AstraZeneca smanjuje isporuke EU za 60 odsto u 1. kvartalu - Virus korona - Svijet\nFoto: Tanjug/AP | AstraZeneca smanjuje isporuke EU za 60 odsto u 1. kvartalu\nTanjug 22.01.2021 21:47\nFRANKFURT - Kompanija AstraZeneca obavijestila je danas zvaničnike Evropske unije da će smanjiti isporuke njene vakcine protiv korona virusa tom bloku za 60 odsto na 31 milion doza u prvom kvartalu godine zbog problema u proizvodnji, saopštio je neimenovani visoko pozicionirani zvaničnik, koji je učestvovao u pregovorima o isporuci.\nKompanija AstraZeneca saopštila je ranije danas da će početne isporuke vakcine protiv korona virusa za zemlje Evropske unije, koju razvija sa Oksfordskim univerzitetom, biti niže nego što je predviđeno zbog zastoja u proizvodnji.\n"Početne količine biće manje nego što je prvobitno predviđeno zbog smanjenih prinosa na mjestu proizvodnje u okviru našeg evropskog lanca snabdijevanja", poručio je portparol kompanije u pisanom saopštenju, odbijajući da pruži dijetalje.\nOn je dodao da će kompanija snabdijeti države EU desetinama miliona doza u februaru i martu, kako bude nastavljala da povećava obim proizvodnje.\nPrethodno je njemački Bild objavio, pozivajući se na izvore iz kompanije, da je AstraZeneca obavijestila Evropsku komisiju da u početku neće moći da isporuči dogovorene količine vakcine protiv korona virusa, nakon što dobije odobrenje za upotrebu u bloku, koje se očekuje krajem januara.\nAustrijski sajt OE24 takođe je izvijestio da postoji mogućnost kašnjenja isporuke, navodeći da je AstraZeneca prenijela u četvrtak koordinatorima za vakcinaciju u EU da će planirane isporuke biti značajno niže od onoga što je bio cilj u prvom kvartalu.\nNe navodeći izvore, OE24 prenio je da je austrijski koordinator Martin Auer rekao regionalnim vlastima u zemlji da su količine za prvi kvartal smanjene na 500.000 do 600.000 doza sa ranije planiranih dva miliona.\nVakcina koju razvijaju AstraZeneca i Oksfordski univerzitet trebalo bi da dobije dozvolu za upotrebu u EU do kraja ovog mjeseca.\nEvropska agencija za lijekove počela da razmatra o dozvoli za Sp\n"Ukidanje obaveznog nošenja maski - neandertalsko razmišljanje"\nSlovačka zabranjuje kretanje noću\nBroj slučajeva virusa korona u svijetu premašio 115 miliona\nJoš uvijek ima takvih: Države koje nisu prijavile nijedan slučaj\nMerkel: Dogovoreno ublažavanje mjera\nBajden produžio sankcije Rusiji na još godinu dana


Majkl Džekson dobija muzej - Svet portal\nHomeStrani svetHollywood\tMajkl Džekson dobija muzej\t04.06.2010 - 17:33\nZvaničnici Garija u Indijani, gde je rođen Majkl Džekson, poklonili su Fondaciji porodice Džekson zemljište na kojem bi trebalo da bude izgrađen kompleks u čast pokojnog pevača. Gradonačelnik Garija, rodnog grada kralja popa Majkla Džeksona, saopštio je da će iduće godine početi radovi na izgradnji muzeja posvećenog najslavnijem stanovniku tog mesta. Prema rečima gradonačelnika Rudija Kleja, izgradnja Muzeja i Hotela porodice Džekson kao i Centra za izvođačke umetnosti u Gariju, u državi Indijana, koštaće oko 300 miliona dolara. Muzej prema planovima treba da ima oko 300 soba, prodavnice i restorane, kao i teren za golf i konferencijski centar. Ceo komleks ličiće na Grejslend, odnosno muzej posvećen Elvisu Prisliju u Tenesiju, u državi Memfis.\nTakođe, očekuje se da kada projekat bude bio završen, godišnje privuče oko 750.000 posetilaca u Gari, što bi ovom gradu, koji je uveliko pogođen finansijskom krizom, svake godine donelo prihod od oko 150 miliona dolara. Ipak, planovi zvaničnika Garija i Džoa Džeksona odmah su naišli na protivljenje advokata koji upravljavaju zaostavštinom kralja popa i koji su rekli da ih niko nije kontaktirao. "Zaostavština ima ekskluzivno pravo na korišćenje imena Majkla Džeksona, kao i svu intelektualnu svojinu koja se povezuje sa njim", objasnio je advokat Hauard Vajsman, koji je tekođe otkrio da i oni planiraju izgradnju sličnog muzeja, iako još nisu odredili tačnu lokaciju. Takođe, prema nedavno objavljenom testamentu kralja popa njegov otac nije dobio ništa od pevačeve imovine. Gradonačelnik Garija Klej je naveo da će novac za projekat obezbediti investitori i donatori, a zatim je dodao da je gradska vlast poklonila teren od 120 hektara za taj projekat. Ta parcela, pored autoputa kojim dnevno prođe 300.000 automobila, prepisana je Fondaciji porodice Džekson.\nDžo Džekson, koji rukovodi tom fondacijom, povodom objave vesti o izgradnji je rekao: "Ovo je nešto što je moja porodica oduvek želela". Međutim, nije najjasnije kako će biti prikupljeno 300 miliona dolara, ali je gradonačelnik Klej rekao da investitori "čekaju u redu" i da se neće koristiti novac poreskih obveznika. Kada su ga pitali za otpor Zaostavštine Majkla Džeksona, Klej je odbio da komentariše i objasnio da će grad sarađivati samo sa Fondacijom porodice Džekson. Majkl Džekson (50), koji je iznenanda umro 25. juna prošle godine, prvih 12 godina života proveo je u Gariju. Porodica Džekson, koja je pored Majkla imala još osmoro dece, živela je u maloj kući sa dve spavaće sobe u mirnom komšiluku.\nDžeksonovi su se odselili 1968. godine kada je grupa "Džekson Fajv" postala popularna, a Majkl je imao 12 godina. Tada je Gari imao 175.000 stanovnika, a nakon što je čeličana u gradu propala, broj ljudi koji žive u tom gradu se neprestano smanjivao, pa sada ima samo 96.000 stanovnika. Pevač je posle odlaska samo jednom posetio Gari, 2003. godine, kako bi sa lokalnim zvaničnicima razgovarao o izgradnji muzeja. Čak i pre pevačeve smrti, brojni obožavaoci su dolazili u Gari da bi videli Džeksonov dom, a jedan preduzetnik se dosetio pa je turistima omogućio da posećuju kuću u istoj ulici, koja je izgledala istovetno kao i Džeksonova. Turisti bi u kuću ulazili u grupama od 11 ljudi kako bi što bolje shvatili kakvo je bilo Džeksonovo detinjstvo i koliko je malo prostora tu bilo. Posle pevačeve smrti u avgustu, broj posetilaca se mnogostruko uvećao a kuća je postala nešto poput svetilišta. Na kraju, gradnačelnik Klej je objasnio da shvata zašto su ljudi skeptični da će projekat biti realizovan dok se ne obezbede sredstva, ali je dodao da se ipak nada da će sve biti uspešno završeno.\nJoš iz rubrike Strani svet: Strani svetSvako zaslužuje drugu šansu: Dvejn Džonson priprema film o zatvorenicima\nStrani svetEva Longorija: Znamo je po bujnim kovrdžama a ona se farba od 18. godine\nStrani svetOvako izgleda velelepni stan Ketrin Zite Džons na Menhetnu (foto)\nStrani svetNovo priznanje za veliku zvezdu: Rijana je humanitarna radnica godine\nStrani svetNe glumi razmaženu divu: Skromna rajder lista Monike Beluči\nStrani svetDodela 37. Brit nagrada u znaku Dejvida Bouvija\nStrani svetĆerka Baraka Obame uživa nakon odlaska iz Bele kuće


Rad u tri smene kako bi bolnica u Batajnici bila otvorena 1. decembra\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se na posebnoj sednici Vlade Srbije, kojoj je prisustvovao zajedno sa predsednikom Narodne skupštine Ivicom Dačićem, raspravljalo o Kosovu i Metohiji, BDP-u i epidemiji COVID-19.\nVučić je, u obraćanju novinarima, zajedno sa premijerkom Anom Brnabić i predsednikom Skupštine Srbije Ivicom Dačićem, preneo da je Vladu obavestio o toku dijaloga Beograda i Prištine, kao i o tome koliko se novca ulaže u južnu srpsku pokrajinu.\nTakođe, na sednici je bilo reči i o tome kako da utičemo na povećanje stope BDP-a u Srbiji, što se opet odražava na životni standard i od presudnog je značaja za plate i penzije, dodao je predsednik.\nTreća tema bila je epidemija koronavirusa, ukazao je on i dodao da to pravi sve veće probleme jer su bolnice sve punije.\nPrema njegovim rečima, konstatovano je da je Beograd sve izraženije žarište, zbog čega se radi u tri smene kako bi bolnica u Batajnici bila otvorena 1. decembra.\nVučić je napomenuo da, prema aktuelnim podacima, danas ima sedam preminulih, a zbog manjeg broja testiranja imamo manje zaraženih, uz veći procenat pozitivnih, dok se približno 2.000 pacijenata nalazi u kovid bolnicama.\nVučić je preneo da su projekcije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) da će ukupan privredni rast Srbije u naredne tri godine, dakle ove i naredne dve, iznositi 10,2 odsto, ocenivši da će to biti najbolji rast u Evropi.\nUpoređujući taj podatak sa prognozom MMF-a za ostale zemlje, on je precizirao da će Severna Makedonija imati privredni rast 4,3 odsto, Albanija 3,8 odsto, Rumunija 2,5 odsto, BiH 2,1 odsto, Bugarska 3,6, cela istočna Evropa 2,2 odsto, takozvano Kosovo 1,7 odsto, Slovenija 1,5 odsto, Mađarska 1,5 odsto, Hrvatska 0,7 i Crna Gora -3,3 odsto.\nPrema njegovim rečima, naša zemlja će do kraja 2022. godine biti ispred Hrvatske za 3,5 milijardi evra, dok će prestići Crnu Goru za još pet milijardi evra, a da bi taj rezultat ostvarila moraće više da se radi i gradi u svim sferama društvenog života.\nVučić je dodao da je Srbija, prema najnovijoj fleš prognozi, imala pad BDP-a u trećem kvartalu od 1,3 odsto, što je trenutno najbolji rezultat u Evropi.\nOn je preneo da se čekaju podaci za još neke zemlje, ali da ćemo svakako biti prvi ili drugi po rastu od -1,3 odsto u odnosu na isti kvartal prošle godine, podsetivši na to da smo u trećem kvartalu imali rast BDP-a u odnosu na drugi kvartal ove godine od 11 odsto.\nPrema njegovoj oceni, podaci za treći kvartal su pozitivne vesti, tako da sada svakako možemo da tvrdimo da će Srbija imati najveći rast BDP-a za celu 2020. u Evropi.\nIstovremeno, on je potvrdio da u Srbiji raste industrijska proizvodnja i da po tom pitanju možemo da budemo optimisti.\nTakođe, kako je naveo, bilo bi veoma značajno i dobro za zemlju kada bi IT sektor, čiji izvoz ove godine učestvuje u BDP-u sa 5,6 odsto, porastao na šest odsto, pogotovo zato što je teško za očekivati da poljoprivreda, nakon tri godine, i četvrtu godinu zaredom ostvari rekordne rezultate.\nVučić je izneo podatak da je prerađivačka industrija zabeležila rast od 2,3 odsto u odnosu na treći kvartal 2019. godine, ukupna industrija rast od 3,1 odsto, a poljoprivreda je porasla za 4,5 procenata.\nProblema je bilo u niskogradnji, zbog nedovoljno plaćanja i manje ulaganja u održavanje i izgradnju lokalnih i regionalnih puteva, što će se, kako je objasnio, ispraviti sa 14,7 milijardi ulaganja i mnogo radova koje tek slede.\nVučić se osvrnuo i na tok dijaloga sa Prištinom, rekavši da je članove Vlade upoznao sa tim da Srbija ne može da prihvati stav Prištine da će Zajednicu srpskih opština (ZSO) formirati nakon priznanja nezavisnosti, jer je ZSO bezuslovna obaveza predviđena Briselskim sporazumom.\nOni su se obavezali na stvaranje ZSO ne pod uslovom bilo kakvog priznanja, već pod uslovom da se ispune stvari oko regionalne policije, participacije na izborima, sve što je pisalo u Briselskom sporazumu, i ne mogu da izmišljaju nove sporazume koji ne postoje, naglasio je predsednik.\nTo Beograd, kako je istakao, dovodi u ne laku situaciju, jer Albanci suštinski ne žele kompromisno rešenje, već takozvano međusobno priznanje, odnosno da Srbija prizna nezavisno Kosovo.\nNa posebnoj sednici Vlade je bilo reči i o projektima kojima Beograd može da pomogne Srbima na Kosmetu, ponovio je Vučić i podsetio na to da je otvorena laboratorija za uzimanje PCR testova u Kosovskoj Mitrovici, a razmišlja se i o projektima proširenja kapaciteta i izgradnji novih projekta u zdravstvenom sektoru u Kosovskoj Mitrovici i Gračanici.\nPredsednik je najavio da će do 10. novembra biti doneta odluka o ulasku građana Srbije na teritoriju Severne Makedonije i Albanije bez PCR testova, kao i za njihove građane u Srbiju.\nTakođe, kako je objasnio, od tada će biti moguć ulazak srpskih građana na teritoriju Albanije bez pasoša, samo sa ličnom kartom, dok je ulazak za ličnom kartom na teritoriju Severne Makedonije već omogućen.


Reformske teme - Reforma.ba | Monitoring implementacije socio-ekonomskih reformi u BiH\nTransparentnost institucija u BiH: da li je ne razumijemo ili ne želimo?\nGrađani imaju pravo da znaju dosta toga o vlasti koju su sami izabrali, a u doba vebsajtova i društvenih mreža načini za dobijanje ovakvih informacija su se značajno promijenili. Tako danas većina institucija u BiH ima svoje vebsajtove, ali je pitanje koliko razumiju šta se sve može i treba naći online. Na ove teme razgovarali smo sa Nerminom Voloder, istraživačicom u Centru za društvena istraživanja Analitika.\nKategorija: Odgovorna agenda\nKako se probijaju stari i postavljaju novi rokovi za reforme u BiH: slučaj uvođenja jednošalterskog sistema u Federaciji\nRok za uvođenje jednošalterskog sistema u Federaciji istekao je prije tri mjeseca, objašnjenja nije bilo, a novi rokovi su se počeli pominjati tek od septembra. Riječ je o veoma važnoj reformi koja će značajno olakšati poslovanje tj. registraciju preduzeća u Federaciji, te na taj način uštedjeti vrijeme i novac sadašnjim i budućim preduzetnicima. Zato je važno da se Vlada i Premijer FBiH prema ovom pitanju ophode odgovorno, uz precizne, a ne paušalne izjave i ocjene.\nZašto je važno da mladi izađu na lokalne izbore tj. kako lokalne vlasti utiču na njihov život?\nNaravno, važno je da što više građana generalno izađe i glasa na izborima koji se tiču njihove svakodnevnice, ali ćemo se sada skoncentrisati na mlade, kako bi razumjeli da lokalne vlasti itekako utiču na mnoge sfere živote koje su važne mladim ljudima.\nLokalni izbori za lokalne teme\nŠta građani trebaju čuti tokom septembarskih kampanja?\nGrađani BiH, u oktobru birate gradonačelnike i načelnike opština, članove opštinskih vijeća i skupština opština, i birate ih na pozicije koje će se baviti lokalnim problemima iz vaše ulice i vaše svakodnevnice. Zato je važno da odaberete one ljude koji vam djeluju najstručnije i koji se u svojoj kampanji neće baviti velikim temama, koje neće biti u njihovoj nadležnosti ako budu izabrani.\nObjavljeno: 02 Septembar 2016\nDok razmišljaš koji fakultet da upišeš, informiši se o tržištu rada u BiH!\nAko živite u BiH, ne morate da čujete zvanične statistike o nezaposlenosti među mladima, vjerovatno i poznajete mlade ljude koji su dio te statistike. Jedan od uzroka visoke nezaposlenosti mladih ljudi je svakako neusklađenost obrazovnog sistema (upisnih politika fakulteta) i tržišta rada – tema o kojoj se tako puno govori, ali nekako nedovoljno radi. BiH nije zemlja koju krasi odgovornost političara i institucija vlasti, pa je zato neophodno da mladi ljudi pokažu svoju stranu odgovornosti i dobro se informišu o tržištu rada.\nObjavljeno: 22 Juli 2016\nKako strani investitori vide BiH: mane poslovnog ambijenta i pozitivni primjeri na lokalnom nivou\nStrane kompanije u BiH koje su članice Vijeća stranih investitora – Foreign Investors Council (FIC) (asocijacije koja okuplja strane investitore u BiH i zastupa njihove interese) investirale su više od 9 milijardi BAM u BiH, i zaposlile preko 13.000 građana. Ali, 71% njih smatra da je poslovno okruženje u BiH nepredvidljivo.\nObjavljeno: 06 Juli 2016\neUprava u BiH: Kako komunikacija sa državom i njenim institucijama može postati ugodna?\nGlomazna i spora administracija, korupcija, nepovoljna poslovna klima – problemi koji nisu nepoznati građanima BiH. O tome kako eUprava može pomoći u rješavanju ovih problema i šta radi BiH na ovom polju razgovaramo sa Adisom Muhovićem, izvršnim direktorom Centra za politike i upravljanje (CPU).\nJoš dalja Unija: Brexit i Balkan\nNakon gotovo četvrt vijeka od dana kada su Slovenija i Hrvatska proglasile nezavisnost od Jugoslavije, glasači u Ujedinjenom kraljevstvu su odlučili tijesnom, ali jasnom većinom da žele da napuste Evropsku Uniju. Posljedice ovog glasanja će ostati nejasne nedjeljama i mjesecima ispred nas, jer su implikacije dalekosežne. Mnogo toga će zavisiti od odluka o nizu pitanja koje će donositi lideri EU i UK, a koje su šire i od samog Brexita.\nObjavljeno: 26 Juni 2016\nReforma javne uprave u BiH: da li imamo jasan smjer kojim se vodimo?\nReforma javne uprave je samo jedna oblast u kojoj se očekuje napredak od BiH institucija, ali vrlo lako može biti jedna od najproblematičnijih. Zahvaljujući administrativnom ustrojstvu zemlje, ali i neodgovornom rukovođenju i zapošljavanju u javnim institucijama, stvorena je glomazna i spora javna administracija u koju građani nemaju povjerenja.\nRecept za uspješne reforme, Dio 1.\nPolitičke elite treba dijeliti na transakcijske i tranzicijske. Ove prve su zainteresirane za zadržavanje statusa quo, u kojem se neometano mogu vršiti transakcije na relaciji država – klijenti političkih elita, a za vrijeme njihove vladavine korupcija izjeda sve segmente društva. Tranzicijske elite su one koje su posvećene reformi ustaljenog i već trulog sistema i potpunoj društvenoj tranziciji.\nKoliko traje desetak dana u BiH: slučaj usvajanja mehanizma koordinacije\nPočetkom maja, nakon sastanka Željke Cvijanović i Fadila Novalića, sa Denisom Zvizdićem i zamjenikom šefa Delegacije EU Rencom Davidijem, saopšteno je da je BiH blizu dogovora o mehanizmu koordinacije.\nKoliko su građani BiH bili zainteresovani za diskusiju o novim zakonima o radu?\nZakoni o radu u oba entiteta usvojeni su po hitnim procedurama (krajem 2015. i početkom 2016.), i bez javnih rasprava sa građanima, makar bez formalno organizovanih od strane predlagača zakona. Ipak, postoji jedno mjesto gdje su građani imali pravo da kažu svoje mišljenje o novim Zakonima...\nSlučaj usvajanja Zakona o radu Federacije BiH po hitnoj proceduri je primjer loše prakse za ponašanje vlasti kada se usvajaju važni reformski zakoni, čak iako zakonodavna rješenja u samom novom Zakonu nisu loša.


PRESUDIO BUDUĆNOSTI U "MORAČI" Nedović: Dali smo protivniku tri života, uveren sam da možemo do Top 8\nKošarkaši Armanija pobedom su otvorili Evroligu, pošto su u u prvom kolu elitnog takmičenja savladali Budućnost u gostima sa 82:71. Jedan od najzaslužnijih za trijumf tima iz Milana bio je Nemanja Nedović, koji je meč završio sa 14 poena.\n- Uvek je dobro početki pobedom u Evroligi, pogotovo posle velikih promena u igračkom sastavu, kakve smo mi napravili pred početak sezone. Dali smo Budućnosti tri života, moramo da nastavimo da igramo dobro kada povećamo prednost i na tome ćemo raditi. Ima dosta prostora za napredak, a bolje ćemo morati da igramo protiv jačih ekipa - istakao je Nedović.\nAmbicije Armanija su ove sezone najviše, u šta uverava i bek reprezentacije Srbije.\n- Armani ima veliku tradiciju i mesto mu je u samom vrhu Evrope. Plasman u Top osam je cilj i mislim da je realno da ga ostvarimo. Imamo kvalitet, samo je potrebno da se sve lepo ukomponuje. Pa, i prošle godine sam bio blizu tome sa Unikahom, na kraju nam je nedostajalo tri pobede.\nNedović je došao u Milano na početku ove sezone, i to iz Unikahe, gde je nastupao sa velikim uspehom.\nDetalj sa meča između Budućnosti i Armanija\n- Nešto je drugačije, pošto sam prošle sezone bio glavni igrač, a ovde ima dva, tri igrača kojima je "potrebna" lopta. Slažemo se, još uvek se privikavamo, kao što rekoh, ima još dosta prostora za napredak. Jednostavno, kao da stanemo kada se rezultatski odlepimo. Mnogo je drugačije u italijanskoj nego u španskoj ligi, pošto više podseća na NBA. Individualni kvalitet je u prvom planu, fizički je veoma zahtevno. Što se tiče samog grada, Milano je super i mnogo me podseća na Beograd.\nNa kraju se Nemanja Nedović osvrnuo na Budućnost i samu atmosferu u "Morači".\n- Bilo je prelepo zaista, hala je veoma lepo urađena i sjajno je igrati. Navijači su takođe bili fenomenalni. Što se tiče protivnika, evidentno je da Budućnost ima poteškoća na startu sezone, ali će kvalitet njihovih igrača doći do izražaja za nedelju, dve. Džile (Aleksandar Džikić) će sve to lepo da namesti - istakao je Nedović.\n"AKO SE SVI OKUPIMO U JULU..." Nedović: Malo nam je falilo da dobijemo Amerikance na OI, ako budemo svi zdravi...\nSRPSKI DERBI U EVROLIGI I "PROZIVKA" IZ NBA Bogdan je imao samo jedno pitanje za Nedovića i njime je sve nasmejao do suza\nPOTPISAN SPORAZUM O SARADNJI ZA AUTOPUT BEOGRAD-SARAJEVO Mihajlović: "Dokaz da naši odnosi napreduju"


Ninković spreman za "skauting" - Sportske.net\nNinković spreman za "skauting"\nVezni fudbaler Crvene zvezde Miloš Ninković spreman je da pomogne stručnom štabu svog kluba i potegne sve veze u Ukrajini kako bi potencijalni protivnik u trećem kolu kvalifikacija za Ligu Evrope bio podrobno skautiran.\nFudbaleri Crvene zvezde najverovatnije će u trećem kolu kvalifikacija za LE igrati protiv Černomoreca iz Odese jer su Ukrajinci u prvom susretu sa Dačijom ostvarili identičan učinak kao Zvezda sa IB Vestmanejom.\nIako će Miloš Ninković u predstojećim mečevima biti najveći Zvezdin adut na terenu, bivši vezista Dinama iz Kijeva lako bi mogao da pomogne stručnom štabu u pripremi meča jer je imao prilike da igra protiv tima sa samog juga Ukrajine.\n"Nema sumnje da ću biti na raspolaganju stručnom štabu za sve podatke i detalje oko ukrajinskog tima. Mogu da saznam dosta toga, ali o tom potom. Žreb je bio dobar, nismo dobili Udine ili Briž i sada treba mirne glave da se spremamo za revanš na Islandu pa onda tek da mislimo na sledeću rundu. Kad dođe vreme saznaćemo sve što treba o Ukrajincima" poručio je Ninković nakon žreba u Nionu.\nMiloš Ninković juče je odigrao prvu utakmicu u dresu Crvene zvezde nakon što je nedavno potpisao ugovor na dve godine sa vicešampionom Srbije.\nPrvi meč trećeg kola kvalifikacija za Ligu Evrope igra se 1. avgusta a ako ne bude iznenađenja u Moldaviji i na Islandu Zvezda će tog dana u goste Černomorecu.


Dan online - Drustvo: Radonjić ne poštuje sud - 2018-09-14\nDrustvo PROTIV ASK PODNESENA NOVA TUŽBA ZBOG NEISTINITIH OPTUŽBI NA RAČUN VANJE ĆALOVIĆ MARKOVIĆ\nSreten Radonjić i Vanja Ćalović Marković Radonjić ne poštuje sud\nAdvokat Veselin Radulović podnio je Upravnom sudu tužbu protiv nove odluke Agencije za sprečavanje korupcije (ASK), na čijem je čelu Sreten Radonjić, u postupku koji, kako navodi, nezakonito vodi protiv Vanje Ćalović Marković. U tužbi je posebno ukazano da je Upravni sud u prethodnoj presudi jasno ukazao da Vanja Ćalović Marković nije ostvarila uvećanje zarade po osnovu ugovora koji je MANS zaključio sa Delegacijom Evropske unije (EU), da taj ugovor i obaveze iz istog uopšte ne ukazuju na visinu zarade Vanje Ćalović Marković i da ona nije učestvovala u odlučivanju o prijavama MANS-a jer tako nešto nije bilo na dnevnom redu sjednice Savjeta Agencije, kao i da to uopšte nije u nadležnosti Savjeta.\n– Umjesto da postupi po presudi i obavezujućem pravnom shvatanju Upravnog suda, Agencija za sprečavanje korupcije je pokazala neprihvatljivo nepoštovanje suda i zakona, uporno istrajavajući na dokazanim neistinama. U tužbi Upravnom sudu je ukazano i da Agencija nikada, tokom dvije godine koliko vodi ovaj postupak, nije tražila izjašnjenje od Vanje Ćalović Marković u odnosu na navode na kojima je zasnovala nezakonitu odluku i nikada joj nije omogućila zakonsko pravo da se izjasni na to što joj se stavlja na teret. Dakle, Agencija dvije godine nije saopštila koje povrede zakona se stavljaju na teret Vanji Ćalović Marković i čime te povrede dokazuje, iako je to od Agencije više puta pisano traženo – saopštio je Radulović.\nDa je Agencija sve vrijeme imala za cilj, ne poštovanje zakona, već donošenje političke i nezakonite odluke, pokazala je, kako kaže Radulović, javnim saopštenjem izdatim prije poziva stranki, prije sprovedenog postupka i prije izvođenja bilo kog dokaza, a u kome se eksplicitno navodi kakvu odluku će da donese.\n– Ovo je dosad nezabilježen slučaj da neki organ u bilo kom postupku javno saopšti odluku prije nego što postupak sprovede, prije nego izvede dokaze i prije nego stranki pruži mogućnost da se bilo kako izjasni. Tako je Agencija još jednom javno pokazala da nije nezavisan i nepristrasan organ, što uz rođačku vezanost direktora Agencije i premijera potvrđuje da je Agencija pod potpunom kontrolom izvršne vlasti i vladajuće partije. Zato je Agencija bez ikakvog obrazloženja nezakonito i isključila javnost iz ovog postupka jer je očigledno da bi se javnim izvođenjem dokaza najbolje potvrdilo koliko su neistiniti i apsurdni stavovi Agencije i njenog direktora – navodi on.\nRadulović ističe da takav odnos Agencije prema sudu, zakonima i osnovnim ljudskim pravima pokazuje do koje mjere je Agencija javno diskreditovana i koliko se otvoreno legitimisala kao obično sredstvo u rukama vladajuće partije za obračun sa neistomišljenicima koji otkrivaju političku korupciju i organizovani kriminal.\n– Upravnom sudu su uz tužbu još jednom dostavljeni dokazi koji potvrđuju nezakonitost odluke Agencije i neistinitost svih navoda na kojima je ta odluka zasnovana. S obzirom na to da je Agencija pokazala da je presude suda ne zanimaju i smatra da za nju presude nijesu obavezujuće, a kako bi se ovaj postupak najzad okončao, od Upravnog suda je traženo da ostane pri stavovima iz prethodne presude u istom predmetu i predloženo je da ovaj spor riješi u meritumu – istakao je Radulović.\nPlata joj smanjena, a ne povećana\nUpravni sud je u ranijoj presudi naveo da je izvršnoj direktorici MANS-a Vanji Ćalović Marković smanjena, a ne uvećana zarada nakon zaključivanja ugovora sa Delegacijom EU za praćenje izbornog procesa, i kao član Savjeta Agencije za sprečavanje korupcije nije učestvovala u razmatranju inicijativa koje je podnosila NVO na čijem je čelu. Sud je poništio odluku ASK da je navodno prekršila Zakon o sprečavanju korupcije. Time je Upravni sud poništio osnovne razloge zbog kojih je Skupština, ne čekajući presudu, Ćalović Marković razriješila iz Savjeta ASK, utvrdiviši da odluka Agencije o njenom navodnom konfliktu interesa nije zasnovana na tačnim podacima, na čemu je u kontinuitetu insistirao i što je tvrdio direktor ASK Sreten Radonjić. Sud je u presudi konstatovao da se ne može na jasan način utvrditi da je Ćalović Marković data mogućnost da se izjasni na bitne činjenice i okolnosti, koje joj je ASK stavila na teret, kao i dokaze na osnovu kojih je ASK donijela osporenu odluku.


Predrag Petrović: Država je privatizovana, gradjani moraju da budu još glasniji i da se povezuju | Novinska agencija Beta\nIZJAVA-DANA | 27.02.2020 10:20 > 27.02 10:20\nPredrag Petrović: Država je privatizovana, gradjani moraju da budu još glasniji i da se povezuju\n"Zato i menjanju zakone, da kada ova vlast ode, nasledniku bude teško da nadje zakonsko utemeljenje za krivični progon", rekao je Petrović u intervjuu za novi broj nedeljnika NIN.\nPrema njegovim rečima, gradjani moraju, "jer ništa drugo im ne preostaje, da budu glasni, da se medjusobno povezuju i da se ne boje".\n"Ozbiljna je situacija, radi se o zarobljenoj, privatizovanoj državi, i neka im to bude motivacija da budu još glasniji, a ne da se zatvore u sebe. Jer to je upravo ono što želi svaka autoritarna vlast da se ljudi izoluju, ne komuniciraju i da ne postoji solidarnost", naglasio je Petrović.\nKako je još rekao, "ovde nije samo moć radi moći i vlast radi vlasti, nego imate izuzetno velike materijalne koristi, lično bogaćenje".\n"Nije stvar samo u tome da neko vlada deset godina, nego i da ima motiv da zaštiti bogatstvo. Vlast omogućava da usmeravaju resurse u okviru države, ali i iz države u privatne džepove. I to je ogromna privilegija. Teško će je se iko milom odreći", rekao je Petrović.\nPrema njegovim rečima, slučaj Krušik, "o kojem je NiN pisao, pokazuje čemu služi državna funkcija", kako može da se zluopotrebi i kako se službe zloupotrebljavaju da uhapse nekog ko je ukazao na nezakonitosti.\n"Oni gone protivnike korupcije i štite sebe", naglasio je Petrović.\nOn je rekao i da je "budžet BIA utonuo u mrak i ne znate koliko novca iz budžeta je uplaćeno i za šta".\n"Nije isključeno ni da se koriste resursi BIA u privatne svrhe, da bi se ostvarila poslovna korist, prednost na tenderima, da bi se saznalo šta konkurencija planira...", naveo je Petrović.\nAleksandar Vulin: `Ne moram nikada više da se bavim politikom`\nAleksandar Vulin: Aleksandar Vučić i njegova SNS "poslednja nada da ...\nKon: Bezbednije biti na Infektivnoj klinici uz korišćenje maske ...\nMiroslav Parović: Neka me policija uhapsi\nAleksandar Vulin: Iza Vučića ostaju dela, iza Zaharove zloba koje ...\nDejan Žujović: Očekujem da Vučić prizna izborni poraz mirnim ...


Tanjug 1. jula 2020. 17:43\nBAJAKOVO – Na prelazu Bajakovo građani Srbije bez ikakvih problema ulaze u Hrvatsku, ako imaju pozivno pismo ili bilo kakav dokaz svrhe boravka u toj zemlji ili za tranzit kroz Hrvatsku, osim ukoliko idu u BiH – za šta nisu potrebni nikakvi podaci, uverila se ekipa Tanjuga na graničnom prelazu sa hrvatske strane.\nNa Bajakovu je rečeno Tanjugu da nema problema i da se poštuju sva pravila pod kojim je građanima Srbije i drugih zemalja dozvoljeno da uđu u Hrvatsku ili da kroz nju samo prođu.\n„Putujem iz Srbije za Nemačku, gde živim. Samo mi je u Nemačkoj potreban negativan test na koronu koji nije stariji od 24 sata“, rekao je jedan državljanin Srbije, sa automobilom nemačkih registarskih oznaka, dodajući da je u Srbiju došao iz poslovnih razloga.\n„Nadamo se da će zaživeti sezona, sada kada je otvorena granica“.\n„Obišao sam svoju kuću zbog letovanja, ako bude moglo da se ide. Tamo ima oko 30 do 40 odsto turista“.


Počela izgradnja novog mosta u banjalučkom naselju Dolac - Akta.ba\n09.11.2020. 09:19 / Izvor: Akta.ba\nNa desnoj obali Vrbasa, u Banjoj Luci, u nedjelju je počela izgradnja budućeg simbola grada XXI vijeka i najvećeg mosta u gradu na Vrbasu. Gradonačelnik Igor Radojičić i predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović ozvaničili su početak realizacije jednog od najvećih projekata infrastrukture u modernoj istoriji Banje Luke.\n"Banja Luka nastoji da bude regionalni centar i, u skladu s tim, mora da razmišlja o viziji razvoja u decenijama ispred nas. Tri godine je trajala priprema posla, pobjednici na konkursu su naši autori i ovim putem još jednom upućujem čestitike timu koji je vodio Saša Čvoro. Most će se raditi u nekoliko faza, a danas počinju radovi na kolskom mostu koji ima širinu 21 metar, a sljedeće faze će podrazumijevati spoj mosta prema podnožju Kastela i dalje prema Bulevaru, a sa druge strane proširenje Mačvanske ulice što će omogućiti nesmetan i brz prolaz ka Istočnom tranzitu. Posebna faza biće i uređenje priobalja Vrbasa" poručio je Radojičić.\nPredjednica RS, Željka Cvijanović, ocijenila je da je ovo veliki dan za Banju Luku, jer je u pitanju ambiciozan projekat Banje Luke budućnosti.\nPobjedničko rješenje za most u naselju Dolac djelo je banjalučkih autora. Šef tima bio je Saša Čvoro, a njemu su bili i: Radovan Beleslin, Neda Medić, Maja Medić, Nebojša Jeremić, Đorđe Šebić i Zoran Uljarević.\n"Lijep dan za Banju Luku i njene građane, a poseban dan i za nas autore projekta. U prvoj fazi gradimo most iznad rijeke koji će biti dužine 80 metara. Vjerujemo da će, završetkom ovog projekta, Banja Luka dobiti lijep i funkcionalan most", rekao je Čvoro.\nIzvođač radova je preduzeće „Integral inženjering“, vriejdnost radova u prvoj fazi je oko 7,5 miliona KM. Sredstva su obezbijedili Grad Banja Luka i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD).


Doboj: U narednom periodu očekivano punjenje budžeta - Glas Srpske\nSrna 29.05.2020 14:54\nDOBOJ - Gradonačelnik Doboja Boris Jerinić izrazio je nadu da će lokalna vlast uspjeti da stabilizuje punjenje gradskog budžeta u okolnostima pandemije virusa korona, te da će pokušati da spriječi smanjenje predviđenih sredstava koja su namijenjena, između ostalog, za sport.\n"Već prevazilazimo probleme i nadamo se da ćemo u narednom periodu imati očekivano punjenje budžeta", izjavio je Jerinić novinarima tokom današnje javne rasprave o nacrtu odluke o kriterijumima za dodjelu sredstava budžeta Grada za redovne djelatnosti sportskih klubova za 2020. godinu.\nJerinić kaže da se ne odustaje od organizacije Međunarodnog rukometnog TV turnira šampiona "Doboj", koji ove godine treba da bude održan 52. put, a koji će biti u skromnijem izdanju s obzirom na mjere i okolnosti usljed virusa korona koji je uticao i na planove klubova koji su potvrdili učešće na turniru.\nNacrt odluke o kriterijumima za dodjelu sredstava gradskog budžeta za redovne djelatnosti sportskih klubova za 2020. godinu predviđa da 180.000 KM bude dodijeljeno Muškom rukometnom klubu "Sloga", 150.000 KM Fudbalskom klubu "Sloga", 25.000 KM Fudbalskom klubu "Željezničar", a 15.000 KM Ženskom rukometnom klubu "Doboj".\nNacrtom je predviđeno i da 100.000 KM bude u odgovarajućem procentualnom iznosu raspoređeno na 31 sportski klub, a 330.000 KM stavlja se na raspolaganje gradonačelniku Doboja, koji će svojom odlukom definisati raspodjelu doznačenih sredstava. Odbornik PDP-a u Skupštini grada Doboj Slobodan Vasiljević kaže da je nedopustivo što se gradonačelniku na raspolaganje dodjeljuju navedena sredstva, da se generalno radi o nedovoljnom iznosu za sportski rad u ovoj lokalnoj zajednici, te ukazao na potrebu da se pravičnije izvrši raspodjela i utrošak raspoloživih sredstava.\nSekretar Teniskog kluba Doboj Dragan Dragičević kaže da je uprkos vidnim posljedicama virusa korona, klub počeo sa radom u smanjenom obimu sa upitnim organizovanjem škole tenisa, a neizvjesno je i organizovanje turnira iz serije "Vorld tenis tur", nekadašnji fjučers koji se u ovom gradu organizovao 13 puta.\n"Nedavno smo preko nacionalnog saveza bili u kontaktu sa predstavnicima ITF-a /Svjetska teniska federacija/. U igri je alternativni termin za avgust ili septembar, za sva četiri nekadašnja fjučers turnira u BiH. Međutim, mi bi možda i mogli dobiti termin, tražićemo ga svakako, ali pitanje je da li ćemo dobiti sredstva, jer su resursi preraspoređeni i u opštinama i na republičkom nivou", izjavio je Dragičević, koji je i sekretar Teniskog saveza Republike Srpske.\nDragičević kaže da je ove godine dobojski Teniski klub dobio organizaciju turnira za igrače do 16 godina na evropskom nivou, na koji su aplicirali u prethodnih osam godina, i za koji su, po nesreći, odabrani ove godine u vrijeme virusa korone.\nPredstavnik Fudbalskog kluba "Sloga" Doboj Murvet Bajraktarević kaže da novca uvijek nedostaje, s obzirom da Klub od ove godine učestvuje u prvoj takmičarskoj ligi Republike Srpske.\nOn očekuje da će se uprava Kluba finanisijski snaći u jesenjem dijelu prvenstva s obzirom da je do 80.000 KM ostalo neutrošeno usljed prestanka takmičenja zbog virusa korona.\nPredstavnik Škole sporta "Sparta" Budumir Luković kaže da se oko 70 odsto od ukupno 330 djece vratilo sportskim aktivnostima dok se preostali očekuju od septembra.\nOn je ukazao da su, osim članarina, neophodna dodatna sredstva, prevenstveno za pokrivanje troškova za kotizaciju na takmičenjima te troškove prevoza, s obzirom na to da je klub član gimnastičkih saveza Republike Srpske i BiH.\n"Smatram da smo velika baza svim drugim klubovima u gradu Doboju, 330 djece koliko brojimo, sa kojima isključivo rade profesori fizičkog vaspitanja i sporta", izjavio je Luković, poručivši da bi raspodjela budžetskih sredstava morala biti pravičnija.\nTrener Atletskog kluba "Doboj" Lazo Pejčić ukazao je na nedostatak adekvatnog sportskog prostora za trening članova, prvenstveno reprezentativaca, koji, kako navodi, formu održavaju samoinicijativno u ozrenskim šumama.\nU Doboju su danas održane i javne rasprave o nacrtu odluke o prijedlogu upisnih područja osnovnih škola na području grada Doboja, nacrtu strategija razvoja omladinske politike Grada za period 2020-2025. godine, nacrtu plana korištenja sredstava ostvarenih od naknada po osnovu posebnih mjera zaštite od požara u 2020. godini, te nacrtu programa korištenja sredstava za unapređenje poljoprivredne proizvodnje na području grada za ovu godinu.


Stanka Vučetić, HR konsultant Atria Group - Stručnjaci za ljudske resurse su u ulozi sportskih selektora\nKvalitetan kadar - investicija za budućnost\nCilj svake organizacije je da sprovede svoju biznis strategiju i ostvari zacrtane planove, a na tom putu najvažniji resurs su upravo ljudi i talenti koji će napraviti bitnu razliku. Zato uloga sektora za ljudske resurse može da se uporedi sa ulogom selektora sportskog tima čiji su zadaci da među mnogobrojnim sportistima identifikuje talenat, motiviše ga da radi baš sa njim, učini da bude zadovoljan i razvija do maksimuma njegovih mogućnosti, ističe Stanka Vučetić, HR konsultant u kompaniji Atria Group.\nU razgovoru za eKapiju ona navodi da su organizacije, odnosno kompanije, poput sportskih timova koji imaju jasan cilj - "da pobede i osvoje ligu, budu najbolji i ostvare zacrtani rezultat".\n- Zadaci iziskuju mnogo iskustva, dosta pomoćnih sredstava, konsultovanja i iscrpnog rada da bi se zajedno sa svim članovima tima, na čelu sa talentima došlo do medalja - objašnjava naša sagovornica.\neKapija: Svi žele talente u svom timu, sportskom ili poslovnom. Zato se nameće pitanje kako ih prepoznati i pozicionirati u okviru organizacije, kako identifikovati njihove razvojne potrebe i definisati razvojne planove radi ostvarenja njihovih punih kapaciteta?\n- Istraživanja pokazuju da je u procesu pronalaženja talenata najvažnije obratiti pažnju na sledeće faktore: ličnost - preferirani ili tipični stilovi ponašanja u poslovnom kontekstu, zatim sposobnosti – kognitivne sposobnosti koje predstavljaju preduslov za bavljenje određenim temama i njihovo razumevanje, kao i motivaciju - osnovni pokretač na akciju. Takođe, treba voditi računa i o stečenim znanjima – obrazovanju i znanju iz specifičnih oblasti.\neKapija: Koliko HR stručnjaka u Atria Grupi i svetskoj mreži kojoj pripada - CEB SHL, procenjuje talente?\n- CEB SHL je lider u objektivnoj proceni u radnom okruženju. Zapošljava više od 300 industrijsko-organizacionih psihologa širom sveta koji osiguravaju naučni pristup razvoju i proceni. Atria Group je deo CEB SHL svetske mreže sa misijom pružanja najboljih usluga upravo u delu procena i razvoja organizacija u regionu.\neKapija: Kako izgleda ta objektivna procena u radnom okruženju?\n- Svi CEB SHL alati za procenu su zasnovani na rigoroznim naučnim istraživanjima. Više od 1.000 različitih i odmah dostupnih alata za procenu mere preferirane stilove ponašanja i učinak, i njima se precizno predviđa potencijal za sve veće oblasti poslova, kao i za sve nivoe u okviru tih oblasti. Koristeći proverene alate za procenu povećavamo objektivnost i tačnost procene, a samim tim i donošenje odluka o kadrovima, bilo da je reč o razvoju postojećih ili selekciji novih. Univerzalni okvir kompetencija stoji u osnovi i povezuje sve CEB SHL alate za procenu. Ovaj okvir omogućava organizacijama da precizno i tačno definišu radne uloge, a identifikacija ključnih kompetencija omogućava odabir odgovarajućih alata za procenu.\neKapija: Koji alat koriste najuspešnije kompanije?\n- OPQ upitnik ličnosti postavlja visoke standarde u merenju potencijala zaposlenih, jer pruža jasan i jednostavan okvir za razumevanje uloge pojedinca na radnom mestu i njegov uticaj na kvalitet obavljanja poslova. Ovaj model korišćen je za procenu talenata u najuspešnijim svetskim organizacijama, kao što su NASA, Swarovski, Heineken, Coca Cola, Vodafone, Adobe, Adecco, OMW, Lego, Campari, Delhaize, Hilton, Visa i mnoge druge. Danas je to jedan od najtraženijih upitnika za procenu talenata.\neKapija: Koji je vaš savet firmama, kada je reč o razvoju i upravljanju ljudskim resursima?\n- Činjenica je da su ljudi ti koji vode organizaciju na sledeći nivo i zato je važni zapitati se da li dovoljno poznajemo ljude u svom timu, u kojoj meri oni koriste svoje kapacitete, kao i koje alate koristite kako bi bili što tačniji u proceni talenata. Jednom rečju - koliko ste blizu osvajanja medalje u okviru svoje lige - zaljučuje Stanka Vučetić u razgovoru za eKapiju.\nKompletan sadržaj Teme nedelje Kvalitetan kadar - investicija za budućnost pročitajte OVDE.


Zastava EU na jednoj od zgrada u centru Sarajeva\nKao posljedica ruske agresije na Ukrajinu, učestali su pozivi iz međunarodne zajednice da se ubrzaju evroatlantske integracije država Zapadnog Balkana, kako bi se spriječile refleksije rata i pokušaji Rusije da opstruira njihovu evropsku orjentaciju.\nRefleksija ruske invazije na Ukrajinu prisutna je na Zapadnom Balkanu kroz izražene tenzije i bezbjednosnu situaciju koja se svakodnevno pogoršava, što treba da zabrine i Evropu i Vašington, ocjenjuje profesorica na Ekonomskom fakultetu Gordana Đurović za Radio Slobodna Evropa.\n"Najava Francuske da će nadlijetati nebo nad Bosnom i Hercegovinom (BiH) i ponovno prisustvo EUFOR-a na ulicama Sarajeva govori o tim refleksijama", rekla je Đurović.\nU Bosni i Hercegovini raspoređeno je 500 vojnika u okviru pojačanja Evropskih vojnih snaga (EUFOR Althea) s obzirom na to da bi pogoršana situacija na međunarodnom nivou mogla da uzrokuje nestabilnost i u BiH.\nProfesor međunarodnih odnosa na Univerzitetu u Bostonu Vesko Garčević za RSE kaže da je Zapadni Balkan otvoren za uticaje sa strane, a naročito su pod ruskim uticajem BiH i Srbija.\n"Ako se produži kriza u Ukrajini i dobije teže oblike nego sada što nije nemoguće, pretpostavljam da bi Zapadni Balkan mogao da bude sljedeće žarište. Nadam se ne kao u Ukrajini", kaže profesor Garčević.\nIstiče potrebu da Evropa stabilizuje Balkan kroz proces evroatlantskih integracija.\nČlanovi američkog Kongresa, njih 19, uputili su 4. marta američkom državnom sekretaru Entoniju Blinkenu pismo u kom se traži veći angažman na Zapadnom Balkanu u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu, te da se udvostruče napori u promovisanju integracija tog regiona u Evropu.\nI američki izaslanik za Zapadni Balkan Gabrijel Eskobar poručio je 7. marta državama Zapadnog Balkana da im je mjesto u Evropskoj uniji, te da se ne smije dozvoliti Rusiji "da iskoristi rat kako bi spriječila napredak ovih zemalja na putu ka EU".\nKoliko je realno ubrzanje integracija Balkana?\nIako rat u Ukrajini ugrožava opštu evropsku bezbjednost, Gordana Đurović, nekadašnja ministarka evropskih integracija u Vladi Crne Gore, smatra da Evropska unija ima jasne kriterijume po pitanju članstva, te da ne može da odgovori na takve zahtjeve.\nNaglašava da pitanja bezbjednosti EU može rješavati na drugi način "a ne preporukama SAD-a o hitnom prijemu".\n"EU može biti više prisutna svojim misijama. Trebalo bi i da se uključi u političke dijaloge, podržavajući evropske političke opcije kao i one koje su za mirno rješavanje problema a protiv miješanja susjeda u život drugih država. EU za to ima prostora, ljudstva i strateškog interesa, a posebno u Crnoj Gori", kazala je Đurović.\nSa njom je saglasan profesor Garčević, koji ukazuje da je upitna realnost ubrzane integracije, iako bi to bio pozitivan scenario:\n"Ne vjerujem da će pojedine zemlje Evropske unije žrtvovati vrijednosti i vladavinu prava zbog brze integracije. Pitanje je šta će pobijediti, unapređenje vrijednosti ili potreba za bezbjednošću. Umjereni sam optimista da će se neke stvari ubrzati, ali ne možemo očekivati ekspresni ulazak zemalja Zapadanog Balkana u EU i NATO".\nPoručuje i da Brisel treba da djeluje preventivno kako ne bi dozvolio da se sukob u Ukrajini prelije na Zapadni Balkan ili u drugim djelovima Evrope.\nRadio Slobodna Evropa tražila je komentar od Evropske komisije na učestale pozive da se ubrzaju integracije Zapadnog Balkana, ali odgovor nismo dobili.\nU najnovijem Nacrtu izvještaja Evropskog parlamenta posvećenom Crnoj Gori podsjeća se na upornu zainteresovanost Rusije za destabilizaciju zemlje i pozdravlja se usklađivanje crnogorske sa spoljnom i bezbjednosnom politikom Evropske unije, koja uključuje i podršku sankcijama EU protiv Rusije.\nŠef Delegacije Evropskog parlamenta za odnose sa Crnom Gorom Vladimir Bilčik ocijenio je da je napad predsjednika Rusije Vladimira Putina na Ukrajinu prelomni trenutak i za Zapadni Balkan. On je posebno ukazao na nepridruživanje Srbije sankcijama Evropske unije (EU) ocjenjujući to “ključnom odlukom koja će uticati na mnogo šire odnose između EU i Srbije”.\nIako nije dio EU, britanski premijer Boris Džonson, je naveo da se mora ojačati evroatlantska bezbjednost koja uključuje podršku evropskim zemljama koje nisu članice NATO-a "a podliježu Kremlju, među kojima je i Zapadni Balkan".\nU Evropskom pokretu u Crnoj Gori optimisti\nGeneralni sekretar Evropskog pokreta u Crnoj Gori Momčilo Radulović je optimista po pitanju ubrzanja evropskih i NATO integracija za zemlje Zapadnog Balkana.\n"Ukoliko sada nema zrelosti da se shvati opasnost koju Rusija sa sobom nosi i na drugoj strani potencijal pozitivnih promjena koje bi donio proces evropskih integracija, te učvršćivanje same odbrambene sposobnosti Evropske unije, onda nemamo o čemu da govorimo", kaže Radulović.\n"Za to treba da postoji dobra volja evropskih zemalja i spremnost briselskih institucija da taj posao iznese u što skorijem roku", kaže Radulović za RSE.\nOn ocjenjuje da će agresija Rusije na Ukrajinu imati posljedice i na odnose među zemljama Zapadnog Balkana.\n"Rusija je intenzivirala svoje aktivnosti naročito u obavještajnom sektoru i među političkim grupacijama koje drže pod direktnom ili indirektnom kontrolom. Situacija se neće smirivati, Rusija neće dati svoje pozicije na Balkanu da bi držali otvorenim određena konfliktna mjesta", konstatuje Radulović.\nEvropska komisija pokreće investicijski paket za Zapadni Balkan\nKako kaže, potreba integracija se posebno odnosi na BiH i dijelom na Kosovo.\n"Naravno ne u punom obimu nego kroz snažnije prisustvo NATO-a i institucionalnih veza. Kada su u pitanju evropske integracije, to podrazumijeva hitno otvaranje pregovora u punom kapacitetu sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, već sada u junu", navodi Radulović.\nDa je područje Zapadnog Balkana hronično nestabilno sa tendencijama nacionalizma i autoritarizma koji mogu eskalirati u neku vrstu sukoba, smatra i profesor međunarodnih odnosa na Univerzitetu u Bostonu Garčević.\nKoliko su daleko države Zapadnog Balkana od EU i NATO-a


Sirijske režim preuzeo Manbidž i strateške objekte u provinciji Raka - Put vjernika\nSirijske režim preuzeo Manbidž i strateške objekte u provinciji Raka\nSnage sirijske vlade preuzele su kontrolu nad Manbidžem nakon što je Damask rasporedio trupe na sjeveru zemlje kako bi obuzdao tursku ofenzivu, potvrdila je u utorak službena Moskva.\n“Sirijska vojska ima potpunu kontrolu nad Manbidžem i obližnjim naseljima”, navodi se u priopćenju ruskog Ministarstva obrane.\nU saopštenju se navodi da su američke snage napustile baze na području Manbidža, što je ranije danas potvrdila i američka vojska.\nOsim Manbidža, sirijske vladine snage uspostavile su kontrolu i nad gradom Tabka, te obližnjim aerodromom u provinciji Raka, kao i nad brojnim mostovima na rijeci Eufrat i dvije hidroelektrane, tvrdi Ministarstvo odbrane Rusije.\nPotvrdili su i kako ruske snage nastavljaju ophodnje pograničnim područjima duž “linije kontakta” sirijskih i turskih snaga.\nIstu su informaciju potvrdili i sirijski državni mediji, navodeći kako su snage Vlade ušle u središte nekadašnjeg kurdskog grada Manbidža i podignule nacionalnu zastavu.\nPrethodno su snage koalicije koju predvodi američka vojska potvrdila da su napustile Manbidž.\n“Američke trupe provode povlačenje sa sjeveroistoka Sirije. Napustili smo Manbidž”, napisao je vojni glasnogovornik Myles B. Caggins na Twitteru.\nIsti izvor navodi i kako su napadi na pogranična turska naselja pojačani od početka operacije “Izvor mira”, koju turske snage provode na sjeveroistoku Sirije. Navodi se i kako je u napadima u proteklih šest dana na jugu Turske poginulo najmanje 20 civila.\nTaktika sirijske vlade: Gađanje civila kako bi se pobunjenici prisilili na predaju Amerika zabrinuta zbog jačanja „džihadista“ i potpiruje pobunjenike Slobodne sirijske armije protiv mudžahida Sirija: Režim koristi silovanje kao oružje rata protiv sirijskih žena Opšti napad šijja na sirijske muslimane sa podrškom svjetskih nevjerničkih sila\nPrethodni članakŠest načina kako otkloniti brige\nNaredni članakTurske snage krenule u ofanzivu na Manbidž


Neredi kod američke ambasade u Bejrutu\nLibanske snage sigurnosti su ispalile suzavac i usmjerile vodene topove ka demonstrantima u blizini američke ambasade u Bejrutu, javlja agencija Reuters izvještavajući o demonstracijama protiv odluke američkog predsjednika Donalda Trumpa da SAD priznaju Jerusalem kao glavni grad Izraela.\nDemonstranti su noseći palestinske zastave zapalili vatre na ulicama i bacali kamenje na snage sigurnosti koje su uspostavile barikadu na putu ka američkoj ambasadi. Čelnica Libanske komunističke partije Hanna Gharib je tokom govora proglasila SAD-a "neprijateljem Palestine", a ambasadu "simbolom imperijalističke agresije" koju treba zatvoriti.\nSinoć su ministri vanjskih poslova arapskih država na susretu u Kairu pozvale SAD-a da povuku potez upozoravajući da će izazvati nasilje širom regiona. Izrael smatra cijeli Jerusalem svojom glavnim gradom i teritorijom, dok Palestina smatra Istočni Jerusalem svojim glavnim gradom.\nBeč: 280 kilometara biciklističkih staza prilagođ...\nKlimatska kriza treba rješenja na razini gradova\nBečke linije: Putnici dobro prihvataju zabranu kon...\nBečki gradonačelink Michael Ludwig o izmiještanju...\nDeset godina postojanja grupa za zaštitu žrtava u...\nRAIFFEISEN BANK INTERNATIONAL „BANKA GODINE NA POD...


Ana Gros najbolji strelac DELO EHF Lige šampiona, tri Balkanke u Top 5! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Ana Gros najbolji strelac DELO EHF Lige šampiona, tri Balkanke u Top 5!\nVerovatno najubojitiji desni bek današnjice, Ana Gros, prvi je golgeter nedavno završene sezone u DELO EHF Ligi šampiona. Slovenka je predvodila svoj Brest ne samo do prve duple krune u Francuskoj, već i do najvećeg internacionalnog uspeha u istoriji kluba – plasmana u veliko finale elitnog takmičenja.\nPoslednje dve utakmice u dresu ekipe iz Bretanje, Ana Gros odigrala je fenomenalno, postigla je devet golova u polufinalu i osam u finalu, čime je potvrdila epitet najboljeg strelca Lige šampiona za dame.\nUkupno je postigla 135 golova, 20 više od drugoplasirane Kristine Neagu, koje nije bilo na završnom turniru. Treća je Veronika Kristiansen iz Đera, četvrta Jovanka Radičević, a peta Dejana Milosavljević.\nAna Gros će od sledeće sezone nastupati za CSKA iz Moskve.\nANA GROS 135\nKRISTINA NEAGU 115\nVERONIKA KRISTIANSEN 97\nJOVANKA RADIČEVIĆ 94\nDEJANA MILOSAVLJEVIĆ 88\nHENI RAJŠTAD 88\nana grosdejana milosavljevicDELO EHF Liga šampionajovanka radicevicnajbolji strelac\n← Prethodni članak Lomza Vive Kielce osvojilo Kup Poljske


Oni su naši NEVIDLJIVI SUGRAĐANI kojima je pomoć potrebna odmah\nSrbija ima nešto više od sedam miliona stanovnika, od toga bar 160 hiljada ima neki vid intelektualnih teškoća.\nNajveći broj lica sa intelektualnim teškoćama živi sa svojim porodicama, koje stare i na kraju umiru. Kada se to desi, odlučivanje o njihovoj budućnosti preuzima država. Nema zvaničnog registra, nema jasnih računica, a nema ni strategije zbrinjavanja za ovako veliki broj ljudi, navodi se u dokumentarcu portala "Vice".\nU sistemu socijalne zaštite onih koji su najugroženiji u Srbiji postoji mnoštvo problema koji se hronično ne rešavaju već decenijama unazad, jer osobe ometene u razvoju nemaju glas koji se čuje niti imaju adekvatne institucije koje govore u njihovo ime. Oni su naši nevidljivi sugrađani kojima je pomoć potrebna odmah.


Amerika će pomagati Rusiji u borbi protiv ID u Siriji - 20.09.2015, Sputnik Srbija\nAmerika će pomagati Rusiji u borbi protiv ID u Siriji\nIz Vašingtona stižu signali da je spreman da sarađuje sa Moskvom na obaveštajnom planu u cilju borbe protiv Islamske države u Siriji, piše nemački list Bild u... 20.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, sirija, ešton karter, džon keri, bašar asad, islamska država\n14:56 20.09.2015 (Osveženo: 12:38 12.10.2021)\n© AFP 2021 / OMAR HAJ KADOURPobunjenici u Siriji\nIz Vašingtona stižu signali da je spreman da sarađuje sa Moskvom na obaveštajnom planu u cilju borbe protiv Islamske države u Siriji, piše nemački list Bild u nedeljnom izdanju.\nAmerika je najavila planove za razvoj obaveštajne saradnje sa Rusijom u pokušajima da unište Islamsku državu, piše nemački list, pozivajući se na izvore iz američke obaveštajne zajednice.\nPrema pisanju lista, predstavnici američke Centralne obaveštajne agencije (CIA) i Spoljne obaveštajne službe Rusije (SVR) sastali su se prošle nedelje u Moskvi kako bi razgovarali o saradnji u Siriji.\nVašington planira da pruži obaveštajnu pomoć Moskvi i tako podrži njenu borbu protiv militanata u Siriji.\n18 Septembar 2015, 19:51\nPotez Vašingtona dolazi zbog sve većeg uticaja Islamske države i rastućeg broja izbeglica u Evropi.\nU telefonskom razgovoru, ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu i njegov američki kolega Ešton Karter složili su se da nastave razgovore o Siriji, a američki državni sekretar Džon Keri nešto ranije je izjavio da predsednik Barak Obama razgovore između dve armije vidi kao važan korak.\nPrema njegovim rečima, Vašington traži oblasti od zajedničkog interesa sa Rusijom o mogućnostima vojne saradnje u Siriji.


Latinović: Pandemija virusa korona ostavila posljedice po mentalno zdravlje | Banjaluka.net\n“Ako tome dodamo situaciju koju smo imali u prethodnom periodu, zbog svega kroz šta smo prošli od rata i postratnog perioda, onda svakako da taj broj i procenat u Srpskoj izuzetno visok”, rekao je Latinović novinarima u Banjaluci.\nLatinović je rekao da u Republici Srpskoj nije rađeno istraživanje o stanju mentalnog zdravlja ljudi poslije pandemije, ali je istakao da se komparativno mogu koristiti najnoviji rezultati u Srbiji prema kojem svaki petnaesti građanin ima postkovid smetnje u mentalnom zdravlju.\nOn je dodao i da rezultati u Srbiji pokazuju da je tokom pandemije povećan i procenat kada je riječ o konzumiranju alkohola, što je bio jedan od načina bježanja od stresa.\nU Banjaluciu se održava simpozijum za rukovodioce zdravstvenih ustanova u i Srpskoj o temi “Budućnost zdravlja u zajednici – izazovi i prioriteti do 2030. godine”, u okviru Projekta mentalnog zdravlja u BiH.\nLatinović je istakao važnost povezivanja svih profesionalaca i ustanova koje pružaju usluge mentalnog zdravlja, te naglasio da je u Srpskoj urađeno dosta posla kada je riječ o zanonskoj legislativi – usvojeni su Zakon za zaštitu mentalnog zdravlja, Strategija razvoja mentalnog zdravlja u Srpskoj do 2030. godine te niz podzakonskih akata koji praktično definišu određene zakonske odredbe.\nDirektor Instituta za populaciju i razvoj Emina Osmanagić rekla je da je niz faktora uticao na to da naše mentalno zdravlje nije kakvo bi trebalo da bude.\n“Daleko od toga da su rezultati u BiH lošiji od nekih evropskih ili regionalnih. Naravno na sve je uticala pandemija virusa korona, loši ekonomski uslovi i drugi faktori kao što su obrazovanje, zapošljavanje i drugo koji utiču na mentalno zdravlje i pojednica i porodice i to je ono na čemu insistira Ministarstvo zdravlja Srpske”, rekla je Osmanagićeva.\nDirektor Doma zdravlja Doboj Vladimir Marković smatra ključnim da se veliki dio usluga kada je riječ o mentalnom zdravlju obavi na primarnom nivou kako bi bilo olakšano ustanovama sekundarnog i tercijarnog nivoa.\nOn je naveo da je u posljednjih pet godina u dobojskom Domu zdravlja u tom smislu izvršeno 35.000 usluga.\nNačelnik Centra za mentalno zdravlje u Domu zdravlja Prnjavor Gordana Krekovski rekla je da su tokom pandemije virusa korona bili uključen u rad Higijensko-epidemiološke službe i da su davali podršku stanovništvu.\nSimpozijum je organizovalo Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske u saradnji sa Institutom za populaciju i razvoj uz podršku Vlade Švajcarske.


Poraz odbojkaša, pobede odbojkašica | VAmedia - info portal\n29/01/2019 29/01/2019 Нема коментара на Poraz odbojkaša, pobede odbojkašica\nU poslednjem kolu Super lige Srbije odbojkaši VA014 poraženi su od lidera prvenstva Vojvodine na svom parketu rezultatom 3-0 (27-25)(25-16)(25-20) i igraće mini ligu za opstanak zajedno sa Novim Pazarom, Spartakom i Partizanom.Valjevo i Partizan imaju isti broj pobeda dok Spartak i Novi Pazar imaju po jednu pobedu više.\nObojkašice Srbijanke su savladale bez većih problema ekipu Spartaka iz Ljiga sa 3-0(25-14)(25-19)(25-16) i ovom pobedom su stigle do deobe drugog mesta ,sa dve pobede manje od prvoplasiranog Srema. Što se tiče poena u ovom susretu najefikasnija je bila Mitrović sa 15 ,Blagojević-11,Čikoš-7 i Stanković-6. Sledeće nedelje Srbijanka gostuje Jedinstvu u Užicu. Drugu vezanu pobedu zabeležile su i odbojkašice Valjeva koje su savladale Fok u Novom Sadu sa 3-0 (25-20)(25-16)(25-20) ,pa se sa određenom dozom optimizma očekuje subotnji meč na Studentu protiv lidera Srema iz S.Mitrovice.


(VIDEO) Temeljac za najveću investiciju u Srbiji i prvu fabriku guma u Evropi: "Dan koji smo čekali" - 24vesti\n(VIDEO) Temeljac za najveću investiciju u Srbiji i prvu fabriku guma u Evropi: „Dan koji smo čekali“\nPoložen je kamen temeljac za fabriku guma japanske kompanije Tojo tajers u Inđiji, a gradnja te fabrike biće završena do aprila 2022. godine.\nFabrika u Inđiji će do 2023. godine sa oko 560 srpskih radnika proizvoditi godišnje pet miliona Tojo guma, rečeno je ceremoniji na kojoj prisustvuje i predsednik Aleksandar Vučić.\nReč je o jednoj od najvećih svetskih kompanija za proizvodnju guma koja će napraviti fabriku u Severoistocnoj industrijskoj zoni opštine Indija, na dva kilometra od centra mesta.\n– Klijenti naše fabrike u Srbiji biće i Micubiši i VW i BMW – rekao je Vučić koji je podsetio da se Srbija tri i po godine borila za ovu fabriku, u odnosu na evropske zemlje.\nKako je istakao, reč je o investiciji od ogromnog značaja, a da će ta kompanija biti jedan od najvećih izvoznika iz Srbije.\n– Izvoz Tojo tajersa biće na nivou od 240 miliona evra, i to će biti jedan od najvažnijih i najmoćnijih izvoznika sa teritorije Srbije – rekao je Vučić.\n– To nije pitanje jednog ili dva sastanka, poregovore smo počeli u maju 2017. godine. Tri i po godine su trajali razgovori i pregorovi da biste jednog giganta doveli u Srbiju, da imate ovako važnu investuticju za Inđuju, Vojvodinu i celu Srbiju – rekao je Vučić.\nTakaši Šimicu, generalni direktor korporacije Tojo Tajers rekao je da su pažljivo tražili lokaciju, kao i da je konkurencija bila veoma jaka i da su našli „savršeno okruženje u Srbiji“.\n– Ne bismo danas bili ovde bez zdušne podrške Vlade Srbije i Opštine Inđija, hvala vam što ste ovaj dan učinili mogućim – kazao je on.\nPrema njegovim rečima, nakon osnivanja kompanije, dugo vremena su se oslanjali na japanske pogone, ali kako je poslovanje raslo, počeli su da se šire i van Japana.\n– Iako je konkurencija bila jaka, našli smo savršeno okruženje baš ovde u Srbiji – rekao je.\nCilj je, dodao je, da proizvode gume koje će u potpunosti biti rađene u Evropi.\n– Plan je da završimo izgradnju fabrike u Srbiji do aprila 2022. godine, kada proizvodnja treba i da počne. Do 2023. godine više od 560 srpskih radnika će proizvoditi gume ovde. Veoma smo zadovoljni što možemo da otvorimo nova radna mesta i pospešimo privredni razvoj Republike Srbije i Inđije. Unapred se radujem danu kada ćemo moći da posetimo Srbiju i pridružimo vam se na proslavi proizvodnje naše prve gume u inđijskom pogonu – zaključio je.\nGlavni izvođač radova na izgradnji hale koja će zahvatati oko 20 hektara biće japanska kompanija Takenaka, ali će biti mesta i za naše građevince kao podizvođače. Rok izgradnje je 17 meseci, nakon čega se očekuje da fabrika godišnje proizvodi pet miliona guma premijum klase za tržište Evrope i Rusije.\nOpština Inđija je obezbedila zemljište površine 64 hektara i neophodnu infrastrukturu. Tojo tajers bi, kako je ranije najavljeno, u novom pogonu trebalo da zaposli 537 radnika čije plate će biti iznad proseka u Srbiji.\nJapanski gigant osnovan je 1945. godine, sa sedištem grupacije u Osaki. Poslovne aktivnosti grupe zasnivaju se na tri osnovne grane – gume, automobilska tehnologija i hemikalije. Gume Tojo tajers prisutne su u Evropi više od 30 godina.


PORTAL KRUG - SNS Kraljevo - zadovoljni funkcionisanjem MZ\nPrevious Article Tribina "Mediji, manipulacija i mi"\nNext Article Ovako sada izgleda skupštinska sala u Kraljevu\nTema današnje konferencije za novinare Srpske napredne stranke bio je učinak Saveta za rad i razvoj mesnih zajednica na teritoriji grada Kraljeva. Vukman Rakočević, predsednik ovog saveta pohvalio je rad predsednika mesnih zajednica, rekavši da su značajno doprineli rešavanju mnogih problema, koji su godinama zadavali muke stanovnicima pojedinih mesnih zajednica.\nRakočević je naglasio da je u tekućoj godini veliki broj infrastrukturnih i komunalnih problema rešen ili je procesu rešavanja, a da će se naredne godine značajnija sredstva iz budžeta opredeliti gradskim, prigradskim i seoskim mesnim zajednicama.\n- U ovoj godini, za asfaltiranje puteva u 45 mesnih zajednica, preko programa Uređivanja gradskog građevinskog zemljišta opredeljeno je 70 miliona dinara, uz učešće mesnih zajednica od 15 odsto. Plan za 2020. godinu je da se ta sredstva uvećaju na 100 milona dinara, a sve zahvaljujuči tome što će Kraljevo privredno da ojača. Svesni smo da ova sredstva nisu dovoljna, ali kako budžet bude rastao, i sredstva namenjena mesnim zajednice biće značajnija - kazao je Rakočević.\nPrema njegovim rečima, najznačajniji infrastrukturni radovi naredne godine obavljaće se na teritoriji MZ Zelengora, gde će, kako tvrdi, biti izvedeno nekoliko projekata od izuzetne važnosti, kako za mesnu zajednicu, tako i za grad Kraljevo.\n- Na teritoriji MZ Zelengora radi se severna obilaznica koja će rasteretiti taj od teretnog saobraćaja Kolektor otpadnih voda na teritoriji ove mesne zajendice biće realizovan do kraja sledeće godine, a vrednost ovog kapitalnog projekta iznosi 17,1 miliona evra -rekao je Rakočević.\nPredsednik Saveta za rast i razvoj mesnih zajednica Gradskog odbora SNS ocenio je da su zbog elementarnih nepogoda koje su zadesile Kraljevo ove godine, strateški poduhvati često stavljani u drugi plan, jer je, kaže, prioritet bio da se obezbedi primarna saobraćajna komunikacija.\n- Uradili smo osam mostova, samo u MZ Dedevci posle katastrofalnih poplava. Vrednost ovih radova je iznosila više od 100 miliona dinara. Podsetiću i na izgradnju bedema u Grdici, vrednog 45 miliona dinara, koji smo uradili uz pomoć Javnog preduzeća Srbijavode. U ovoj godini više od šest miliona dinara opredeljeno je mesnim zajednicama Rudno, Progorelica, Vrba, Leševo, Kamenica i Stubal za rekonstukciju i opemanje domova – naveo je Rakočević.\nZnačajna sredstva, prema njegovim rečima, uložena su u mesne zajednice Ribnica, Mataruška Banja, a Higijenski zavod će, smatra on. po završetku izgradnje Zavoda za javno zdravlje bolje profunkcionisati.\nVrednost rekonstrukcije zdravstvene ambulante u MZ Ribnica iznosi više od 5 miliona dinara. Sledeće godine, najavio je, počeće i izgradnja novog objekta OŠ „Sveti Sava", čija je procenjena vrednost 300 miliona dinara. Rakočević je najavio da će rešavanju problema seoskih vodovoda, grad ozbiljnije pristupiti u narednoj godini.\nKraljevo\tportal krug\tPolitika\tmesne zajednice\tSNS Kraljevo\trad MZ\nPost on: 10/14/2019 17:39:11\nTo što delite humanitarnu pomoć članu SPO u Moše Pijade ,pozdravljam od srca...ipak niste kao što se priča.


URA: Ukinuti poreze za novozaposlene | Ekonomist\nVlada Crne Gore što prije treba da se usmjeri na rješavanje rastućeg problema nezaposlenosti mjerama poput uvođenja privremenog neplaćanja poreza i doprinosa na tri godine na sve novozaposlene u već postojećim kompanijama, kao i smanjenjem iznosa koji se izdvaja za poreze i doprinose za zaposlene u preduzećima koja godinama uredno izmiruju svoje obaveze, saopštio je Građanski pokret URA.\nTako bi se, kako je ocijenio koordinator za preduzetništvo tog pokreta Miro Perović, poboljšala naplata i proširila osnovica na koju se porezi primjenjuju.\n“Svojim trenutnim djelovanjem Vlada sada već uveliko narušeni poslovni ambijent čini veoma neprivlačnim stranim investitorima. Naime, 1. aprila stupio je na snagu novi Zakon o strancima koji suprotno duhu slobodnog preduzetništva reguliše zapošljavanje stranaca u Crnoj Gori. Kršeći Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU i Crne Gore, protivno interesima biznisa i dosadašnjoj koliko toliko prihvatljivoj poslovnoj praksi, Vlada je stala iza zakona koji silom pokušava da uredi tržište rada i istovremeno odvraća strane investitore od ulaganja u Crnu Goru”, smatra Perović.\nGP URA, kako je rekao, ocjenjuje da ovaj štetni zakon usmjerava poslodavce da vrijeme troše u birokratskim procedurama.\n“I da je ovim zakonom učinjen značajan korak u pravcu formiranja zatvorenog i birokratizovanog tržišta rada i dodatnog demotivisanja stranih investitora”, navodi Perović.\nOznake Breaking investicije novozaposleni porezi preduzetništvo URA


Sedmi Sajam automobila u Nišu › Made-in-Germany.rs\nU niškoj hali Čair od 7. do 9. oktobra će se po sedmi put predstaviti najpoznatiji svetski proizvođači automobila, a organizatori sajma najavljuju sedam srpskih i desetak niških premijera novih modela.\nOrganizatori iz City marketing centra kažu da će i ove godine Nišlije imati priliku da na Sajmu automobila u svom gradu vide poslednje trendove u izradi putničkih automobila, teretnjaka i motocikala, javljaju “Južne vesti”.\nUčešće na manifestaciji potvrdile su vodeće kompanije svetske autoindustrije, “Ford”, “KIA”, “Fiat”, “Toyota”, “Citroen”, “Great Wall”, “Audi”, “Škoda”, “Renault”, “Dacia”, “Nissan”, “GAZ”, “Yamaha”, “Hyundai” i “Volkswagen”.\nPo rečima Saše Đorđevića, menadžera ovog događaja, posetioce oktobarskog Sajma automobila u Nišu očekuje najnovija ponuda automobila trenutno aktuelnih u Evropi, ali i brojne premijere i bogat sajamski program.\nSvi koji razmišljaju o kupovini novog automobila, na sajmu mogu da računaju i na posebne programe banaka i lizing kuća koje će tokom sajma nuditi povoljnije uslove za odloženo plaćanje.\nOd MiG na 19/09/2016 / Auto industrija, Investicije, Komunikacije, Trgovina / Ostavite komentar


Vreme 1247 - Tribina: Sto minuta za klimu\nSRBIJA BRŽE PUTUJE KA BUDUĆOJ KLIMI OD OSTATKA SVETA: Tribina "Hajnrih Bela" i "Vremena"\nU sredu, 19. novembra, u Naučnom klubu Centra za promociju nauke, nedeljnik "Vreme" i Fondacija "Hajnrih Bel" organizovali su tribinu "Da li će klimatske promene usporiti ulazak Srbije u Evropsku uniju?"\n"Osnovno pitanje koje se postavlja na svim skupovima o klimatskim promenama jeste – ko je kriv? Vrlo je bitno ko je kriv", rekao je Damjan Rehm Bogunović iz Fondacije "Hajnrih Bel" tokom diskusije o tome koliko je uopšte važno tražiti krivca za globalno zagrevanje. Bila je to samo jedna od brojnih tema koje su podgrevale atmosferu na tribini "Da li će klimatske promene usporiti ulazak Srbije u Ervopsku uniju?", koja je održana prošle srede, 19. novembra.\nReagujući na ocenu da pitanje krivca nije najvažnije, Bogunović je rekao kako je to potpuno netačno. Sa druge strane, Danijela Božanić iz Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine pokušala je da ukaže na to da "priča o klimi" može da se posmatra i sa pozitivne strane, a ne samo da bude traženje krivca. Istovremeno, Aleksandar Macura, aktivista Tima Evropa, skrenuo je pažnju na to kako je sagledavanje činjeničnog stanja vrlo važno za usvajanje nacionalne strategije u borbi sa klimatskim promenama.\n"Niko drugi osim čoveka nije odgovoran za osmotrene promene klime", rekao je Vladimir Đurđević sa Fizičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu. "U poslednjem, Petom izveštaju IPCC-a, kao i u prethodnim izveštajima, potvrđeno je da srednji globalni porast temperature (sa vrlo visokim procentom) koincidira sa porastom koncetracije ugljen-dioksida (CO2) u atmosferi. Ove dve pojave povezane su sa vrlo visokim stepenom izvesnosti, a osmotreni porast ugljen-dioksida je direktna posledica sagorevanja fosilnih goriva u poslednjih 140-150 godina", objasnio je Đurđević .\nTribinu u Naučniom klubu Centra za promociju nauke, organizovali su, uz podršku Centra, Fondacija "Hajnrih Bel" i nedeljnik "Vreme", a događaj je podstaknut serijom tekstova "Politička klima", koji izlaze u "Vremenu" ove jeseni. Razgovor se vodio pred punom salom, a beogradska publika, mada nenaviknuta na tribine posvećene klimatskim promenama, aktivno je učestvovala u diskusijama.\nKLIMA NA SCENI: Neizbežno, deo razgovora bio je posvećen pomenutom, ovogodišnjem, Petom izveštaju Međuvladinog panela za klimatske promene (IPCC), koji je izazvao mnogo pažnje u svetskim medijima i u kom je potvrđeno da je za promenu klime odgovoran čovek. Brojni zabrinjavajući podaci o globalnom zagrevanju su ove jeseni došli u žižu svetske javnosti, u čitavoj seriji događaja koji su posvećeni klimi. Nakon Marša za klimu i jednodnevnog UN samita u Njujorku u septembru, u oktobru je IPCC održao samit u Kopenhagenu na kome su predstavljeni nalazi iz Petog izveštaja, o klimi se razgovaralo na samitu zemalja Azije i Pacifika, a potom na skupu G20 u Brizbejnu u Australiji. Za sedam dana počinje redovni godišnji samit zemalja potpisnica UN Okvirne konvencije o klimatskim promenama, koji se ove godine održava u Limi, u Peruu, i gde se očekuje donošenje novog protokola koji bi mogao biti usvojen sledećeg decembra na istom takvom samitu u Parizu. Svi ovi skupovi se dešavaju u svetlu novog klimatskog sporazuma između SAD i Kine (videti tekst "Jesen klimatskih promena").\n"Uključenje SAD i Kine nije iznenađenje i to je znak da sada nastupa novi tempo u ovoj igri", rekao je Aleksandar Macura iz Tima Evropa. "Jedan okvir koji dolazi od politike trebalo je da to anticipira i u Srbiji, i to ne samo od strane Vlade, nego i od profesionalaca", istakao je Macura, dodajući kako je naše društvo trebalo da bude spremno da odgovori tom izazovu. "Mi još uvek nemamo nacionalnu politiku klimatskih promena i normalno je, da kao rezultat, zaostajemo", rekao je dodajući kako smo među poslednjima ratifikovali Kjoto sporazum.\nMacura je komentarisao i činjenicu kako više od 90 odsto emisije CO2 u Srbiji dolazi iz energetskog sektora, objašnjavajući kako je izvodljivost sprovođenja zakonodavnog okvira važna, ali kada kroz proces pristupanja EU na dnevni red dođu klimatske promene, elektroenergetski sektor će se naći u središtu dešavanja.\nEVROPSKA DEBATA: Razgovor se potom vodio oko poglavlja 27 u procesu pregovora sa Evropskom unijom, koje se odnosi na životnu sredinu i klimatske promene i koje je otvoreno u septembru ove godine. "Priča o klimatskim promenama nije kratkoročna. Sam proces koji se odvija u prirodi nije od juče, pa ni procesi u Ministarstvu nisu kratkog daha", istakla je Danijela Božanić, koja je šef odseka za klimatske promene u Ministarstvu i koja je podsetila kako je, nakon otvaranja poglavlja 27, započeo takozvani bilateralni skrining. Ona je najavila i da će ove godine započeti izrada Strategije borbe protiv klimatskih promena.\n"Ne mislim da je tako malo urađeno u odnosu na način na kakav se to predstavlja", rekla je Božanić, dodajući kako su klimatske promene tema na kojoj se ozbiljnije radi od 2008. godine. "Neke stvari su počele da se rade poprilično kasno, ali mislim da je određeni napredak postignut, kao i da treba još mnogo da se učini. Kada usaglasimo nacionalno sa zakonodavstvom EU i počnemo ozbiljno da ga sprovodimo, što bi trebalo da se desi 2018. godine, tada ćemo preciznije znati gde smo po pitanju emisije gasova sa efektom staklene bašte, koje su politike i mere koje se sprovode, kako se sprovode i kako da planiramo", objasnila je Božanić.\nNa pitanje zašto, ako smo već počeli 2008, moramo da čekamo 2018. godinu, Božanić je rekla da je "bolje da uradimo zakone kako treba i da imamo sprovođenje, a ne da nam se desi kao što se dešavalo u nekim situacijama".\nU međuvremenu, evropski lideri su, reagujući na nove globalne težnje, pred zemlje na kontinentu postavili izuzetno teške ciljeve – da se emisija CO2 do 2030. smanji za 40 odsto. "Evropski interes je nešto o čemu se neprekidno pregovara", objasnio je Damjan Rehm Bogunović iz Fondacije "Hajnrih Bel". "Mi još nismo deo Evrope da bismo o tome diskutovali, ali mi ovde trenutno nemamo evropsku debatu. Nemamo podatke, nemamo raspravu, a ako je imamo, onda se ona svodi na teoriju zavere koju plasiraju određeni mediji", rekao je Bogunović, ukazujući na okolnost da su faze u procesu pregovora sa EU takođe zatvorene za javnost.\n"Mi ne možemo da imamo ozbiljnu političku diskusiju o ovoj temi. Uprkos svim projektima za uključenje civilnog društva u proces pregovora sa Evropskom unijom, mi nemamo ozbiljne podatke koje uopšte možemo da analiziramo. Građani Srbije nemaju ideju šta se događa na bilateralnom skriningu, koje pozicije Vlada Srbije zauzima, a koja su polazišta druge strane."\nETIKA BUDUĆNOSTI: Osvrćući se na pitanje krivca, Bogunović je objasnio kako se svi klimatski pregovori bave time ko je kriv. "Pregovori ne uspevaju, ili se produžavaju na više od dve nedelje zato što zemlje jedna drugu optužuju da je ona druga ispustila više CO2 u poslednjih 100 godina, da je ta zemlja kriva i da ta zemlja treba da plati Tuvalu, Maldivima i drugima koji trpe posledice globalnog zagrevanja. Takva rasprava može da se povede i na nacionalnom nivou, pa da na nacionalnom nivou kažemo koji je to sektor koji ima najviše emisija CO2. I pitanje majskih poplava je takođe pitanje ko je kriv", zaključio je Bogunović, ukazujući i na činjenicu da posledice klimatskih promena već osećamo.\nPredikcije pokazuju ne tako svetlu budućnost. "Ukoliko se emisija staklene bašte nastavi tempom koji je osmotren u proteklih desetak godina, završićemo vek sa temperaturom u proseku četiri stepena većom na globalnom nivou u odnosu na vrednosti iz sredine 20. veka", pojasnio je sa svoje strane Vladimir Đurđević najave koje daje nauka u pogledu posledica klimatskih promena. Kada je reč o Srbiji i jugoistočnoj Evropi, Đurđević je podsetio na podatak kako je naš region jedan od najranjivijih na globalno zagrevanje.\n"Srbija brže putuje ka budućoj klimi od ostatka sveta", naveo je Đurđević, objašnjavajući kako je porast srednje godišnje temperature u Srbiji brži nego na globalnom planu. Uz to, u budućem periodu ćemo se više susretati sa ekstremnim pojavama obilnih padavina, poput onih iz maja ove godine. Uporedo sa tim, Đurđević je podsetio i kako se gotovo svi modeli slažu kako region u drugoj polovini veka očekuju ekstremne suše. Posebnu opasnost predstavljaju toplotni udari u letnjem periodu. Koliku opasnost ovo predstavlja, Đurđević je ilustrovao primerom dvonedeljnog toplotnog talasa iz 2007. godine kada je smrtnost porasla za 78 odsto kod osoba starijih od 65 godina.\n"Važno je razgovarati o ekonomiji i troškovima, ali svaki put kad razmišljamo o klimi, važno je da razmišljamo i sa etičke strane", zaključuje Đurđević. "Trenutno stanje je takvo da trošimo prirodne resurse i da moramo da platimo cenu za to. Mi na vrlo primitivan način iskopavamo i spaljujemo ugalj kome su stotine miliona godina bile potrebne da se nataloži ispod tla", podsetio je, dodajući da zaboravljamo na odgovornost da nekome u budućnosti ostavimo resurse koje smo mi imali. "Ukoliko imate priliku da ljudima nešto ispričate o klimatskim promenama i objasnite o kakvom se problemu radi, prenesite im da je reč o ozbiljnom problemu i da budućnost zavisi od toga kakve odluke donosimo danas, bez obzira na ekonomske konsekvence", poručio je Đurđević.\nPoplave i posledice >\nLako rešenje za teške metale


Kaja Ostojić navodno je raskinula vezu sa hrvatskim fudbalerom Mateom Pavlovićem.\nPosle dva meseca ljubavi, Kaja je stavila tačku na vezu sa Mateom, piše "Srpski telegraf".\nKako se navodi, sve se dogodilo dok je pevačica boravila kod njega u Parizu, gde fudbaler trenutno živi.\nKaja je zatim, kako navodi izvor pomenutog lista, spakovala kofere i vratila se u Brisel, gde je inače nastavila da živi nakon razvoda od di-džeja Džuniora Džeka.\nPevačica je, podsetimo, u vezu sa Mateom uplovila odmah nakon kraha petogodišnjeg braka sa Džuniorom.\nBONUS VIDEO: Kaja Ostojić o braku


Dodik: Visoki predstavnik je sam sebi pribavio ovlaštenja, sada kao glavni problem locira RS - Klix.ba\nIscrpno obraćanje Dodik: Visoki predstavnik je sam sebi pribavio ovlaštenja, sada kao glavni problem locira RS\nDodik: Visoki predstavnik je sam sebi pribavio ovlaštenja, sada kao glavni problem locira RS\n6.11.2019. u 16:21\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je kako politička situacija vezana za formiranje vlasti ostaje nepromijenjena i da ne postoji nikakva mogućnost da se uspostavi Vijeće ministara BiH. Kritikovao je također izvještaj visokog predstavnika Valentina Inzka u Vijeću sigurnosti UN-a.\nMilorad Dodik je kazao kako je sa druga dva člana Predsjedništva BiH, Šefikom Džaferovićem i Željkom Komšićem, razgovarao sinoć od sedam sati navečer do jedan ujutro, te da je malo tema oko kojih su se mogli složiti.\n"Nemam više namjeru da iniciram sastanke vezane za formiranje Vijeća ministara. Vjerovatno je na dnevnom redu formiranje vlasti, budući se organizuju neki sastanci između SDA i HDZ-a. Nemam ništa protiv. Jedini zajednički imenitelj za krizu jeste SDA i na nivou BiH, i na nivou FBiH, kao i na nivou nekih kantona", kazao je Dodik.\nPoručio je kako Parlament neće biti deblokiran sve dok se ne formira Vijeće ministara.\n"Politički stav je da nema popune komisija dok se ne formira Vijeće ministara. Poslanici nisu krivi što je blokirano to i ne može im se oduzeti njihovo pravo. Sad kad bi im neko ukinuo plate, svaka tužba tih poslanika bi im vratila novac. To govori koliko je to maloumno i nepromišljeno", mišljenja je Dodik.\nNaveo je kako u sklopu Evropske unije pet članica nisu u NATO savezu, ponovivši opredjeljenje NSRS-a da ostanu vojno neutralni.\n"Mi nećemo dati podršku ANP-u. Prvu put kada predate opredijelili ste se za članstvo. Postoji rezolucija o vojnoj neutralnosti i to je odluka koju ja poštujem", rekao je Dodik.\nDodik je kazao kako je očigledno da u BiH postoji paraliza u vezi sa svim važnijim pitanjima u BiH, pogotovo kada je riječ o migrantskoj krizi.\n"Treći put tražimo da se donese jedan konzistentan, provodiv plan. U jednom od tih pokušaja imali smo situaciju da je Denis Zvizdić s telefona čitao jedan plan. Prekinuli smo ga i rekli da dostavi operativan i provodiv plan. Nikada to nije uradio", naveo je Dodik.\nPrema njegovim riječima, članovi Predsjedništvo BiH nisu mogli usaglasiti pitanje u vezi sa imenovanjem članova Upravnog odbora Centralne banke BiH.\n"Džaferović osporava da se popuni Upravni odbor Centralne banke na bazi privatne tužbe. Džaferović je sve zamorio svojim pričama o vladavini prava, a ne poštuje odluku da nedostajući član UO odmah mora biti popunjen", istakao je Dodik.\nDodao je kako su isprazni pokušaji Džaferovića da priča o vladavini prava ako će institucije prestati raditi zbog neke tužbe.\n"U ocjeni stanja smo se složili da ne valja. Složili smo se da sistem javnih nabavki generiše kriminal i korupciji. Složili smo da problem migranata treba generisati na jedan drugi način", kategoričan je Dodik.\nPrema njegovim riječima, visoki predstavnik ima mandat da prati, predlaže i sugeriše rješenja u Bosni i Hercegovini.\n"Visoki predstavnik je u Bonu sam sebi pribavio ovlaštenja i djelovao nezakonito. Vršio je nedozvoljeni pritisak na institucije vlasti. Carlos Westendorp je za bonska ovlaštenja kazao da nisu u skladu sa Dejtonskim sporazumom", kazao je član Predsjedništva BiH.\nDodao je kako je uloga visokog predstavnika da čuva Dejtonski sporazum, a ne da ga mijenja.\n"Visoki predstavnik se stavio iznad Ustavnog suda kada je zabranio da se razgovara o zakonitosti njegovih odluka", istakao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, visoki predstavnik nastavlja RS locirati kao glavni problem u BiH.\n"Dva entiteta su strane i samo dogovor tih strana može se prenijeti na nivo BiH. Nametnuta je vojska, tužilačko vijeće i indirektni porezi. Nema sporazuma o SIPA-i, o OSA-i, o koncesijama, o Sudu i Tužilaštvu. Sve je to antiustavno. Visoki predsavnik je govorio kako je zavrtao ruke i vršio pritisak Sve će se to naći u dokumentu i biti predstavljeno u NSRS", rekao je Dodik.\nPoručio je da je vrijeme Valentina Inzka prošlo i da on egzistira samo zato što ima platu od 24 hiljade eura.\n"Inzko ne plaća porez na platu ni ovdje, ni u svojoj zemlji. Nikad ga niste čuli da je donirao nekoj ugroženoj porodici. I drži nama moralne pridike ovdje", naveo je Dodik, dodavši kako Inzkov govor više niko ne uzima za ozbiljno.\nNapomenuo je kako RS ima druge alternative i da razmišlja o njima.\n"Mi ćemo ići na NSRS i braniti naše pravo. Ništa ne želim učiniti ni protiv jednog naroda u BiH, ali ne želim učiniti nažao narodu kojeg ja predstavljam", rekao je Milorad Dodik.\nprije 8h 9m 48\nprije 8h 30m 40\nprije 8h 43m 193\nprije 9h 13m 137\nprije 9h 23m 23


Fabrici: Reforme u oblasti vladavine prava urgentne za napredak Srbije ka EU – SLOBODNA VOJVODINA\nFabrici: Reforme u oblasti vladavine prava urgentne za napredak Srbije ka EU\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici rekao je da su reforme u oblasti vladavine prava urgentne za napredak Srbije na putu ka članstvu u EU.\nOn je, gostujući na RTS rekao da je rano govoriti da li će Srbija u junu na međuvladinoj konferenciji otvoriti nova poglavlja, ali da je sada neophodno da se vlast u Beogradu fukusira na reforme koje daju rezultate, a ne samo na „apstraktni koncept reformi“.\n„Zadatak za ovu godinu je da se Srbija fokusira na reforme, posebno u oblasti vladavine prava“, rekao je Fabrici i istakao da treba ubediti svaku zemlju članicu EU da je Srbija napredovala.\nReformski proces u Srbiji je napredovao ali u nekim oblastima, kao što je vladavima prava taj napredak je jako mali, ocenio je Fabrici.\n„Pandemija, u kojoj se Srbija dobro snašla, usporava, proces vakcinacije dobro napreduje, privreda je uspela da se oporavi i sada se treba fokusirati na reforme“, rekao je šef delegacije EU u Srbiji.\nDijalog o Kosovu nije preduslov za otvaranje poglavlja\nOn je rekao da dijalog Beograda i Prištine nije preduslov za otvaranje drugih poglavlja.\n„Pregovarački proces obuhvata razne oblasti, jedna od njih je normalizacija odnosa sa Prištinom, a druga vladavina prava. Normalizacija odnosa zahteva snažno partnerstvo i posvećenost dijalogu“, naveo je on.\nFabrici je istakao da sada i Priština, posle izbora koji su nedavno održani, mora snažnije da se posveti dijalogu.\nEU realizuje 300 projekata a budžetom od milijardu evra\npitan da li će projekat o brzim prugama koji je dogovoren prošlog meseca i koji će finansirati EU unaprediti odnose EU i Srbije, Fabrici je rekao da je „brzi voz simbol dinamike da se ljudi brže kreću kroz Srbiju“.\nOn je naveo da Delegacija EU u Srbiji trenutno realizuje 300 projekata sa budžetom od milijardu evra.\n„Radimo sve što možemo da imamo konkretne projekte čijom će realizacijom građani Srbije osetiti neposrednu dobrobit“, rekao je Fabrici.\nRelated Topics:EUSem Fabricivladavina prava\nCLS: Uvesti krivično delo ekocid\nVojvođanske NVO: Vlast onemogućava građanima da se kandiduju na izborima za mesne zajednice


Džudo ne želi na Zimske olimpijske igre - ATA Stars\nDžudo ne želi na Zimske olimpijske igre\nHome/cVesti - sportovi/Borilački sportovi/Džudo ne želi na Zimske olimpijske igre\nPredsednik Svetske žzudo federacije Marijus Vizer kritikovao je danas predsednika Međunarodne biciklističke unije Brajana Kuksona jer je predložio da se džudo prebaci među sportove na Zimskim olimpijskim igrama (ZOI).\nKukson je prošle nedelje rekao da bi drumski biciklizam, džudo, badminton i još neki sportovi koji se igraju u zatvorenom, mogli da budu prebačeni u takmičenja na Zimskim olimpijskim igrama, kako bi „skinuli pritisak“ sa prebukiranih Letnjih olimpijskih igara.\nVizer je rekao da Kuksonu ne nedostaje „britanski humor“ i ponudio mu pomoć kako bi „bolje razumeo sportski pokret“, ali i da nauči da „izbegava komunikaciju sa medijima kada zapravo nema nikakvu poruku da prenese“.\nPrema pravilima Međunarodnog olimpijskog komiteta, na Zimskim olimpijskim igrama održavaju se takmičenja u sportovima na snegu I ledu.\nPovezana vest: DŽUDO, Dvoje najbolje rangiranih džudista ispali u prvom meču\nBy Antonio Ahel|2018-06-13T23:53:04+01:00april 2nd, 2014|Borilački sportovi|0 Comments\nBeogradu Svetsko prvenstvo u boksu 2021.\nBogdanović i Mandić obezbedile plasman na Olimpijske igre u Tokiju\nVeljko Ražnatović 28. decembra ponovo u ringu


Klinton u Seulu zbog Severne Koreje\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton sa ministrom spoljnih poslova Južne Koreje Kim Sung-hvanom danas u Seulu\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton doputovala je u Južnu Koreju da bi sa visokim zvaničnicima te zemlje razgovarala o načinima kako da se Severna Koreja vrati razgovorima o nuklearnom razoružanju.\nKlinton se u Seulu sastala sa svojim kolegom, ministrom spoljnih poslova Kim Sung-hvanom, a pre nego što otputuje u Japan trebalo bi da razgovara i sa predsednikom Li Mjung-bakom.\nŠestostrani razgovori o nuklarnom programu Pjongjanga, u kojima učestvuju dve Koreje, Sjedinjene Države, Kina, Japan i Rusija, u zastoju su već više od dve godine. Sjedinjene Države i Južna Koreja smatraju da diskusija ne mkože da se nastavi sve dok severna Koreja ne pokaže da je iskrena u vezi sa svojim ranijim obećanjima da se odrekne svojih nuklearnih programa.\nPored Severne Koreje, sekretarka Klinton i ministar Kim razgovarali su o dugo-odlaganom trgovinskom sporazumu između dve zemlje. Sporazum o slobodnoj trgovini između Vašingtona i Seula potpisan je još 2007, ali nisu ga ratifikovale vlade SAD i Južne Koreje.\nKlinton je nagovestila da će se sporazum uskoro pokrenuti s "mrtve tačke", naglašavajući da su obe zemlje u "završnoj fazi" ratifikacije sporazuma. Ona je dodala da je "veoma ohrabrena i odlučna" u vezi usvajanja sporazuma i da je "uverena" da će doći do "pozitivnog ishoda" od kojeg će obe nacije imati koristi.


Nacionalni parkovi u Srbiji: Da li se moraju seći šume kako bi se zaradilo? - Daljine.rs\nDa li se vrednost šume meri jedino kubicima drvne građe ili šumu možemo da “naplatimo” i bez sekire i motorne testere? Naši sagovornici koji brinu o šumama kao zaposleni u nacionalnim parkovima u Srbiji, zalažu se za manje seče u korist što većeg druženja sa šumama kroz učenje, rekreaciju i turizam. Da bi se to postiglo, bilo bi dobro da se nacionalni parkovi organizuju na način koji se pokazao veoma uspešnim u najrazvijenijim zemljama i da se uvede “šumska pedagogija” u Srbiju. I to ne samo za najmlađe.\nU prebrojavanju svih koristi koje čovek ima od šume, pojedini stručnjaci su stigli do računice da šume u Evropi imaju više od tri stotine važnih uloga u životu našeg kontinenta. One su izvor drveta, hrane i različitih poslova, ali su istovremeno čuvari prirode i kulture.\nŠume sprečavaju i smanjuju eroziju, one su filteri za vodu, ali i izvorišta čiste vode. Povećavaju plodnost zemljišta, apsorbuju buku i prašinu i predstavljaju jedno od najvažnijih “oružja” u borbi protiv klimatskih promena. Šume su prostor za rekreaciju, ali i utočište za očuvanje kulturne tradicije. One su i ogledalo savremene kulture i društvenih vrednosti, jer način na koji se ophodimo prema šumama mnogo govori i o nama samima.\nDa bi šume opstale kao čuvari planete, potrebni su im stručnjaci koji o njima brinu. Među njima su i zaposleni u nacionalnim parkovima, koji u Srbiji, pored ostalog, održivo gazduju šumama. Njihov je posao da ujedine društveni i ekonomski interes sa očuvanjem biodiverziteta. Ili kako objašnjava Ivana Vasić, master upravljanja zaštićenim područjem u JP “Vojvodinašume”, seča šume uvek mora da se obavlja tako da obezbedi negu i obnovu šumskih resursa, “kako bismo imali ’ravnomeran raspored šuma svih starosti’. Na taj način imamo vitalne i zdrave šume koje daju ekološki i ekonomski maksimum”.\nAutor: Donar Reiskoffer / Wikipedia\nOne ujedno predstavljaju veoma vredno nasleđe, što potvrđuje i činjenica da su bukove šume na područjima nacionalnih parkova Fruška gora, Kopaonik i Tara nominovane za Uneskovu Listu dobara svetske prirodne baštine. Zato je, prema rečima Predraga Šumarca, izvršnog direktora JP “NP Kopaonik”, ovaj nacionalni park krenuo u proces prepoznavanja značaja bukovih šuma kao nasleđa Uneska i istovremeno da menja strategiju finansiranja NP u kojoj se do 2018. godine najviše prihodovalo od seče šuma.\nOdgovornost na kvadrat\nOdrživo gazdovanje šumama je složen koncept, a njegova primena kod nas još složenija, jer za razliku od država bivše SFRJ, a naročite zemalja zapadne Evrope, u Srbiji su nacionalni parkovi organizovani kao javna preduzeća. To znači da se od njih pre svega očekuje da posluju profitabilno, koristeći određene prirodne resurse u kojima preovlađuju šume i da ispunjavaju sve obaveze koje proističu iz Zakona o javnim preduzećima. U isto vreme, imaju obavezu da brinu o zaštićenom području, u skladu sa Zakonom o šumama, Zakonom o nacionalnim parkovima i drugim propisima, objašnjava mr Nenad Radaković, izvršni direktor JP “NP Đerdap”.\nDrugim rečima, uprava nacionalnog parka mora da osmisli poslovni model “na dva koloseka”. S jedne strane mora da se ponaša kao preduzetnik koji će šumarstvo, ribarstvo, lovstvo, i turizam učiniti isplativim, obezbediti prihode, ulaganja u razvoj preduzeća i plate zaposlenima i sve to prema pravilima koje određuje država kao vlasnik preduzeća. S druge strane, sve to ne sme da ugrozi prirodne resurse za koje je nacionalni park odgovoran da ih štiti i unapređuje, pri čemu često dolazi do preklapanja nadležnosti sa drugim institucijama, pa i nerazumevanja ko je za šta ovlašćen i odgovoran, priča Radaković.\nSpecijalni rezervat prirode Arbinje, foto: Uroš Nedeljković\nZato se zalaže da nacionalni parkovi dobiju drugačiji status i da budu organizovani na način koji se pokazao veoma uspešnim u najrazvijenijim zemljama, omogućivši im da se pre svega bave razvojem sadržaja. “Tamo nacionalni parkovi nisu organizovani kao javna preduzeća, već kao ustanove, zavodi i slične državne institucije. Zaposleni primaju plate od države koja im pokriva i druge troškove poslovanja, ali i omogućava da kroz razne projektne aktivnosti unapređuju svoje poslovanje. Oni nemaju obavezu da sami iskazuju dobit, već je njihova uloga da svojim programima doprinesu da od nacionalnog parka za koji su odgovorni dobit ima celo društvo”, kaže Radaković.\nDa bi nacionalni parkovi u Srbiji mogli da se na taj način razvijaju, pored promene njihovog organizacionog statusa, potrebno je da se promeni još nešto. Mi sami. Na pitanje sa početka teksta šta bi naše šume rekle o nama, Ivana Vasić odgovara da se kao narod ne možemo baš pohvaliti svojim odnosom prema prirodi, niti naročito visokom svešću o njenoj važnosti.\nRanko Milanović, rukovodilac službe informisanja, prezentacije i turizma u JP “NP Tara”, smatra da se taj odnos razlikuje od pojedinca do pojedinca. Ali kada se sve sabere, njegovo iskustvo takođe pokazuje da većinom ili ne umemo i nismo spremni da se družimo sa prirodom, kao što to čine, na primer, Austrijanci i Nemci, ili je posmatramo samo kroz ekonomsku dobit. “Ima dosta ljudi koji u šumi vide samo ’kubike’. Često mi se dešavalo da tokom obilaska lokaliteta prvog stepena zaštite sa posetiocima, čujem komentare kako je velika šteta da tolika količina drveta propada neiskorišćena”, priča Milanović.\nPlanina Tara, Autor: Milena Popović\nIpak, oboje naših sagovornika se slažu da ako je pandemija korona virusa donela nešto dobro, onda su to masovne “ekskurzije” iz gradova na selo i u prirodu. Prošle godine se događalo ono što je kod nas, nažalost, i dalje retkost – cele porodice su boravile zajedno na Đerdapu, Staroj planini, Kosmaju, u Obedskoj bari… Ljudi u Srbiji su odjednom, masovno otkrili sopstvenu zemlju.\nAli da ovakvo interesovanje ne bi bilo “jednokratno”, dok ne prođe korona, potrebno je više raditi na obrazovanju, još od osnovne škole. Prema mišljenju Nenada Radakovića, tome bi doprinelo organizovanje đačkih ekskurzija za obilazak nacionalnih parkova, kao i veća podrška države za organizovanje kampova za decu i mlade sa što raznovrsnijim sadržajima.\nSličnog stava je i Ivana Vasić koja smatra da se obrazovni sektor mora posvetiti šumskoj pedagogiji, navodeći kao primer “šumske” vrtiće u Norveškoj i Švedskoj na periferiji gradova, gde deca najveći deo dana borave napolju bez obzira na vremenske prilike i uče kako da brinu o sebi u prirodi.\n“Škole i časovi u prirodi koje zajednički organizuju nevladine organizacije i uprave nacionalnih parkova su redovna praksa u svetu. Kod nas, izgleda da još postoji određena barijera da takva praksa zaživi, ali ne mislim da je problem u nedostatku novca”, kaže Predrag Šumarac, koji je uveren da bi uz zajednički napor da se osmisle zanimljivi i kvalitetni sadržaji u prirodi, ovaj vid obrazovanja postao mnogo zastupljeniji i u Srbiji.\nPreporučujemo Zaštita prirode dovodi do ekonomskog profita\nHiljadu i jedna noć na Tari\nPrimeri iz bližeg okruženja pokazuju da mnogo toga što mogu da ponude nacionalni parkovi može u isto vreme da bude put ka sticanju znanja i razvoju turizma. Slovenci su na planini Pohorje napravili edukativnu stazu kroz krošnje šuma, kojom podjednako rado prolaze i domaći i strani radoznalci, a u pojedinim austrijskim zaštićenim područjima lokalni stanovnici su i vodiči za sakupljanje gljiva ili lekovitog bilja.\nOvi, ali i mnogi drugi primeri su primenjivi i u Srbiji, jer ne traže “astronomska” ulaganja. “Mi se uvek pravdamo nedostatkom finansijskih sredstava, ali u osnovi svega je ideja”, kaže Ranko Milanović, koji ovu tvrdnju zasniva na sopstvenom iskustvu. Iako svi pričaju o lepotama Tare, za mnoge posetice kojima šuma nije struka, pešačke staze su pomalo dosadne. A svaka od tih staza ima svoju priču, od lokalne istorije, preko botanike, do zanimljivosti iz svakodnevnog života tamošnjih stanovnika.\n“Dakle, i bez posebnih zahvata možete ’obično’ drveće da učinite neobičnim i posebnim. Samo treba da znate da ispričate pravu priču”, preporučuje Milanović.\nIzvor: Biznis i finansije, autor: Jelena Bujdić Krečković, naslovna fotografija: Uroš Nedeljković\nOznakeĐerdap Fruška Gora Kopaonik Stara planina Tara\nUlazak u Srbiju za poslovne ljude bez PCR testa


Mirjanić je istakao da je izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Republike Srpske u Rusiju porastao u prošloj u odnosu na 2014. godinu sa 4,3 na 12,7 miliona KM, te da u strukturi izvoza dominantno mjesto ima voće, prvenstveno jabuka.\nOn je Ivancovu predstavio potencijale Republike Srpske u oblasti biljne i animalne proizvodnje, prvenstveno voća, povrća, mesa i mlijeka, te njihovih prerađevina.\nMirjanić je istakao da Republika Srpska ima velike šanse i mogućnosti u proizvodnji i isporuci svježeg mesa, prerađevina od mesa, mlijeka i mliječnih proizvoda, i da može ponuditi Rusiji značajne količine tih proizvoda.\n“Republika Srpska ima dobro razvijenu veterinarsku službu i može ispuniti sve uslove koje zahtijeva rusko tržište u vezi proizvoda animalnog porijekla”, rekao je Mirjanić.\nIvancov je zahvalio Mirjaniću na korisnim informacijama koje mu je prenio, ističući da će glavni cilj dolaska ruske delegacije biti inspekcija objekata za proizvodnju mesa i mlijeka. Srna\nTagovi: izborizvozpetar ivancovproizvodi iz RSrusijastevo mirjanic


Prostorno programske analize - šta su i zašto prethode procesu izrade projektne dokumentacije - Lafarge kuće\nLafarge kuće > Vesti > Gradnja kuće > Prostorno programske analize – šta su i zašto prethode procesu izrade projektne dokumentacije\nProstorno programske analize – šta su i zašto prethode procesu izrade projektne dokumentacije\nPosedujete plac za izgradnju porodične kuće ili ste u procesu kupovine istog? Da li znate koje su građevinske mogućnosti Vaše parcele, odnosno -kakav se objekat može graditi na vašem placu?\nZvanični podaci o urbanističkim uslovima gradnje na pojedinačnim parcelama sadržani su u dokumentu pod nazivom Informacija o lokaciji. U skladu sa podacima dobijenim kroz navedeni dokument, arhitekta u dogovoru sa klijentom pristupa izradi projektno – tehničke dokumentacije, odnosno Idejnog rešenja.\nMeđutim, Informacija o lokaciji, mada jedini relevantan izvor podataka o građevinskim potencijalima konkretne parcele, najčešće ne obuhvata faktore koji ograničavaju gradnju, poput detalja o objektima u neposrednom okruženju, u odnosu na koje se novoprojektovana kuća/zgrada mora udaljiti na zakonom propisano rastojanje. Takođe, podaci sadržani u Informaciji o Lokaciji često nisu blagovremeno ažurirani kroz službu RGZ-a ( Republičkog geodeskog zavoda). Iz navedenih razloga se tek tokom procesa projektovanja, tj. izrade Idejnog rešenja, može uvideti da parametri prikazani u Informaciji o lokaciji nisu dostižni, odnosno da ne postoji mogućnost gradnje koju predviđa važeći planski dokument.\nKako se na vreme informisati o relevantnim faktorima koji utiču na građevinski potencijal parcele? Lafarge kuće tim je pripremio rešenje u vidu Prostorno programskih analiza.\nŠta su Prostorno Programske analize (PPA) i zašto one prethode procesu izrade projektne dokumentacije?\nProstorno projektne analize predstavljaju svojevrstan pretprojekat, odnosno uvodnu fazu procesa izrade projektno – tehničke dokumentacije. Njihovom pripremom stiče se tačan uvid u mogućnosti gradnje na određenoj lokaciji.\nProstorno projektnim analizama utvrđuje se i definiše sledeće:\ngabariti budućeg objekta;\nudaljenje od ulice, susednih objekata i parcela;\nodnosi osnovnih funkcionalnih celina u sklopu objekta;\nosnovna dispozicija pomoćnih, tehničkih kao i prostorija za smeštaj vozila;\nosnovna kretanja korisnika objekta;\nodnos izgrađenih i slobodnih površina u zavisnosti od uticaja prirodnih i zatečenih faktora poput osunčanosti, izloženosti vetru, intenzivnom sobraćaju, pogledu suseda itd.\nbroj i veličina stambenih jedinica kod višeporodičnih zgrada ili porodičnih kuća sa više stanova.\nPredloženim PP analizama klijentu se nudi optimalno konceptualno rešenje ili eventualno i više istih, u zavisnosti od složenosti lokacije i veličine budućeg objekta.\nLafarge kuće tim je za svoje klijente pripremio posebnu pogodnost. Naime, ukupan iznos izdvojen za pripremu Prostorno projektnih analiza naknadno se oduzima od iznosa predviđenog za izradu kompletne projektno-tehničke dokumentacije, ukoliko se klijent odluči za nastavak saradnje sa Lafarge kuće timom i nakon faze pretprojektovanja.\nZa više informacija pozovite 063/522-246 ili nam pišite na E-mail: lafargekuce-srb@lafargeholcim.com