Стевановић: Анализа АПР осликава све ефекте економских мера Владе Србије\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nStevanović: Analiza APR oslikava sve efekte ekonomskih mera Vlade Srbije\nDržavni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović rekao je, na konferenciji za novinare na kojoj je predstavljena publikacija APR „100 naj…privrednih društava u Srbiji u 2015“, da ova analiza oslikava sve efekte ekonomskih i fiskalnih mera koje protekle dve godine sprovodi Vlada Republike Srbije.\n„U ovom dokumentu brojke pokazuju da se zaista nešto dešava u Srbiji u ekonomskom smislu. Ambijent postaje bolji i interesantniji, klima je bolja, što ne priznaju samo neposredno okruženje i relevantne medjunarodne institucije, već smo to i sami verifikovali ovim dokumentom”, rekao je Stevanović.\nOn je dodao da se na indirektan način prepoznaju pozitivni aspekti usvajanja novih zakona o privatizaciji i stečaju, da su imovina i kapital tih preduzeća povećan, odnosno da se smanjuju obaveze države, čime je prekinut lanac nelikvidnosti.\nStevanović je dodao i da efekti mera koje je preduzela Vlada Srbije mogu da se vide i u tome što na spisku od 100 najboljih preduzeća ima 12 javnih, čiji je osnivač Srbija.\n„To pokazuje da su mere preduzete na početku 2015. dale efekte. Dali smo instrukciju preduzećima u 19 tačaka na osnovu kojih su morala da donose program poslovanja, i ovo su efekti koje danas imamo. Od ukupnog gubitka od više od 60 milijardi dinara koja su javna preduzeća pravila, 2015. su završila sa gubitkom od 3-4 milijarde dinara”, rekao je Stevanović.\nPočetna»Vesti»Stevanović: Analiza APR oslikava sve efekte ekonomskih mera Vlade Srbije


28/05/2022 - Ozonpress :: internet portal\n//28 maja, 2022\nIzgradnja prvih pruga u našoj zemlji započeta je još polovinom prošlog veka kada su velikim delom naših teritorija vladale Austrougarska monarhija i Otomanska imperija. Godina 1854. bitna je za izgradnju železnice u Srbiji. Naime, 20. avgusta 1854. godine puštena je u saobraćaj...\nDruga godina pandemije korona virusa nije omela aktivnosti građevinskog sektora. Tako je u 2021. gradovima i opštinama podneto 138.890 zahteva za dozvole za gradnju, što je za 22.000 odnosno petinu više nego u prethodnoj godini, pokazuje analiza NALED-ovog Saveza za imovinu i...\nGrad Čačak je imao službu zaduženu za popis i gazdovanje gradskom imovinom. Imao je svojevremeno i gradskog većnika resorno zaduženog za evidenciju i staranje o gradskoj imovini. Međutim, nikada nije imao tačan spisak imovine, pa i primer na koji nam je ukazala naša čitateljka u...\nPoremećaji u lancima snabdevanja, talenti i ljudski resursi, kao i marketing u oblasti logistike, bile su vodeće teme međunarodne logističke konferencije LOGIC na kojoj su aktivno učestvovali predstavnici kompanije cargo-partner. Ovaj važan logistički događaj je specifičan po...\nDok se vlast u Srbiji hvali brzim prugama, naši čitaoci nam sve češće šalju mejlove u kojima opisuju svoja loša iskustva sa železnicom. Poznato je da je novi komplet vagona prebačen za prevoz putnika na relaciji Beograd – Novi Sad, a za liniju Kraljevo-Požega vraćena stara...


Gradovi u Albaniji štede struju isključivanjem rasvjete | Trend Radio Velika Kladuša\nAlbanija je naredila svim gradovima da isključuju svjetla u javnim zgradama i uličnu rasvjetu kada je to neophodno zbog energetske krize usljed suše i rasta cijena električne energije.\nDržavna elektrodistribucija KESH jučer je obustavila rad 11 od 13 strujnih turbina u hidrocentralama, a zbog nedovoljno vode Albanija je primorana da uvozi veći dio električne energije.\nAlbanija pokušava da diverzifikuje proizvodnju energije izdavanjem dozvola za kompanije koje iskorištavaju energiju vjetra i Sunca da bi se okončala potpuna zavisnost od hidroenergije.\nZemlja od 2,8 miliona stanovnika nema električne generatore koji koriste fosilna goriva.\nPoput ostalih evropskih zemalja, Albanija se suočila sa krizom od kada su cijene prošle godine porasle do pet puta.\nTokom prethodnih nekoliko mjeseci nije bilo dovoljno kiše, a prekomjerna upotreba vodenih resursa pogoršala je ionako lošu situaciju.


Iako se u Srbiji predstojeći prvomajski i uskršnji praznici čekaju neradno, Avalski toranj radi uobičajeno i svakodnevno od 09h do 20h. Rezervacija za manje grupe (do 50 ljudi) nije potrebna. Obzirom da se tokom 1.maja očekuje veći broj posetilaca, molimo vas za razumevanje ukoliko čekate nešto duže na ulazu. Poštujući sve epidemiološke mere i preporuke […]\nTuristička organizacija Beograda isporučila je i na kompleks tornja na Avali, određene količine dezinfekcionih sredstava, prskalica i druge opreme korisne svim posetiocima. Evropska unija u okviru podrške turističkom sektoru u Srbiji pokrenula je projekat „Čisto i sigurno“ (Clean&Safe) u cilju primene neophodnih zdravstveno-bezbednosnih mera radi sprečavanja širenja virusa COVID-19. Cilj je da se turističkim radnicima […]\nProšlo je 22 godine od rušenja Avalskog tornja. NATO je 29.aprila 1999. godine u 22.40h, 37-og dana od početka agresije, bombardovao i sravnio sa zemljom naš simbol trajanja, stradanja i ponovnog rađanja. Nedavno, 21. aprila 2021. godine novi toranj obeležio je 11 godina. U muzeju, na kompleksu, sačuvali smo deo istorije, duh nemilog događaja, ali […]\nVeć 11 godina ponosno stoji na tri noge novoizgrađeni Avalski toranj, najvažniji telekomunikacioni objekat u Srbiji, i turistički dragulj. Od te 2010 godine do sada je prema evidenciji o prodaji ulaznica, vidikovac na 122 metru tornja posetilo više od 1.800,000 ljudi. Više njih je uživalo na kompleksu u dečijem parku, teretani, na sportskim terenima, u […]\nLepše vreme i više temperature, uvek izmame ljude da borave u prirodi. U nedelju, 11. aprila na kompleksu tornja na Avali, osim izletnika, ugostili smo humane ljude, dobrovoljne davaoce krvi, koji su imali mogućnost da besplatno obiđu vidikovac na 122 metru tornja ukoliko daju krv. Osim toga, organizovano je i spuštanje užadima sa 110 metra […]\n« Prethodno 1 … 3 4 5 6 7 … 51 Sledeće »


Grčka bez gotovine već u julu\nAtina - Grčka bi, prema procenama, početkom jula mogla da ostane bez gotovine zbog masovnog povlačenja štednje iz domaćih banaka.\nNa finansijskim tržištima ključno pitanje je šta će se desiti u slučaju da Grčka ostane bez gotovine i da li bi u tom slučaju umesto evra u opticaj mogla da pusti vrednosne kupone. To je jedno od brojnih berzanskih spekulacija koje trenutno ne mogu da zaustave ni Atina ni Brisel, javlja dopisnik Srne.\nO daljoj sudbini zemlje Grci će se izjasniti na novim parlamentranim izborima 17. juna, a privremena vlada, na čelu sa predsednikom Vrhovnog upravnog suda Panajotisom Pikramenosom, položila je danas zakletvu.\nPoslednji događaji, kao i odluka da se ide na nove izbore na kojima koalicija demokratske ljevice Siriza, prema svakodnevnim anketama, uživa najveću popularnost izazvala je komešanje na berzama u svetu, ali i u samoj Grčkoj.\nPredsednik Grčke i pored izbora privremene vlade priznao je da je užasnut od pomisli na probleme sa kojim će se zemlja suočiti.\nGuverner Engleske banke Marvin King juče je izjavio da evrozona sama sebe razdire bez izgleda rešenja za grčku krizu, te da su moguće posledice zabrinjavajuće.\nNemačka kancelarka Angela Merkel ponovo je juče obećala da će učiniti sve što je u njenoj moći da pomogne Grčkoj.\nIstovremeno zvanični Berlin zatražio je juče od austrijske Vlade objašnjenje povodom izjave ministarke finansija Marije Fekter da će Grčka zbog ekonomskih problema biti izbačena iz evrozone.\nGrčka je smatrana "propalom državom", ali u borbi protiv korone IMA NAJBOLJU STRATEGIJU: Za to je zaslužan i GLAVNI VIROLOG


MAJKL DEVENPORT: Srbija bi mogla da uđe u EU 2020. godine\nMAJKL DEVENPORT: Srbija bi mogla da uđe u EU 2020. godine\n27 decembra 2013\nŠef delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport ocenjuje da bi Srbija mogla da postane članica EU 2020. a da je realno da prva poglavlja budu otvorena početkom 2015.\n„Brzina kojom ćete se kretati na evropskom putu zavisiće od napora Srbije, političke volje da se sprovedu reforme, i kapaciteta vase vlade da vodi pregovore. To zahteva formiranje pregovaračkog tima što je pre moguće i, u tom slučaju, cilj da uđete u EU do 2020. imao bi izgleda za uspeh“, rekao je Devenport u intervjuu za Večernje novosti.\nNa pitanje da li će priznavanje Kosova biti uslov za članstvo Srbije u EU, Devenport je odgovorio da se traži sveobuhvatna normalizacija, a ne priznavanje i da je to pozicija Evropskog saveta i svih 28 država članica.\nPrema njegovim rečima, zahtev za napredak u dijalogu treba tumačiti kao deo ispunjavanja kopenhaških kriterijuma za članstvo, a to je regionalna saradnja.\n„Šta će sve biti sadržina sporazuma rano je reći, ali on će sigurno morati da reflektuje sva pitanja u vezi sa sveobuhvatnom normalizacijom. Jedna od ključnih oblasti je dosledno pridržavanje dogovora Beograda i Prištine da se neće međusobno blokirati na putu ka EU,“ ukazao je Devenport.\nOn je objasnio da će poglavlje 35, kada je reč o normalizaciji odnosa sa Kosovom, pokrivati primenu do sada postignutih sporazuma o carini, integrisanom upravljanju graničnim prelazima, katastru, matičnim knjigama, saradnju s Euleksom, kao i nastavak procesa sveobuhvatne normalizacije.\n„Premijeri (Srbije Ivica)Dačić i (Kosova Hašim) Tači su se složili da su potrebni dodatni dogovori i sporazumi u procesu normalizacije“, dodao je on.\nDevenport smatra da je u ovom trenutku teško reći šta će biti merila za otvaranje drugih poglavlja.\n„Završen je skrining za tri poglavlja – 23, 24 i 32 – sada ekspertske misije Evropske komisije dolaze u Srbiju. Na osnovu toga, biće napravljen akcioni plan, zatim ćemo ga razmatrati sa srpskom vladom i onda će ti planovi i njihovo sprovođenje postaviti merila za otvaranje poglavlja“, objasnio je Devenport.\n„Ako sve bude išlo po planu, i uzimajući u obzir iskustva drugih zemalja, bilo bi realno da se prva poglavlja otvore početkom 2015,“ kazao je Devenport.\nGovoreći o problemu lažnih azilanata i mogućem uvođenju viza Srbiji, izjavio je da je „vlada u potpunosti svesna problema“ i da EU očekuje adekvatne korake.\nOn je istakao da ne postoji kontradikcija između odličnih odnosa sa Rusijom i članstva u EU.\n„Kada je reč o ‘Južnom toku’, nekoliko članica EU takođe učestvuje u ovom važnom projektu. Brisel samo insistira da projekat bude u skladu sa zakonskom regulativom EU, s principima konkurencije, a Srbija uz to mora i da poštuje Sporazum o energetskoj zajednici, čiji je deo“, rekao je Devenport.


Društvo – Страна 1103 – Regionalne Vesti | Srbija\nČopor pasa lutalica na milanovačkom trgu\nOd prošlog petka na Trgu kneza Mihaila u Gornjem Milanovcu „kampuje“ čopor od 17 pasa lutalica. Iako je\nOd prošlog petka na Trgu kneza Mihaila u Gornjem Milanovcu „kampuje“ čopor od 17 pasa lutalica. Iako je lokalna samouprava sklopila ugovor sa Agencijom koja je dužna da po prijavi, a u roku od 24 sata, ukloni pse lutalice sa javnih površina, ista već danima ne reaguje.\nProtivgradni strelci traže veću platu i bolju opremu\nOko pedeset protivgradnih strelaca, koji dejstvuju sa 25 protivgradnih stanica na teritoriji grada Čačka, potpisali su danas ugovore\nOko pedeset protivgradnih strelaca, koji dejstvuju sa 25 protivgradnih stanica na teritoriji grada Čačka, potpisali su danas ugovore o obavljanju tog posla pred početak protivgradne sezone, 15. aprila.\nNa današnji dan ubijen Zoran Đinđić – 14 godina bez odgovora\nDanas, 12. marta, navršava se 14 godina od kada je premijer Srbije i lider Demokratske stranke Zoran Đinđić\nDanas, 12. marta, navršava se 14 godina od kada je premijer Srbije i lider Demokratske stranke Zoran Đinđić ubijen ispred zgrade Vlade Srbije.\nZbog organizovanja ubistva premijera na 40 godina zatvora osuđen je bivši komandant „crvenih beretki“ Milorad Ulemek. Na istu kaznu osuđen je i Zvezdan Jovanović, neposredni izvršilac ubistva i bivši Ulemekov zamenik. Politička pozadina ubistva Đindjića još nije otkrivena.\nČačak na Sajmu turizma u Berlinu\nCelokupna turistička ponuda Srbije i ove godine predstavljena je na najvećem svetskom sajmu turizma u Berlinu, koji je\nCelokupna turistička ponuda Srbije i ove godine predstavljena je na najvećem svetskom sajmu turizma u Berlinu, koji je počeo 8. i traje do 12. marta.\nNazad 1 … 1.101 1.102 1.103 1.104 1.105 … 1.435 Dalje


Rezultat pretrage Nik Vujičić\nRođen bez ruku i nogu, Nik Vujičić je čovjek koji je uspio da prevaziđe svoje fizičke nedostatke i vodi nezavisan, bogat i ispunjen život, tako da može biti uzor svakome ko teži pravoj sreći. Stekao je međunarodno priznanje kao zagovornik sopstvene teorije ...\nKao što vjerovatno znate, rođen sam bez ruku i nogu. Ono što ne možete da vidite, ali ste možda osjetili, jeste da me nedostatak udova ne sprečava da uživam u predivnim avanturama, uticajnoj karijeri koja me ispunjava i prijateljstvima punim ljubavi. Ovom knjigom želim sa vama da pod ...\nNik Vujičić je čovjek koji je uspio da prevaziđe svoje fizičke nedostatke i ostvari nezavisan, bogat i ispunjen život. Ipak, uprkos neodoljivom optimizmu koji ga krasi u svim drugim poljima, počeo je da vjeruje da ljubav na ovom svijetu ipak ima ograničenja. Nik n ...


Bespovratna sredstva za razvoj ruralnog turizma - Užicka Republika Press\nGrađani Srbije bi od ove godine mogli da konkurišu za bespovratna sredstva iz IPARD programa za ulaganja u ruralni turizam, jer je to upravo jedna od dve nove mere, koje je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstvo i vodoprivrede predložilo Evropskoj komisiji.\nKako je rečeno Tanjugu u tom Ministarstvu, akreditacioni paket za te dve nove mere dostavljen je Evropskoj komisiji na mišljenje 8. novembra 2019, a njihov odgovor očekuje se početkom ove godine.\nUkoliko bi ih Komisija prihvatila, to bi, u slučaju mere za razvoj ruralnog turizma, značilo da građani mogu da apliciraju za bespovratna sredstva EU za izgradnju i opremanje objekata u selima.\nIz Ministarstva kažu da bi odmah po odobrenju akreditacionih paketa usledilo usvajanje pravnog okvira za tu meru i objavljivanje prvog Javnog poziva.\nDruga predložena mera odnosi se na tehničku pomoć, odnosno, podršku IPARD Upravljačkom telu pri Ministarstvu za sprovođenje aktivnosti kao što su informisanje, edukacija, ekspertska pomoć, kako bi povećali iskorišćenost IPARD sredstava i poboljšali sprovođenje IPARD programa.\nKada je reč o merama koje je Evropska komisija odobrila i čije je sprovođenje u toku, prošle godine su objavljena tri javna poziva za dve mere, te su građani mogli da apliciraju za sredstva koja bi uložili u nabavku opreme, mašina, mehanizacije, traktore ili u preradu i marketnig poljoprivrednih proizvoda i ribljih proizvoda.\nNa dva sprovedena javna poziva za nabavku opreme u 2019. pristiglo je oko 530 prijava, dok je javni poziv za ulaganja u preradu i marketing proizvoda još u toku i trajaće do 24. februara.\nNaime, za ulaganja u preradu i marketing proizvoda do sada je izdvojena najveća suma u iznosu od 46 miliona evra.\nJavni pozivi za te dve mere sprovode se od decembra 2017, a na osam javnih poziva, od kojih je završeno sedam, pristiglo je ukupno 1.306 prijava.\nOve dve mere pripadaju takozvanom programu IPARD II, a u toku su, kažu u Ministarstvu, pripreme za izradu IPARD III programa, koji će pružiti pomoć u izgradnji ruralne infrastrukture, kao i veća podrška mladima.


Bošnjačka stranka: Zakon je novi Vladin udar na dijasporu - PORTAL REVIJE FOKUS\n“Za nas je nedopustivo da se, na ovakav način, dovodi u pitanje obavezno budžetsko izdvajanje koje je podrazumjevalo 0,07 odsto iz tekućeg budžeta Crne Gore, definisano postojećim članom 40 ovog zakona. Smatramo da je to još jedan udar na našu veoma brojnu iseljeničku populaciju i potpuno obesmišljavanje dosadašnjih rezultata na tom polju”, piše u saopštenju\nBošnjačka stranka (BS) saopštila je da smatra da Vladin predlog izmjene Zakona o saradnji Crne Gore sa dijasporom-iseljenicima, kojim se briše, odnosno ukida ili relativizuje obavezno budžetsko izdvajanje za namjenu očuvanja i jačanja saradnje sa dijasporom- iseljenicima predstavlja urušavanje dosadašnjih rezultata na planu institucionalne saradnje i direktan je atak na našu dijasporu.\n“Za nas je nedopustivo da se, na ovakav način, dovodi u pitanje obavezno budžetsko izdvajanje koje je podrazumjevalo 0,07 odsto iz tekućeg budžeta Crne Gore, definisano postojećim članom 40 ovog zakona. Smatramo da je to još jedan udar na našu veoma brojnu iseljeničku populaciju i potpuno obesmišljavanje dosadašnjih rezultata na tom polju”, piše u saopštenju.\nPodsjećaju koliko je u vremenima iza nas “bio mukotrpan put uspostavljanja organizovane saradnje sa dijasporom, kroz adekvatan zakonski model i formiranje određenih institucija”.\n“Bošnjačka stranka i druge manjinske partije, preko svojih predstavnika, bili su ključni inicijatori izmjena Poslovnika Skupštine kojim je ustanovljen skupštinski odbor koji obuhvata i saradnju sa iseljenicima, inicijatori donošenja Zakona o dijaspori, a ujedno i autori dosadanjeg modela budžetskog finansiranja. Zato s punim pravom smatramo da je krajnje zabrinjavajući ovakav odnos koji se želi uspostaviti predloženim Vladinim izmjenama zakona, jer se njime devalvira i gura na marginu saradnja sa iseljenicima i dijasporom. Treba li podsjećati na činjenicu o doprinosu dijaspore u ključnim trenucima, kao što je obnova državnosti Crne Gore i evroatlantske integracije o tome da je ona decenijama most povezivanja naše države sa zemljama prijema, od regiona, preko Zapadne Evrope, do SAD i Turske, i da su naši iseljenici bili i ostali naši najbolji amabasadori”.\nOni pozivaju da se “prisjetimo koliko su u teškim godinama uradili za našu ekonomiju, kada su bili gotovo jedini turisti u zavičaju, kao i na poznatu činjenicu da naša dijaspora u Crnu Goru, svake godine, unese više od pola milijarde eura.\n“Prisjetimo se i humanosti, nesebičnog zalaganja i dobročinstava svih ovih godina i onih nedavnih ispoljenih u nabavci medicinske oporeme i pomoći domovini, tokom izbijanja pandemije Covid 19”.\nDodaje se da “očigledno da ovakav odnos zvanične vlasti prema dijaspori nije dobronamjeran, već je to odnos na tragu onog ranijeg – najavljenog brisanja iz biračkih spiskova naših građana koji su privremeno odsutni iz Crne Gore i rade u inostranstvu, od kojih su većina pripadnici brojčano manjinskih naroda”.\n“Umjesto unapređenje saradnje i veće brige države o dijaspori i iseljenicima, te o očuvanjju njihovog ukupnog identiteta i veza sa Crnom Gorom, imamo čak suprotnu težnju da se dosadašnji skromni pomaci na tom polju dovedu u pitanje. Tražimo da Vlada povuče ovaj predlog izmjena zakona i ostane postojeće rješenje kojim je, i u budžetskom iskazu, institucionalizirana saradnja sa dijasporom i iseljenicima. Bošnjačka stranka će se odlučno suprotstaviti ovakvoj i sličnim inicijativama koje se na diskriminatorski način odnose prema našoj dijaspori. Pozivamo sve političke subjekte u Skupštini Crne Gore da ne dozvole donosenje ovakvih zakonskih rješenja koja obesmišljavaju i razgrađuju institucionalnu saradnju Crne Gore prema našim građanima koji su na privremenom radu u inostranstvu”, piše u saopštenju.\nTags: Bošnjačka strankaZakon o saradnji Crne Gore sa dijasporom-iseljenicima\nPrethodna priča Detalji ubistva dječaka: Ubica iz Foče tokom dana presretao ljude i pucao\nSledeća priča Na mural Ratku Mladiću bačena crna farba, grupa momaka ubrzo “oprala” lice zločincu\nPlav: Na ahiret preselio Fehim Muminović\nDonacija NLB banke bolnici u Bijelom Polju: Porodilištu 5.200 eura


March 5, 2021 April 23, 2021 adminR\nAvionske kompanije Atran i AirBirdgeCargo (ABC), su deo Volga-Dnepr Grupe, prevezli su avionske motore iz Jakutska u Rusiji do Pariza u Francuskoj.\nPrevoznici su rekli da je zadatak prevoza dva motora PV123 Pratt & Whitney za avione Bombardier K-300 – ukupne težine 1.520 kg – “složen” i demonstrirali su svoj koncept “teretnog supermarketa”gde su usluge više od jednog prevoznika u grupi iskorišćene.\nOperacija dva prevoznika u grupi obuhvatala je specijalnu kontrolu utovara na aerodromu Jakutsk, carinjenje izvoza na aerodromu Krasnojarsk, obradu dokumentacije, koordinaciju svih odeljenja i stalnu komunikaciju sa kupcem. Prevoznici su rekli da su planiranje i isporuka motora trajali ukupno četiri dana.\nSpecijalizovani teret prevezen je jednim Atranovim Boingom 737-800BCF od Jakutska do Krasnojarska, pre nego što je ukrcan u jedan od ABC-ovih aviona Boeing 747-8F i prebačen avionom za Pariz preko Amsterdama.\nVitaliy Andreev, generalni direktor kompanije Atran’s, komentariše: „Na osnovu naše jedinstvene stručnosti u transportu motora, kvalifikovanih stručnjaka, opsežne baze podataka sa svim tehničkim specifikacijama i zahtevima za isporuku, ne samo da obezbeđujemo vreme i sigurnu isporuku, već i složeno logističko rešenje za naše klijente. Koncept teretnog supermarketa omogućava glatku koordinaciju svih organizacionih pitanja sve na jednom mestu, što pojednostavljuje postupak i čini ga transparentnijim. “\nNikolay Glushnev, generalni direktor u ABC, dodao je: „Razumemo čitav obim odgovornosti kada je u pitanju transport motora koji je svaki put organizovan u skladu sa industrijskim i avio-standardima, OEM smernicama i IATA DGR [propisima o opasnim robama] ako je potrebno. U poslednje četiri godine isporučili smo preko 3.000 motora širom sveta podržavajući naše kupce čak i tokom pandemije prema novim pravilima o biološkoj sigurnosti. Nastavićemo da razvijamo naša rešenja u ovom sektoru, uključujući kroz partnerstvo sa drugim prevoznicima Volga-Dnepr Grupe.“\nDescartes kupio QuestaWeb za 36 miliona dolara


FUDBALSKE VIJESTIOtvaranje na Šatrijeu i Wembley, a to je tek početak\nN. ĐOKOVIĆ – S. CICIPAS, 15.00 (Tenis, Finale Rolan Garosa) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbet.ba\nOtvaranje na Šatrijeu i Wembley\nFavorit je, u to nema sumnje Novak Đoković, naročito nakon nadahnute predstave u polufinalu protiv aktulenog, ujedno i 13-strukog šampiona Rfaela Nadala. Cicipasu je ovo prvo grend slem finale, dok Novak ima već 18 grend slem titula.\nENGLESKA – HRVATSKA, 15.00 (Fudbal, EURO) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbet.ba\nStari rivali, jedan od klasika modernog evropskog fudbala i to baš u okviru kontinentalnog šampionata. Engleska, koja je u seriji od pet utakmica bez poraza od Hrvatske, je inače postigla najmanje po dva gola na posljednja četiri domaćinstva ovom rivalu.\nAUSTRIJA – S. MAKEDONIJA, 18.00 (Fudbal, EURO) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbe.ba\nNaši južni susjedi stižu na Euro u odličnom raspoloženju pošto na posljednja četiri meča nisu doživjeli poraz, a tu spada i šokantan trijumf nad Njemačkom od 2:1. Austrijanci su nesumnjivo kvalitetniji sastav, ali četu Gorana Pandeva ne treba lako otpisati.\nHOLANDIJA – UKRAJINA, 21.00 (Fudbal, EURO) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbe.ba\nNa od posljednjih 11 utakmica Holandije na kontinentalnim šampionatima i kvalifikacijama dato je tri i više pogodaka. Ukrajina je u seriji do pet poraza bez datog pogotka na evopskim prvenstvima.\nBRAZIL – VENECUELA, 23.00 (Fudbal, Kopa Amerika) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbe.ba\nDva najzaluđenija kontinenta za fudbalom, Evropa i Južna Amerika su u transu. Evropljani su prvi krenuli sa šampionatom, a sada im se pridružuju i Južnoamerikanci. Brazilci su jasni favoriti, pritom igraju i u svojoj prestonici.\nKOLUMBIJA – EKVADOR, 02.00 (Fudbal, Kopa Amerika) kompletnu ponudu Kladionice Mozzart pogledajte na mozzartbe.ba\nOvo će biti 21. odmjeravanje dvije rivalske reprezentacije, ovaj put u okviru Kopa Amerike. Kolumbija je, očekivano u prednosti, barem što se historije tiče pošto je do sada zabilježila 12 pobjeda i samo četiri poraza od Ekvadora.


17. jul 2015. 11:21\nGrad će rešiti ekološke probleme: Vesić i Mali\nProjekat javno-privatnog partnerstva u tretmanu i odlaganju komunalnog otpada podrazumeva sanaciju deponije "Vinča", izgradnju pogona za reciklažu otpada kao i za proizvodnju toplotne i električne energije iz otpada. Inače, Grad je prošle nedelje dobio pozitivno mišljenje nadležne vladine Komisije za javno-privatno partnerstvo, na predloge oba projekta.\nSiniša Mali je naveo da je Grad intenzivno radio na projektima ovih partnerstava, koji su, kako je istakao, najveći u Srbiji i prvi u Beogradu. "Odlučili smo da se ne zadužujemo, ne uzimamo kredite i ne bavimo sami stvarima koje ne znamo, već da nađemo partnere", objasnio je Mali.\n- Cilj je da Beograd do 2020. ima politiku "nula otpada", što znači da neće biti otpada koji se neće tretirati, da reši ekološke probleme i građanima obezbedi zdravo okruženje. Vrednost projekta je oko 250 miliona evra, a očekujemo da će u naredne tri do četiri godine Beograd postati jedan od najčistijih gradova Evrope- kazao je Mali.\nOn je dodao da će javno-privatno partnerstvo biti rađeno bez elemenata koncesije, što znači da korisnici neće imati veće troškove. Mali je kazao da je projekat u saglasnosti sa Strategijom upravljanja otpadom iz 2011., kao i sa standardima EU. "Više od 50 kompanija se upoznalo sa projektom, što pokazuje da je Beograd dobro investiciono okruženje", zaključio je Mali i dodao da je vrednost projekta 83 miliona evra veća, ukoliko se sprovodi kroz javno-privatno partnerstvo, nego ako bi ga radio sam Grad.\n- Želimo da obezbedimo kvalitetniji prevoz Beograđana i ovo je samo deo aktivnosti koje preduzimamo u tom cilju, pored nove mreže linija i novog tarifnog sistema. Želimo da odaberemo privatne prevoznike koji će, zajedno sa Gradskim saobraćajnim preduzećem, prevoziti sugrađane od januara 2016, sa jasno definisanim zahtevima: da svi autobusi budu jednobojni, imaju bežični internet, klimu, brojače putnika i video-nadzor. Od 150 linija, 43 će biti date privatnim prevoznicima– rekao je Siniša Mali. On je za jesen najavio mogućnost da se kroz model JPP rade i projekti vezajni za liftove, izgradnju privatnih vrtića ali i različite projekte energetske efikasnosti.\n- Sve ono što može da doprinese boljem funkcionisanju javnih preduzeća može da se uradi od strane Grada, kao potencijalnog investitora u pojedinim oblastima- kazao je Božović. On je dodao da će upravljanje otpadom kroz JPP značiti nove takse i namete za građane, domaćinstva i firme.


Eksperti iz svijeta o nastavi i učenju zasnovanom na istraživanju\n/ Rektorat /Vijesti /Eksperti iz svijeta o nastavi i učenju zasnovanom na istraživanju\nRektor Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić otvorio je danas dvodnevni HERE seminar koji je okupio predstavnike stručnog tima u visokom obrazovanju sa tri kontinenta. Tema seminara je “Nastava i učenje zasnovano na istraživanju: Od nacionalnih i institucionalnih politika do prakse”.\n“Ova tema je važna za stratešku budućnost razvoja Univerziteta Crne Gore, posebno sa aspekta promovisanja Univerziteta Crne Gore kao istražvačka institucije. U predstojećem periodu, Univerzitet će nastojati da se snažnije fokusira na jačanje istraživanja i inovativnog duha na svim nivoima studija“ kazao je rektor Nikolić.\nOn je najavio da će buduća Strategija razvoja Univerziteta Crne Gore prepoznati istraživačke aktivnosti i inovativne kapacitete kao osnovu za visoki kvalitet nastave i naučnoistraživački rad.\n“Kao jedini državni univerzitet u zemlji,svjesni smo uloge u obrazovanju mladih ljudi koji se moraju pripremiti tako da mogu da odgovore na zahtjeve i potrebe modernog društva i budućih generacija. Kako bismo to postigli, važno je da stimulišemo istraživački rad sa studentima i aktivno promovišemo kreatvinost i inovativnost“, kazao je rektor Nikolić.\nMeđutim, dodaje on, za ispunjavanje ovakve misije neophodan je pravi model. Upravo zbog toga, objasnio je rektor Nikolić, važni su seminiri koji okupljaju eksperte iz različitih sredina i generišu ideje i pravce budućeg razvoja.\n“Događaj nije manje važan ni u pogledu naših napora za internacionalizaciju, koja bi trebala pridonijeti našem boljom pozicioniranju u Evropskom prostoru visokog obrazovanja. Vidimo to kao priliku za umrežavanje i uspostavljanje potencijalnih novih partnerstva za razmjenu ideja i stručnosti koja će na kraju dovesti do poboljšanja kvaliteta nastave i procesa istraživanja na Univerzitetu Crne Gore - instituciji koja postavlja temelje za razvoj privrede i cjelokupne društvenu zajednice u Crnoj Gori”, rekao je Nikolić.\nOn je iskazao i zahvalnost crnogorskom HERE Stručnom timu za reformu visokog obrazovanja na ulozi koju su imali u prethodnih nekoliko godina u procesu reformi na Univerzitetu Crne Gore otvarajući brojne diskusije o najvažnim temama u visokom obrazovanja u Crnoj Gori.\nMubera Kurpejović – generalna direktorica Direktorata za visoko obrazovanje u Ministarstvu prosvjete kazala je da je pored promovisanja istraživanja, važno uvezivanje sa privredom i praktičan istraživački rad u kompanijama koji može dovesti do pomaka u inovacijama i naučnom radu. U skladu sa posljednjim izmjenama Zakona o visokom obrazovanju, naglasila je ona, praktičan dio nastave je obavezan dio kurikuluma za sve institucije visokog obrazovanja.\nŠefica Nacionalne Erasmus+ kancelarije u Crnoj Gori Vanja Drljević je izrazila zadovoljstvo na karakteru seminara koji se neće fokusirati samo na Zapadni Baslkan već je mnogo širih razmjera.\n„Uloga HERE tima je važna jer je sastavljena od ljudi sa različitih univerziteta, ministarstava i njihova uloga je da skrenu pažnju na važne teme u visokom obrazovanju i pokušaju da utiču na određene odluke u koordinisanom radu, težeći, prije svega, ka boljem sistemu“, zaključila je Drljević iskazavši nadu da će i ovaj seminar učesnike dovesti do važnih smjernica za buduće promjene.\nDvodnevni seminar finansira Erasmus + program Evropske Unije.


Jedne novine za celu Evropu | Autonomija\nJedne novine za celu Evropu\nEvropa je u krizi. Njeni novinski izdavači takođe. Uprkos teškim vremenima, šest velikih evropskih dnevnih listova odvažilo se na jedan novinarski eksperiment\nRobert Maksvel imao je velike planove. Taj britanski izdavač mađarskog porekla, nazivan „medijskim carem“, odlučio je krajem 80-ih godina prošlog veka da proširi svoje novinsko carstvo jednim magazinom na engleskom jeziku za celu Evropu: „The European“. No, samo godinu dana nakon objavljivanja prvog broja, Maksel je 1990, pod nerazjašnjenim okolnostima, nestao sa svoje jahte kod španskog otoka Tenerife. „The European“ je postojao još osam godina, ali je njegova čitanost bila toliko mala da je ukinut 1998. I tako se rasplinuo san o novini za celu Evropu. Stručnjaci su tada ocenili da za uspeh jednog takvog lista nedostaje jedinstvena evropska publika.\nU potrazi za novim čitatocima\nOd tada se stalno pokušava da se stvori medij koji će biti praćen i van nacionalnih granica. Rezultati su uglavnom bili slabi. Najnoviji projekt u tom smeru zove se jednostavno „Evropa“. Od početka 2012. godine francuski „Le Mond“, britanski „Gardijan“, nemački „Zidojče cajtung“, italijanska „La Stampa“, španski „El Pais“ i poljska „Gazeta Viborča“ jednom u kvartalu zajednički izdaju taj časopis. Njegovi primerci prilažu se uz izdanja tih nacionalnih novina ili je u njima integrisan kao posebni tematski deo. U njemu se objavljuju tekstovi o nezaposlenosti među mladima ili obrazovanju, ali se diskutuje i o evropskom budžetu i njegovom efektu na život ljudi.\nNo, u poslednje vreme, pojedini od tih matičnih listova zapali su u krizu. Tako „Le Mond“, najugledniji francuski list, već godinama beleži pad prodaje i danas ima dugove u iznosu od nekoliko stotina miliona evra. Izdavačka branša, generalno, očajnički traga za novim čitaocima. „Le Mond“ je prošle nedelje najavio da će početi izlaziti i njegovo izdanje na engleskom jeziku. A i „Evropa“ je u stvari pokušaj privlačenja novih čitalaca.\nLjudska strana Evrope\n„Kod ‘Europe’ je posebno to što se malo bavi evropskim institucijama i politikom EU. Umesto toga, reč je o običnim evropskim građanima“, objašnjava Vadim Makarenko, novinar poljskog lista „Gazeta Viborča“. U vreme rasta nepoverenja građana prema institucijama Evropske unije, taj bi list trebalo da doprinese popravljanju raspoloženja time što izveštava o „ljudskoj strani“ Unije.\nU prvom izdanju „Evrope“ šest partnera se pozabavilo obrazovanjem i tržištem rada. Šta jedan od drugog mogu da nauče evropski sistemi obrazovanja? Zašto tako puno mladih Poljaka želi da studira u Londonu? U kojoj privrednoj grani još ima šanse za špansku omladinu? Autori upoređuju iskustva svojih zemalja. „Svaki matični list zadržava svoju uređivačku politiku, ali ovaj projekt i živi baš od perspektiva iz drugih zemalja“, kaže Štefan Kornelijus, urednik redakcije za spoljnu politiku nemačkog lista „Zidojče cajtung“.\nKriza približila Evropljane\nOrganizacijski, saradnja matičnih listova funkcioniše po uzoru na Evropsku komisiju. Tu je šest ravnopravnih partnera koji se menjaju na dužnosti urednika projekta. Kao i kod evropskih političara, i tu je donošenje odluka ponekad prilično teško. „Tu se sukobljavaju vrlo različite kulture izveštavanja“, kaže Vadim Makarenko. Recimo, Englezi su više orijentisani na vesti i veliku veliku važnost pridaju internet-sadržajima, dok su Nemci i Poljaci više zainteresovani za reportaže i druge opsežnije formate.\nOd početka projekta „Evropa“ novinari su počeli da sarađuju i na drugim područjima. „Zidojče cajtung“ i „Le Mond“ izdali su povodom 50. godišnjice nemačko-francuskog prijateljstva početkom ove godine, zajedničko izdanje. Italijanska „La Stampa“ je pak snabdevala svoje partnere tekstovima o ostavci pape Benedikta XVI.\nU idućem izdanju „Evrope“ biće govora o posebnoj ulozi Nemačke u Evropi, i to povodom saveznih parlamentarnih izbora u septembru 2013. Šta moraju Nemci da preduzmu kako bi, zajedno sa svojim partnerima, Evropu izvukli iz krize? Koliko tesno moraju da sarađuju? I u tom novom izdanju mora da bude jasno da kriza u Evropi ne prouzrokuje samo nesuglasice. Prema mišljenju urednika lista „Evropa“, kriza je Evropljane približila jedne drugima, baš kao i taj jedinstveni evropski list.\n(Jan Bruk/Andrea Jung-Grim, Deutsche Welle)


Bicikl - Blic Sport\nNovak biciklom krenuo po trofej US opena /VIDEO/\nNovak Đoković u prilično dobrom raspoloženju čeka početak US opena, na kome će nastupiti već prvog takmiačrskog dana.\nIbra o fudbalerkama Švedske: Dajte im bicikl sa mojim autogramom i biće im dosta\nNapadač Pari Sen Žermena Zlatan Ibrahimović rekao je da najbolje švedske fudbalerke kao nagrade treba da dobiju bicikl sa njegovim potpisom.\nAmerička teniserka Serena Vilijams našla se u "srpskim" problemima u domovini i malo je nedostajalo da zbog saobraćajne gužve zakasni na meč. Ipak, uz pomoć organizatora bez problema je sela na bicikl i tako se probila do teniskog kompleksa u Majamiju, a savladala Japanku Ajumi Moritu sa 6:3, 6:3 za osminu finala.\nBicikl Lensa Amstronga na aukciji za 4.999 dolara\nBicikl na kojem je Lens Amstrong sa 22 godine postao najmlađi svetski šampion u istoriji biciklizma, našao se na onlajn aukciji.


Piksija samo papir iz Kine deli da postane selektor, a do tada je već precrtao kapitena - 17.02.2021, Sputnik Srbija\nViše nema dileme da će Dragan Stojković Piksi biti novi selektor Srbije, i da je samo pitanje trenutka kada će Fudbalski savez i proslavljeni fudbaler ozvaničiti... 17.02.2021, Sputnik Srbija\nsport, fudbal, dragan stojković piksi, fudbalska reprezentacija srbije, aleksandar kolarov\n© AFP 2022 / STR / JIJI PRESSDragan Stojković Piksi na konferenciji za novinare na kojoj je predstavljen kao trener Nagoje.\nA dok FSS i Dragan Stojković čekaju da na Terazije stigne pomenuti papir koji treba da potpiše vlasnik Guangdžoua Žang Li, Piksi, koji je praktično već formirao najuži stručni štab, navodno je rešio i da povuče prve poteze.\nPrema nezvaničnim informacijama do kojih je došao Sputnjik, novi selektor neće računati na usluge, sada već bivšeg kapitena Aleksandra Kolarova, već će kapitenska traka ubuduće biti vezana oko mišice Dušana Tadića, asa Ajaksa.\nIpak, za sada je sve ovo u domenu spekulacije, prvo treba sačekati da Piksi bude promovisan u naslednika Ljubiše Tumbakovića, s kojim je FSS raskinuo ugovor posle neuspešnog pokušaja da se "orlovi" plasiraju na Evropsko prvenstvo 2021. godine.\nŠto se tiče stručnog štaba koji će formirati nekadašnji trener Nagoje i Guangdžoua, njegovi pomoćnici bi trebalo da budu Bratislav Živković i Marko Perović, obojica bivši fudbaleri Crvene zvezde.\nMesto za trenera golmana rezervisano je za Aleksandra Kocića, koji je u periodu od 2012. do 2015. godine već radio u reprezentaciji, kada je bio trener golmana kod Siniše Mihajlovića, Dika Advokata i Radovana Ćurčića.\nFudbaleri Srbije će osim novog selektora dobiti i novog kondicionog trenera, a u pitanju je Japanac koji je već sarađivao sa Piksijem.\n► Nema kraja pehovima Zvezde: Talentovani defanzivac dva meseca van terena\n► Sputnjik saznaje: Piksi stigao u Beograd, dočekala ga delegacija FSS


Evropska komisija odobrila dodatnu pomoć Srbiji od 7,3 miliona evra za upravljanje migracijama - EU u Srbiji\nEvropska komisija odobrila dodatnu pomoć Srbiji od 7,3 miliona evra za upravljanje migracijama\nAntonela2017-01-11T12:35:19+02:0022/12/2016|Categories: Vesti|Tags: Podrška EU za izbeglice i migrante|\nEvropska komisija je odobrila dodatnu pomoći Srbiji u vrednosti od 7,3 miliona evra za upravljanje migracijama namenjenih Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Republike Srbije, Komesarijatu za izbeglice i migracije i Ministarstvu unutrašnjih poslova. Ovo je direktna podrška EU budžetu Srbije. Sredstva će se koristiti za obezbeđivanje adekvatnog smeštaja za izbeglice i migrante, finansiranje operativnih troškova prihvatno tranzitnih centara i centara za maloletna lica bez nadzora u Srbiji, kao i plata dodatnog osoblja koje će biti angažovano za rad u tim centrima.\nŠef Delegacije EU, ambasador Majkl Davenport, u razgovoru sa ministrom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandrom Vulinom, zahvalio se srpskim vlastima što u migrantskoj krizi i dalje postupaju na human i odgovoran način, u tesnoj saradnji sa EU i njenim zemljama članicama. Naglasio je da će saradnja biti još važnija kada nastupi nova godina, kao i da će Evropska unija i ubuduće nastaviti da pruža podršku republičkoj vladi i lokalnim zajednicama.\nOva podrška je deo novog paketa EU od 12 miliona evra za podršku Srbiji u rešavanju migracionog izazova tokom 2017. Ukupna finansijska podrška EU za Srbiju u ovoj oblasti od početka krize do sada premašuje 50 miliona evra.


Feb 25, 2021 Miele\nMiele je vodeći svetski proizvođač premijum kućnih aparata uključujući aparate za kuvanje, pečenje kao i one za kuvanje na pari, rashladne uređaje, aparate za kafu, mašine za pranje posuđa i veša i proizvoda za negu podova. Ovaj asortiman je uvećan za mašine za pranje sudova i mašine za sušenje veša za komercijalnu upotrebu kao i za sredstva za dezinfekciju i sterilizaciju koja se primenjuju u medicinske i laboratorijske svrhe (Miele Professional). Kompanija Miele, osnovana 1899. godine, ima 8 proizvodnih pogona u Nemačkoj, kao i po jedan u Austriji, Češkoj, Kini i Rumuniji. Njima se pridružuju dva postrojenja koja pripadaju kompaniji Steelco, italijanskoj podružnici kompanije Miele. Već četvrtu generaciju nalazi se u porodičnom vlasništvu i zapošljava radnu oko 20.100 zaposlenih, od kojih 11.200 u Nemačkoj. Kroz sopstveni lanac prodajnih mesta i distributersku mrežu u gotovo 100 zemalja, brend je rasprostranjen širom sveta. Sedište kompanije se nalazi u Gütersloh/Westphalia, u Nemačkoj.


Lajčak: Postignut dogovor Beograda i Prištine - Radio Goraždevac\nLajčak: Postignut dogovor Beograda i Prištine\nMiroslav Lajčak (Foto: RSE)\nBeograd i Priština postigli su dogovor o rešenju krize na severu Kosova, objavio je na svom Tviter nalogu specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Miroslav Lajčak.\n“Imamo dogovor. Nakon dva dana intenzivnih pregovora, sporazum o deeskalaciji i putu ka napred je upravo postignut”, objavio je Lajčak uz fotografiju postignutog sporazuma.\nZahvalio je pregovaračima iz Srbije i sa Kosova, Petru Petkoviću i Besniku Bisljimiju na spremnosti za dogovor.\nPrema objavljenom sporazumu, specijalne snage kosovske policije koje su raspoređene na Jarinju i Brnjaku ċe se povući istovremeno kad i barikade, počevši 2. oktobra u 8 časova ujutru i završetkom najdalje do 16 časova tog dana.\nPre istovremenog povlačenja trupe KFOR-a biċe raspoređene na Jarinju i Brnjaku i ostaċe otprilike dve nedelje, kako bi održali bezbedno i sigurno okruženje i slobodu kretanja.\nU drugoj stavci se navodi da će od ponedeljka, 4. oktobra, takođe u osam sati, početi primena „režima nalepnica”. Ovo ċe biti privremena mera dok se ne pronađe trajno rešenje.\nU trećoj stavci se navodi su se strane saglasile da će se formirati radne grupe u kojima će biti predstavnici Evropske unije, Beograda i Prištine.\nRadnom grupom ċe predsedavati predstavnici EU. Grupa ima za cilj pronalazak trajnog rešenja za registarske tablice, „zasnovanog na standardima i praksi EU”.\nPrvi susret radnih grupa, biċe održan 21. oktobra u Briselu.\n„Kroz šest meseci od prvog sastanka, radna grupa ċe na najvišem nivou političkog dijaloga izaċi sa trajnim rešenjem”, navodi se u tekstu dogovora koji je objavio Miroslav Lajčak.


Početna > Misija, vizija i principi rada\nIzveštaji i strateški plan\n1. Društvena odgovornost\nIAN je svestan da njegove aktivnosti utiču na šire društveno okruženje i da to okruženje šalje i određene povratne informacije .\nIAN istražuje nerazvijenu društvenu odgovornost u zajednici i posledice ovoga na korisnike IAN-a, i predlaže mere za razvijanje društvene odgovornosti. U ovom procesu, IAN koristi različite tipove istraživanja i analizira relevantne podatke iz prethodnih iskustava.\n2. Individualna odgovornost\nSvako je moralno, profesionalno i pravno odgovoran za svoj rad i posledice tog rada.\nNiko ne može biti izuzet od lične odgovornosti, niti se može skrivati iza kolega, grupa ili društva.\nIAN jasno promoviše ove principe unutar organizacije, u okviru svog polja rada i u zajednici.\n3. Organizacija koja stalno uči\nIAN je organizacija otvorena za usvajanje novih veština, znanja i standarda na svim nivoima kao i za učenje iz sopstvenog iskustva i iskustava drugih.\nIAN očekuje od svojih zaposlenih da budu otvoreni za učenje, usavršavanje i da daju svoj doprinos organizaciji i stručnjacima iz sličnih oblasti.\nPostoji jasna veza između novog znanja koje je IAN stekao i promena koje su se desile u radu IAN-a.\n4. Integrisani pristup zadovoljenju društvenih potreba\nPoremećaj mentalne stabilnosti pojedinca i poremećaj psihosocijalne ravnoteže nisu posledice jedne poremećene dimenzije sistema niti se to može posmatrati kao jedan problem. Na primer PTSP (post traumatski stresni poremećaj) ne izaziva samo jedna promena u okruženju čoveka i on nema samo jedan oblik. Ima mnogo važnih faktora kao što su lične osobine, reakcije u zajednici, pravni status, poštovanje prava čoveka, itd. Da bi se ostvarila ravnoteža i potpuni oporavak neophodno je uticati na više faktora koji su poremećeni ili na aktuelne posledice tog poremećaja.\nVeoma je važno integrisati što je više moguće ovih pristupa i akcija u jednu harmoničnu formu.\nIAN je razvio sve važne funkcije i usluge i angažovao profesionalce koji mogu da organizuju i sprovedu neophodne akcije i odgovore na potrebe. IAN ostvaruje aktivnu i kreativnu saradnju sa drugim organizacijama i institucijama koje mogu načiniti neke pozitivne promene u aktivnostima koje se odnose na potrebe korisnika.\nIAN je uspeo da pokaže značaj i prednosti ovakvog pristupa za korisnike kao i njegove dobre strane u pogledu troškova svim zainteresovanim stranama - državnim institucijama, stručnjacima, itd.


RTS :: Čarteri za Grčku kreću 1. jula, prva destinacija Skijatos\nDruštvo Čarteri za Grčku kreću 1. jula, prva destinacija Skijatos\nsreda, 24. jun 2020, 17:42 -> 17:56\nČarteri za Grčku kreću 1. jula, prva destinacija Skijatos\nČarter-letovi sa srpskim turistima kreću 1. jula ka Grčkoj a prva na listi destinacija je ostrvo Skiatos, kažu za Tanug u Nacionalnoj asocijaciji turističkih agencija Srbije (JUTA).\nDogovoreno je da nakon Skiatosa, letovi budu organizovani i za Krit 4. jula, za Rodos 8. jula, a Krf, Kefaloniju i Preveze 14. jula.\nZa Tursku su čarteri planirani za 5. i 7. jul kao i dva dana nakon toga, 9. jula.\nTakođe, na listi destinacija je i Majorka 15. i Huragada 16. jula.\nDirektor JUTA Aleksandar Seničić u izjavi za Tanjug posle održanog sastanka čarter-odbora ove asocijacije potvrdio je da prvi turistički letovi kreću 1. jula a da su neki koji su bili ranije planirani otkazani.\n"Nije tačno da su otkazani svi čarter-letovi koji su bili planirani za juli mesec", naveo je Seničić.\nDodao je da je za određene destinacije bila planirana velika frekfencija, odnosno nekoliko aviona, ali zbog situacije umesto da ovo bude sezona sa najvećim brojem čarter-putnika jedan dobar deo njih otkazuje pa su i neki letovi otkazani.\n" Moram i sada da se ogradim jer smo svesni da se situacija menja iz dana u dan, pa ukoliko dođe do nekih neplaniranih promena u protokolima ulaska u te zemlje naravno da ćemo putnike obavestiti", rekao je Seničić.\nPutnike je posavetovao da sa svojom putničkom agencijom konstatuju konkretne datume za koje treba da se odluče kada je reč o čarter-prevozu.\n"U Grčkoj situacija potpuno stabilna, više nema velikih gužvi na granicama u Bugarskoj, a prema zvaničnoj informaciji očekujemo da se prelaz Evzoni između Severne Makedonije i Grčke otvori 1. jula", rekao je on i dodao da postoje nezvanične najave da bude otvoren već u petak.\nNasumično testiranje na grčkoj granici\nGrčke zdravstvene vlasti putnike testiraju prema uzorku a poslednja četiri dana niko nije bio testiran iz organizovanog prevoza dok je danas prepodne testirano nekoliko lica iz autobusa.\n"Nemamo informaciju da je bilo ko od naših putnika bio pozitivan na testovima, niko nije stavljen u karantin", kaže direktor Jute i dodaje da par koji je juče stavljen u karantin u Paraliji nije doputovao preko turističke agencije.\nDodaje da su prema prvim saznanjima i oni su negativni na virus, ali da će se to još videti.\nOrganizovani odlasci turista za Grčku krenuli su 15. juna a sada tamo boravi do 10.000 turista, uglavnom na severu Grčke i najbližim ostrvima, dok je prošlogodišnji rezultat do ovog vremena bio 100.000 turista.


► Merkel ugostila Makrona uoči preuzimanja predsedavanja EU\nKancelarka Angela Merkel sastala se danas sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom uoči šestomesečnog Nemačkog predsedavanja Evropskom unijom, kada se 27 - člani blok suočava sa velikim izazovom pokušaja da vrati ekonomiju na pravi put i otvori granice, a da pritom ne pokrene drugi talas pandemije korona virusa.\nMerkel je novinarima na zajedničkoj konferenciji za novinare sa Makronom, u dvorcu Mezeberg zvaničnoj rezidenciji nemačke vlade van Berlina, rekla da "da postoje mnoge prepreke koje je potrebno savladati ali najvažnije je da iz krize izađemo jači".\n"Ne mora da znači po svaku cenu da je Evropa složna ako su Francuska i Nemačka složne. Ali ako između Nemačke i Francuske vlada nesloga onda je dogovor unutar Evrope daleko", rekla je Merkel.\nGrupa zemalaj nazvana "štedljiva četvorka" - Austrija, Danska, Holandija i Švedska - protive se velikim zajmovima bez ikakvih reformskih uslova.\n"Svaka članica EU-a mora na svoj način da podrži smernice koje su održive i u budućnosti", rekla je Merkel i dodala kako bi ovaj mehanizam mogao da posluži i kao most prema zemljama koje su skeptične u vezi sa delom fonda koji se odnosi na nepovratnu pomoć ugroženim članicama EU-a.


Zarade u Srbiji RASTU BRŽE nego u zemljama centralne i istočne Evrope! | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.09.2019. • 10:05 Srbija Danas/Nova Ekonomija\nZarade u Srbiji RASTU BRŽE nego u zemljama centralne i istočne Evrope!\nRealna vrednost zarada, merena vrednošću satnice, u zemljama centralne i istočne Evrope tokom poslednje dve godine pokazuje snažan rast.\nOvaj rast je jednim delom pokrenut ekonomskim faktorima, kao što su rast produktivnosti, dok je drugim delom posledica masovne migracije radne snage iz ove grupe zemalja u razvijene zemlje zapadne Evrope. Mada je mogućnost odlaska građana CIE u zemlje zapadne Evrope, u kojima ostvaruju veću zaradu, sa individualnog stanovništa poželjna, važno je pitanje kako će takve migracije uticati na privredu i društva zemalja CIE.\nU 12 vojvođanskih gradova plate "probile" 50.000 RSD, a evo gde je zabeležena najmanja zarada\nUVODE SE DETEKTORI BESA NA PUTU: Auto usporava ako vozač opsuje i pokaže srednji prst, ali to NIJE SVE\nČUVENA KOMPANIJA LANSIRALA NOVU IGRAČKU: "Barbika" koja može da bude i dečak i devojčica, ili možda oba?\nFABRIKE VOZILA POVLAČE MODELE: Na udaru serije iz dve godine\nSrbija zarade plate CIE\nNAJPERVERZNIJI ČOVEK IKADA: Kumovao je pojmovima "sadizam" i "sadomazohizam", umro je u ludnici (VIDEO)\nTUGA: Sin slavnog srpskog pevača boluje od TEŠKE BOLESTI?! Priznao celu istinu: "Nisam dobro..."\n''Prevarili bi rođenu majku za 10 evra'' PRIČA GASTARBAJTERA MARKA O ŽIVOTU U BEČU!\nSPEKTAKULARNA NAJAVA BOKSERSKOG MEČA: Ruiz šokirao pred meč sa Džošuom (VIDEO) Ostali sportovi\nNAJPERVERZNIJI ČOVEK IKADA: Kumovao je pojmovima "sadizam" i "sadomazohizam", umro je u ludnici (VIDEO) Svet\nHOROR U BULEVARU UMETNOSTI: Automobil POKOSIO ŽENU, POGINULA na licu mesta Hronika\n''Prevarili bi rođenu majku za 10 evra'' PRIČA GASTARBAJTERA MARKA O ŽIVOTU U BEČU! Društvo


Beograd: Belgrade Food Show 2020 u znaku panel diskusija - Agroportal\nTreći po redu međunarodni sajam visokokvalitetne hrane, Belgrade Food Show svečano je otvoren juče. Zbog trenutne epidemiološke situacije ovogodišnji sajam održava se prvi put online i prate ga panel diskusije, predavanja i intervjua sa predstavnicima ključnih institucija i vodećim ekspertima industrije hrane. Proizvođači visokokvalitetne hrane i pića iz Srbije i regiona imaju priliku da i danas i sutra predstave svoje poslovanje i proizvode u online Expo zoni sajma, kao i da se sastanu sa kupcima i distributerima virtuelno putem B2B platforme.\nU fokusu jučerašnjeg sajamskog dana bile su teme online prodaje hrane i kako su se na ovaj način rada prilagodili proizvođači, retail sistemi, ali i distributeri. Zajednički stav učesnika je da je online kupovina usled krize doživela ekspanziju. Navike potrošača su se promenile, raste broj ljudi koji poručuju i plaćaju online, ali je online sistemima potrebno unapređenje kako bi funkcionisali kao odvojeni sistemi i kako bi sam proces kupovine bio efikasniji.\nUčesnici su imali priliku da se upoznaju i sa vinskom scenom Srbije i regiona, da saznaju koje su to najveće promene na tržištu hrane i pića tokom COVID perioda, kao što su menjanje potrošačkih navika, kratkoročni način na koji se planira kupovina, prilagođavanje okruženja u kom kupujemo i smanjenje kontakata na minimum kako bi se izbegao rizik od zaraze virusom Covid-19.\nDanas se otvara panel diskusija na kojoj će se razgovarati o kratkim lancima snabdevanja hranom i njihovom značaju za lokalnu zajednicu, kao i kako rezultati SMARTCHAIN projekta mogu da pomognu iste. Diskutovaće se o jedinstvenom žigu kvaliteta domaćeg proizvoda, ali i industriji hrane i HoReCa sektoru. Učesnici će imati priliku da čuju i panel diskusiju renomirane britanske konsalting kompanije za prehrambeni sektor Fresh Montgomery na temu značaja brend identiteta.\nSajam Belgrade food show 2020 organizuje Asocijacija za promociju srpske hrane uz podršku Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije i Privredne komore Srbije sa tendencijom da Srbiju uvrsti među lidere u industriji visokokvalitetne hrane u Jugoistočnoj Evropi.\nPrethodni : Smederevo: Krvava vaš u zasadima jabuke, kruške i dunje\nSledeći : Robne rezerve kupuju dodatne količine merkantilnog kukuruza po ceni od 22 dinara za kilogram


Olimpijakos zove Teodosića – na stolu dvogodišnji ugovor vrijedan 2,5 miliona evra - BIGportal.ba\nJuli 2, 2019 Juli 2, 2019 056\nGrčki košarkaški klub Olimpijakos želi da u svoje redove dovede srpskog košarkaša Miloša Teodosića. Tim iz Pireja je srpskom pleju ponudio dvogodišnji ugovor vredan 2, 5 miliona evra, prenosi Eurohoops. Teodosić je deo prethodne sezonu proveo bez kluba jer je nakon odlaska iz Los Anđeles Klipersa odlučio da pauzira određeni…\nGrčki košarkaški klub Olimpijakos želi da u svoje redove dovede srpskog košarkaša Miloša Teodosića.\nTim iz Pireja je srpskom pleju ponudio dvogodišnji ugovor vredan 2, 5 miliona evra, prenosi Eurohoops.\nTeodosić je deo prethodne sezonu proveo bez kluba jer je nakon odlaska iz Los Anđeles Klipersa odlučio da pauzira određeni period u kom je igrao isključivo za reprezentaciju.\nMiloš je dobar deo svoje košarkaške karijere proveo u Olimpijakosu za koji je igrao od 2007. godine i gde se afirmisao kao jedan od najboljih evropskih igrača na svojoj poziciji.\nNakon dobrih partija u Olimpijakosu, 2011 godine prelazi u moskovski CSKA sa kojim je 2016. godine osvojio Evroligu.\nPosle uspešne epizode u Rusiji odlučio je da se oproba u najjačoj ligi sveta i 2017 godine odlazi u Kliperse.\nTeodosić je u NBA ligi proveo dve sezone.\nZa Kliperse je debitovao u meču protiv Los Anđeles Lejkersa sa šest poena i šest asistencija, ipak nešto kasnije je doživeo povredu ramena zbog koje je propustio dobar deo sezone te tako nije uspeo da se nametne Doku Riversu i dobije neku veći minutažu.\nU Februaru ove godine je odlučio da napusti Ameriku i da od naredne sezone ponovo zaigra u Evropi.\nIpak, očekuje se da Teo ne prihvati odmah ovu ponudu jer želi da sagleda sve potencijalne opcije za narednu sezonu a prioritet je svakako predstojeće Svetsko prvenstvo u Kini.


Cvijanovićeva je, u okviru službene posjete Vašingtonu, u odvojenim susretima razgovarala sa izvršnim direktorom u Svjetskoj banci Frankom Himskerkom, direktorom Svjetske banke za zapadni Balkan Lindom van Gelder i potpredsjednikom Svjetske banke za Evropu i centralnu Aziju Sirilom Milerom.\nTokom sastanaka, koji su održani u okviru redovne godišnje skupštine Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/, sagovornici su izrazili zadovoljstvo saradnjom i kvalitetom projekata koje ta međunarodna finansijska institucija provodi u Republici Srpskoj.\n“Bilo je riječi o šest projekata koje Republika Srpska uspješno realizuje u partnerstvu sa Svjetskom bankom, čija je vrijednost oko 200 miliona KM”, saopšteno je iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose s javnošću.\nU saopštenju se navodi da je bilo riječi i o saradnji u narednom periodu koja će, između ostalog, obuhvatiti aktivnosti u oblastima reforme tržišta rada i podrške zapošljavanju, jačanja zdravstvenog i bankarskog sektora i restrukturisanja javnih preduzeća.\n“Zajednički je ocijenjeno da je potrebno obezbijediti institucionalnu efikasnost na svim nivoima vlasti u BiH kako bi se kreirao adekvatan okvir za uspješnu realizaciju razvojnih projekata dogovorenih sa Svjetskom bankom”, dodaje se u saopštenju.\nProtokolom posjete Vašingtonu predviđeno je da se predsjednik Vlade Srpske danas u kasnim popodnevnim časovima sastane i sa predstavnicima MMF-a. Srna\nTagovi: cvijanovicmmfsadsvjetska bankavasingtonvazno


"MUZIKA JE LEK" - KONCERT AKUSTIK BENDA\n"APSOLUTNO STVARNO" - OTVARANJE IZLOŽBE SLIKA MARINE MILEV\nU toku je ovogodišnja Javna rasprava o programskim sadržajima RTS-a u organizaciji Programskog saveta RTS (održava se od 19. novembra do 7. decembra 2018) .\n• Jezik i pismo na Javnom medijskom servisu Radio-televizija Srbije i programski sadržaji RTS-a\nTreća javna debata na odabrane teme održaće se u Somboru, u Županiji, Trg Cara Uroša 1, u petak 7. decembra od 13 do 16 časova.\nRegistracija učesnika je od 12.30, od 13 časova slede uvodna obraćanja (do 13. 30) i u nastavku diskusija.\nJavnu raspravu u Somboru organizuje RTS u saradnji sa Gradom i Kulturnim centrom.\nOTVARANJE IZLOŽBE "OGLEDALO DUŠE"\n"MOMENTI" - OTVARANJE IZLOŽBE FOTOGRAFIJA SINIŠE TRIFUNOVIĆA


Poseban je doživljaj kada igrate za reprezentaciju. Zato i naše rukometašice u dalekom Stokholmu žele da osete dah Srbije, pa su na celom osmom spratu hotela u kojem su odsele, postavile zastave.\nPonosno brane boje Srbije\nDa ih i one podsete za koga se ovih dana bore za što bolji rezultat na Evropskom prvenstvu.\nRadosavljević, Nikolić i Trifunović\nDa podsetimo, devojke od 18.30 igraju protiv Špankinja. Do sada smo protiv njih igrali tri puta i sva tri puta pobeđivale su naše rivalke. Sva tri meča su bila odigrana 2010, a poslednji je odigran u Danskoj, na Evropskom prvenstvu kada su Špankinje slavile sa 26:23.\nNadamo se da je došlo vreme za vraćanje dugova.


Aleksić (Narodna stranka): Vladajuća većina obesmišljava rad Skupštine\nBeta 2. aprila 2018. 13:40\nPoslanik Narodne stranke u Skupštini Srbije Miroslav Aleksić izjavio je danas da vladajuća većina nastavlja da obesmišljava rad parlamenta podnoseći mnogobrojne istovetne amandamane.\nOn je rekao da je SNS sa svojim koalicinim partnerima podnela više od 380 „potpuno besmislenih amandmana“ na predloženi Zakon o naciolanom okviru obrazovnih kvalifikacija, zbog čega se ponovo neće čuti ni jeda reč o drugim zakonima s dnevnog reda, a opoziciji će biti onemogućeno da govori.\nAleksić je na sednici o predloženom Zakonu o nacionalnom okviru kvalifikacija rekao da poslednjih šest godina prosveta „nije stavljena na zdrave noge“, te „smo imali priliku da vidimo kako to izgleda s kupljenim diplomama i plagiranim koje imaju istu vrednost kao i one koje su stečene u relevantnim ustanovama“.\n„Dakle svi su u istom košu, i bez obzira da li je neko stekao obrazovanje na nekom privatnom fakultetu ili je kupio diplomu, plagirao doktorat, šta god da je uradio, ona ima apsolutno istu težinu kao nečija ko se poprilično namučio za to“, kazao je Aleksić.\nAleksić je novinarima u Skupštini Srbije kazao i da je na sednici „zaradio“ opomenu jer je hteo da pozove kolege iz vladajućih stranaka da odustanu od svojih amandmana i „čitanja sastava“ u kojima hvale rad Vlade, već da umesto toga ozbiljno raspravljaju o svim zakonima.\nOn je zatražio da se novac koji će mu biti uzet od poslaničke plate, da komisiji koja procenjuje doktorske plagijate.


Avgust promo: dermatologija\nU MediGroup godišnjem kalendaru promocija, avgust smo posvetili dermatološkim pregledima po posebnim cenama i BIODERMA popustima i poklonima u svim MediGroup domovima zdravlja.\nČUVAJTE SVOJU KOŽU KAO ŠTO ONA ČUVA VAS\nTokom letnjeg perioda, koža lica se suočava sa nepovoljnim uticajem sunčevih zraka, morske vode i faktora iz okoline koji mogu narušiti njen izgled. Za zdravu kožu, pored raznovrsne ishrane, nege i hidratacije važno je da u svoju rutinu uvrstite i redovne posete dermatologu.\nZa sve one koji brinu o svojoj koži, mesec avgust je u MediGroupu posvećen dermatologiji. Dermatološki pregledi po posebnim cenama + BIODERMA popusti i pokloni u svim MediGroup domovima zdravlja.\nPOZOVITE I ZAKAŽITE SVOJ PREGLED 060 40 40 100\nPregled dermatologa 2.500 RSD\nDermatoskopija - obična 2.500 RSD\nMezoterapija lica, vrata i dekoltea 3.500 RSD\nMezoterapija lica, vrata i dekoltea i šaka 5.000 RSD\n*Popust se odnosi samo na usluge kod stalno zaposlenih lekara\n**Sve cene su sa uračunatim popustom\nUz svaki obavljeni pregled iz oblasti dermatologije tokom avgusta dobijate vaučer za popust od 20% na kupovinu jednog proizvoda iz BIODERMA asortimana u svim MediGroup apotekama, a za preglede u vrednosti od 5.000 din iz navedene promo ponude tokom avgusta i POSEBAN POKLON Bioderma Micelarna voda za osetljivu kožu 100ml ili Bioderma PHOTODERM krema za zaštitu od sunca 40ml.


Zajedničke nabavke i državno ministarstvo zdravstva osjetljiva tema i tokom pandemije - Detektor\nZajedničke nabavke i državno ministarstvo zdravstva osjetljiva tema i tokom pandemije\nČekanje na red za ulazak u zdravstvenu ustanovu u Sarajevu. Foto: EPA-EFE/FEHIM DEMIR\n23. Decembra 2020.12:16\nPandemija koronavirusa dodatno je naglasila poteškoće i posljedice nepostojanja državnog ministarstva zdravstva ali uspostavljanje državne institucije koja može doprinijeti bržem i jeftinijem zdravstvu onemogućeno je političkim razlikama. Pomaci prema zajedničkim nabavkama su mali a zakoni zastarjeli i neujednačeni, navode sagovornici Balkanske istraživačke mreže Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\nKada je u julu ove godine Bosna i Hercegovina trebala dostaviti podatke Evropskoj uniji o svojim potrebama lijekova za liječenje oboljelih od koronavirusa, ona to nije uradila zbog sporosti i kompleksnosti sistema sa velikim brojem ministarstava zdravstva, ali ne i onim na državnom nivou.\nBIRN-u BiH tada je objašnjeno da zbog složenosti administrativnog sistema BiH nije na vrijeme poslala spiskove lijekova za evropski javni poziv za nabavku lijekova za koje se smatra da pomažu u liječenju infekcije COVID-19.\nDržavno ministarstvo civilnih poslova, koje radi dio posla kojeg bi trebalo raditi ministarstvo zdravstva, pokušalo je u julu od nižih entitetskih ministarstava zdravstva dobiti potrebne podatke, ali se taj proces pokazao prekomplikovanim i presporim pa je BiH zakasnila na evropski tender.\nMinistrica zdravstva Tuzlanskog kantona Dajana Čolić objašnjava kako ovakav sistem utiče i na druge važne dijelove zdravstva u BiH i zajedničke nabavke koje ubrzavaju i pojeftinjuju zdravstvenu opremu.\n“Nepostojanje državnog ministarstva zdravstva već sada koči neke procese poput pristupa Eurotransplant programima. Reforma zdravstvenog sistema umnogome zavisi od brzine izmjena i dopuna postojeće relevantne legislative i donošenja novih zakonskih propisa u skladu sa zakonodavstvom Evropske unije”, kaže ona i dodaje kako je vrijeme da politika riješi pitanje državnog ministarstva zdravstva.\nPrema Ustavu BiH, zdravstvo je u nadležnosti entiteta, kantona i Brčko distrikta BiH pa BiH ima 13 ministarstava zdravstva: Federalno ministarstvo zdravstva, deset kantonalnih ministarstava, Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske i Odjeljenje za zdravstvo i ostale usluge u Vladi Brčko distrikta BiH. Broj nadležnih ministarstava prati jednak broj zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja.\nNa državnom nivou, u Ministarstvu civilnih poslova BiH djeluje Sektor za zdravstvo čija je uloga isključivo koordinirajuća. Preporuke koje ovaj sektor izdaje nisu obavezujuće.\nVictor Olsavszky, šef ureda Svjetske zdravstvene organizacije u BiH, za BIRN BiH objašnjava važnost i potrebu formiranja jedinstvenog ministarstva zdravstva.\n“Posljedice su vidne u svakom razjedinjenom zdravstvenom sistemu osim u slučaju kada postoji jak koordinacijski mehanizam između različitih dijelova sistema što nije slučaj u BiH. Ovdje ne postoji jak mehanizam koordinacije. I bez pandemije, teško je raditi u ovakom zdravstvenom sistemu. Ipak, pozitivan sam kada govorimo o formiranju zajedničkog ministarstva zdravstva u BiH u budućnosti”, ističe Olsavszky.\nGoran Bjeković, ortoped bolnice u Zvorniku i član Glavnog odbora Strukovnog sindikata doktora medicine Republike Srpske, i Rifat Rijad Zaid, predsjednik Saveza strukovnih sindikata doktora medicine i stomatologije Federacije BiH, misle drugačije.\n“Nisam optimista kada je u pitanju formiranje jedinstvenog ministarstva zdravstva na nivou BiH. Mi, nažalost, ne možemo da nađemo zajednički jezik u BiH u konotaciji sadašnjih političkih vladara”, pesimističan je Bjeković.\n“Ovo što sada imamo je surogat zdravstvenog sistema odnosno pokušaj zdravstvenog sistema kroz Ministarstvo civilnih poslova BiH na nivou države. Reforma zdravstvenog sistema se neće desiti dok se ne promijene političke prilike u zemlji”, ocjenjuje Zaid.\nGrađani u prolazu u Sarajevu. Foto: EPA-EFE/FEHIM DEMIR\nPrema podacima Agencije za statistku BiH, javno zdravstvo u našoj zemlji finansira se uglavnom iz obaveznog zdravstvenog osiguranja, dok je udio budžetskih sredstava u javnom zdravstvu veoma nizak. Tako je u 2018. godini udio zdravstvene potrošnje u bruto domaćem proizvodu BiH bio samo 8,7 posto.\nPredstavnici nadležnih ministarstava sa kojima je razgovarao BIRN BiH zajedničkog su stava da bez političke volje promjena u organizaciji zdravstvenih sistema u BiH neće biti uključujući i formiranje zajedničkog ministarstva zdravstva, kao ni češće realizacije zajedničkih nabavki lijekova i druge medicinske opreme.\nIz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske na čijem čelu je Alen Šeranić, član SNSD-a, potcrtavaju da je zdravstvo prema Ustavu BiH u isključivoj nadležnosti Republike Srpske.\n“U skladu s tim ne postoji zdravstveni sistem u BiH već postoje zdravstveni sistemi. Zajedno sa Fondom zdravstvenog osiguranja Republike Srpske uradili smo analizu i pregledom potrošnje i nabavki u proteklih nekoliko godina zaključili gdje postoji opravdanost da se rade centralizovane javne nabavke, a to su nabavke skupih lijekova, terapija za onkološka oboljenja i slično. Reformski procesi se planiraju i sprovode u skladu sa potrebama i nadležnostima Republike Srpske i Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske”, saopštavaju iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nZajedničke nabavke odnosno tenderi podrazumijevaju provođenje jedne obimnije nabavke umjesto provođenja manjih nabavki za iste potrebe u različitim ministarstvima. Na ovaj način se nabavke mogu ubrzati i pojeftiniti jer se smanjuju troškovi provedbe tendera, a ponuđači daju veće popuste što je količina nabavki veća.\nAlma Čolo, članica Predsjedništva Stranke demokratske akcije (SDA) i zastupnica u Zastupničkom domu Parlamenta BiH, posvjedočila je za BIRN BiH neophodnost uspostave jedinstvenog ministarstva zdravstva i zajedničkih nabavki lijekova i druge neophodne medicinske opreme.\n“Čim imate disprezirane nabavke imate i više institucija koje nabavljaju skoro istu medicinsku opremu, lijekove, aparate. Takve nabavke su skuplje. Bilo bi bolje da nabavke idu sa državnog nivoa i da to radi Ministarstvo civilnih poslova BiH, ali to svi izbjegavaju jer je riječ o delikatnom i odgovornom poslu. Svi oni koji učestvuju u procesu nabavki moraju se pridržavati Zakona o javnim nabavkama BiH i svaka zloupotreba ili pogrešna nabavka koja nije potrebna ili racionalna može da dovede do odgovarajuće odgovornosti. Probat ćemo da na državnom nivou u saradnji sa koalicionim partnerima barem iskoordiniramo reforme na entiteskim nivoima”, kaže Čolo.\nUprkos prednostima zajedničkih nabavki, političke prilike u BiH ih nerijetko onemogućavaju. Na politiku kao presudnom faktoru u reformi zdravstvenih sistema u BiH pozivaju se i u Federalnom ministarstvu zdravstva.\n“Za drugačiju organizaciju zdravstvenog sistema u BiH neophodne su i određene ustavne promjene što je ne samo stručno, nego i političko pitanje”, kratko odgovaraju iz Federalnog ministarstva zdravstva.\nU Ministarstvu zdravstva Kantona Sarajevo misle da centralizovani zdravstveni sistem ne bi u konačnici olakšao rad u sistemu zdravstva u BiH. Objasnili su da Kantona Sarajevo vrši nabavke za sve zdravstvene ustanove prema njihovom šestomjesečnom planu.\n“Ne vidimo da su zemlje sa intergrisanim zdravstvenim sistemom prošle puno bolje u samoj pandemiji koronavirusa u odnosu na nas. Reforma zdravstvenog sistema suštinski nikada nije započela, a kada će, to zavisi od političkih aktera koji o tome odlučuju”, navode u Ministarstvu zdravstva Kantona Sarajevo.\nNermina Ćemalović, ministrica zdravstva i socijalne politike Unsko-sanskog kantona, nezadovoljna je komunikacijom sa Sektorom za zdravstvo pri Ministarstvu civilnih poslova BiH ali i Federalnim ministarstvom zdravstva u trenutku epidemiološke krize u BiH.\n“Potrebno nam je zajedničko ministarstvo zdravstva. Nisam optimista kada je u pitanju reforma zdravstvenog sistema u BiH. Nečekat ćemo se. Za svo ovo vrijeme, imali smo samo jedan sastanak na nivou Federacije BiH u organizaciji Federalnog ministarstva zdravstva. Sektor za zdravstvo u Ministarstvu civilnih poslova BiH nikada nam nije uputio niti jedan dopis, pa makar kurtoazni”, razočarana je Ćemalović.\nS obzirom na to da reforma zdravstva nije direktan uslov za ulazak BiH u Evropsku uniju, potrebne promjene morat će biti rezultat unutrašnjih međustranačkih dogovora. Sagovornici BIRN-a BiH, predstavnici različitih političkih opcija, svjesni su da su reforme zdravstvenog sistema neophodne, ali niko nije želio precizirati buduće aktivnosti ovih reformi.\nDragan Stevanović, član Glavnog odbora Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine (SDP BiH) i delegat u Domu naroda Parlamenta FBiH, napominje da ovakav zdravstveni sistem nije želja ni zdravstvenih radnika, a ni pacijenata već isključivo želja aktuelnih vlasti u entitetma i kantonima. SDP BiH u okviru programa svoga rada zalaže se za formiranje zajedničkog ministarstva zdravstva.\n“Potreba za zajedničkim ministarstvom zdravstva postoji jer situacije poput pandemije koronavirusa su očekivane i u budućnosti. Apsolutno je smiješno da svako nabavlja medicinsku opremu i lijekove sam za sebe. U Parlamentu Federacije sam početkom oktobra ove godine pokrenuo inicijativu o izmjenama Zakona o liječništvu Federacije po hitnom postupku kao i Zakona o zdravstvenoj zaštiti Federacije. To je naišlo na nerazumijevanje među vodećim strankama u Parlamentu FBiH”, kazuje Stevanović.\nHDZ BiH i SNSD nisu željeli dati komentar za ovu priču.\nNiska izdvajanja za odgovore na katastrofe\nUkupni izdaci u zdravstvu u BiH u 2018. godini iznosili su 2 milijarde 972 miliona KM od čega su 70 posto bili javni, a 30 posto privatni izdaci, navodi se u statistici Nacionalnih zdravstvenih računa za 2018. godinu koju je u julu objavila Agencija za statistiku BiH. Uprkos mogućnosti pojave sličnih pandemija poput trenutne pandemije koronavirusa, prema zvaničnim podacima, na preventivnu njegu koja podrazumijeva i epidemiološko praćenje i kontrolu rizika od bolesti, te programe pripreme za odgovor na katastrofe, iste godine utrošeno je samo 1,8 posto ukupnih sredstava za zdravstvo.\nSlobodan Stanić, predsjednik Odbora za zdravstvo Srpske demokratske stranke (SDS), navodi da politika ima upliva u nerješavanje sistemskih nedoumica u zdravstvu te da je u prošlosti bilo pruženih ruku koje nisu prihvaćene. Naglašava nelogičnost upućivanja iz Bihaća u Sarajevo ili pacijenta iz Istočnog Sarajeva u Banju Luku naročito kod hitnih intervencija.\n“Objedinjavanje ovako neuređenih postojećih zdravstvenih sistema ne bi dalo nikakvu novu vrijednost već bi povećalo haos koji postoji. Na ministarskoj konferenciji zdravstva morali bi se usaglasati stavovi po ovom i sličnim pitanjima i usaglasati plan i mreža zdravstvenih ustanova. Nije mi jasno zašto se više ne koristi mehanizam sazivanja ministarskih konferencija zdravstva. To se moralo uraditi na početku pandemije kako bi se uravnotežile mjere na nivou cijele BiH poput mjera karantina ili ulaska u BiH”, pita se Stanić.\nMinistarstvo civilnih poslova BiH je od početka tekuće godine do danas sazvalo samo jednu ministarsku konferenciju, zvanično petu po redu. Na konferenciji održanoj u aprilu ove godine razmatrali su se prioriteti u postojećim potrebama za medicinskom opremom, te delegiranje kontakt osoba koje će biti zadužene za raspodjelu medicinske opreme i medicinskih sredstava i isporuka testova za BiH. U saopštenju Ministarstva civilnih poslova BiH, tom prilikom specificirano je da će se naredna konferencija organizovati nakon završetka postavljenih rokova Pete konferencije zdravstva, te da će javnost o svemu biti obaviještena.\nNa upite BIRN-a BiH o realizaciji dogovorenih aktivnosti tokom spomenute konferencije, planu sazivanja naredne i općenito češćoj upotrebi ovog mehanizma, nije odgovoreno.\nAlma Kratina, članica Predsjedništva Demokratske fronte (DF) i zastupnica u Predstavničkom domu Parlamenta Federacije BiH, podsjeća da bh. građani ne uživaju sva prava iz oblasti zdravstvene zaštite koja im garantuje Ustav BiH ali i ratificirane konvencije. Tezu potvrđuje primjerom da djeca od šest do 15 godina koja ne pohađaju nastavu zbog bolesti ili socijalne zapuštenosti u razrušenim porodicama nemaju ni osnovni paket zdravstvene zaštite jer im roditelji ni po kojem osnovu nemaju zdravstveno osiguranje.\n“Na pripremljenu izmjenu i dopunu Zakona o zdravstvenom osiguranju Federacije koju sam još 2017. godine uputila u parlamentarnu proceduru, Federalno ministarstvo zdravstva dalo je mišljenje da to jeste diskriminacija, ali da će se ovo pitanje tretirati novim Zakonom o zdravstvenom osiguranju Federacije čije se izmjene već godinama ne dostavljaju u proceduru. Kako na državnoj razini nema političke volje strateške i reformske procese u interesu svih građana Bosne i Hercegovine, teško da ćemo u bližoj perspektivi imati prava rješenja”, analizira Kratina.\nTezu da je moguće u sektoru zdravstva ipak raditi zajednički i bez uplitanja politike, Victor Olsavszky, šef ureda Svjetske zdravstvene organizacije, potkrijepljuje posljednjim primjerima moguće zajedničke nabavke redovnih vakcina za BiH i zajedničkim nastupom BiH u nabavci vakcina protiv COVID-19 infekcije prema Globalnoj alijansi za vakcine (GAVI) putem COVAX mehanizma.\n“Postoji opcija i formiranja zajedničke cijene redovnih vakcina za BiH, a da onda nabavku istih vrši zasebno svaki nivo zdravstenog sistema. Nabavka vakcina protiv COVID-19 infekcije je zajednička nabavka, a vakcine će se podijeliti entitetima u skladu sa njihovim iskazanim potrebama što je ranije definisano. Dakle, teoretski je moguće nastupati zajednički, a za to nije potrebna izmjena Ustava BiH”, poručuje Olsavszky.


Pandemija produbila rodnu neravnopravnost u svetu | EurActiv Serbia\nPandemija produbila rodnu neravnopravnost u svetu\nRead time : 3 m, 36 s\nPandemija korona virusa je produbila jaz među polovima i odložila postizanje pune rodne ravnopravnosti za nekoliko decenija, pokazuje najnoviji globalni izveštaj o ravnopravnosti polova Svetskog ekonomskog foruma (WEF).\nProgres prema punoj rodnoj ravnopravnosti stagnirao je u 2020. godini u nekoliko vodećih ekonomskih sila i u nekim od najmnogoljudnijih država, delom i zbog toga što je pandemija teže pogodila sektore u kojima radi srazmerno više žena, a delom i zbog dodatnog pritiska kojem su bile izložene u domaćinstvu, pokazuje Globalni izveštaj o rodnom jazu 2021.\nU izveštaju je položaj žena u ukupno 156 država rangiran na osnovu njihovog učešća u ekonomskom životu, u politici, pristupa obrazovanju i na osnovu zdravstvenih okolnosti i životnog veka.\nPrema ta četiri kriterijuma, na osnovu činjeničnih podataka procenjen je jaz koji u nekoj zemlji postoji između polova, nezavisno od stepena razvoja neke države i realnih mogućnosti koje ona nudi svojom stanovnicima.\nNa vrhu tabele kao zemlja sa najmanjim rodnim jazom po dvanaesti put se našao Island, a slede još dve nordijske zemlje, Finska i Norveška. Na četvrtom mestu je Novi Zeland, a na petom Švedska. Među prvih deset zemalja našle su se i dve afričke zemlje, Namibija i Ruanda, kao i Litvanija, Irska i Švajcarska.\nSrbija je u izveštaju za 2021. godinu, uz Litvaniju, Istočni Timor, Togo i Ujedinjene Arapske Emirate, navedena kao jedna od pet zemalja koje su zabeležile najveći napredak, i na ukupnoj rang listi, koja kombinuje sva četiri kriterijuma, zauzela je 19. mesto.\nPrema pojedinačnim kriterijumima, Srbija je na 54. mestu po participaciji žena u ekonomiji, iza Liberije, a ispred Velike Britanije. Po pristupu obrazovanju je na 52. mestu, a po zdravstvenim uslovima na 89. mestu. Najbolji rang, 21. mesto, Srbija ima kada je reč o uticaju žena u politici.\nPrema metodologiji izveštaja, kada je reč o učešću i mogućnostima žena u ekonomiji, prva dva mesta zauzeli su Laos i Bahami. U pogledu obrazovanja prvo mesto deli 26 zemalja, među kojima su i Argentina, izrael, Slovačka, Lesoto, Rusija, Kanada, Finska...\nTabela koja prikazuje uticaj žena u politici, u velikoj meri liči na ukupnu rang listu i na prva tri mesta su Island, Finska i Norveška.\nU izveštaju se ocenjuje da je pogoršanje rodne ravnopravnosti u velikoj meri posledica upravo produbljivanja političkog jaza između muškaraca i žena.\nNavodi se podatak da uprkos napretku u većini zemalja, žene u svetu čine samo 26,1% poslanika i 22,6% ministara. Za zatvaranje tog jaza u oblasti politike pri sadašnjem tempu će biti potrebno 145,5 godina.\nVeoma mali napredak zabeležen je od 2020. godine i u oblasti ekonomije, gde sa jedne strane raste broj žena među visokokvalifikovanim stručnjacima, ali i uporno opstaju razlike u primanjima i mala zastupljenost žena na rukovodećim položajima. Zatvaranje tog jaza bi pri sadašnjim trendovima i tempu, zahtevalo čak 267 godina, procenjuje se u izveštaju WEF.\nPored toga, u izveštaju se upozorava da su upravo sektori u kojima su žene tradicionalno manje zastupljene, oni od kojih se očekuje brz rast i "poslovi budućnosti". Tako u "računarstvu u oblaku" žene čine svega 14% zaposlenih, u inženjerskim disciplinama 20%, a u obradi podataka i veštačkoj intelinciji 32%. Izveštaj je pokazao i da je ženama daleko teže nego muškarcima da dobiju radno mesto u nekom od takvih "poslova budućnosti"\nJedini jaz koji je u dobroj meri zatvoren je onaj koji se odnosi na pristup žena obrazovanju i na zdravstvene uslove. Tako je 37 zemalja postiglo punu rodnu ravnopravnost u oblasti obrazovanja, a u pogledu zdravstvenih uslova to je globalno postignuto 95%.\nKao region, i dalje najbolje rezultate pokazuje Zapadna Evropa, koja je, kako pokazuje izveštaj, "zatvorila" ukupno 77,6% jaza između polova. Sledi Severna Amerika, koju čine SAD i Kanada, sa 76,4%.\nU Latinskoj Americi i Karibima je ukupan rodni jaz, koji pokazuje položaj žena po sva četiri primenjena kriterijuma, zatvoren 72,1%, a u Istočnoj Evropi i Centralnoj Aziji 71,2%.\nNa začelju su Južna Azija, i Bliski istok i Severna Afrika, koji su zatvorili jedvna nešto više od 60% jaza između polova.\nIako su razlike naizgled male, veliku ulogu igra i brzina progresa u uspostavljanju rodne ravnopravnosti pa će Zapadnoj Evropi sa sadašnjim trendom biti potrebne 52 godine da potpuno zatvori postojeći jaz, a Istočnoj, iako zaostaje samo nekoliko procenata, više od 134 godine, navodi se u izveštaju.\nRomske izbeglice iz Ukrajine nepoželjne u zemljama Višegradske grupe\nUjedinjeni u različitosti, moramo se zalagati jedni za druge\nRekordan broj žena u parlamentu Slovenije\nŠpanija prva u Evropi uvodi bolovanje zbog bolnih menstraucija\nAustrijske države traže ukidanje zabrane marama u obdaništima\nFestival Mirëdita, dobar dan! u Beogradu od 25. do 28. maja\nPokrenut projekat Promovisanje mreže zelenih staza Zapadnog Balkana\nVulin: EU nema moralno pravo da traži da Srbija uvede sankcije Rusiji\nUručene nagrade najboljima na konkursu Zamislite budućnost Evrope\nHandelsblat: Srbija bi u evrointegracijama mogla da postane nova Turska\nVeć se vide izazovi posle Makronovog reizbora\nMihajlović: Obustava isporuke gasa Bugarskoj ne utiče na snabdevanje Srbije


POKRENUT POSTUPAK PROTIV PORODICE ĐUKANOVIĆ - PV Informer POKRENUT POSTUPAK PROTIV PORODICE ĐUKANOVIĆ - PV Informer\n1 dan pre 778 pregleda Izvor: PV Informer\nOsnovno državno tužilaštvo u Podgorici pokrenulo je postupak protiv Blaža Đukanovića i Mila Đukanovića, zbog sumnji u kriminalno udruživanje, utaju poreza i zloupotrebu službenog položaja, koji je inicirala Alternativa Crna Gora. Alternativa je optužila porodicu Đukanović da raspolažu imovinom vrijednom 25.000.000 Eur za koju nemaju porijeklo novca.\n„Primjetili smo da je G-din Aco Đukanović napustio Crnu Goru, da je prodao svoje učešće u svim preduzećima koje ima (osim jednog manjeg) i napustio Crnu Goru. Koliko znamo trenutno se nalazi u Luksemburgu. Zato smo tražili zadržavanje ovih lica iz straha da će napustiti zemlju“, naveli su iz Alternative.\nNaglašavaju da će pratiti razvoj ovog slučaja, jer znaju da porodici Đukanović slijedi hapšenje za još krivičnih djela u inostranstvu.\n„Očekujemo da Tužilaštvo odradi svoj dio posla. Uskoro pokrećemo još slučajeva finansijskih zloupotreba i krađe državne imovine…!“, poručili su iz Alternative.


POČELE PROMENE NA "EMIRATIMA": Arsenal smenio sportskog direktora | Novosti.RS\nSanljehi, koji je u Arsenal došao 2017. godine iz Barselone, izjavio je da je "ponosan i zadovoljan svojim doprinosom u poslednje tri godine".\nArsenal je naveo da će funkciju sportskog direktora preuzeti izvršni direktor Vinaj Venkatsešam koji je u klubu od 2010. godine.\nMeđutim, britanski mediji navode da je izvesno da će posao obavljati tehnički direktor Arsenala Edu.\nArsenal planira da učini velike rezove i otpusti 55 radnika zbog pandemije virusa korona.\nfudbal FK Arsenal engleski fudbal Premijer liga\nDRAMA NA LINIJI 79: Putnik poprskao vozača suzavcem po licu


Firme u Srbiji neće opstati bez promene poslovnih modela usklađenih sa potrebama potrošača i novim tehonološkim trendovima! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tFirme u Srbiji neće opstati bez promene poslovnih modela usklađenih sa potrebama potrošača i novim tehonološkim trendovima!\nO značaju promena poslovnih modela koji će biti usklađeni sa potrebama potrošača i novim tehonološkim trendovima, govoriće učesnici najveće regionalne posvećene korporativnim inovacijama, koja će biti održana 22. oktobra.\nO potrazi za novim poslovnim modelima za InfoBiz su govorili Kosta Andrić iz ICT Huba koji je organizatori skupa, i Igor Tomić iz VIP mobajla, koji će predstaviti inovacije te kompanije.\n„Danas kada rezervišemo smeštaj, kada putujemo jako nam je stalo šta su drugi putnici ostavili kao komentar, turističke agencije sve manje prodaju, rezervišemo direktno hotele.\nTu su na primer i promene na taksi tržištu, putnici će očekuju da znaju ko ih vozi, kakva je uluga i koliko će ih koštati. Korisnici su navikli na činjenicu da im se servira proizvod ili usluga na način koji oni očekuju i kada im odgovara“, kaže Andrić.\nNa kraju krajeva, i telekomunikacije su izgubile prihode jer se mi dopisujemo preko Whatsupa i Vajbera, sve manje telefoniramo, dodaje gost InfoBiza.\nNeke kompanije koje su zarađivale na jedan način moraju brzo da se prilagode promenama i da kreiraju skup aktivnosti, a to je zapravo biznis model koji bi njih na tržištu činio jedinstvenim, da ponude vrednosti koja ne mogu lako da se kopiraju, kaže Amdrić.\nDodaje da ti koji kopiraju su mlade tehnološke kompanije koje kao pirane grickaju način na koji mi sada zarađujemo. „Zato je važno da tu temu aktuelizujemo“.\nIgor Tomić kaže da je VIP Mobile jedna od kompanija koje uvode inovativne modele poslovanja.\nKao prvo što smo uradili kada smo osnovali kompaniju bilo je organizovanje poslovne jedinice koja ima za cilj da pronalazi nove izvore prihoda, van uobičajenih telekom biznis modela, i već imamo prve rezultate u vidu klauda, sekjuritija, pametne kuće i nekih drugih rešenja, kaže, dodajući da to nije dovoljno.\nMi pored toga očekujemo i od zaposlenih da imaju kreativne ideje, podstičemo ih da predlažu, a ako neka od tih ideja bude prihvaćena, omogućujemo im da sa stručnim timom rade na razvijanju te ideje umesto svog redovnog posla, dodao je.\n„Stalno tražimo nove startap nove mlade ljude“, kaže Tomić dodajući da im nude mogućnost finansiranja, da dobiju novu energiju i nove ideje.\nA kome treba da se obrate kompanije kojima treba ekspertiza u uvođenju novih poslovnih modela?\nMi organizujemo ovu konferenciju kako bi se ljudi okupili i formirali zajednicu ljudi i delili najbolja iskustva, šta je funkcionisalo a šta ne, da li je to inoviranje zaposlenih, da li je to saradnja sa eksternim partnerima, kaže Andrić.\nNe postoji čarobni lek koji ćemo svi popiti kako bi uspeli, već svaka kompanija mora da testira i pronađe put koji će biti najbolji za nju, ali da bude spremna nekada i da pogreši, zaključio je Andrić.\nSrbija u narednih 5 godina gradi novih 500 kilometara auto-puteva: Evo gde…


„Amazon“ povlači deo poslovanja iz Kine - 02.06.2022, Sputnik Srbija\n„Amazon“ povlači deo poslovanja iz Kine\nPlatforma „Amazon“ saopštila je da će od danas prestati da snabdeva trgovce na malo u Kini svojim „Kindl“ riderima i da će sledeće godine zatvoriti svoje... 02.06.2022, Sputnik Srbija\nKompanija je odluku objavila na svom zvaničnom „Vi čet“ nalogu, nije navela konkretan razlog, ali je rekla da prilagođava strateški fokus svog poslovanja i da će se nastaviti njene druge poslovne linije u Kini, prenosi agencija Rojters.Kako se navodi u saopštenju, „Kindl Čajna“ onlajn knjižara prestaće da prodaje elektronske knjige od 30. juna sledeće godine, iako će kupci moći da nastave da preuzimaju sve kupljene knjige još godinu dana nakon toga.Dodaje se da će takođe ukloniti aplikaciju „Kindl“ iz kineskih prodavnica aplikacija 2024. godine.Dodao je da će sa njihovim portfeljem preduzeća u Kini, nastaviti da inoviraju i investiraju tamo gde mogu da pruže vrednost njihovim klijentima.Kako navodi britanska agencija, portparol je odbio dalje da komentariše odluku, prenosi Tanjug.\nekonomija, svet, svet – ekonomija, kina, amazon\n© AP Photo / Reed SaxonLogo kompanije "Amazon"\nPlatforma „Amazon“ saopštila je da će od danas prestati da snabdeva trgovce na malo u Kini svojim „Kindl“ riderima i da će sledeće godine zatvoriti svoje onlajn prodavnice elektronskih knjiga za korisnike iz te zemlje.\nKompanija je odluku objavila na svom zvaničnom „Vi čet“ nalogu, nije navela konkretan razlog, ali je rekla da prilagođava strateški fokus svog poslovanja i da će se nastaviti njene druge poslovne linije u Kini, prenosi agencija Rojters.\nKako se navodi u saopštenju, „Kindl Čajna“ onlajn knjižara prestaće da prodaje elektronske knjige od 30. juna sledeće godine, iako će kupci moći da nastave da preuzimaju sve kupljene knjige još godinu dana nakon toga.\nDodaje se da će takođe ukloniti aplikaciju „Kindl“ iz kineskih prodavnica aplikacija 2024. godine.\n„Ostajemo posvećeni našim klijentima u Kini. Kao globalni biznis, povremeno procenjujemo našu ponudu i prilagođavamo se, gde god da poslujemo“, rekao je portparol „Amazona“ u saopštenju poslatom imejlom.\nDodao je da će sa njihovim portfeljem preduzeća u Kini, nastaviti da inoviraju i investiraju tamo gde mogu da pruže vrednost njihovim klijentima.\nKako navodi britanska agencija, portparol je odbio dalje da komentariše odluku, prenosi Tanjug.


Derbi Mančestera - Kladite se na isključenje! - Sportske.net\nDerbi Mančestera - Kladite se na isključenje!\nZa vikend nas očekuje mančesterski derbi a četiri dana pre utakmice već je doneta odluka ko će deliti pravdu na "Old Trafordu". Sudeći po do sada viđenom u tekućoj sezoni možete se kladiti da će glavni arbitar nekoga ranije poslati na tuširanje.\nReal žrtvuje Iska zbog Rojsa?Belgijska senzacija na meti Junajteda?Klop zna šta bi hteo!Klop zna šta bi hteo!Sitiju dovoljno poluvreme!\nPredstojeći vikend u Premijer ligi obeležiće mančesterski derbi koji se u nedelju od 17 časova igra na "Old Trafordu".\nImajući u vidu trenutno stanje na tabeli jasno je da će "Teatar snova" u nedelju postati "bokserski ring" u kojem će se naći "Crveni Đavoli" i "Građani".\nSam po sebi susret 32. kola Premijer lige između Mančester Junajteda i Mančester Sitija obilovaće tenzijama pa eventualna isključenja nisu nešto što se ne bi moglo očekivati.\nKada se, međutim, doda podatak o tome ko je delegiran za glavnog arbitra nedeljnog susreta postaje jasno da se možete kladiti na to da poslednji sudijski zvižduk na terenu neće čuti 22 fudbalera.\nČast i obavezu da sudi mančesterski derbi dobio je Mark Klatenburg koji je u tekućoj sezoni čak tri puta pokazivao crvene kartone igračima Mančester Junajteda ili Mančester Sitija.\nOba crvena kartona koje je Klatenburg pokazao u Premijer ligi u tekućoj sezoni dobili su izabranici Luja Van Gala, Luk Šo i Tajler Bleket, dok je kapiten "Građana" nedavno iksljučen dok je nastupao za nacionalni tim.\nMarku Klatenburgu će u nedelju pomagati Sajmon Bek i Džejk Kolin, dok će Džonatan Mos obavljati ulogu četvrtog arbitra.


Indjija.net | Vesti | NASTAVAK DOBRE SARADNjE: Značajna pomoć opštine pčelarima Inđije\nNASTAVAK DOBRE SARADNjE: Značajna pomoć opštine pčelarima Inđije\nU poslednjih godinu i po dana broj registrovanih pčelinjih košnica u opštini Inđija uvećan je tri puta, a jedna od najvažnijih zasluga zašto je to tako pripada lokalnoj samoupravi koja je od prošle godine uvela brojne finansijske podsticaje.\nOvog puta, uz pomoć Pokrajinskog sekretarijata za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Opština Inđija je uručila preparate Varotom i Forsatom za zaštitu pčela od štetočina a koje se koriste u ovo doba godine.\nLokalno rukovodstvo nastaviće i ove godine da podstiče razvoj pčelarstva, kako kroz novčana sredstva tako i u pripremi dokumentacije i lobiranju za dobijanje podsticaja na konkursima na kojima inđijski pčelari konkurišu, rekao je u izjavi nakon sastanka sa pčelarima Vladimir Gak, predsednik opštine Inđija.\n„Ono na šta smo ponosni jeste da je naš budžet za poljoprivredu jedan od najvećih u Pokrajini i što je još važnije, potpuno se iskoristi. Pčelarima smo obećali da će svake naredne godine budžet za njih biti sve veći, a povećanje broja košnica i pčelara pokazuje da smo na dobrom putu“, zaključio je Gak.\nMed i pčelinji proizvodi su zdrave namernice, a osim kvalitetne ishrane pčelarstvo nudi mogućnost za dodatni prihod kućnom budžetu. Predsednik udruženja pčelara „Roj“ Dragan Vučenović rekao je da je za razvoj pčelarstva neophodna pomoć Opštine, a da je današnja podrška u vidu preparata za pčele jedna u nizu koja se realizovala u prethodne 2 godine.\n„Lokalna samouprava je prepoznala značaj našeg rada a prošlogodišnji povraćaj od 50 posto na uložena sredstva je uslovilo da se sve više mladih okreće ovom pozivu“, istakao je Vučenović i dodao da su svi pčelari koji su prošle godine konkurisali na opštinskom konkursu dobili podsticaje.\nInđijsko udruženje pčelara je napredovalo kako u broju košnica(za godinu i po dana sa 1500 na 4500 košnica) tako i u broju registrovanih pčelara, tako da ih je trenutno 88. Zanimljivo je istaći da se aktivnim pčelarenjem bavi desetak žena koji su nosioci poljoprivrednog gazdinstva, što jasno pokazuje da pčelarstvo u Inđiji napreduje u svakom segmentu.


Srpski vojnici na protiv-vazdušnoj obuci u Rusiji - Ceopom Istina\nSrpski vojnici na protiv-vazdušnoj obuci u Rusiji\nNaslovna / Vesti / Srpski vojnici na protiv-vazdušnoj obuci u Rusiji\nObjavljeno: 12/09/2019, 08:51\nPripadnici Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane (RV i PVO) Vojske Srbije nalaze se u Rusiji gde učestvuju u rusko-srpskoj vežbi PVO „Slovenski štit 2019”, javlja ruska agencija TASS pozivajući se na informacije iz Ministarstva odbrane Ruske Federacije.\nKako je objašnjeno, tokom vežbe posluge raketnih sistema se suočavaju sa simuliranim masovnim vazdušnim napadom. Izvešće probna lansiranja u teškim uslovima za gađanje ciljeva na malim i velikim visinama, uključujući balističke mete i one koje manevrisanjem izbegavaju pogodak sistema PVO.\nOvo je prvi put da je saopšteno da se pripadnici Vojske Srbije obučavaju na savremenim ruskim sistemima PVO. Doduše, još u vreme NATO agresije grupa starešina poslata je u Rusiju na obuku ali se na tome sve i završilo jer Rusija u vreme Borisa Jeljcina nije bila voljna da SR Jugoslaviji isporuči te sisteme.\nObuka je nastavljena i posle rata, pa tako i danas u Vojsci Srbije ima starešina koji su obučavani za čuveni raketni sistem S-300, ili domaćoj javnosti manje poznati „tor”.\nVojna saradnja sa Rusijom je u prvoj deceniji ovog veka praktično zamrla, a intenzivirana je pre nekoliko godina i sada je na visokom nivou, po nekim parametrima većem nego što je bila u vreme SFRJ i SSSR-a. Održavaju se zajedničke vežbe, Rusija je donacijom šest „migova 29” praktično spasila lovačku avijaciju Srbije.\nRuski raketni sistem PVO „pancir” (Foto EPA/Alexander Zemlianchenko)\nAli, kruna nabavke ruskog naoružanja trebalo bi da bude novi raketni sistem PVO koji bi zamenio vremešne sisteme „neva” i „kub”, ipak i dalje pouzdane – što se pokazalo na bojevom gađanju u Bugarskoj u junu. U medijskim spekulacijama licitiralo se praktično svim sistemima koji bi mogli da se nabave za VS, pa i sa S-400 i „pancirom S”.\nOvaj potonji sistem spada u kategoriju hibridnih, na vozilu platformi nalaze se i topovi i rakete.\nSvoju upotrebnu vrednost pokazao je u Siriji, gde su prema medijskim izveštajima „pancirom” obarani dronovi sa eksplozivom, inače male „teško uhvatljive” mete, koje su ekstremisti slali na rusku bazu Hmejmim.\nSistem S-400 je važan adut na geopolitičkoj sceni. Žele ga mnoge regionalne sile kao što su Indija ili Saudijska Arabija, kupila ga je Kina a odluka Turske, članice NATO-a, da ga nabavi zategla je vojne odnose Ankare i Vašingtona do maksimuma.\nU Ministarstvu odbrane je, u vezi sa vežbom u Rusiji, za „Politiku” kratko rečeno da je reč o delu redovnih aktivnosti usmerenih ka obučavanju i podizanju sposobnosti pripadnika Vojske Srbije.\nIzvor: Politika/Večernje Novosti\nOstavite komentar na Srpski vojnici na protiv-vazdušnoj obuci u Rusiji


Hotel za Leinfelden-Echterdingen (Немачка) : 16 pronađenih hotela\nAirport-Hotel Stetten Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Airport-Hotel Stetten pronaći ćete sve usluge, a posebno: Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Na 8 minuta kolima udaljenosti o...Još informacija\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Leinfelden-Echterdingen, a nalazi se u ulici Geranienstr.10, na samo 10 minuta hodom od centra grada.Villa Walter ima 2 soba/e/u. Cene se kreću od 4 225 dinar...Još informacija\nFlair Hotel Alber Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Flair Hotel Alber pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Sobe za nepušače, Besplatan parking. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Sa kapacitetom od 36 sob...Još informacija\nNödinger Hof Hotel sa 3 zvezdice\nU hotelu Nödinger Hof pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Kategorija mu je tri zvez...Još informacija\nStil hotela Hotel Drei Morgen je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Na 8 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Bahnhofstr...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Leinfelden-Echterdingen (Немачка) : 16 pronađenih hotela


Normalizovan saobraćaj u tunelu 1. mart\nZavršen je uviđaj saobraćajne nezgode koja se dogodila u tunelu 1.mart na autoputu A-1 smjer Zenica – Kakanj, pa se sada na ovoj dionici saobraća bez zastoja.\nZbog saobraćajne nezgode koja se dogodila u mjestu Donji Čevljanovići na magistralnom putu M-18 Olovo – Srednje, saobraća se jednom trakom-naizmjenično.\nZbog saobraćajne nezgode koja se dogodila u mjestu Šićki Brod na magistralnom putu M-1.8 Šićki Brod – Plane, saobraća se jednom trakom-naizmjenično.\nI na ostalim dionicama gdje se izvode sanacioni radovi obavezno je poštivanje postavljene signalizacije.\nPojačana je frekvencija vozila na ulazu u BiH na graničnim prijelazima: Velika Kladuša, Bosanska Gradiška i Bosanski Brod.\nNa ostalim graničnim prijelazima zadržavanja su do 30 minuta. Iz sigurnosnih razloga obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse na saobraćajnicama prema i od mosta graničnog prijelaza Brčko – Gunja, saopćeno je iz IC BIHAMK-a.


O TELENORU O NAMA DRUŠTVENA ODGOVORNOST TELENOR FONDACIJA VESTI SIMBOLIČNOM SADNJOM NAJAVLJENA AKCIJA „POSADI SVOJ HLAD“\nBeograd, 5. oktobar 2021 – Simboličnom sadnjom japanske trešnje u Parku Ušće predstavnici nevladine organizacije Zeleni Razvojni Centar i Telenor fondacije najavili su akciju pod nazivom „Posadi svoj hlad“. Telenor fondacija obezbedila je sredstva za 6.000 sadnica belog jasena, koje će biti podeljene građanima tokom novembra u više od 100 gradova i opština na teritoriji Srbije, i to istog dana, u isto vreme.\n„Želimo da ukažemo građanima na važnost zdrave životne sredine i damo im priliku da se direktno uključe u rešavanje problema zagađenog vazduha u urbanim sredinama. Većina stanovnika Srbije nikada nije posadila drvo. Želimo da omogućimo svima koji su zainteresovani, na teritoriji cele Srbije, da dobiju sadnicu uz upustvo, jer svako ko makar jednom posadi drvo drugačije će razmišljati o važnosti zelenila u svojoj sredini. Hvala Telenor fondaciji što je prepoznala važnost ovog projekta i podržala ga obezbedivši sredstva za 6.000 sadnica“, rekao je Predrag Ratić iz Zelenog razvojnog centra.\nKroz konkurs „Zamisli sve“ Telenor Fondacija pruža podršku inovativnim i održivim rešenjima koja za cilj imaju prevazilaženje trenutnih društvenih izazova iz oblasti obrazovanja, socijalne inkluzije društveno ugroženih grupa, kulture i umetnosti i zaštite životne sredine.\n„Akcija „Posadi svoj hlad“ će angažovati građane u stvaranju zdravije životne sredine, i u tome je njen najveći značaj. Pružanje podrške projektima koji za cilj imaju zaštitu životne sredine i saradnja sa partnerima koji dele naše vrednosti su jedan od prioriteta rada Telenor fondacije. Iskoristila bih priliku da pozovem sve zainteresovane da se priključe ovoj akciji i na taj način doprinesu boljem kvalitetu života svojih sugrađana, ali i generacija koje dolaze“, rekla je Milica Begenišić, menadžerka Telenor fondacije.\nSvi zainteresovani građani se o detaljima podele sadnica mogu informisati putem Facebook stranice i Instagram profila akcije „Posadi svoj hlad“.\nSadnja japanske trešnje u Parku Ušće


Reković iz „1 od 5 miliona“ napala Vesića, a Šapić ga branio: „Vesić ima pravo to da uradi!“ – Gerila\nGerila > Politika > Reković iz „1 od 5 miliona“ napala Vesića, a Šapić ga branio: „Vesić ima pravo to da uradi!“\nReković iz „1 od 5 miliona“ napala Vesića, a Šapić ga branio: „Vesić ima pravo to da uradi!“\nobjavljeno na May. 24, 2020 u 1:40 pm 24/05/2020\nLider Srpskog patriotskog saveza (SPAS) Aleksandar Šapić branio je danas zamenika gradonačelnika Gorana Vesića, rekavši da Vesić ima pravo da izmesti Stari savski most u park!\nŠapiću je to bio argument kada je ušao u raspravu sa Valentinom Reković, predstavnicom Pokreta „1 od 5 miliona“. Rekovićeva je napala Vesića, kazavši da nema pravo da radi šta mu padne na pamet, protivno mišljenju struke, a Šapić je zamenika gradonačelnika branio rečima da on na to ima pravo jer je to „politička odluka“.\nNaime, Rekovićeva je u jutarnjem programu na TV Prva predstavljala koncept četvrte grane vlasti koji „1 od 5 miliona“ zagovara, a po kojem bi stručnjaci, koje bi birali direktno građani, činili tu granu vlasti i imali bi mehanizme nadzora izvršne, zakonodavne i sudske vlasti. Kako je istakla Rekovićeva, tri grane vlasti ne funkcionišu jer je partijska knjižica ušla svuda, a četvrta grana vlasti imala bi mehanizme kontrole i reagovanja u smislu da blokira neku odluku ili projekat koji je štetan po građane.\nŠapić je za to rekao da je „nemoguće“, da se slaže da treba da imamo stručne ljude ali da politiku kreiraju političari.\n„Arhitekta projektuje ono što mu traži onaj koji ga je angažovao, vozač autobusa je stručan za to ali ne može da vozi gde on hoće…“, govorio je Šapić.\nReković je pokušala da ga ispravi i objasni kako bi to funkcionisalo na primeru Starog savskog mosta koji Vesić hoće da izmesti u park. Ako struka kaže da je to nepotrebno, da most može da funkcioniše uz rekonstrukciju tu gde jeste, a da se novac preusmeri u na primer izgradnju mosta kod Trmbasa gde ga nema, onda bi četvrta grana vlasti mogla Vesiću da kaže NE MOŽE. U prevodu, da ne mogu političari mimo struke i građana da rade šta im padne na pamet.\nNa to je lider SPAS-a stao u odbranu Vesića, kazavši:\n„To je politička odluka, Vesić ima pravo da to uradi. To je politička odluka“.\nOstaje nejasno da li je Vesićevo pravo da izmešta Stari savski most u park Šapić branio u ime starih dana, kada su obojica bili deo Demokratske stranke dok je bila na vlasti.\nAntić (Metla 2020): Krušik primer korupcije državnog vrha\nDJB: Radulović nije rekao da izlazimo na izbore, tek ćemo odlučivati o tome