaveznog vojnog roka\nGovoreći o mogućnosti da se vrati obavezno služenje vojnog roka Đorđević je rekao da bi to skupo koštalo Srbiju, oko 70 milijardi dinara i podsetio da Ustav dozvoljava prigovor savesti na vojnu službu i da je "takoreći polovina poslednje generacije to iskoristila".\nUpitan kada će se znati uzrok eksplozije u Tehničko-remontnom zavodu u Kragujevcu u kojoj je troje ljudi poginulo, Đorđević je kazao da su formirane dve komisije - komisija inspekcija odbrane i druga koju je on osnovao, i da je izveštaj o nesreći na vreme sačinjen i zaveden, i čeka zahtev Višeg tužilaštva u Kragujevcu.\nSRBIJA Koliko će nas stvarno koštati ruski MiG-ovi?\nSRBIJA Putin naoružava Srbiju: Stižu i tenkovi i borbena vozila!\nSRBIJA Putin potvrdio, "migovi" stižu\nSRBIJA Peskov potvrdio: Putin u Srbiji u januaru\nNedelja 12.03.2017. 10:18\nnema se para za vojsku a ima se za migrante:nek bude po 1evro za 3obroka dnevno puta 5.000 migranata puta 30dana=150.000evra mesecno...ima para vucici za Srebrenicu,ima za posetu klitorushi hitlary a nema za vojsku i nase ljude izbeglice koji eto 20godina zive po kamp kucama i ko glasa za njega?glasaju oni koji imaju srpsko drzavljanstvo a nisu Srbi....eto,nema nijedne uvredljive reci ali volovi ce opet"demokratski-gebelski" obrisati,Fuj\nNedelja 12.03.2017. 09:16\nSamo smiknka nista vise ko vama da veruje!Naravno da nema para ni za vojsku,pa videli smo kako policija zivi,koja je na granici prema Siftarima?!\nNedelja 12.03.2017. 09:32\nPutin će potpisati ukaz čim budu stigle bankarske garancije da će MIGOVI biti plaćeni . Jednostavno .


Vest objavljena: 02.06.2010 | 14:57 Izvor: Tanjug, Beta\nČlanstvo celog zapadnog balkana u EU ostaje zajednički cilj Unije i regiona, poručeno je sa današnje konferencije u Sarajevu. U predsedničkoj izjavi, koju je posle tročasovnog sastanka objavila Španija kao predsedavajuća EU i organizator sastanka, poručeno je da Zapadni Blakan mora intenzivirati napore da ispuni neophodne kriterijume i dogovorene uslove na putu ka članstvu u EU. Zapadni Blakan se suopčava sa velikim izazovima vezanim za vladavinu zakona, refrome administracije i sudstva, borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala. Ta su pitanja ključna za funkcionalnu demokratiju i ekonomiju i u najavećoj meri uslov za priključenje EU, navedeno je u predsedničkoj izjavi.\nMinistar spoljnih poslova Španije Migel Anhel Moratinos izjavio je u Sarajevu da je vreme da Zapadni Balkan krene napred i da će EU učiniti sve da ojača evropsku perspektivu regiona. Nakon sastanka EU-Zapadni Balkan, Moratinos je istakao da je i u budućnosti potreban dodatni angažman i odgovornost svih partnera kako bi u regionu došlo do potpunog pomirenja, napretka i kako bi se preuzela odgovornost za postizanje većih ciljeva. Moratinos je zaključio da nije potrebno imenovati specijalnog predstavnika za Zapadni Balkan i da odgovornost za napredak treba da preuzme svaka zemlja pojedinačno, ali kroz regionalnu saradnju i saradnju sa EU.\nEvropski komesar za proširenje Štefan File ocenio je da je sa skupa u Sarajevu poslata svetla slika novog zamaha, uspeha i opredeljenosti EU za dalje proširenje, što treba da bude dodatni stimulans za dalji napredak regiona ka evropskim integracijama. File je poručio i da izmedju Srbije i Kosova nema direktne veze kada je reč o putu ka Evropskoj uniji. On je naglasio da će EU "sa Kosovom postupati prema rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN". "Sačekaćemo presudu Medjunarodnog suda pravde i ispratiti politički proces koji će uslediti", dodao je File. File je istakao i da je sastanak bio posvećen svim zemljama zapadnog Balkana, bez izuzetka i bez favorizovanja bilo koje od njih.\nŠef srpske diplomatije Vuk Jeremić izjavio je da Kosovo nije bilo tema današnjeg skupa u Sarajevu, a da je učešće predstavnika privremenih vlasti pokrajine, bilo u skladu sa Rezolucijom 1244. U izjavi novinarima posle neformalne konferencije EU-Zapadni Balkan, Jeremić je istakao da Kosovo nije predstavljeno kao država , već kao specijalna teritorija po Rezoluciji 1244. "Vlada Srbije neće promeniti politiku i nikad neće prihvatiti učešće privremenih vlasti Kosova mimo Rezolucije Saveta bezbednosti", rekao je Jeremić i dodao da će Kosovo biti tema u Medjunarodnom sudu pravde, čije mišljenje svi sa nestrpljenjem očekuju.\nKosovski ministar spoljnih poslova Skender Hiseni izjavio je danas u Sarajevu da ne postoji način da se sa Srbijom razgovara o statusu Kosova. "Nezavisnost Kosova neće i ne može biti predmet rasprava", rekao je Hiseni po okončanju ministarskog skupa Evropska unija - zapadni Balkan. Hiseni je dodao da je Kosovo spremno da razgovara sa predstavnicima Srbije o praktičnim pitanjima od zajedničkog interesa, prenela je agencija Fena. Ti razgovori, medjutim, mogu biti vodjeni "samo na jednakim osnovama, a to znači kao dve nezavisne i suverene države", kazao je Hiseni. Prema njegovim rečima, na ministarskom sastanku u Sarajevu Kosovo je prvi put učestvovalo na jednakim osnovama sa svim državama zapadnog Balkana.\nSavet za regionalnu saradnju (RČ) odlučno podržava političke sastanke, izjave i odluke koji najavljaju novo doba u odnosima unutar jugoistočne Evrope na osnovu poverenja, dijaloga i tolerancije, rekao je generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju Hidajet Bišćević na današnjoj ministarskoj konferencija EU - zapadni Balkan u Sarajevu. Biščević je, kako je saopšteno iz RČ, ukazao na činjenicu da je sarajevski sastanak dao važan nov podsticaj jačanju regionalne saradnje i politici proširenja EU za sve zemlje na zapadnom Balkanu koje teže da postanu članice Unije. "Čvrsto verujem da će ova nova prilika stvoriti krug nade i napretka u našoj regiji. Obeležavajući danas 10. godišnjicu zagrebačkog sastanka na vrhu, svi bismo trebali gledati deset godina u budućnost i raditi kako bi naša regija bila u punom okrilju Evrope, s novim profilom, zasnovanim na hrabroj viziji poverenja, suživota i sklada, oslobodjenim od starih stereotipa i sumnji", rekao je Biščević. On je istakao da je sastanak EU - zapadni Balkan održan u razdoblju političkoga približavanja država opterećenih tragičnim dogadjajima i podelama u nedavnoj prošlosti. Biščević je istakao mogućnosti doprinosa Saveta ovom procesu i iskazao zadovoljstvo izjavom predsedavajućeg današnjeg sastanka kojom se potvrdjuje delovanje RČ-a kao važan korak ka uključenosti i regionalnom vlasništvu, te ističe značaj nove trogodišnje strategije RČ-a za koju se očekuje da je podrže čelnici država SEECP-a na istambulskom sastanku.\nma taj problem sa kosovom treba jednom za svagda da resimo. ja bih ponudio amerima da bez problema mogu graditi vojne baze ne samo po kosovu nego i po srbiji .......................i kosovo ce nam ameri vratiti........................naravno, prethodno isceniran atentat na tacija, rusi se albanska vlada u pristini i nastupaju albanski politicari prosrpski orijentisani................ma znaju ameri to da srede..........to rade vec pola veka po celom svetu.\nOriginal postavio a bre Milun ma taj problem sa kosovom treba jednom za svagda da resimo. ja bih ponudio amerima da bez problema mogu graditi vojne baze ne samo po kosovu nego i po srbiji .......................i kosovo ce nam ameri vratiti........................naravno, prethodno isceniran atentat na tacija, rusi se albanska vlada u pristini i nastupaju albanski politicari prosrpski orijentisani................ma znaju ameri to da srede..........to rade vec pola veka po celom svetu.\nTo je trebalo jos "99.... Svega ovoga nebi bilo...\nДакле Милуне, верујем да ни ти не знаш шта си хтео да кажеш ....\nOriginal postavio mar_comm Дакле Милуне, верујем да ни ти не знаш шта си хтео да кажеш ....


Skupština Beograda o načinu finansiranja opština u 2016.\nOdbornici Skupštine Beograda sutra će razmatrati rebalans gradskog budžeta za 2015. godinu i način finansiranja gradskih opština u 2016. godini.\nSkupština grada odlučivaće o kriterijumima na osnovu kojih će gradske opštine dobijati budžet za sledeću godinu i razmatrati Predlog odluke o utvrdjivanju kriterijuma i merila za obime budžeta opština.\nTo je prvi put da se donose kriterijumi koji se odnose na veličinu teritorije, broj stanovnika opštine, razudjenost, kao i na to da li je opština isključivo centralna ili ima i prigradske delove, saopštila je ranije Skupština grada.\nKako je ranije objasnio predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević rebalans budžeta neophodan je zbog neutrošenog novca koji treba da se preraspodeli na obaveze dospele na naplatu.\nOdbornici će po skraćenom postupku odlučivati i o imenovanju vršioca dužnosti direktora Javnog preduzeća Hipodrom Beograd, kao i razrešenju i imenovanju članova upravnih i nadzornih odbora u odredjenim preduzećima i ustanovama čiji je osnivač grad.\nNa dnevnom redu je i Predlog rešenja o davanju saglasnosti na konačni nacrt ugovora o javno-privatnom partnerstvu u obavljanju komunalne delatnosti gradskog prevoza putnika na teritoriji Beograda, kao i predlog dopune odluke o održavanju čistoće.\nOdbornici će raspravljati i o Predlogu godišnjeg programa zaštite, uredjivanja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta na teritoriji grada.\nSednica Skupštine grada Beograda počinje u 10.00.


Velika kuća (Nikol Kraus / Booka, 2014) | Happynovisad / Knjiga\nAutor: Nikol Kraus\nNikol Kraus (Nicole Krauss) je rođena 1974. godine u Njujorku, u jevrejskoj porodici poreklom iz Nemačke, Ukrajine i Mađarske, i sva ta mesta i njihova sudbina u „kratkom dvadesetom veku“ važna su uporišta njenih izvanrednih romana. "Njujork tajms" je Nikol Kraus proglasio jednim od najvažnijih američkih romanopisaca. Studirala je književnost na Stanfordu i Oksfordu.\nNjen prvi roman „Čovek ulazi u sobu“ bio je među finalistima „Knjige godine“ u "Los Anđeles tajmsu". Za „Istoriju ljubavi“, njen drugi roman, dobila je "Saroyan Prize" i francuski "Prix du Meilleur Livre Étranger", a roman je bio i u najužem izboru za "Orange", "Médicis" i "Femina" nagrade. Roman koji je pred vama, „Velika kuća“, bio je u najužem izboru za "National Book Award" i za "Orange Prize".


Nauči, primeni, kreni- u toku je treći ciklus radionica “Coca-Cola podrška mladima“! – Imaginarijum – regionalni lifestyle magazin\nod Imaginarijum Novembar 14, 2017 11:24 am0\nU prostorijama opštine Savski venac trenutno se održava treći ciklus trodnevnih radionica, na kojima nezaposleni mladi sa teritorije grada Beograda stiču nove lične i poslovne veštine, koje su ključne za lakše pronalaženje posla. Polaznici uče o uspešnoj komunikaciji, poslovnoj administraciji, upravljanju projektima i pripremi poslovnih planova. Do sada je radionice u okviru Nacionalnog programa “Coca-Cola podrška mladima“ pohađalo oko 500 nezaposlenih mladih širom Srbije, a više od 40 njih je pronašlo posao.\nPredsednica Gradske opštine Savski venac Irena Vujović istakla je da opština Savski venac vodi računa o potrebama mladih i da je pružanje edukacije, kao i podsticaj zapošljavanju mladih ono na čemu opština intenzivno radi.\nNacionalni program podrške mladima\nod Imaginarijum - Februar 7, 2020 3:55 pm\nod Imaginarijum - Januar 10, 2020 12:58 pm\nod Imaginarijum - Novembar 18, 2019 10:03 am\nod Imaginarijum - Novembar 6, 2019 10:26 am


Zašto država ćuti: Visoki policijski funkcioner optužio Veljovića da je direktno odgovoran za haos na Cetinju! - Kako Narod Kaže\nautor KnK 08.09.2021, 07:11 1.5k Pregleda\nJučerašnje skandalozno puštanje na slobodu Veselina Veljovića nas je po ko zna koji put podsetilo koliko je metastaziralo crnogorsko pravosuđe, te da se ne može lečiti antibioticima već samo oštrim hirurškim zahvatima, odstranjivanjem DPS kriminalaca i slugu starog režima, svih onih koji su decenijama urnisali pravni sistem i doveli ga u današnje stanje truleži i totalnog rasula.\nPosle jasnog poziva pripadnicima bezbedonosnog aparata da otkažu poslušnost državi, koji je objavio u svom autorskom tekstu pre par nedelja, posle onih stravičnih slika od vikenda koje su obišle svet i Cetinja koje je ličilo na Kabul, a za šta je on direktno odgovoran, jer je komandovao, organizovao i režirao kompletan haos i pobunu, posle snimka na kojem se jasno vidi njegov napad na službeno lice, pitamo se šta još treba da uradi da bi konačno Pravda zakucala na njegova vrata.\nOno što je u sveopštem metežu u javnosti ostalo nezapaženo je izjava pomoćnika direktora za Sektor Opšte nadležnosti Uprave policije Dragana Gorovića, oficira policije, a koji je je u nedelju bio na Studentskom trgu, koji je bio izričit da je ”napad na službenike prvi počeo bivši šef policije Veselin Veljović što se kasnije sinhronizovano prenelo na grupice na još najmanje deset lokacija u Prestonici.”\n”Vi ste kolege Crnogorci, skinite taj grb, skinite uniformu i budite s narodom”, ovim rečima obratio se Veljović oko 04.30 časova službenicima Uprave policije.\nPodsećamo da je i sam premijer Krivokapić podneo krivičnu prijavu protiv Veljovića, još posle onog teksta u ‘’Pobjedi’’ i otvorenog poziva na otpor i rušenje ustavnog poretka, dok smo svi za vikend mogli da vidimo kako svoje kriminalne naume Veljović sprovodi na delu.\nDok je komandant postavljanja barikada, paljenja guma, bacanja Molotovljevih koktela, napada na policajce i rušitelj ustavnog poretka na slobodi, Crnoj Gori nema mira, napretka, slobode i budućnosti.\nPrethodni članak Švedska ukida većinu restrikcija ovog meseca\nSledeći članak Bukti govor mržnje: Mediji u regionu od Srbije i SPC prave agresora da bi zastrašili EU i NATO


DUNAVU NAJVIŠE POČASTI – Sportski savez Beograda\nPočetnaSport i rekreacija osoba sa invaliditetomDUNAVU NAJVIŠE POČASTI\nU sredu, 30. oktobra 2019. godine, u Sportskom centru „Olimp“ na Zvezdari održano je prvenstvo Beograda u boćanju za osobe sa invaliditetom. Oko 100 takmičara, oba pola, svih uzrasta i vidova invaliditeta – članovi novoosnovanih klubova za boćanje, sportskih udruženja, škola i dnevnih boravaka, nadmetali su se za zvanje najboljih u ovoj godini a najbrojniji su bili članovi Saveza za cerebralnu i dečju paralizu što i nije čudno obzirom da je ova disciplina i prihvaćena kao vid sporta pripadnika ove populacije.\nNajuspešnija ekipa u kategoriji osoba sa telesnim oštećenjem bila je ekipa Udruženja paraplegičara i kvadriplegičara „Dunav„ ispred ekipe CDP Zmajevi i ekipe SU OSI „ Pobednik „. U kategoriji osoba sa oštećenjem gornjih ekstremiteta pobedu je odnela ekipa SU OSI „ Pobednik „ ispred ekipa CDP Rode i CDP Tajfun. Među pionirima ( kategorija osoba sa telesnim oštećenjem ) najviše uspeha imala je ekipa Specijalne bolnice za cerebralnu paralizu i razvojnu neurologiju ispred učenika OŠ „ Miodrag Matić „. U kategoriji osoba sa intelektualnim teškoćama pobednik je ekipa Udruženja „ Živimo zajedno „ koja je u finalu savladala ekipu Dnevnog boravka Voždovac.


Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice (u daljem tekstu: Sekretarijat) će, u skladu sa Pokrajinskom skupštinskom odlukom o budžetu Autonomne Pokrajine Vojvodine za 2013. godinu („Službeni list APV“, br. 39/12 i 26/13), Finansijskim planom i finansijskim mogućnostima u budžetskoj 2013. godini, sufinansirati programe i projekte u oblasti osnovnog i srednjeg obrazovanja na\nteritoriji AP Vojvodine.\nUkupna sredstva predviđena za dodelu po ovom konkursu iznose 9.832.501,00 dinara.\n1. za programe i projekte osnovnog obrazovanja – 2.700.034,00 dinara,\n2. za programe i projekte srednjeg obrazovanja – 2.274.649,00 dinara.\n• naknade iz budžeta za obrazovanje, kao što su takmičenja učenika iz nastavnih predmeta, edukativni kampovi i susreti učenika, ostvarivanje i uspostavljanje međuregionalne i međunarodne saradnje,\nza ostvarivanje programa bezbednosti učenika, za uvođenje bilingvalne nastave, negovanje maternjeg jezika pripadnika nacionalnih zajednica i očuvanje njihove tradicije, osavremenjavanje obaveznog, izbornog i fakultativnog nastavnog rada;\n1. za programe i projekte na nivou osnovnog obrazovanja – 2.651.412,00 dinara,\n2. za programe i projekte na nivou srednjeg obrazovanja – 2.206.406,00 dinara.\n6. da program i projekat može pretežno da se realizuje do kraja tekuće budžetske godine;\nSredstva za sufinansiranje programa i projekata u oblasti osnovnog i srednjeg obrazovanja će se dodeljivati za one programe i projekte koji će se pretežno realizovati do kraja 2013. godine.\nUčesnici konkursa koji ne pripadaju javnom sektoru, a kojima budu odobrena sredstva na Konkursu, pre prenosa sredstava iz budžeta, moraju otvoriti poseban namenski dinarski račun kod Uprave za trezor za ta sredstva, koji se uključuje u sistem konsolidovanog računa trezora, u roku koji će im biti određen prilikom obaveštavanja o rezultatima konkursa. Učesnicima konkursa kojima budu odobrena sredstva, a koji ne budu otvorili poseban namenski dinarski račun u navedenom roku, neće biti preneta sredstva, odnosno smatraće se da im sredstva na Konkursu nisu ni dodeljena.\nRok za podnošenje prijava na Konkurs je 20. septembar 2013. godine.\nPokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice – „Konkurs za sufinansiranje programa i projekata u oblasti osnovnog i srednjeg obrazovanja u AP Vojvodini za drugu polovinu 2013. godine“\nObrazac upitnika se može preuzeti na zvaničnoj Web prezentaciji Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, upravu i nacionalne zajednice: www.ounz.vojvodina.gov.rs


Čija hidroelektrana više šteti kanjonu Tare u Crnoj Gori?\nDržavni organi Crne Gore se žale međunarodnim institucijama zbog hidroelektrane Buk Bijela na reci Drini tvrdeći da će ta akumulacija možda negativno uticati na kanjon reke Tare.\n– Akumulaciona hidroelektrana, koja ima sezonsku akumulaciju, skuplja vodu s proleća, u periodu kada je ima puno i čuva je za period od oktobra do aprila, kada je kod nas velika potražnja za električnom energijom i kada je ona na tržištu najskuplja. Izgradnja HE bi donela energetsku korist ne samo Srbiji i RS već i Crnoj Gori. Eliminisala bi se potreba za uvozom, kao i opasnost od restrikcija, a potrošači bi se snabdevali najjeftinijom mogućom energijom – zaključuje Ružić.\n– Naše ministarstvo održivog razvoja i turizma u nekoliko navrata je tražilo od BiH da im pošalju projekat i informacije u vezi sa ovim slučajem i dobili su odgovor da BiH smatra da su konsultacije, održane 2013, legitimne i da neće ponavljati postupak sedam godina kasnije. To je za nas kršenje ESPOO konvencije, jer je neophodno, s obzirom na protok vremena, ponovo uraditi ceo dokument strateške procene životne sredine – kaže Kovačevićeva. Misija Unesko, koja je 2018. posetila gradilište auto-puta, konstatovala je da su izgradnja mostova i eksploatacija, odlaganje šljunka i peska „ozbiljno devastirali korito reke Tare unutar zaštićenog područja“. Čak su i Evropski parlament i Evropska komisija tada tražili od crnogorskih vlasti hitno sprovođenje mera za saniranje devastacije.


Uslovi odobravanja kredita bankama za održavanjem dnevne likvidnosti\n("Sl. glasnik RS", br. 52/2008, 40/2010, 3/2011, 18/2011, 34/2013, 8/2019, 74/2020 i 98/2020)\n1. Ovom odlukom uređuju se uslovi pod kojima i način na koji Narodna banka Srbije može odobravati bankama kredite za održavanje dnevne likvidnosti na osnovu zaloge hartija od vrednosti (u daljem tekstu: kredit za likvidnost).\n2. Kredit za likvidnost Narodna banka Srbije odobrava banci na osnovu zaloge dinarskih hartija od vrednosti, bez devizne klauzule, čiji je izdavalac:\n3) međunarodna finansijska organizacija i razvojna banka ili finansijska institucija čiji je osnivač strana država i čiji je kreditni rejting agencija za procenu rejtinga Standard & Poor's ili Fitch-IBCA utvrdila sa "AAA", odnosno Moody's sa "Aaa";\nNarodna banka Srbije može banci odobriti kredit za likvidnost na osnovu zaloge hartija od vrednosti iz stava 1. odredba pod 4) ove tačke koje domaća privredna društva izdaju do 31. decembra 2020. godine i čija je najduža originalna ročnost deset godina.\nPri odlučivanju o tome da li će banci odobriti kredit za likvidnost na osnovu zaloge hartija od vrednosti iz stava 1. odredba pod 4) ove tačke, Narodna banka Srbije uzima u obzir ukupnu nominalnu vrednost tih hartija od vrednosti u portfelju Narodne banke Srbije, maksimalnu izloženost prema pojedinačnom izdavaocu tih hartija, ročnost tih hartija od vrednosti, kao i druge kriterijume, u skladu sa odlukom guvernera.\n2a. Narodna banka Srbije odobrava banci kredit za likvidnost u visini nominalne vrednosti založenih hartija od vrednosti, umanjene za procenat koji obezbeđuje naplatu kredita, s pripadajućom kamatom (procenat umanjenja).\nKad banci odobrava kredit za likvidnost na osnovu zaloge amortizacionih kuponskih hartija od vrednosti, Narodna banka Srbije će procenat umanjenja primeniti na deo nominalne vrednosti tih hartija koji preostaje na dan dospeća kredita.\nKad banci odobrava kredit za likvidnost na osnovu zaloge indeksiranih hartija od vrednosti, Narodna banka Srbije će procenat umanjenja primeniti na nominalnu vrednost tih hartija, odnosno na deo njihove nominalne vrednosti koji preostaje na dan dospeća kredita, koji se množi raciom indeksacije važećim na dan odobravanja kredita.\n3. Hartije od vrednosti iz tačke 2. ove odluke mogu biti založene do poslednjeg radnog dana koji prethodi danu dospeća tih hartija.\nUpis založnog prava Narodne banke Srbije na hartijama od vrednosti iz stava 1. ove tačke vrši se prenosom tih hartija na založni račun finansijskog obezbeđenja banke kao davaoca obezbeđenja u korist Narodne banke Srbije kao primaoca obezbeđenja po osnovu kredita za likvidnost - u skladu s propisima Centralnog registra, depoa i kliringa hartija od vrednosti, a.d. Beograd (u daljem tekstu: Centralni registar).\n4. Radi odobravanja kredita za likvidnost, Narodna banka Srbije zaključuje s bankom ugovor o kreditu za likvidnost.\nUgovor iz stava 1. ove tačke predstavlja ugovor o finansijskom obezbeđenju u smislu zakona kojim se uređuje finansijsko obezbeđenje i njime se naročito utvrđuju odnosi Narodne banke Srbije i banke u vezi sa odobravanjem, korišćenjem i vraćanjem kredita za likvidnost, upisom i prestankom založnog prava Narodne banke Srbije, kao i način namirenja potraživanja Narodne banke Srbije iz založenih hartija od vrednosti.\n5. Narodna banka Srbije pušta u tečaj banci kredit za likvidnost na osnovu prethodno zaključenog ugovora iz tačke 4. ove odluke i zahteva banke za korišćenje tog kredita, s tim da banka može u toku jednog radnog dana Narodnoj banci Srbije podneti više zahteva za korišćenje kredita za likvidnost.\nIzuzetno od stava 1. ove tačke, banka ne podnosi zahtev iz tog stava u slučaju iz tačke 8. stav 1. ove odluke.\n6. Kredit za likvidnost banka može koristiti kao:\n1) dnevni kredit za održavanje likvidnosti - intraday credit (u daljem tekstu: dnevni kredit), ili kao\n2) prekonoćni kredit za održavanje likvidnosti - overnight credit (u daljem tekstu: prekonoćni kredit).\nBanka može koristiti dnevni kredit u smislu ove odluke pod uslovom da je vratila prethodno korišćeni prekonoćni kredit u skladu s tom odlukom.\n7. Banka Narodnoj banci Srbije dnevni kredit vraća istog radnog dana, najkasnije do isteka vremena utvrđenog za izvršavanje naloga za prenos, u skladu s pravilima kojima se uređuje rad RTGS platnog sistema Narodne banke Srbije.\nBanka ne plaća Narodnoj banci Srbije kamatu na iznos dnevnog kredita koji je vratila u skladu sa stavom 1. ove tačke.\n8. Ako banka ne vrati dnevni kredit do roka iz tačke 7. stav 1. ove odluke, Narodna banka Srbije odobrava toj banci prekonoćni kredit, i to u iznosu nevraćenog dnevnog kredita.\nNa iznos prekonoćnog kredita korišćenog u smislu stava 1. ove tačke, banka je dužna da Narodnoj banci Srbije plati kamatu - po kamatnoj stopi propisanoj odlukom kojom se utvrđuju kamatne stope koje Narodna banka Srbije primenjuje u postupku sprovođenja monetarne politike (u daljem tekstu: redovna kamata), a na način uređen odlukom kojom se utvrđuje način obračuna, naplate i plaćanja kamate Narodne banke Srbije.\n9. Banka je dužna da prekonoćni kredit, uključujući pripadajuću kamatu, vrati Narodnoj banci Srbije narednog radnog dana do 11,00 časova.\n10. Ako banka prekonoćni kredit ne vrati u roku iz tačke 9. ove odluke - Narodna banka Srbije će nevraćeni iznos tog kredita, kao i kamatu iz tačke 11. ove odluke (u daljem tekstu: kamata za docnju), namiriti iz založenih hartija od vrednosti, i to prodajom ili prisvajanjem tih hartija, u skladu sa zakonom kojim se uređuje finansijsko obezbeđenje, propisima Centralnog registra, uputstvom Narodne banke Srbije za sprovođenje ove odluke i ugovorom o kreditu za likvidnost.\nIzuzetno, Narodna banka Srbije može iz iznosa prodatih, odnosno vrednosti prisvojenih založenih hartija od vrednosti namiriti i iznos dospele a nenaplaćene redovne kamate ako se taj iznos ne može naplatiti iz menica iz tačke 12. stav 1. ove odluke.\nAko banka prekonoćni kredit ne vrati u roku iz tačke 9. ove odluke, radi namirenja dospelih potraživanja Narodne banke Srbije, iznosi koje izdavalac založenih hartija od vrednosti isplaćuje po osnovu tih hartija posle isteka tog roka (isplata u roku dospeća, isplata dela nominalne vrednosti, prevremeni otkup, isplata prihoda i sl.) pripadaju Narodnoj banci Srbije i prenose se na novčani račun u skladu sa ugovorom iz tačke 4. ove odluke.\n11. Kamatom za docnju, u smislu ove odluke, smatra se kamata koja se obračunava na dospela a nenaplaćena potraživanja po osnovu korišćenog prekonoćnog kredita za period od dana dospelosti tih potraživanja do dana njihove naplate, i to po kamatnoj stopi koja se, u skladu sa odlukom kojom se utvrđuju kamatne stope koje Narodna banka Srbije primenjuje u postupku sprovođenja monetarne politike, odnosi na iznos kredita koji nisu vraćeni u ugovorenom roku, odnosno koji se koriste protivno propisima.\n12. Banka je dužna da, pri zaključenju ugovora o kreditu za likvidnost, a na ime obezbeđenja naplate redovne kamate, Narodnoj banci Srbije dostavi odgovarajući broj blanko sopstvenih menica, potpisanih i overenih, kao i ovlašćenje za njihovu popunu.\nIzuzetno, Narodna banka Srbije može menice iz stava 1. ove tačke upotrebiti i za namirenje potraživanja iz tačke 10. stav 1. ove odluke ako se ta potraživanja ne mogu namiriti na način iz te tačke.\n13. Radnim danima, u smislu ove odluke, smatraju se dani u kojima se izvršavaju međubankarska plaćanja kod Narodne banke Srbije u skladu s propisima kojima se uređuje rad RTGS sistema i kliring sistema Narodne banke Srbije.\n14. Za sprovođenje ove odluke Narodna banka Srbije donosi uputstvo.\n15. Banke su dužne da, radi korišćenja kredita za likvidnost u skladu sa ovom odlukom, do dana stupanja na snagu te odluke izmire svoje obaveze prema Narodnoj banci Srbije po osnovu kredita korišćenih na osnovu Odluke o uslovima i načinu odobravanja kratkoročnih kredita za održavanje likvidnosti banaka na osnovu zaloge hartija od vrednosti ("Službeni glasnik RS", br. 95/2005 i 73/2006).\n16. Danom stupanja na snagu ove odluke prestaje da važi Odluka o uslovima i načinu odobravanja kratkoročnih kredita za održavanje likvidnosti banaka na osnovu zaloge hartija od vrednosti ("Službeni glasnik RS", br. 95/2005 i 73/2006).\n17. Ova odluka objavljuje se u "Službenom glasniku RS" i stupa na snagu 3. juna 2008. godine.\nOdluke o uslovima i načinu odobravanja kredita za održavanje dnevne likvidnosti banaka na osnovu zaloge hartija od vrednosti\n("Sl. glasnik RS", br. 40/2010)\n4. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije" i primenjuje se od 14. maja 2013. godine.\n7. Ova odluka stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom glasniku Republike Srbije".


U aprilu javna rasprava o izmenama Zakona o obrazovanju | SerbianForum\nU aprilu javna rasprava o izmenama Zakona o obrazovanju\nMinistar prosvete Žarko Obradović izjavio je danas u Nišu da je strateški cilj Srbije povećanje broja visokoobrazovanih kadrova, a jedan od načina da se do toga dođe jeste i povećanje broja fakulteta.\nMinistar prosvete je naglasio da je Srbiji potrebna sveobuhvatna akcija kako bi svršeni studenti i talenti ostali u zemlji.\n"Mi u njih ulažemo, a oni posle završenih studija odlaze što je loše i vraćaju se samo kao turisti", naveo je Obradović, založivši se za aktivniju akciju države u rešavanju tog problema.\n"Prema popisu iz 2002. godine, ukupan broj sa završenim fakultetom iznosi 6,5 odsto u odnosu na ukupan broj stanovnika, što je znatno manje od zemalja Evropske unije", rekao je Obradović novinarima.\nObradović je kazao da će u aprilu biti organizovana javna rasprava o izmenama Zakona o viskom obrazovanju, koji će biti u skupštinskoj proceduri u maju.\n"O konačnim rešenjima možemo govoriti po završetku javne rasprave", podvukao je Obradović, dodajući da će izmenama biti rešena neka otvorena pitanja koja su ranije postavljana, a biće prihvaćena ona rešenja za koja se opredeli većina.\nOn je ponovio raniju preporuku fakultetaima da školarine ne treba povećavati.\nObradović je u rektoratu Univerziteta u Nišu i sa predsednikom Skupštine grada Miletom Ilićem razgovarao o ranije pokrenutim inicijativama o otvaranju Bogoslovskog fakulteta i Poljoprivrednog fakulteta, a započeti su i razgovori o potrebi otvaranja Fakulteta političkih nauka. On je potvrdio da je otvaranje Bogoslovskog fakulteta najizglednije, navodeći da je potrebno prethodno ispuniti određene uslove iz procesa akreditacije i procedure osnivanja.\nObradović je otvorio srpsku Olimpijadu iz matematike u niškoj Gomnaziji "Bora Stanković", sa koje će biti izabrana državna ekipa koja će predstavljati Srbiju na međunarodnim tekmičenjima.\nMinistar prosvete, sa sardnicima i rukovodstvom Niša, obišao je novoizgrađeno obdanište u niškom naselju Duvanište i Osnovnu školu "Ivo Andrić", čija se dogradnja finansira sredstvima tog ministarstva.


Kad Ronaldo pobesni, lekcija saigračima u svlačionici! - Sportske.net\nČeka nas buran finiš prelaznog roka u Severnom Londonu!Juve potvrdio, ovo će biti jedino pojačanje do kraja prelaznog roka!Ronaldo kasno proradio, Napoli srušio šampiona!Zvanično, razmena Juventusa i Barse završena - Da li je ovo izbegavanje FFP-a?Da li je Sari "licemer"? Pod Vezuvom ga čeka nezamisliv doček, a na svu muku Napolija, on bi da im uzme i dva igrača!\nOn je bio ironičan u ocenama igre Juventusa, a zanimljivo svi su ćutali. U odsustvu Kjelinija, nema ko ni da mu se suprotstavi, a i nema razloga, izgledalo je na terenu kao da se jedini trudi. Juventus i dalje ima prednost na vrhu, a navijači se nadaju da je u Napulju naučena lekcija, a i da je Ronaldov bes zbog pristupa, učinio svoje, odnosno da će se ekipa probuditi.\nI mediji se slažu sa Portugalcem, timu nedostaje pristup i želja koju on ima, a Sari se suočava sa čudnbim mentalitetom ekipe koja je navikla lako da pobeđuje u prvenstvu. To ove sezone neće biti slučaj, pa je jasno zbog čeka i naslovi u novinama da "Juve mora da se probudi".\nMarćelo Lipi međutim tvrdi da će sve doći na svoje mesto.\n"Juventus je na 60 ili 70% mogućnosti, tempiraju formu za proleće, jasno da, kada budu zaigrali dobro niko ne može da im parira", kaže legendarni trener.


Ugričić: Nije mi žao što sam smenjen\nUgričić naglašava da žali za tim što je sa mesta smenjen optužen da je podržavao nešto protiv čega se "ceo svoj život borio".\nOn je naveo da je čitav medijski linč na njega izvršen preko tabloidne štampe, pogotovu lista Press. Ugričić je najavio da će pomenuti list "odgovarati pred sudom" za spekulacije da podržava terorizam i nasilje.\n"Žao mi je što sam jednim neopreznim potpisom za koji sam verovao da predstavlja podršku slobodi govora i čitalačkom pravu da se bez prethodnog falsifikovanja tumači bilo koji tekst, ušao u surovu sferu dnevne politike i tabloidnih medija u kojoj nema vremena i mesta za one koji veruju da o patriotizmu svedoče dela, a ne zaglušujuća retorika, pretnje i isprazne javne deklaracije", navodi se u saopštenju.\nUgričić se nada do će do javnosti dopreti istina da ne podržava teroristički akt.\n"Nadao sam se da su zauvek ostala iza nas vremena kada ministar policije šalje poternice za nepodobnim intelektualcima i smenjuje rukovodioca bilo koje kulturne ustanove po kratkom postupku, ne obazirući se na nadležnog ministra kulture i evidentna dostignuća institucije", navodi Ugričić.\nSreten Ugričić je smenjen s mesta upravnika Narodne biblioteke Srbije na telefonskoj sednici Vlade Srbije.