2001/11/22 05:25 Novi elementi u odnosima sa Tiranom nakon kosovskih izbora\nTHU, 22 NOV 2001 05:25:05 GMT\nNovi elementi u odnosima sa Tiranom nakon kosovskih izbora\nZahtev upu�en od strane predsednika pobedni�ke partije na izborima od 17. novembra na Kosovu Ibrahima Rugove da svet treba da prizna nezavisnost Kosova, nije nai�ao na pozitivan zvani�an i javan odjek ni u dr�avi gde se uop�te smatra da se sa tim sla�e, dakle u Albaniji. Vlada i premijer Ilir Meta su u svom pozdravu nakon objavljivanja rezultata parlamentarnih izbora na Kosovu pozitivno ocenili demokratski razvoj i u�e��e manjina na ovim izborima, kao i zna�aj demokratskih institucija koje �e se konstituisati nakon ovih izbora. Vlada je �ak spomenula i primenu Rezolucije 12 44 Saveta bezbednosti OUN i potrebu izgradnje jednog demokratskog i evropskog Kosova. Samo je predsednik Rexhep Maidani, koji je u stvari stalno i�ao korak napred u zvani�nim stavovima Albanije prema Kosovu, oti�ao jo� dalje 17. novembra uve�e, izjasniv�i se u prilog volje naroda Kosova koji �e voditi samoopredeljenju na putu prema nezavisnosti.\nOd glavnih politi�kih partija samo je Sali Berisha, predsednik glavne partije opozicije, Demokratske partije, koja je i saveznik Demokratskog saveza Kosova, izneo da je pobeda Rugove pobeda nezavisnosti. S druge strane, veliku zbunjenost je izazvao predsednik Socijalisti�ke partije Fatos Nano koji je svakodnevno odr�avao politi�ke mitinge i susrete i koji nije na�ao za shodno ni jednom re�ju da pozdravi izbore od 17. novembra na Kosovu.\nUzdr�ani entuzijazam koji je u Albaniji usledio nakon okon�anja parlamentarnih kosovskih izbora, daleko je od trijumfalizma koji je u vezi njih zapa�an na Kosovu. Sve zna�ajnije institucije, od predsednika, premijera, ministarstva inostranih poslova i parlamenta, pa do svih politi�kih partija u Tirani, uistinu su po�urili da pozdrave izbore na Kosovu, kao pobedu demokratije, ali svi oni izgleda da ose�aju da sada odnosi izme�u Albanije i Kosova nakon tamo�njih izbora ulaze u jednu novu fazu i da �e imati druga�iji karakter, �to �e zahtevati i druga�iji tretman u institucionalnom smislu ovih odnosa. I �tampa u Tirani, koja je prvog dana nakon izbora posvetila �itave prve stranice odvijanju parlamentarnih izbora na Kosovu, ve� drugoga dana izbore na Kosovu nije imala na prvim stranicama. �ak i zahtev Ibrahima Rugove iznet na njegovoj prvoj Konferenciji za �tampu nakon izbora, da svet sada treba da prizna nezavisnost Kosova, nije nai�ao na odjek u ovda�njoj �tampi.\nPostoji nekoliko razloga za ovaj uzdr�ani entuzijazam u Tirani oko parlamentarnih izbora na Kosovu. U stvari, treba priznati da to ne dolazi zbog promena u strategiji Tirane kao ni Pri�tine oko budu�eg statusa Kosova. Jednako, kako u Pri�tini tako i u Tirani, ljudi su mi�ljenja da je najbolji put razvoja Kosova njegova nezavisnost od Srbije. Ali zvani�ni krugovi u Tirani su skloni da to ne izra�avaju javno, jer �ele da budu na istim talasima sa me�unarodnom zajednicom koja se izjasnila da nije za nezavisnost Kosova.\nParrlamentrani izbori od 17. novembra na Kosovu donose jedan novi element u bilateralnim odnosima izme�u Albanije i Kosova. Ovaj elemenat se ti�e novih zakonodavnih i izvr�nih struktura koje �e se sada izgraditi na Kosovu. Do sada, odnosi izme�u Albanije i Kosova su se gradili na partijskoj osnovi i �ak i Vlada i predsedni�tvo i parlament Albanije su bili primorni da odr�avaaju veze sa kosovskim politi�kim partijama i svim krilima kosovske politike. Nakon sada�njih izbora na Kosovu, postoja�e jedan predsednik, jedna vlada i jedan parlament, koji su na kraju krajeva dr�avne institucije i homologne institucije u Albaniji �e uspostaviti veze upravo sa njima.\nTo �e na jedan ili drugi na�in ovim odnosima dati novu intonaciju koja �e se pribli�avati odnosima dr�avnog karaktera. Uistinu, Kosovo ne�e imati ministarstvo inostranih poslova ili odbrane, ali �e ono uspostaviti odnose u oblasti privrede, finansija, nauke, trgovine, obrazovanja, kulture itd., koja �e pokrivati nova ministarstva. Ovi odnosi �e biti bilateralni i direktni izme�u odre�enih resora i �ef UNMIK-a, koji je realni predsednik kosovske administracije nema razloga da ih ne ohrabruje. Utoliko pre �to �e se, polaze�i od glavnog cilja Rezolucije 12 44 Saveta bezbednosti OUN tj. transfera vlasti od �efa UNMIK-a na kosovske institucije, prostor i intezitet bilateralnih odnosa izme�u Albanije i Kosova stalno �iriti.\nEfekti ovog novog elementa u odnosima izme�u Albanije i Kosova nakon uspostavljanja novih institucija na Kosovu o�ekuje se da budu pozitivni u stabilizaciji situacije na Kosovu, i posebno u projektima njegovog ekonomskog razvoja. Sve tri glavne politi�ke partije na Kosovu, Demokratski savez Kosova Ibrahima Rugove, Demokratska partija Kosova Hashima Tha�ija i Alijansa za budu�nost Kosova Ramusha Haradiunaja su tokom predizborne kampanje iznele kao jedan od glavnih programskih prioriteta izgradnju puta koji povezuje Pri�tinu sa lukom Dra� u Albaniji. Istovremeno, Demokratski savez Kosova je planirao da zatra�i od Tirane da dodeli slobodnu zonu za Kosovo u luci Dra�.\nRazumljivo je da ovi novi odnosi izme�u Albanije i Kosova nakon izbora, koje �e imati svoje zakonodavne i izvr�ne institucije, mogu doneti neku vrstu nove brige u odnosima izme�u Albanije i Beograda koji, kako se zna, nije odustao od vra�anja svoje kontrole i suvereniteta nad Kosovom. Tirana se nalazi u te�koj poziciji, jer svako njeno unapre�enje u odnosima sa Kosovom mo�e stvarati probleme u odnosimma sa Beogradom, kao �to i svako unapre�enje odnosa Tirane sa Beogradom, mo�e izazvati nezadovoljstva i zategnutost u odnosima sa Kosovom. Prva proba o stavu i politici Tirane u tom pravcu, mogla bi biti poseta albanskog premijera Ilira Mete Beogradu koja bi se prema izvorima pri albanskoj Vladi mogla ostvariti narednog meseca.\nMe�utim, analiziraju�i dosada�nje stavove Vlade u Tirani, izgleda da je ona odlu�na da ide napred u oba pravca, jer koliko god da to izgleda �udno na prvi pogled, u njenom je interesu da unapredi odnose kako sa Kosovom tako i sa Beogradom.


Beta\t 24. novembra 2015. 11:15\nVojni analitičar Aleksandar Radić ocenio je danas da je odluka da se obori ruski avion Su-24 na granici sa Sirijom doneta na nacionalnom nivou, i da je to samo odluka Turske, a ne NATO, iako je ta zemlja veoma važan član tog vojnog saveza.\n“To je stav Turske, koji je veoma tvrd prema ruskim aktivnostima u regionu. Turska je duboko upetljana u sve što se dešava, zainteresovana je strana i nimalo nije nevina u svemu što se dešava, ali je to, kakav je odnos turske i Islamske države, prećutno gurnuto u drugi plan”, rekao je Radić agenciji Beta.\n“Od početka ruskog angažovanja oni (Turci) su bili nezadovoljni i rekli su da neće tolerisati povredu vazdušnog prostora, čak ni ako je u pitanju povreda tehničke prirode, zbog meteo uslova ili prilikom sletanja. Sada je Turska odlučila da pokaže zube i nedostatak dobre volje prema angažovanju ruske avijacije”, rekao je on.\n“Biće burnih diplomatskih i medijskih udaraca, ali ne i promene stanja na terenu. Rusi će nastaviti da rade svoje, a Turska je pokazala koliko ima negativan stav o tome”, rekao je Radić.


URUGVAJCI PREGAZILI RUSE ZA PRVO MESTO U GRUPI: Saudijci slavili golom u poslednjoj sekundi meča, Salah dao gol pa spakovao kofere - PRess Serbia | PR PRess team\nURUGVAJCI PREGAZILI RUSE ZA PRVO MESTO U GRUPI: Saudijci slavili golom u poslednjoj sekundi meča, Salah dao gol pa spakovao kofere\nNa programu je bilo poslednje kolo u Grupi A na Mundijalu, a sastali su se Rusija – Urugvaj i Saudijska Arabija – Egipat. Urusi su slavili rezultatom 3:0, dok je u drugoj utakmici Sadijska Arabbija savladala Egipat golom u 95. minutu.\nUrugvaj je do trećeg trijumfa došao lakše nego očekivano, pogotkom Luisa Suareza iz slobodnog udarca u 10, autogolom Denisa Čeriševa u 23. i golom Edinsona Kavanija u 90. minutu.\nSve je bilo gotovo u 36. minutu kada je Igor Smoljnikov isključen, pa će Rusi sa druge pozicije u osmini finala čekati prvoplasiranog iz B grupe, Portugaliju ili Španiju.\nDrugi meč A grupe Saudijska Arabija – Egipat 2:1 ušao je u istoriju, jer je egipatski golman Esam El Hadari sa 45 godina postao najstariji igrač ikada na Svetskim prvenstvima.\nUz to, Hadari je uspeo i da odbrani penal Alsadu Al Muvaradu, ali to nije bilo dovoljno pošto su Saudijci preokrenuli rezultat posle vođstva i gola Mohameda Salaha, preko Al Faraja iz penala u 51. i Al Dasvarija u 95. minutu.\nTabela: Urugvaj 9 bodova, Rusija 6, Saudijska Arabija 3, Egipat 0.\nTagovigrupa a mundijal svetsko prevenstvo u fudbalu\nSRAMNA ODLUKA SVETSKE FUDBALSKE KUĆE! Evo kako su Albanci Džaka i Šaćiri kažnjeni za provociranje Srba!


Šešelj: Uputiti inicijativu za ukidanje Haškog tribunala - 11.02.2016, Sputnik Srbija\nLider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj smatra da Srbija treba da uputi inicijativu Savetu bezbednosti UN da se Haški tribunal što pre ukine, a da se svi... 11.02.2016, Sputnik Srbija\nvojislav šešelj, hag, vesti\n„Ono što se desilo u sudnici Haškog tribunala prevršilo je svaku meru i to je razlog više da Srbija uputi inicijativu Savetu bezbednosti UN da se Haški tribunal što pre ukine, da se svi preostali Srbi vrate u Srbiju, kao i da se vrate oni koji su poslati na izdržavanje kazne jer su u 95 odsto slučajeva osuđeni nevini srpski političari, vojni komandanti i policijski oficiri“, rekao je Šešelj.\nOn je istakao i da članovi Srpske radikalne stranke Vjerica Radeta, Petar Jović i Jovo Ostojić, čije izručenje traži Haški tribunal, dobrovoljno neće hteti da idu u\nHag i da će ih SRS u tome maksimalno podržati.\n„Ako neko bude pokušao nasilno da ih odvede, mi ćemo upotrebiti sva demokratska sredstva van parlamentarne borbe da ga u tome sprečimo. Mislim da su i (premijer Srbije Aleksandar) Vučić i njegova vlada svesni da to ne smeju da rade jer bi to bila teška istorijska ljaga od koje ne bi mogli da se operu“, rekao je Šešelj dodajući da troje radikala ne prave nikakve međunarodne probleme Srbiji, te da se radi o poštenim i ispravnim građanima.\nŠešelj smatra da „Vučić neće da dozvoli da na njega padne strašno prokletstvo koje je zadesilo Zorana Đinđića zbog isporuke Slobodana Miloševića, Vojislava Koštunicu zbog isporuke Zdravka Tolimira, Borisa Tadića zbog isporuke Stojana Župljanina, Radovana Karadžića, Ratka Mladića i Gorana Hadžića“.\nNa pitanje da li to znači da i dalje ima poverenja u Vučića, Šešelj je odgovorio da nema poverenja, ali da je premijer, za razliku od predsednika Srbije Tomislava Nikolića, rekao da bi odbio da ga izruči Haškom tribunalu.


"Struka" kaže: Izađite na izbore - Ozonpress :: internet portal\n„Struka“ kaže: Izađite na izbore\nTag: Darija, izbori, Kisić\nDa li je istina ili ne pokazaće se uskoro, tek u Srbiji se uveliko vode rasprave oko postupanja vlasti povodom epidemije virusa Covid 19. Počelo je sa uvođenjem vanrednog stanja i svih mera koje su predizumane, pa se nastavilo sa ukidanjem vanrednog stanja i ostavljanjem na snazi vanrednih mera i koliko sve to ima političku, a ne zdravstvenu pozadinu.\nNema sumnje da su tome doprinele i kontradiktorne izjave lekara članova Kriznog štaba Vlade Srbije povodom epidemije. Već u prvim danima vanrednog stanja i svakodnevnog zasedanja Kriznog štaba i držanja najpre otvorenih konferencija za novinare, a potom i konferencija za javnost bez prisustva novinara, pokazalo se da političari saopštavaju zdravstvene biltene, a lekari daju političke izjave.\nU svemu tome, dan za danom krunilo se ionako krhko poverenje građana u ono što nadležni u zdravstvu i državnoj i lokalnim vlastima pričaju i preduzimaju. Pre samo mesec i po dana, na oko 70 novoobolelih u Srbiji, slušali smo priču da Beograd neće imati dovoljno mesta na grobljima za žrtve korone, a poslednjih dve nedelje uz objavu da imamo preko 90 novoobolelih svakog dana ide poziv građanima da izađu na glasačka mesta.\nTokom predizborne kampanje u brojnim režimskim medijima najavljivano je da će pojedini članovi Kriznog štaba za epidemiju, postati ministri u budućoj Vladi Srbije. Među imenima budućih ministara najčešće se pojavljivalo ime dr Darije Kisić.\nZamenica direktora IZJZ Srbije dr Darija Kisić Tepavčević glasala je jutros i poručila da je važno da građani izađu na izbore!\nTako smo došli u situaciju da u trenutku kada se u Srbiji svakog dana uvećava broj novoobolelih od virusa Covid-19 „struka“ poziva da izađemo na izbore. U državi koja brine o zdravlju svojih građana svaki ozbiljan lekar bi rekao da su izbori faktor rizika i pozvao bi ljude da ne izlaze.\nAli ovo je Srbija…\nIzlaznost glasača do 13:00\nDO 16:00 izlaznost u Srbiji 34,06%, u Čačku 27,9%\nIVANJICA 21/06/2020 u 16:01 Odgovorite\nStruka kaže jedno a mozak kaže NE KORUPCIJI,KRIMINALU,\nhirurg 22/06/2020 u 07:02 Odgovorite\nPa, koeginice, ako se možemo tako nazvati, ja sam spec hirurgiju, a zna se da najlošiji studenti idu na spec iz virusologije, infektivne…jer tu niti ima nekog posla, niti se šta dešava…osim kada naiđe ovaj covid jednom u 50 godina


RTS :: Preminula Svetlana Đurđević Lukić\nDruštvo Preminula Svetlana Đurđević Lukić\nponedeljak, 26. sep 2016, 10:51 -> 11:06\nDirektorka i jedna od osnivačica nevladine organizacije Centar za istraživanje javnih politika, uticajna analitičarka i ekspertkinja za američku spoljnu politiku, ljudsku bezbednost i bezbednosne politike Svetlana Đurđević Lukić tragično je preminula u 53. godini, saopštio je Centar za istraživanje javnih politika.\nSvetlana Đurđević Lukić je devedesetih bila zapaženo ime srpskog novinarstva, dok je u Centru vodila brojne projekte, sa posebnim interesovanjem za one koji osvetljavaju najbitnije bezbednosne probleme, kako građana, tako i različitih društvenih grupa u Srbiji – mladih, Roma, LGBT i žena.\nKao neumorna aktivistkinja, bila je angažovana u različitim radnim grupama u Srbiji.\nBila je angažovana u vladinoj Radnoj grupi za izradu Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 Saveta bezbednosti UN 2016-2020 godine, kao i u Savetu Centra za spoljnu politiku i Foruma za međunarodne odnose pri Evropskom pokretu u Srbiji.\nRedovno je sarađivala i sa Kancelarijom OEBS-a za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR), Programom Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), Ženevskim Centrom za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DCAF).\nPre osnivanja Centra za istraživanje javnih politika Đurđević Lukić je radila kao istraživačica i savetnica pri Odeljenju za međunarodni razvoj škole za ekonomiju u Londonu, Institutu za spoljnu politiku u Filadelfiji, Centru za kontrolu pešadijskog oružja u Jugoistočnoj Evropi (SEESAC) i Misiji OEBS-a u Beogradu.\nTakođe, bila je angažovana na nekoliko projekata Ministarstva nauke, Ministarstva spoljnih poslova i Ministarstva odbrane i kao istraživačica i saradnica u Institutu za međunarodnu politiku i privredu, Institutu za strategijska istraživanja i Institutu Vinča.\nMagistrirala je politiku, bezbednost i integracije u Londonu, a usavršavala se na Kolumbija univerzitetu u Njujorku i Univerzitetu Oksford.\nDiplomirala je na Filozofskom fakultetu u Beogradu, na odeljenju za istoriju.\nU sredu, 28. septembra 2016. godine, trebalo je da brani doktorsku tezu na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, pod naslovom "Uloga Ujedinjenih nacija u izgradnji mira: Slučaj Istočni Timor".\n"Svetlanin odlazak je veliki lični i profesionalni gubitak, ne samo za Centar i njegove saradnike, već i širu javnost u Srbiji. Mi ostajemo duboko ožalošćeni zbog njene iznenadne i tragične smrti", navodi se u saopštenju Centra.


Rusi pobesneli: Ako Katar pošalje vojsku u Siriju počeće Treći svjetski rat\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Rusi pobesneli: Ako Katar pošalje vojsku u Siriju počeće Treći svjetski rat\nBliski istok, Rusija, Šam – Ministar inostranih poslova Katara Halid el Atij izjavio je juče da njegova zemlja ne isključuje vojnu intervenciju u Siriji. Izjava na prvi pogled deluje kao propagandistička, jer je Katar mala država, iako veoma bogata.\nPotencijal vojne intervencije Katara u Siriji mogao bi izazvati početak trećeg svetskog rata, tvrde neki mediji.\nMinistar inostranih poslova Katara Halid el Atij izjavio je juče da njegova zemlja ne isključuje vojnu intervenciju u Siriji. Izjava na prvi pogled deluje kao propagandistička, jer je Katar mala država, iako veoma bogata.\nMeđutim, Katar već pruža vojnu, finansijsku i političku pomoć sunitskoj opoziciji koja se bori sa sadašnjim liderom Sirije Bašara el Asadu. Svoje namere da uđu u rat protiv sadašnje vlasti u Damasku ranije su objavile Saudijska Arabija i Turska.


Inicijativa "Konstruisanje pametnih gradova" izdaje smernice za usvajanje novih tehnologija\nInicijativa „Konstruisanje pametnih gradova“ izdaje smernice za usvajanje novih tehnologija – Personal magazin\n„Konstruisanje pametnih gradova“, neprofitna globalna inicijativa koja se bavi sajber bezbednosnim izazovima u ovakvim tipovima gradova, objavila je smernice za usvajanje tehnologije pametnih gradova, razvijene u saradnji sa Alijansom za…\n„Konstruisanje pametnih gradova“, neprofitna globalna inicijativa koja se bavi sajber bezbednosnim izazovima u ovakvim tipovima gradova, objavila je smernice za usvajanje tehnologije pametnih gradova, razvijene u saradnji sa Alijansom za bezbednost u cloud-u (Cloud Security Alliance-CSA). Ovaj vodič omogućava organizacijama pregled ključnih elemenata potrebnih za implementaciju najboljih tehnoloških rešenja koja nose sa sobom mali rizik i izloženost sajber pretnjama.\nOčekuje se da će globalno tržište pametnih gradova porasti sa 411,31 milijardi u 2014. godini na 1134,84 milijarde američkih dolara u 2019. godini. Uzimajući u obzir ovaj očekivan porast, dokument koji je kreirala inicijativa „Konstruisanje pametnih gradova“ pružiće smernice javnim i privatnim organizacijama povodom planiranja i organizacije, kao i uskljađivanja tehnologija koje će biti korišćene u pametnim gradovima. Dokument pruža informacije o neophodnim testiranjima i procenama koje treba uzeti u obzir prilikom odabira najboljih i najbezbednijih proizvođača i tehnologija.\n„Tehnologija uveliko predstavlja sastavni deo naših gradova i od velike je važnosti da ona bude dobro zaštićena i obezbeđena. Smernice koje smo sastavili mogu koristiti organizacije širom sveta koje imaju za cilj da obezbede sigurnu tehnologiju za gradove”, izjavio je Cezar Cerudo (Cesar Cerrudo), član odbora inicijative „Konstruisanje pametnih gradova“ i šef tehnološkog odseka kompanije IOActive.\n„Ljudi su rešili da stvore neku vrstu utopijske sredine koju mi zovemo pametan grad. Ova sredina ima za cilj da unapredi naš razvitak i učinak do nivoa koji nije zabeležen do sada, što joj omogućuju savremeni informacioni sistemi i tehnologija. Stvaranje ove utopijske sredine predstavlja veliku posvećenost i izazov za sve učesnike, od građana do organizacija. Naš zadatak je da na najbolji mogući način razvijamo, štitimo i rukovodimo resursima, a to možemo uraditi odabirom najefikasnijih i najbezbednijih tehnologija. Upravo o tome govore naše smernice”, izjavio je Muhamed Amin Hasbini (Mohamad Amin Hasbini), saradnik inicijative „Konstruisanje pametnih gradova“ i stručnjak za bezbednost u kompaniji Kaspersky Lab.\n„Gradovi usvajaju nove tehnologije koje imaju veliki potencijal da poboljšaju bezbednost građana i kvalitet usluga koje se pružaju građanima, kao i da smanje troškove. Ovi novi pametni gradovi u sve većoj meri usvajaju tehnologiju „Internet stvari“ (Internet of Things) koja povezuje senzore u okviru cloud sistema i na taj način prikuplja relevantne informacije i automatizuje proceduru donošenja odluka. Pametni gradovi imaju veliki potencijal ali takođe donose i rizik usled korišćenja novih tehnologija. Alijansa za bezbednost u cloud-u ponosna je što će sarađivati sa inicijativom „Konstruisanje pametnih gradova“ na ovim smernicama koje se odnose na usvajanje novih tehnologija, sa ciljem da gradskim vlastima pruži neophodno znanje koje će im pomoći da odaberu najbolja tehnološka rešenja za svoje gradove”, dodao je Brajan Rasel (Brian Russell), predstavnik Alijanse za bezbednost u cloud-u (CSA) i glavni inženjer u odseku za rešenja za sajber bezbednost u kompaniji Lidos.\nNeke od smernica koje se nalaze u dokumentu inicijative „Konstruisanje pametnih gradova“ jesu:\nProces planiranja i odabira dizajna\nPrethodna istorija ranjivosti\nImplementacija, rad i održavanje tehnologije\nInicijativa „Konstruisanje pametnih gradova“ izdaje smernice za usvajanje novih tehnologija was last modified: November 19th, 2015 by Redakcija\nFinale takmičenja ESL South East Europe Championship održava se na BenQ monitorima


Slovenija: Vlada proglasila kraj epidemije, prva u EU\nSlovenačka Vlada zvanično je proglasila kraj epidemije koronavirusa. Ključne mere ostaju na snazi, ali jedno je veliko ograničenje ukinuto: državljani EU moći će preći granicu, uz neke izuzetke.\nU saopšenju Vlade izdatom nakon sednice u četvrtak uveče se navodi da „trenutna epidemiološka situacija omogućava opuštanje mera koje su bile hitne da sadrže i upravljaju Covid-19, ali one još uvek ne mogu da budu potpuno ukinute”.\nKonstatovano je da je u Sloveniji potvrđeno 35 slučajeva u proteklih 14 dana, dok je broj reprodukcije, koji pokazuje koliko ljudi u proseku zarazi pacijent, pao ispod 1.\nIako vladina uredba označava formalni kraj epidemije, koji je proglašen 12. marta u skladu sa zakonom o zaraznim bolestima, većina javnih zdravstvenih mera ostaje na snazi.\nVlada je rekla da će testiranje, traženje ugovora, izolacija, karantin za kontakte visokog rizika i fizičko distanciranje ostati ključne mere za borbu protiv epidemije.\nDrugom uredbom, Vlada je odlučila da dozvoli državljanima EU da pređu granicu na odabranim kontrolnim tačkama, okončavši politiku sedmodnevnog karantina. Državljanima trećih zemalja biće određen dvonedeljni karantin, sa izuzecima. Uredba će stupiti na snagu dan nakon što bude objavljena u Službenom listu, verovatno u petak.\nStanovnici EU mogu slobodno preći u Sloveniju iz Austrije, Italije i Mađarske na unapred utvrđenim kontrolnim tačkama, dok će većina državljana zemalja koje nisu članice EU morati da prođe obavezni 14-dnevni karantin, što je veliki korak za zemlju jer ubrzava ublažavanje ograničenja.\nPrema vladinoj uredbi usvojenoj kasno u četvrtak, na granici s Austrijom biće 19 kontrolnih punktova, devet na granici s Italijom i pet na granici s Mađarskom. Ove kontrolne tačke u velikoj meri odgovaraju kontrolnim tačkama na kojima putnici trenutno mogu prelaziti. Tri aerodroma i dve luke nalaze se među ulaznim lukama navedenim u vladinoj uredbi. Dekret takođe pokriva granicu Slovenije sa Hrvatskom, koja je spoljna granica EU, ali tamo se ne ograničava prelazak na određene kontrolne tačke.\nPrema novim pravilima, oni sa stalnim ili privremenim prebivalištem u EU dobijaće uputstva koje je izdao Nacionalni institut za javno zdravlje po ulasku u Sloveniju, ali neće im trebati karantin. „Kada takva osoba izjavi da ima koronavirus ili njegove simptome ili jasno pokazuje simptome, biće odbijena na granici ako nema stalno prebivalište u Sloveniji; oni koji to učine biće upućeni na medicinske usluge“.\nDržavljani trećih zemalja moraju proći obavezni dvonedeljni karantin, izuzev diplomata, pripadnika spasilačkih i bezbednosnih službi, onima koji prisustvuju sahrani, vozača kamiona i osoba sa potvrdama koje je izdalo nadležno slovenačko ministarstvo, a koje pokazuju da će pružati hitne usluge.\nNova politika će otvara put ponovnom pokretanju prekograničnog turizma, koji je zbog mera ograničenja kretanja širom sveta suspendovan na dva mjeseca.\nOdluka je zasnovana na proceni Nacionalnog instituta za javno zdravlje, ali iako je Vlada proglasila kraj epidemije, mere iz megaga stimulativnog paketa, koji je na snazi do kraja maja, biće produžene za mesec dana.\nSlovenija je prva evropska zemlja koja je proglasila kraj epidemije koronavirusa.\nJuče su neki medicinski radnici izrazili rezerve u iščekivanju takvog poteza, jer su neka ograničenja tek ukinuta, pa je teško reći šta će doneti ublažavanje mera./ibna


Koristan sajt za sve vize - strana 2 - Turističke vize - Putovanja.info\nKoristan sajt za sve vize\nZapočeo ljerka, 30 jul 2011\nU 11/11/2011 at 20:37, mocart7 je rekao/la:\npored svih korisnih informacija na nasem sajtu nije na odmet pogledati i ovaj sajt\ndeluje sazeto sve na jednom mestu\nmozda ga je vec neko preporucio ali ja ga nisam video\nAdresa je: http://www.koznazna.com/index.php/2015/10/05/vizni-rezim-srbije/ a imate i za englesko govorno posrucje, da li strancima treba viza za Srbiju:\nPostavljeno 2 nov 2017\nBez viza u Iran\nDobro je što sam čekao! Nadam se da će to biti uskoro, pa možda već za januar da planiram ovu divnu zemlju!\nBez viza u Iran - zvanično saopštenje\nIran Air startuje sa linijom Teheran - Beograd\nIran Air planira pokretanje letova iz Teherana za Beograd,\nposle dobijanja dozvole i očekuje se da će letovi krenuti tokom zimske sezone 2017/18.\nLetovi bi išli dva puta nedeljno.\nIran Air je objavio da će planiranu liniju između Teherana i Beograda startovati 13. januara. Letovi će ići 2 puta nedeljno, svaki utorak i subota, sa avionom Airbus A320 od 156 mesta. Dolazak u Beograd se očekuje u 10.00 sati a sat vremena kasnije ide povratk za Teheran.\nOsim toga, i drugi iranski avio prijvoznik Qeshm Air također planira da uvede letove između dva glavna grada, svakog ponedjeljka i četvrtka, dolazeći u Beogradu u 08.00 i vraćajući se u 09.30, počev od 1. februara.


NEMAČKA SPASAVA SPORT: Bundestag izglasao 200 miliona evra pomoći za timske sportove! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / NEMAČKA SPASAVA SPORT: Bundestag izglasao 200 miliona evra pomoći za timske sportove!\nNemački Bundestag izglasao je paket podrške nemačkom sportu u vrednosti od 200.000.000 evra u uslovima pandemije korona virusa koji je doveo do prekida sezone u martu. Ta pomoć biće upućena „Teamsport Deutchland“ koje obuhvata košarku, rukomet, odbojku i hokej na ledu. Klubovi ženske fudbalske Bundeslige, kao i trećeligaši, takođe će dobiti pomoć, kako bi sanirali posledice prekida sezone i svega onoga što je izazvao prestanak aktivnosti, prazne tribine i otkazivanje sponzorskih ugovora.\nSamo će fudbalski klubovi prve i druge Bundeslige biti zaobiđeni kada je u pitanju ova tranša.\nVeoma smo srećni što je federalna Vlada pružila ovu vrstu pomoći profesionalnom sportu sa ovim vrednim finansijskim paketom. Želeli bismo da se zahvalimo nemačkom Bundestagu, svim ministrima koji su bili uključeni, ministarstvu sporta, budžetskoj komisiji i svim članovima sportskih komiteta zbog njihove velike posvećenosti. Ovo shvatamo i kao dokaz naše društvene važnosti kao sporta – rekao je predsednik nemačke rukometne Federacije, Andreas Mišelman.\nnemački rukometNemački sport\n← Prethodni članak VIDEO: Sagosen „jagodica“, Tonesen kao „grozd“\nNaredni članak → Landin i Oftedal najbolji u 2019 po IHF-u\nNemci u Kataru – Bigler je nevin!\nKIL I RNL NASTAVLJAJU TRKU: „Lavovi“ pregazili Hanover\nPingback: Tako to radi Njemačka: Bundestag izglasao 200 miliona eura pomoći za timske sportove – Strogo sportski


U PONEDELJAK ISTIČE ROK ZA PRIJAVU POREZA NA DOHODAK · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI U PONEDELJAK ISTIČE ROK ZA PRIJAVU POREZA NA DOHODAK\nU PONEDELJAK ISTIČE ROK ZA PRIJAVU POREZA NA DOHODAK\nRok za prijavu poreza na dohodak i plaćanje rate poreza na imovinu ističe u ponedeljak, 16. maja.\nGodišnji porez na dohodak treba da plate građani koji su u 2015. godini zaradili više od trostrukog iznosa prosečne godišnje zarade u Srbiji, što je 2.201.220 dinara i taj iznos je neoporeziv. Porez na dohodak se plaća po stopi od 10 odsto na iznos od 2.201.221 do 6.603.660, a po stopi od 15 odsto na iznos zarade preko 6.603.661 din.\nPoreski obveznik ima pravo na odbitke za sebe i za svakog izdržavanog člana porodice, a ukupno umanjenje poreza ne može da bude veće od 50 odsto dohotka za oporezivanje. Poreska prijava se može podneti u elektronskom i u papirnom obliku, na adresu poreske filijale u mestu prebivališta.\nDruga rata ovogodišnjeg poreza na imovinu plaća se u iznosu četvrtine ukupnog poreza za 2015. godinu jer još nisu dostavljena poreska rešenja za 2016. Obveznici tog poreza su građani, preduzetnici i preduzeća, a prikupljaju ga lokalne samouprave.


Rio Tinto - duga tradicija dobrog profita i afera - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Rio Tinto – duga tradicija dobrog profita i afera\nGlobalno druga po veličini rudarska kompanija prošle godine za operacije u Srbiji izdvojila 200 miliona dolara\nM. Obradović05.12.2021. 17:55\nIako su eksploatisani još od trećeg milenijuma pre nove ere, u 16. veku su ponovo otkriveni, ali ih španska država nije efikasno koristila i 1873. godine prodati su konzorcijumu koji su činili engleska kompanija Matison i kompani, sa 24 odsto vlasništva, Dojče banka sa 56 odsto i građevinska kompanija Klark, Pančard i kompanija, sa 20 odsto.\nOvaj konzorcijum imenovan je Rio Tinto i to je početak jedne od danas najvećih rudarskih kompanija u svetu.\nRudnik su kupili za 3,68 miliona funti sterlinga uz zanimljivu klauzulu, da se španska država trajno odrekne bilo kakvih prihoda od rudnika. Petnaestak godina kasnije, kompaniju je preuzela porodica Rotšild i od Rio Tinta napravila najveću rudarsku kompaniju na svetu krajem 19. veka.\nKompanija je doživela teška vremena tokom Drugog svetskog rata i mada pod britanskom kontrolom, bila je prinuđena da isporučuje metale i minerale Frankovoj Španiji i Hitlerovoj Nemačkoj.\nDanas je Rio Tinto grupa druga najveća rudarska kompanija na svetu, sa sedištem u Londonu i u Sidneju, s obzirom da najviše rudnika imaju u Australiji. NJene akcije listirane su na australijskoj i londonskoj berzi, a posredno i na njujorškoj i tržišna kapitalizacija kompanije je preko 100 milijardi evra.\nI dalje se vodi kao angloaustralijska kompanija, ali ne može se jednostavno reći ko je vlasnik. Najveći pojedinačni akcionar je kineska državna kompanija Aluminijumska korporacija Kine (Chinalco) sa oko 11 odsto vlasništva, zatim najveći investicioni fond na svetu, Blek Rok (Black Rock) sa 8,7 odsto a fond Capital Research and Management je treći sa 5,2 odsto vlasništva.\nChinalco je u kompaniju ušao 2009. godine kao princ na belom konju spasavajući Rio Tinto od preuzimanja od strane tada najveće rudarske kompanije na svetu BHP Biliton. Kasnije su Kinezi želeli da povećaju vlasništvo na oko 18 odsto, ali tome se oštro usprotivila australijska vlada.\nUticaj Kine na kompaniju prevazilazi samo učešće u vlasništvu. Ona je ubedljivo najveće tržište za Rio Tinto, jer je iz Kine stiglo čak 58 odsto prihoda u 2020. godini od ukupno 44 milijarde dolara prometa. Severna Amerika je sa 14 odsto na dalekom drugom mestu, od čega je oko 11 odsto SAD, a zatim slede Japan i ostatak Azije i Evropa sa svega šest odsto učešća u prihodima ove kompanije.\nOvo je razlog zašto Rio Tinto vidi geopolitiku, odnosno carinski rat između Kine i SAD kao najveći rizik svog poslovanja.\nUbedljivo najveći izvor prihoda je gvožđe koje čini dve trećine, a aluminijum jednu petinu ukupnih prihoda. Daleko manje novca dolazi od bakra i zlata, minerala i dijamanta.\nPrema prošlogodišnjem izveštaju o poslovanju, 51 odsto imovine, odnosno rudnika Rio Tinta nalazi se u Australiji i Novom Zelandu, 22 odsto u Kanadi, 10 odsto u SAD, četiri odsto u Južnoj Amrici, šest odsto u Mongoliji i pet odsto u Africi. Zanimljivo je da nemaju nijedan rudnik u Evropi, niti u Kini.\nKada se radi o litijumu, Rio Tinto nema nigde niti rudnik niti preradu ovog alkalnog metala koji je glavna sirovina u proizvodnji baterija i rudnik u Jadru u Srbiji bio bi prvi takve vrste za ovu kompaniju.\nU godišnjem izveštaju navode da su izdvojili 200 miliona dolara za razvoj rudnika. Možda je i to osnov za spekulacije poslednjih dana kako bi Srbija morala da isplati 300 miliona dolara odštete ovoj kompaniji ako joj ne bi dala dozvolu za eksploataciju usled ekoloških protesta.\nProtesti u Asutraliji. FOTO: EPA-EFE/RICHARD WAINWRIGHT\nOva kompanija ima nažalost i istoriju afera koje uključuju narušavanje životne sredine, uništavanje istorijskih lokaliteta i podmićivanja.\nU maju prošle godine kompanija je u nameri da proširi jedan rudnik u Australiji uništila Juukan klisuru, sveto mesto Aboridžina na kome postoje dokazi o postojanju ljudi poslednjih 46.000 godina i smatra se jedinim praistorijskim nalazištem ljudskih naseobina u Australiji tokom poslednjeg ledenog doba.\nNakon ovog skandala i pobune u Australiji CEO Rio Tinta i još nekoliko direktora dali su otkaze. U godišnjem planu Rio Tinta navodi se da su prošle godine dali 50 miliona dolara aboridžinskim institucijama.\nOvo nije prvi put u ovom veku da su visokopozicionirani rukovodioci Rio Tinta morali da napuste kompaniju usled afera. Naime, 2009. godine desila se špijunska afera u kojoj su četiri zaposlena u šangajskoj kancelariji RT optužena za podmićivanje i špijunažu Kine.\nPored njih uhapšeni su i direktori dve velike kompanije koje se bave uvozom ruda. Kineska država je protiv njih odustala od optužnice pre suđenja, dok su oni priznali da su primili mito, ali je zato Stern Hu, Australijanac koji je bio šef kancelarije Rio Tinto u Šangaju, osuđen na 10 godina zatvora.\nAutomatski su izbačeni iz Rio Tinta, a zanimljivo je da je ova kompanija angažovala Henrija Kisindžera da im napravi plan saniranja štete u odnosima sa Kinom. Iza svega su se nalazili pregovori oko cene rude gvožđa koju su rudnici trebalo da prodaju kineskim čeličanama. U to vreme cena gvožđa nije određivana na berzi već i direktnim pregovorima kupaca i prodavaca.\nZaposleni Rio Tinta su optuženi da su kod sebe imali poverljive podatke. Osim toga, u tom trenutku Chinalco je pokuašavao da poveća učešće u Rio Tintu na 18,5 odsto, ali vlasnici ove kompanije na to nisu pristajali. Baš u to vreme, 2009. i 2010. godine kineski milijarder i trgovac sirovinama Du Šuangua priznao je da je davao mito direktorima Rio Tinta.\nOvo ime se pojavilo nedavno u Pandorinim papirima i to sa dokumentima koji pokazuju da je ova kompanija nastavila sa njim da trguje nakon skandala i to za preko 200 miliona dolara.\nMongolija. FOTO: EPA/ADRIAN BRADSHAW\nNorveški penzioni fond: Etika pre profita\nKao rudarska kompanija Rio Tinto ima i uticaja na životnu sredinu, pa je i u toj oblasti trpela kritike. Možda i najozbiljnija je bilo povlačenje državnog penzijskog fonda Norveške iz akcija ove kompanije (oko 855 miliona dolara) nakon tvrdnji da je Rio Tinto naneo veliku ekološku štetu u Indoneziji.\n„Izbacivanje ove kompanije iz portfolija fonda odražava našu odluku da ne prihvatimo rizik da doprinosimo veoma neetičnom ponašanju. Naš Etički savet je zaključio da je Rio Tinto direktno umešan, kroz učešće u rudniku Grasberg u Indoneziji, u ozbiljnu ekološku štetu uzrokovanu rudarenjem“, izjavio je 2008. godine norveški ministar finansija Kristin Halvorsen. Rio Tinto je odbio takve tvrdnje pozivajući se na svoj izvanredan dotadašnji dosije u vezi životne sredine.\nZa Rio Tinto 2020. godina bila je dobra, ali je 2021. do sada fantastična. U prošloj godini prihodi grupe su iznosili 44,6 milijardi dolara, operativna dobit 16,8 milijardi, a profit nakon poreza 10,4 milijarde dolara. Ali rast cena sirovina, pre svega metala u drugoj polovini prošle i ove godine učinili su da ukupni prihodi u prvoj polovini 2021. godine budu veći od prihoda u istom periodu prošle godine za 71 odsto, EBITDA za 118 odsto, a neto dobit za čak 271 odsto.\naferekineski partnerikompanija Rio Tintorio tintoZaštita životne sredine


Početak/Društvo/GO Medijana pomaže porodicima čije su kuće izgorele\nVeće najveće niške opštine donelo odluku o pomoći građanima u Ulici Aleksandra Medvedeva\nVioleta Milićević9. aprila 2021.\nGradska opština Medijana izdvojiće za porodice čije su kuće stradale u požaru u Ulici Aleksandra Medvedeva pomoć u ukupnom iznosu od 200 hiljada dinara. Ovo je odlučeno na sednici Veća ove opštine, uz poziv građanima koji su ostali bez domova da nosioci domaćinstava već u ponedeljak dođu u opštinu i podnesu zahteve za pomoć, kako bi im što pre bila isplaćena.\n-Moramo da budemo solidarni i pomažemo svim građanima Niša kada su ovakve sitaucije u pitanju i kada je potrebna urgentna pomoć. Sve Nišlije pa i nas u najvećoj niškoj opštini je potresla vest o požaru ulici Aleksandra Medvedeva, kod tehničkih škola, u kome je bez krova nad glavom ostalo četrdesetak ljudi, među kojima ima i dece – rekao je predsednik Gradske opštine Medijana Nebojša Кocić. – Iako se ovaj montažni objekat ne nalazi na našoj teritoriji, humanost ne poznaje granice i Gradska opština Medijana na ovaj način daje svoj doprinos, da porodice kojima je u ovom trenutku pomoć preko potrebna, lakše prebrode nevolju koja ih je zadesila – dodao je Кocić.\nBarake nekadašnjeg niškog Građevinara, u kojem je živelo deset porodica, potpuno su izgorele u noći između 8. i 9. aprila. Pričinjena je velika materijalna šteta. Na svu sreću žrtava nije bilo, zahvaljujući policiji, službi Hitne pomoći i brzoj intervenciji vatrogasnih ekipa.\nAleksandra Medvedeva GO Medijana požar\nZA PORODICU Mladenović! U porti Saborne crkve biće organizovano prikupljanje pomoći


CIKOTIĆ: NASTOJIM ISPITATI SVE MEHANIZME READMISIJE ILEGALNIH MIGRANATA U ZEMLJE ODAKLE SU DOŠLI | Hayat.ba\nCIKOTIĆ: NASTOJIM ISPITATI SVE MEHANIZME READMISIJE ILEGALNIH MIGRANATA U ZEMLJE ODAKLE SU DOŠLI\nMinistar sigurnosti u Vijeću ministara BiH Selmo Cikotić rekao je za Srnu da nastoji da ispita sve mehanizme readmisije ilegalnih migranata u zemlje odakle su došli.\nCikotić kaže da dosta toga treba riješiti s Evropskom unijom, ukazujući da je nedavno izabran na poziciju ministra i da “još nije ušao u sve detalje”.\nNastojim da ispitam efikasne mogućnosti da BiH pojača i zaštiti svoju granicu, kao i mehanizme readmisije, odnosno upućivanja tih ljudi odakle su došli, ali te stvari je daleko lakše reći nego ih praktično realizovati – rekao je Cikotić.\nOn je ocijenio da je implementacija svih tih postupaka “mudrost borbe sa migrantskom krizom”. Cikotić je naveo da većina migranata koji se nalaze u BiH, dolazi iz EU, odnosno na Zapadni Balkan preko Grčke, i njihov konačni cilj je EU.\nOn ističe da njihov put i zadržavanje u zemljama Zapadnog Balkana predstavlja jednu prijelaznu ili prolaznu fazu te da EU ima mogućnost da interveniše i da ih vraća sa svojih granica.\nKomentarišući izjavu austrijskog ministra unutrašnjih poslova Karla Nehamera da treba osmisliti programe za povratak ilegalnih migranata u BiH i Srbiji u zemlje porijekla, Cikotić kaže da je “implementacija te izjave najteži dio posla”.\nMi se upravo sada bavimo mehanizmima i mogućnostima readmisije migranata, ali jako je teško odrediti njihov identitet i zemlje porijekla. Međutim, ne bih ja unaprijed govorio o tome, ali svaka pomoć Austrije u realizaciji ovakve odluke je više nego dobrodošla – poručio je Cikotić.


Fatah i Hamas formiraju vladu\nPalestinski predsednik Mahmud Abas se rukuje sa liderom Hamasa Halidom Mašalom na sastanku u Dohi\nLideri rivalskih palestinskih pokreta Fatah i Hamas najavili su važan korak ka okončanju duboke podele, složivši se da formiraju prelaznu vladu nacionalnog jedinstva sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom na čelu.\nAbas i lider ekstremističke islamističke grupe Hamas, Halid Mašal, danas su saopštili da će dve grupe bez odlaganja formirati vladu sastavljenu od nezavisnih tehnokrata, čime su otvorili put ka predsedničkim i parlamentarnim izborima, koji bi se možda održali kasnije ove godine. Nikakav specifični redosled nije uspostavljen.\nKatarski emir, šeik Hamad bin Kalifa al-Tani, koji je bio pokrovitelj razgovora, sedeo je izmedju dvojice palestinskih lidera kad su oni u Dohi objavili dogovor.\nFatah i Hamas su sklopili sporazum o izmirenju prošle godine, ali nisu mogli da se slože oko kandidata za premijera. Ukoliko bude formirana prelazna vlada sadašnji palestinski premijer, Salam Fajad, kojeg podržava zapad, podneo bi ostavku. Fajad je rekao da pozdravlja pomenuti dogovor i da je spreman da ga sprovede u delo, baš kao što je izjavio i Ismail Hanije, premijer Hamasa u Gazi.\nObe strane su saopštile da će ozbiljno raditi na sprovođenju novog sporazuma. Mešal je ukazao da se njime uspostavlja veće jedinstvo Palestinaca „kako bi bili slobodni da se suoče sa neprijateljem“, pri čemu je mislio na Izrael.


Obzirom da u Republici Srbiji ne postoji adekvatan kodeks poslovne etike primenljiv na osiguranje, korisno je biti upoznat sa oblicima prakse koji se smatraju neetičkim i neprofesionalnim iz ugla standarda poslovanja osiguravača u Evropskoj uniji, Kodeksa poslovne etike Privredne komore Srbije i Zakona o obligacionim odnosima.\nNedostavljanje opštih uslova osiguranja pre zaključenja ugovora\nOsiguravač ima obavezu da osiguranika upozna sa svim pravima i obavezama koje za njega proizilaze iz potpisivanja ugovora o osiguranju tj. polise osiguranja. Osiguranici bez mnogo razmišljanja potpisuju polise u koje se unosi klauzula da su mu opšti uslovi osiguranja predati pre potpisivanja polise. Kada se osiguravajuća kuća pozove na isključenje štete pri zahtevu za naknadu štete, na osiguraniku je da dokaže da se opštim uslovima i isključenjima štete nije bio upoznat.\nDuži rokovi za naknadu štete u poravnanjima\nRokovi za isplatu naknade štete predviđeni su Zakonom o obligacionim odnosima, koji predviđa da osiguravač ima obavezu da isplati naknadu štete u roku od 14 dana, računajući od dana kada je osiguranik prijavio osigurani slučaj. Koristeći neukost stranke, osiguranje ugovara duži rok isplate štete, i time sebi obezbeđuje povoljniju poziciju.\nZahtev odustanka od svih budućih potraživanja\nUslovljavanje naknade štete odustajanjem oštećenog od budućih potraživanja je takođe široko rasprostranjena praksa naših osiguravajućih kuća. Upravo zbog izvesnosti da će oštećeni posledice doživljene nezgode osetiti u budućnosti, i da će neka šteta nastupiti u budućnosti, osiguranja pribegavaju ovoj klauzuli. Ipak, oštećena lica kod kojih šteta nastupi u budućnosti, i pored potpisivanja ovakvog poravnanja pred sudovimam mogu ostvariti svoja zakonska prava.\nOsiguranje odbija da Vam isplati štetu nakon potpisivanja klauzule o odricanju? KONTAKTIRAJTE NAS\nUslovljavanje isplate naknade štete potpisivanjem sporazuma o vansudskom poravnanju\nOsiguranje ima zakonsku obavezu da isplati naknadu koja pripada osiguraniku, i svaki vid uslovljavanja predstavlja nedozvoljen pritisak na osiguranika i vid je nepoštene poslovne prakse.\nNeisplaćivanje nespornog dela štete\nIako osiguranje nema obavezu da dobrovoljno isplati naknadu štete u visini koja nije sporna, na ovo ga obavezuje standard dobrog osiguravača i standard dobre poslovne prakse.\nUslovljavanje naknade štete na vozilu odustajanjem od zahteva za naknadu štete zbog telesnih povreda\nOvakav vid prakse se mahom događa kod osiguranja od odgovornosti vlasnika motornih vozila. Ovakva praksa nije samo nepoštena, već i nezakonita, i potpisivanje ovakvog poravnanja bi predstavljalo nevažeći ugovor, obzirom da je jedna strana bila pod prtiskom da potpiše pod nepovoljnim uslovima.\nVođenje dugotrajnih postupaka sa licima koja potražuju naknadu nematerijalne štete\nOvo je takođe rasprostranjena praksa, koja za cilj ima izbegavanje isplate. Posebno je česta kod visokih zahteva za naknadu nematerijalne štete ( strah, bol, invaliditet, itd. ) pošto osiguranja imaju u vidu da ova naknada dospeva donošenjem prvostepene presude, što u praksi znači da osiguranje nije dužno da isplati naknadu štete naslednicima lica koje premine u toku postupka.\nPravne posledice nepoštene poslovne prakse\nU nekim situacijama, nesavesno ponašanje osiguravača može da prouzrokuje određene pravne posledice, koje se pre svega ogledaju u poništenju nepovoljnih odredbi ugovora o osiguranju.\nImajući u vidu da su ugovori o osigurajnu tzv. ugovori po pristupu ( tekst ugovora u celosti priprema jedna, po pravilu jača ugovorna strana ) sud ima obavezu da sve ugovorne odredbe tumači u korist slabije strane.\nAko smatrate da ste bili žrtva nepoštene poslovne prakse osiguravajuće kuće, javite nam se, a mi ćemo Vam dati procenu situacije, i savet kako dalje da postupite.\nnaknada štete, osiguranje


Форин полиси: Како је Вучић постао омиљени аутократа Европе - Нови Стандард\nForin polisi: Kako je Vučić postao omiljeni autokrata Evrope\n15.03.2018. 11:33 17.07.2020.\n,,Normalizacija odnosa između Srbije i Kosova, koja bi postavila osnovu za eventualno priznavanje njegove nezavisnosti, po svemu sudeći je glavni prioritet EU na Balkanu”\nU nedavno objavljenom izveštaju britanskog Doma lordova sa žaljenjem se konstatuje da je Evropska unija na zapadnom Balkanu dala prednost „stabilnosti nad demokratskim vrednostima“ i izražava „ozbiljna zabrinutost zbog opasnosti da se ponište postignuti rezultati u dobrom upravljanju i vladavini zakona, dok se zemlje u regionu okreću ka autoritarnom vođstvu“. Koliko god bilo ironično što jedna institucija kao što je Dom lordova, u koju se ne stiže putem izbora, izražava zabrinutost za demokratske vrednosti, autori izveštaja imaju pravo: većina postjugoslovenskih vlasti postala je „stabilokratija“ umesto demokratije – a nigde ta dinamika nije tako očigledna kao u Srbiji.\nOd povratka na vlast 2012. godine, nakon dvanaestogodišnjeg perioda provedenog u opoziciji, Aleksandar Vučić se sistematično peo uz političke lestvice Srbije, napredujući od ministra odbrane do premijera, i konačno prošlog proleća do predsednika. Predsednik Vučić je reformisani ultranacionalista koji je služio kao ministar informisanja Slobodana Miloševića u poslednjim danima jugoslovenskih ratova. Njegova uloga je uključivala finansijsko kažnjavanje novinara koji su kritikovali režim, kao i zabranjivanje TV stanica koje mu nisu bile naklonjene. Poslednjih nekoliko godina vodio je glavnu reč u periodu alarmantnog nazadovanja demokratije. Njegova vladajuća Srpska napredna stranka, partija desnog centra, u svojim rukama čvrsto drži vladu, pravosuđe i bezbednosne službe Srbije, dok je Vučić lokalne medije neutralisao do te mere da se samo nekoliko medija usuđuje da iznosi ozbiljne navode o korupciji, klijentelizmu i zastrašivanju glasača, koji su obeležili vreme od kako je na vlasti.\nTokom proteklih šest godina, Vučić je uspostavio nešto što se može najbolje opisati kao meka autokratija: Srbija je, spolja gledano, i dalje demokratsko društvo, sa nominalno slobodnim izborima i političkom opozicijom, gde zagovornici opozicionih stavova imaju mogućnost da kritikuju vladajuću partiju bez straha od misterioznog nestanka preko noći. Međutim, Vučićeva kontrola nad srpskim centrima moći je do te mere potpuna, a demokratski proces do te mere izvitoperen u njegovu korist, da neslaganje ne predstavlja pretnju njegovoj vladavini. Njegovi politički protivnici su slobodni da se kandiduju protiv njega, ali imaju malo sredstava na raspolaganju da bi se njihovi glasovi čuli. Vučićevi saveznici imaju potpunu kontrolu nad institucijama u zemlji, te ne postoji ništa što bi ga sprečavalo da potkopava demokratske norme.\nOvo je najočiglednije u medijima. Vučić je uspeo da uguši štampu tako što je preuzeo kontrolu nad njenim glavnim prihodom: oglašavanjem. Većina agencija za oglašavanje u zemlji su u vlasništvu nekoliko medijskih tajkuna lojalnih Vučiću, koji, umesto da reklamna sredstva usmeravaju rukovodeći se tržišnim faktorima, kupuju reklamni prostor od TV stanica i novina koje o predsedniku izveštavaju povoljno, a uskraćuju sredstva onima koji ga kritikuju. Medijske kuće se na još jedan način podstiču da se drže provladine linije: RTV Pink, najveći privatni emiter u zemlji, dobio je u periodu od 2014. do 2016. godine najmanje 7 miliona evra u formi državnih zajmova. Dubravka Valić Nedeljković, profesorka medijskih studija na Univerzitetu u Novom Sadu, izjavila je da je Pink vratio ovu uslugu kada se Vučić kandidovao za predsednika 2017. godine, tako što je obezbedio 267 puta veću pokrivenost za njegovu kampanju nego za sve njegove protivnike zajedno. Iako samo nekoliko novina ili TV stanica funkcionišu kao otvoreni vladini glasnogovornici, većina drugih izbegava da postavlja teška pitanja.\nOnima koji pokušavaju da vladajuću elitu pozovu na odgovornost, poreske vlasti često blokiraju bankarske račune i protiv njih započinju istrage zbog navodnih finansijskih nepravilnosti. Danas, poznate nezavisne novine, izgubile su toliko oglašivača da se njihovo dnevno izdanje sada svelo na 24 stranice umesto uobičajenih 32, uprkos tome što nude najjeftiniji reklamni prostor na tržištu. Pojedini novinari, koji su bili suviše oštri u svojim kritikama predsednika, pozivani su na informativne razgovore u BIA, srpsku nacionalnu obaveštajnu agenciju, uz bizarne optužbe kao što su ucena i trgovina ljudima.\nU intervjuu Radiju Slobodna Evropa, u oktobru 2017. godine, predsednik Evropske federacije novinara, Mogens Bliher Bjeregard, izdvojio je Srbiju kao zemlju sa najgorim kršenjima medijskih sloboda na Balkanu. Uprkos tome, zvaničnici EU kao što je Johanes Han, evropski komesar za proširenje i susedsku politiku, bez problema su okretali glavu od Vučićevog gaženja „evropskih vrednosti“, do kojih navodno toliko drže. Novi austrijski kancelar Sebastijan Kurc jednom prilikom je opisao Vučića kao „sidro stabilnosti“, dok je nemačka kancelarka Angela Merkel nedavno rekla Vučiću da „nas impresionira koliko je Srbija uspešna na svom reformskom putu“. Njihovo ćutanje o Vučićevom nedemokratskom ponašanju je zaglušujuće.\nDokle god je Srbija van Evropske unije, Brisel je u mogućnosti da se distancira od Vučićevih ludiranja. Za razliku od neliberalne demokratije Viktora Orbana u Mađarskoj, meka autokratija u Srbiji ne kvari evropski imidž. Vučić može biti loš predstavnik za jedan evropski projekat, ali je pouzdan pomagač, koji omogućava Briselu da se približi svojim geostrateškim ciljevima na Balkanu.\nOdista, Vučić nudi stabilnost u jednom nestabilnom regionu i uspešno je nadgledao niz mera štednje Međunarodnog monetarnog fonda za smanjenje duga i budžetskog deficita Srbije smanjivanjem plata u javnom sektoru i penzija, kao dela mnogo šireg restrukturiranja srpske ekonomije usmerenog ka ispunjavanju kriterijuma EU za proširenje. Uz sve svoje demokratske nedostatke, Vučić je relativno umeren po srpskim političkim standardima i njegova dominacija u nacionalnoj politici omogućava da nepopravljivi etnički šovinisti poput Vojislava Šešelja, bivšeg zamenika premijera Miloševića, koji je 11 godina proveo na suđenju u Hagu pod optužbama za zločine protiv čovečnosti, ostaju marginalizovani. Govorio je o Kosovu ono što se od njega očekivalo, a nedavno je izjavio da „moramo živeti i raditi zajedno i u tome biti uspešni“. Normalizacija odnosa između Srbije i Kosova, koja bi postavila osnovu za eventualno priznavanje njegove nezavisnosti, po svemu sudeći je glavni prioritet EU na Balkanu.\nZvaničnici EU takođe zaziru od suviše velikog pritiska na Vučića, kako se on ne bi okrenuo istoku. Predsednik Srbije održava bliske veze sa Kremljom, a neki od njegovih lokalnih kritičara optužili su ga da zloupotrebljava taj odnos protiv Brisela. Vučić odlučno tvrdi da se Srbija, za razliku od susedne Crne Gore, nikada neće pridružiti NATO-u, te odbija da sledi zapadne sile u nametanju sankcija Rusiji. Ovakav stav rezultat je činjenice da je prorusko osećanje u Srbiji veoma snažno: dve zemlje povezuju zajednička pravoslavna vera i slovenska baština. „Srbija neće menjati svoju politiku… i neće uvoditi sankcije Rusiji“, rekao je Vučić posle nedavnog sastanka sa ruskim ministrom inostranih poslova Sergejom Lavrovom. U junu 2017, samo dan po pridruživanju Crne Gore NATO-u, srpske trupe su učestvovale u zajedničkoj vojnoj vežbi sa Rusijom i Belorusijom na granici sa Poljskom, a srpska vojska je kasnije te godine dobila donaciju od šest borbenih aviona iz Moskve, uz obećanje za još 30 tenkova i 30 oklopnih vozila.\nPokušaji Srbije da igra na obe strane terena nisu naišli na dobar prijem u Vašingtonu. Demokratski kongresmen iz Teksasa Edi Bernis Džonson uputio je pismo američkom potpredsedniku Majku Pensu i pozvao ga da se ne sretne sa Vučićem tokom njegove posete Sjedinjenim Državama sredinom 2017. godine, a Hojt Brajan Ji, koji je nedavno podneo ostavku na funkciju zamenika pomoćnika državnog sekretara SAD za evropske i evroazijske poslove, srpskim zvaničnicima krajem prošle godine rekao je da jedna zemlja „ne može sedeti na dve stolice istovremeno, pogotovo ako su one toliko udaljene“. Ji je takođe izrazio bojazan da bi ruski humanitarni centar u blizini južnog srpskog grada Niša mogao istovremeno biti i špijunska baza, optužba koju su Rusi odbacili kao apsurdnu.\nVučićevi pozitivni signali Moskvi su uglavnom retorički – cilj im je da se zadovolje rusofili u njegovoj partiji i širem biračkom telu. Vojska Srbije je i pored bombastičnih izjava, ipak učestvovala u 13 vežbi sa NATO-om ili njenim članicama 2017. godine, od kojih u sedam sa Sjedinjenim Državama, a neki stručnjaci tvrde da je zemlja članica NATO-a po svemu osim po imenu. Veze sa NATO-om su tema koju vlada Srbije očajnički želi da izbegne: ozlojeđenost prema vojnom savezu je još uvek rasprostranjena u Srbiji, koja je 1999. godine bila izložena tromesečnom bombardovanju od strane snaga NATO-a.\nKada je Putin pritisnuo Vučića da ruskim službenicima u pomenutom humanitarnom centru dodeli diplomatski status, on je reagovao sa proračunatom distancom, odugovlačeći i ignorišući vatrenije glasove u svom kabinetu naklonjene Kremlju, sve dok značaj ovog pitanja nije oslabio. EU kupuje skoro 10 puta više srpskog izvoza od Rusije, a Dimitar Bečev, nerezidencijalni viši član Centra za Evroaziju Atlantskog saveta, izjavio je za Forin polisi: „uz svu galamu o vezama sa Moskvom, srpska privreda, i do određenog stepena, društvo, duboko su integrisani u EU“. Vučić je savršeno svestan, zaključuje Bečev, da su „milijarde iz evropskih fondova od koristi državama članicama i hrane klijentelističku politiku. I on to želi, čak iako ne predstavlja uzor demokrate koji prihvata vrednosti EU“.\nI mada je predsedniku Srbije savršeno jasno odakle novac dolazi, zemlja i dalje ostaje u velikoj meri zavisna od Rusije zbog nafte i gasa. Ruski energetski gigant Gazprom poseduje većinski udeo u srpskoj naftnoj kompaniji, a Srbija bi mogla da bude uključena u gasovod „Turski tok”.\nMeđutim, činjenica da Srbija odlučno stoji na evropskom putu ne predstavlja nužno problem za Moskvu: Vučićeva proruska osećanja su autentična, i ako unutar EU bude još glasova, uz Orbana i grčkog premijera Aleksisa Ciprasa, naklonjenih Rusiji, to će Kremlju svakako biti od koristi. „Srbija u EU je dobitak za Rusiju; oni ne očekuju više od toga“, kaže Bečev za FP. „Status kvo – političke veze plus određena ekonomska saradnja – odgovara Moskvi.“\nTolerancija EU prema Vučiću možda je politički pragmatična i predstavlja jednostavan način održavanja stabilnosti na Balkanu, ali je istovremeno i duboko cinična. Odista, EU podriva sopstveni moralni autoritet. Širom kontinenta, ljudi gube veru u evropski projekat, a to nezadovoljstvo ne dolazi samo od populističke desnice: britanski levičari zagovaraju prednosti progresivnog Bregzita, a okrutno postupanje EU prema Grčkoj tokom krize u evrozoni dalo je municiju njenim kritičarima i dovelo u pitanje veru panevropskih idealista. Na nedavnim parlamentarnim izborima u Italiji, dve evroskeptične partije Pet zvezda i Liga zajedno su osvojile oko 48 procenata glasova. Zbog usporenog rasta Uniju je teško braniti na ekonomskim osnovama, a pružajući podršku korumpiranim autoritarcima kao što je Vučić Brisel osnažuje optužbe da EU i njeni centristički branioci više ne zastupaju bilo kakve vrednosti.\nNa kraju, Evropa nema mnogo prava da drži lekcije Putinima, Orbanima, Erdoganima i Kačinskima ovog sveta o njihovim demokratskim neuspesima, ako je spremna da prihvati političare poput Vučića. Rastući jaz između reči i dela EU može se tada lako pretvoriti u oružje za njene populističke kritičare koji, ako ništa drugo, barem u praksi sprovode ono što zagovaraju.\nAutor Aleks Eror\nIzvor Foregin Policy/Peščanik, 15. mart 2018.\nPreporučujemoForeign PolicykosovonatorusijaautokrataautokratijavučićgeopolitikaevrointegracijeEUpolitikaSrbijastabilokratijaForin polisi


Brčanska Vlada: Pomoć nastradalima u požaru biće maksimalna – Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Brčanska Vlada: Pomoć nastradalima u požaru biće maksimalna\nAdmir Kadrić25.10.2021. - 12:56Poslednja promjena: 25.10.2021. - 13:08\nPomoć članovima porodica nastradalih u subotnjem požaru u Brčkom, u kojem je šest lica odmah preminulo, a sedmo je izgubilo bitku sa život jutros, nastavlja se kroz institucije Vlade Distrikta, ali i spontanim reakcijama građana.\n„Gradonačelnik je i jutros, na sjednici vlade, ponovio spremnost svih nas da maksimalno pomognemo porodicama nastradalih. Pored toga što smo riješili privremeni smještaj, osiguraćemo za njih i privremenu stambenu jedinicu da se trajnije stabeno zbrinu, a dat je jutros i nalog resornom pododjeljenju, da se izvrši premjer neophodnih radova i ulaganja, kako bi kuća u kojoj su boravili nastradali, bila u potpunosti obnovljena“, rekao je šef Odjeljenja za zdravstvo i ostale usluge brčanske Vlade Sead Šadić.\nStanovnici Distrikta su se inače samoinicijativno organizovali u prikupljanju i pružanju pomoći porodicama postradalih.\n„Svakako da smo zahvalni svima koji žele pomoći, ali istovremeno ih molimo da se prema porodicama postradalih ispoštuju preporuke struke, prije svega socijalnih radnika, psihologa, zdravstvenih profesionalaca, koji su preporučili da porodice budu oslobođene „pretjerane komunikacije“, a svi zajedno i dalje ćemo činiti maksimum da se porodicama nastradalih pomogne“ istakao je Šadić.\nInače, gradonačelnik Esed Kadrić već je rekao da će svi troškove dženaze, biti na teret budžeta Distrikta, kao i da je dženaza, u dogovoru sa porodicama, planirana u srijedu 27. oktobra, kada će u Brčko distriktu BiH biti proglašen i dan žalosti.


'Srbiji nula za uspešnost rešavanja ubistava novinara'\nBeta 11. aprila 2017. 13:25\nGodišnjica ubistva novinara, vlasnika i glavnog i odgovornog urednika „Dnevnog telegrafa“ i „Evropljanina“ Slavka Ćuruvije obeležena je danas polaganjem venaca ispred zgrade u kojoj je živeo.\nPredsednik NUNS-a Slaviša Lekić rekao je da je Srbija jedina zemlja gde se uspešnost rešavanja ubistva novinara meri „znakom nula“ i dodao da je prošlo 16 godina od ubistva novinara Milana Pantića, 18 godina od ubistva Slavka Ćuruvije i 23 godine od ubistva novinarke Dade Vujasinović.\n„Vrlo sam skeptičan, postoje male šanse da se ubice otkriju. Izuzev slučaja Pantić, jer postoji indicija da država tu nema umešane prste“, rekao je Lekić.\n„Mislim da ne bi bilo loše da se sasluša sadašnji premijer da bi nam otkrio saznanja koja je imao 1999. godine, a posebno saznanja kojima optužuje državu za ubistvo“, kazao je on.\nČlan uprave UNS-a Vladimir Radomirović rekao je da to udruženje traži od sudskih vlasti da ne odugovlače sudjenju optuženim ubicama Slavka Ćuruvije i da se hitno privede pravdi optuženi Miroslav Kurak.\n„Na ovaj dan pozivamo sve kolege da ne zaborave šta se desilo 1999. godine i da se svakodnevno bore za slobodu medija“, rekao je on.\nIstoričarka i tadašnja partnerka Slavka Ćuruvije, Branka Prpa rekla je da je nada nije napustila 18 godina jer „ako odustanemo od toga da se nadamo, onda odustajemo od onog najboljeg u sebi“.\n„Ovo je borba vaše profesije, nije moja individualna borba, ovo je profesionalna borba za prava novinara“, kazala je ona i dodala da taj dogadjaj ima „vrlo ozbiljne posledice za društvo u Srbiji i za celu državu“.\nSudjenje za ubistvo Slavka Ćuruvije počelo je 1. juna 2015.


Open Air techno utorak u KPTM bašti: Dejan Milićević i Mancha & Mark Panic | Dorćol\nUrban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Open Air techno utorak u KPTM bašti: Dejan Milićević i Mancha & Mark Panic\nDatum održavanja: 16.05.2017\nJedan od najuspešnijih izvođača domaće elektronske scene Dejan Milićević nastupiće u klubu KPTM sa proslavljenim duom Manchom i MarkPanicom u okviru koncepta TechnoTuesday u utorak 16. maja od podneva, a ova dnevna OPEN AIR žurka će trajati neverovatnih 12 sati! Svi posetioci koji dođu do 14 časova, moći će da uđu besplatno na party!\nMancha i Mark Panic, koji stoje iza organizacije „Belgrade afterhours” zasigurno su pronašli tačnu formulu kada je u pitanju savršen party, što dokazuje i činjenica da su njihove žurke jedne od najposećenijih u gradu, uvek uz mnogo dobre energije i sjajne trake.\nMarkPanic (Belgrade Afterhours) - di-džej i producent čije ime obožavamo da vidimo na line-up- u najavljenog eventa. Iskusno se poigrava različitim muzičkim pravcima, od techna, tech house do deep house.


Naime, ovim se odgovara na zahtev MZ Skorenovac da se spomenik velikom pesniku podigne u godini obeležavanja 70 godina postojanja KUD „Petefi Šandor“ iz Skorenovca. Sredstva za izradu i postavljanje spomenika obezbedila je MZ Skorenovac putem donacije iz Republike Mađarske.\nOpštinsko veće je na današnjoj sednici donelo i Odluku o prihvatanju na korišćenje vozila za prevoz pacijenata na dijalizu. Vozilo marke FIAT, model Ducato combi 2.3 multijet 130 ks, Opština Kovin dobila je na korišćenje, za potrebe Doma zdravlja Kovin, zaključkom Vlade Vojvodine od 25. juna 2019, o davanju na korišćenje pokretnih stvari – vozila za prevoz pacijenata na dijalizu u javnoj svojini AP Vojvodine, bez naknade, na određeno vreme, jedinicama lokalne samouprave za potrebe domova zdravlja.\nVeće je jednoglasno donelo i Pravilnik o polaganju ispita za obavljanje taksi prevoza na teritoriji opštine Kovin, sa Programom polaganja ispita. Pravilnik, koja je odmah stupio na snagu, sa Programom, preuzmite u prilogu.\nsep 19, 2019 1187 Vesti


Bosni prete sankcije - 26.10.2020, Sputnik Srbija\nBosni i Hercegovini prete nove sankcije Energetske zajednice Evropske unije, potvrdila je portparolka Energetske zajednice Barbora Pojner. Postupak je pokrenut... 26.10.2020, Sputnik Srbija\n18:19 26.10.2020 (Osveženo: 04:00 26.08.2021)\nPojnerova je pojasnila je da će se 6. novembra održati saslušanje pred Savetodavnim odborom Energetske zajednice, a na koje su pozvani predstavnici BiH.\n"Pre nego što Ministarsko veće donese odluku o nekom slučaju, Savetodavni odbor traži mišljenje o obrazloženom zahtevu Sekretarijata. Pre nego što da mišljenje, Savetodavni odbor provodi javnu raspravu. Ovaj slučaj je pod članom 91., što znači da nakon što Veće ministara donese odluku, stranci se obično daje rok do kojeg se mora otkloniti utvrđeno kršenje odredbi Energetske zajednice", istakla je Pojnerova.\nIstakla je da u slučaju da stranka ne otkloni utvrđeno kršenje pravila koje je utvrdilo Ministarsko veće, biće zatraženo postupanje prema članu 92. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice EU.\nUgovor će se, kako se navodi u tenderskoj dokumentaciji, zaključiti do okončanja postupka zastupanja pred Energetskom zajednicom ili do isteka ugovorenih sredstava. Poziv je za zainteresovane ponuđače otvoren do 2. novembra ove godine.\nVeće za državnu pomoć BiH odobrilo je državnu pomoć korisniku JP „Elektroprivreda BiH“ u obliku garancije za kreditno zaduženje u iznosu od 614 miliona evra u svrhu izgradnje Bloka 7 TE Tuzla. Za Energetsku zajednicu ovo ne predstavlja državnu pomoć i odstupa od pravila Energetske zajednice o konkurenciji i predstavlja kršenje odredaba Ugovora o uspostavi Energetske zajednice.


Ukinut jedan punkt Hitne pomoći: Sporije do ugroženih Novosađana | (Vesti - 04.08.2015) Novi Sad\n04.08.2015 u 16:10h\nUkinut jedan punkt Hitne pomoći: Sporije do ugroženih Novosađana\nZavod za hitnu medicinsku pomoć Novog Sada ukinuo je 1. avgusta punkt u Vršačkoj ulici, pa tako umesto dosadašnje četiri, o životno ugroženim građanima brinu samo tri ekipe, saznaje portal mojnovisad.com od zaposlenih u ovoj ustanovi. U Zavodu negiraju ove tvrdnje i kažu kako je samo u pitanju „rotiranje ekipa“.\nPunkt hitne pomoći u Vršačkoj ulici od subote, 1. avgusta, više nema urgentnu ekipu koja izlazi da pomogne unesrećenima. Ova ekipa je bila zadužena za veliki deo grada - Telep, Adice, Satelit, Novo naselje, deo Detelinare, Sajlovo, deo Veternika, a neretko je išla kao ispomoć za Futog i Rumenku. Brzina je izuzetno važan faktor u spasavanju ljudi, a po unesrećene u ove delove grada i prigradska naselja sada dolazi pomoć iz udaljenijih delova grada, što bi moglo da dodatno ugrozi njihove živote.\n- Vršačka ambulanta više nema urgentnu ekipu, jer je ona prebačena na Liman, ekipa sa Limana je sada na Klisi, a ostala je ekipa stacionara na punktu u Ulici Save Đisalova. Tri ekipe nisu dovoljne za grad, pa se sada oseća veći pritisak na ostale punktove, koji moraju da pokrivaju i Telep, Adice i ostala naselja. Neretko uskače i ekipa smeštena u Sremskoj Kamenici – rekli su nam zaposleni u Hitnoj pomoći.\nPortparolka Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Novog Sada dr Sanja Beljin potvrđuje da je ekipa iz Vršačke prebačena na Liman, ali napominje kako nije ukinuta ekipa, nego je samo rotirana.\n- Promenjeni su punktovi i nazivi ekipa. Ekipa iz Vršačke ulice je prebačena na Liman i ne zove se više „prva urgentna“, nego „četvrta“ ili „neodložna“. Sve je još u restruktuiranju i dalje postoji mogućnost izmene – kaže dr Beljin.\nOvu njenu tvrdnju negiraju zaposleni i objašnjavaju da je urgentna ekipa i fizički iseljena iz Vršačke ulice.\n- U prostorijama u Vršačkoj već je smeštena ekipa transporta, odnosno oni koji voze pacijente na terapije, dijalizu i slično. Ekipa koja je sada dobila status „neodložne“ nije urgencija. Nju čine samo lekar i tehničar i oni su zaduženi za terapiju bola, odnosno da daju terapiju pacijentima koji imaju terminalnu fazu kancera ili neku drugu bolest, zbog koje pacijenti imaju jake bolove. Ova ekipa ne može da bude urgentna, oni koriste obično putničko vozilo i nemaju opremu, čak ni EKG aparat – objašnjavaju sagovornici portala mojnovisad.com.\nIstu tvrdnju je iznela i grupa zaposlenih, u anonimnom pismu upućenom medijima, kako bi skrenuli pažnju na nepravilnosti u radu ove ustanove, koja je od vitalnog značaja za grad.\n-Vrhunac haosa, neorganizovanosti, nepoznavanje organizacije rada Zavoda od strane rukovodilaca, nebrige prema pacijentima i građanima zbog kojih Zavod za hitnu medicinsku pomoć postoji je i ukidanje urgentne ekipe broj 1, koji su činili šefovi smena. Ekipa je kretala iz Vršačke 28, pokrivala je Telep , Adice, Bistricu – Novo Naselje, deo Detelinare, Sajlovo i davala je ispomoć i Veterniku pa neretko išla i za Futog i Rumenku. Na urgenciji “broj 1” u Vršačkoj su radili šefovi smena, svi specijalisti urgentne medicine sa iskustvom, a zbog blizine dispečerskog centra i uprave mogli su da kontrolišu i koordiniraju rad ostalih ekipa iz službe. Od 1. avgusta na njihovo mesto rukovodstvo formira takozvanu 4-u ekipu koja nije urgentna i interno nazvanu „neodložna“ u sastavu samo lekara i medicinkog tehničara u putničkom vozilu i bez potpune opreme. Ovom organizacijom navedeni deo grada ostaje bez urgentne ekipe, ukupno gledano čitav grad će u budućnosti imati jednu urgentnu ekipu manje, što će povećati vreme stizanja ekipe do pacijenta. Uprava pokušava da ovu svoju štetnu odluku zamaskira tako što u Vršačku 28 na mesto bivše urgencije “broj 1” smešta transport sa kombi vozilom da bi i dalje izgledalo da tamo postoji vozilo hitne pomoći – kažu između ostalog zaposleni u pismu.\nNOVA URGENCIJA U PUNTU: Nova ekipa, nazvana “neodložna” na raspolaganju ima putničko vozilo “punto” i oni su na terenu samo tokom dana. Noću se pacijenti upućuju u dežurne ambulante hitne pomoći u Vršačkoj 28 ili Njegoševoj 4.\nPUNKTOVI VAN GRADA: Hitna pomoć ima punktove i van grada i to u Futogu, Kaću, Kisaču, Petrovaradinu i Sremskoj Kamenici. Ekipa stacionirana u Petrovaradinu sve češće sama brine o zdravlju stanovnika cele sremske strane grada, jer njihove kolege iz Kamenice intervenišu u gradu.\n15.10.2015. - Telo umrlog čoveka dva sata ležalo na ulici, čekajući mrtvozornike\nPovezane teme Hitna pomoć Zavod za hitnu medicinsku pomoć Novi Sad\npre 1830 dana i 3 sata\nMa šta će narodu lekari, i onako osiromašenima nam ukidaju penzije i plate pa i lekove ko svet ne možemo da kupimo, sad još i hitnu pomoć. Vlast nas rotirala na prirodnu selekciju pa ko preživi pričaće kako je lopovima ceo život uplaćivao socijalno a oni umesto da na grad koni raste povećaju broj punktova smanjuju. Ali šta ox o akvih drugo i oĉekivati.


Koncert Vladimira Koha i Tanje Jablanović u Istorijskom muzeju Srbije – Čupava Keleraba\nKoncert Vladimira Koha i Tanje Jablanović u Istorijskom muzeju Srbije\n22. marta 2021. 22. marta 2021. Administrator\nIstorijski muzej Srbije i udruženje „UNICA ART” imaju zadovoljstvo da Vas pozovu da u četvrtak 25. marta u 19 časova prisustvujete osmom u nizu besplatnih onlajn koncerata klasične i popularne muzike u okviru ciklusa „Muzikom kroz muzej”, čiju realizaciju je pomogla „Banca Intesa”.\nKoncert violiniste Vladimira Koha i pijanistkinje Tanje Jablanović zainteresovani građani će biti u prilici da prate na ju-tjub kanalu i fejsbuk strani Istorijskog muzeja Srbije.\nNa programu su dela kompozitora Frica Krajslera.\nOsobenost koncerta u okviru ciklusa „Muzikom kroz muzej”, je i izvođenje po jedne numere iznenađenja od srpskih kompozitora iz muzičke arhivske građe Istorijskog muzeja Srbije.\nSnimke koncerata kamernih ansambala „Duo perfetto”, „Duo moderato”, „Beogradski gudački kvartet”, „Mistik cello”, „DUO DiS” i „Damar”, kao i koncert saksofoniste Milana Savića uz klavirsku saradnju Ukija Ovaskainena, koji su realizovani u prethodnom periodu, zainteresovani građani mogu da pronađu na ju-tjub kanalu Istorijskog muzeja Srbije.\nMuzikaFric Krajsler, Istorijski muzej Srbije, klasična muzika, koncert, Muzikom kroz muzej, najava, Tanja Jablaović, vesti, Vladimir Koh\nKnjiga pesama „Prazna gnezda“ Radoslava Milenkovića u izdanju Arhipelaga


Liga Evrope - Sportske vesti - Fudbalski tipovi\nNakon žreba za Ligu Šampiona, u Nionu su izvučeni i četvrtfinalni parovi Lige Evrope.\nČelsi će odmeriti snage sa Rubinom, Totenhem ide na Bazel, Fener na Lacio, dok će se za polufinale u međusobnom duelu boriti Benfika i Njukasl.\nZa razliku od Lige šampiona, gde nemaju nijednog predstavnika u četvrtfinalu, Englezi sa tri tima dominiraju u Ligi Evrope. Po jedan klub nam dolazi još iz Turske, Italije, Portugalije, Švajcarske i Rusije.\nPrve utakmice četvrtfinala igraju se četvrtog, dok su revanši 11. aprila. Finale je na programu 15. maja u Amsterdamu.


Ljatifi: Moguće zatvaranje škola ukoliko se situacija sa pandemijom pogorša - Kosovo Online\n26. Januar 2022. • 17:01\nMinistar zdravlja Kosova Rifat Ljatifi najavio je zatvaranje škola ukoliko se situacija sa pandemijom još više pogorša, prenosi Reporteri.\n„Ako se epidemiološka situacija pogorša, trebalo bi apsolutno zatvoriti škole, kao što su ih druge zemlje zatvorile na određeno vreme“, izjavio je Ljatifi i dodao da ako se škole zatvore da će to imati posledice po privredu, jer će roditelji morati da ostanu kod kuće sa decom.\nLjatifi je prilikom izveštavanja skupštinskog odbora za zdravstvo rekao da bi broj obolelih od kovida-19 mogao znatno da se uveća, ali je ocenio i da je situacija sa pandemijom na Kosovu bolja nego u regionu.\n„Očekuje se da će broj obolelih rasti, verovatno će broj zaraženih ići još više, ali mi smo dobro“, izjavio je Ljatifi.\nRifat Ljatifi škole koronavirus antikovid mere učenici\nMinistarka obrazovanja Arberie Nagavci najavila je da je nastavni proces počeo u svim školama 10. januara i da se nastavlja prema planu vodiča za razvoj učenja u uslovima pandemije, prenosi Ekonomija onlajn.\nLjatifi: Škole ne treba zatvarati


Dodela auto-sedišta za decu -\nU sali opštinske skupštine juče je organizovana podela dečjih sedišta od strane Agencije za bezbednost saobraćaja i Saveta za bezbednost saobraćaja na putevima opštine Aleksinac. Na konkurs je stiglo 59 prijava a komisija je nakon razmatranja zaključila da su 42 ispunile uslove.\nPozdravljajući prisutne roditelje, zamenik predsednika opštine Čedomir Rakić je izrazio zadovoljstvo zbog velikog odziva roditelja i najavio da će naredne godine sredstva za ovu namenu biti znatno uvećana kako bi svako rođeno dete dobilo sedište.\nBranko Stamatović iz Agencije za bezbednost saobraćaja je rekao da je akcija podela sedišta pokrenuta sa ciljem povećanja bezbednosti dece u saobraćaju i da mu je drago što je za nju vladalo veliko interesovanje u aleksinačkoj opštini.\n– Prema Zakonu iz 2009. godine roditelji su u obavezi da decu do treće godine prevoze u dečjim sedištima, a izmena iz 2018. svako dete visoko do 135 cm u obavezi je da se vozi u odgovarajućem dečjem sedištu. Podaci iz prošle godine pokazuju da je tek svaki drugi roditelj koristio auto sedište, a najnoviji podaci iz ove godine pokazuju znatno bolje rezultate. Mi smo Strategijom bezbednosti saobraćaja na putevima Republike Srbije definisali cilj da do 2020. godine nijedno dete ne pogine u saobraćaju a da se broj poginulih i povređenih smanji za 50 odsto. To se može postići tako što će svi putnici u vozilu uključujući i decu koristiti adekvatne sisteme zaštite, a to su vezivanje pojaseva i pravilna upotreba dečjih sedišta – rekao je Branko Stamatović i izneo podatak da u saobraćajnim nezgodama deca najviše smrtno stradaju kao putnici u vozilima.\nPre podele dečjih auto-sedišta za roditelje je održana obuka o pravilnoj upotrebi sedišta u vozilima.\nFotografije sa dodele možete pogledati na fejsbuk stranici Radio Aleksinca.\nPrevious Post:Cilj je jasan – Srpska liga!\nNext Post:Likovni konkurs Centra za kulturu i umetnost


Izgradnja postrojenja za otpadne vode kasni četiri meseca - KruševacGrad\n– Sa realizacijom projekta prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda u Kruševcu, u delu koji se odnosi na osnovno postrojenje za prečišćavanja otpadnih voda, kasni se četiri meseca. Ukoliko ne preduzmemo određene korake, to će sigurno biti sankcionisano – rekao je Dragi Nestorović, gradonačelnik Kruševca, nakon danas održanog sastanka svih učesnika na tom projektu.\nPrema njegovim rečima, izvođač radova na osnovnom postrojenju, konzorcijumn koji čine JV Aktor SA, LAD Group i Waterleau Group, ima “nekih unutrašnjih problema”, što je prouzrokovalo kašnjenja.\n– Razgovarali smo otvoreno o svim kašnjenjima i nadamo se da ona za sada neće ugroziti dinamiku realizacije projekta– kazao je Nestorović.\nIstakao je da se prema ugovornim obavezama, sa izgradnjom postrojenja u ovom trenutku kasni oko četiri meseca, da Nemačka razvojna banka koja ova projekat finansira sa 95 odsto neće produžavati ugovorene rokove, te da se raditi na tome da se nastali problemi prevaziđu kako se kasnije ne bi plaćali finansijski penali.\n– Izvođač bi idejno rešenje trebalo da ponudi do 28. oktobra i ukoliko se to ne bude ispoštovalo, nije isključeno ni angažovanje drugog najpovoljnijeg ponuđača, ali ni raspisivanje novog tendera – rekao je Nestorović, dodajući da je Grad ponudio pomoć u prevazilaženju nastalih problema, te da su u planu i češći sastanci sa predstavnicima Nemačke razvojne banke KFW, Gradske uprave, konzorcijuma, Vodovoda i resornog ministarstva.\nPodsetimo, vrednost izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda je oko 14 miliona evra, dok je vrednost čitavog projekta koji obuhvata i izgradnju kolektorske mreže, oko 24 miliona evra.\nDirektor JKP “Vodovod”, Vladimir Milosavljević, kazao je da se prva faza ovog projekta, izgradnja kolektora, odvija prema ugovorenoj dinamici, odnosno, da će biti realizovana do polovine decembra.\n– Do tada će biti izgrađeno sedam kolektora, a kako je izgradnja drugih 11 kolektora, u drugoj fazi, poverena istom izvođaču, ne sumnjam da će biti završena u dogovorenom roku – rekao je on.\nProjekat prikupljanja i prečišćavanja otpadnih voda u Kruševcu , sa 95 odsto finansira Nemačka razvoja banka, a ostatak JKP “Vodovod” Kruševac i, prema usvojenoj dinamici, trebalo bi da bude završen do kraja 2018. godine.\nNova oprema za Reciklažni centar JKP\n14.08.2021 0 303\n16.07.2021 0 400\n19.06.2021 0 432\n14.05.2021 0 317\n14.05.2021 0 136\n27. septembra 2021., 20:40


Godišnje više od 5.000 tona tekstilnog otpada završava na divljim deponijama u Srbiji – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nKoliko građani i građanke Srbije vole modu, govori podatak da se u Srbiju godišnje uveze čak 19 miliona tona tekstila, piše portal eKapija. Od toga, uvoz tekstilnih sirovina iznosi svega 0,3%, dok ostatak uvoza, čini odeća. Od proizvoda brze mode, koji su često lošeg kvaliteta, sa prosekom trajanja od sedam do deset pranja, u Srbiji se mesečno generiše oko 500 tona otpada, što na godišnjem nivou iznosi više od 5.000 tona.\n– Tekstilna industrija čini 10% srpskog izvoza. U 2018. izvoz je iznosio 1,5 mlrd USD a poslednjih godina se povećava za 10%. Od pre dve godine imamo suficit i u uvozu i izvozu, a jedna bitna i zanimljiva informacija je da kada je u pitanju proizvodnja čarapa, Srbija je druga u svetu. Međutim, problem sa otpadom, muči i strane i domaće tekstilce, gde usled zabrane odlaganja tekstila na deponije, ostaci neretko završavaju u rekama, pored puta, nelegalnim ili divljim deponijama. Otpad se odlaže nezakonito, ali ne možemo ni da ih krivimo, jer im nismo ponudli alternativu – kaže Vasiljević.\n– U Bačkom Petrovcu postoji već centar koji se bavi reciklažom jednog dela tekstila, tkaninama veštačkog materijala. U dogovoru sa vlasnikom centra, proširićemo rad centra na reciklažu svih ostalih tkanina. Vlada Vojvodine će ući sa određenim sredstvima, drugi deo sredstva će biti od kredita i početkom sledeće godine moći ćemo da recikliramo sav otpad sa teritorije Srbije – kaže za eKapiju Vasiljević.\n– Od aprila smo počeli da radimo ovu analizu. To je dokument koji će prethoditi dokumentu javne politike. U novembru će biti poredstavljena analiza, a na osnovu rezultata mi ćemo se odlučiti koji dokument javne politike ćemo raditi za cirkularnu ekonomiju. Pošto je cirkularna ekonomija multisektorska tema, u vezi je sa otpadom ali se odnosi i na dizajn, cilj je da se prave proizvodi koji će duže trajati i koji će moći ponovo da se upotrebe. Dakle, tekstilni otpad je resurs, nikako nije otpad i svakako može da se iskoristi na različite načine. Mi ćemo stoga, sledeće godine regulisati ovo polje zakonskim okvirom, kada se očekuje Zakon o uklanjanju otpada, ambalaže i ambalažnog otpada – rekla je Vučinić.\n– Firma Texeco iz Sremske Mitrovice je dobar primer firme koja radi reciklažu odeće. Oni su postavili kontejnere u nekoliko gradova Srbije – u Inđiji, Sremskoj Mitrovici, Šapcu i Beogradu, a uskoro će postaviti u Staroj Pazovi i Rumi. Međutim u Beogradu, Gradska čistoća nije vodila računa o tome, pa su kontejneri razbijeni i potom uklonjeni. Dakle, potrebna je bolja sinergija između javnih i privatnih preduzeća. Jedan kontejner košta oko 300 EUR što za državu nisu velika sredstva, a svakako su značajan korak u reciklaži tekstilnog otpada – rekla je Obradović.


festival - vino.rs\nDubrovnik će tokom poslednjih pet dana aprila biti istinska vinska prestonica regiona. Od 24. aprila do 1. maja održava se treći FestiWine vinski festival, a kamene ploče drevnog grada mirisaće po najboljim vinima, prvenstveno dalmatinske regije, što uz brojne druge sorte garantuje izvrsnog plavca i pošipa u neograničenim količinima.\nOsmo izdanje najvećeg makedonskog vinskog festivala Vinoskop 2014 biće održano od 24. - 28. septembra ove godine na novoj lokaciji, trgu Karpošovo Vostanie između Muzeja holokausta i Muzeja makedonske borbe za državnost i nezavisnost. Uz bogat muzički program publici će se predstaviti oko 30 domaćih vinarija uključujući i one najrenomiranije.\nZbog aktuelne meteorološke situacije i velikih problema širom Srbije, odlaže se Prvi festival šumadijskih vina zakazan za 17. i 18. maj. U skladu sa odlukom Organizacionog odbora Udruženja vinara Šumadije novi termin održavanja je 14. jun.\nU ljubljanskim hotelima Slon i Grand hotel Union, 18. i 19. novembra više od 150 vinarija borilo se za prestižne ocene na 13. slovenačkom festivalu vina i kulinarstva.


Danas počinje ulični festival “Vreva”: Energija društvenih rešenja – Frenzy Spark Magazine\nDruštvene mrežeInfo Spark\nAko grad Beograd ne zna, ili nam još nije demonstrirao načine iskorišćavanja potencijala javnih prostora, kao i kako je sve moguće društveno angažovati marginalizovane socijalne grupe, u naredna dva dana to će učiniti organizatori uličnog festivala “Vreva“. Idejni koncept ove manifestacije je afirmacija aktivizma, optimizma i preduzimljivosti, koji će biti otelotvoreni u vidu kreativne i slobodne mešavine različitosti. Mesto održavanja festivala koji počinje danas u 17h je park Terazijska terasa, koje je odabrano kao simbol gradskih prostora koji nisu adekvatno iskorišćeni, ali ono nije jedina ciljna tačka organizatora “Vreve”. U Uličnoj galeriji kod Bezistana, grafiti umetnici iz regiona će započeti crtanje murala, dok će na Kosančićevom vencu, kod temelja spaljene nacionalne biblioteke, kao još jednom simboličnom mestu, biti održana radionica za mlade “Lice mesta”. U okviru nje, mlađe generacije će kroz različite maštovite aktivnosti, biti podstaknute da razmišljaju u pravcu iskorišćavanja mogućnosti koje nude svi javni prostori, a koje prevazilaze cirkanje piva u parku ili održavanje novogodišnjeg koncerta ispred Narodne skupštine. Ono što niko od nas do sad nije imao priliku da čuje javno, jesu iskustva inspirativnih govornika, koji će pričati o tome ko su beskućnici i kako su to postali. Izložbe “Snaga ulice” i “Glas ulice”, koje se bave još nekim pravno nevidljivim gradskim i društvenim grupama, ukazaće na važnost sakupljača sekundarnih sirovina i položaj beskućnika u našoj zemlji, a biće postavljene u Knez Mihailovoj ulici i na platou kod Terazijske česme.\nSvi oni koji ponudu ulične hrane u Beogradu ne smatraju preterano inventivnom, na centralnoj festivalskoj lokaciji, moći će da saznaju da li je moguće proširiti gastronomski meni ulice, nečim što nisu ni kokice ni pljeskavice. Inspirisana svim većim svetskim gradovima ukojima postoji brendirana tradicija spremanja i posluživanja hrane na ulici, “Vreva” će uz pomoć renomiranih beogradskih restorana Beograđanima pokazati da je to moguće i kod nas. Drugačijem pristupu malo-preduzetničkoj uslužnoj delatnosti, u kojoj bi svoje mesto mogli da imaju svi oni o kojima društvo ređe misli, doprineće i bazar reciklažnih predmeta, na kom će svi zainteresovani moći da nuče kako se od recikliranih materijala prave različiti upotrebni predmeti.\nSve ovo biće dopunjeno programskim stavkama poput prikazivanja dokumentarnih i angažovanih filmova, ali i nastupa neobičnih muzičkih bendova. Svoje aktivnosti predstaviće i brojne organizacije i udruženja, a u okviru akcije “Ulice za bicikliste”, sa Terazijske česme krenuće gradska biciklistička vožnja koja će obići sve lokacije “Vreve”.\nOsim novog načina društveno odgovornog razmišljanja i uspomena na višenego dobru zabavu, sa “Vreve” možete odneti sa sobom i majice nakojima su odštampane aktivističke poruke ovog festivala: sve što trebada uradite jeste da sa sobom ponesete neku staru majicu ili ceger, a ARTifACT će se pobrinuti za ostalo. I na kraju, kraju festivala, kako dolikuje svakoj konstruktivnoj vrevi, i ova će biti krunisana dramenbejs žurkom u organizaciji KC Grad, što uz sve ostalo što Beograđane očekuje, čini serious amount of naznaka da će ovaj festival da vr(e)vi od posetilaca.\nAutor: Beksi Lejdi\nTagged ulični festival, ulični festival aktivizma, vreva


October 2013 - Page 3 of 6 - Aviokarta.net\nU petak generalni štrajk u Italiji u oblasti saobraćaja\nU petak, 18. oktobra širom Italije će biti održan generalni štrajk.\nPlanirani nacionalni štrajk će trajati 24 časa i obuhvatiće radnike u saobraćajnim delatnostima uključujući i aviosaobraćaj.\nGeneralnom štrajku koji je planiran u celoj Italiji biće dodate i radničke demonstracije u centru Rima.\nU aviosaobraćaju štrajk će početi u ponoć 18. oktobra i trajaće punih 24 sata, a\nDCV: Srbija poštuje sporazum sa EU\nDa smo na dobrom putu u primeni ECAA sporazuma (Multilateralni sporazum o zajedničkom evropskom vazduhoplovnom području) govori i Izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u oblasti vazdušnog saobraćaja, objavljen danas. Rečeno je da je Direktorat civilnog vazduhoplovstva ostvario značajan napredak u prvom tranzicionom periodu ECAA sporazuma, posebno u oblasti ekonomske regulative. I\nIznete su pohvale na\nPad kompjuterskog sistema easyJeta izazvao probleme\nCentralni kompjuterski sistem easyJeta koji se koristi i za registraciju putnika za letove (check-in) pao je juče i izazvao velika kašnjenja na mnogim evropskim aerodromima, a najviše na glavnim baznim aerodromima ove kompanije u Velikoj Britaniji.\nSistem je bio u prekidu u utorak 15. oktobra u trajanju od skoro devet časova od 11 do 20 i\nŠpanska Iberia prikazala javnosti novi identitet\nŠpanska nacionalna aviokompanija Iberia je prikazala javnosti novi logo i izgled aviona koji će biti prvi put primenjeni na jednom petom avionu Airbus A330 koji treba da bude isporučen sredinom novembra,\nNovi identitet kompanija sačuvaće trenutne simbole i kolornu šemu po kojima je kompanija poznata širom sveta kao španska nacionalna aviokompanija. Promena izgleda Iberije je deo\nKako je istaknuto u zvaničnom saopštenju Alitalia će dobiti paket od 500 miliona evra i to tako što će 300 miliona evra obezbediti akcionari kroz uvećanje kapitala dok će 200 miliona evra biti obezbeđeno preko postojećih i novih kreditnih linija. U okviru paketa pomoći naći\nAir Serbia bi mogla da ostane bez licence za EU\nSrpska nacionalna aviokompanija bi mogla da ostane bez dozvole za obavljanje saobraćaja u zemljama Evropske unije i Zajedničkog vazduhoplovnog područja EU sa okolnim zemljama (ECAA), ukoliko ne bude promenjen način upravljana koji je predviđen Sporazumom o strateškom partnerstvu sa Etihad Airwaysom.\nSajt Aviokarta.net je došao u posed pisma koje je Evropska komisija uputila Direktoratu civilnog vazduhoplovstva\nPostignut dogovor o eko programu u aviosaobraćaju\nU međunarodnoj organizaciji Ujedinjenih nacija za civilni aviosaobraćaja (ICAO) postignut je globalni dogovor o programu za trgovanje emisijama štetnih gasova (ETS) zbog koga se u prošloj i ovoj godini razvio trgovinski rat između Evropske unije sa jedne i svih ostalih sa druge strane.\nPostignut dogovor predviđa globalan program za trgovanje emisijama štetnih gasova koji bi trebalo\nTAROM uvodi svakodnevne letove do Beograda\nRumunska aviokompanija TAROM povećava broj letova na liniji od Bukurešta do Beograda i uspostavlja kodšer saradanju sa Air Serbijom.\nTAROM trenutno leti šest puta nedeljno do Beograda, svakim danom osim subotom, a od zimskog reda letenja neće smanjivati broj letova kako je to radio prošle godine.\nU planu su svakodnevni letovi, pošto se dodaje još jedan polazak,\nOdobreno spajanje Olympic Aira i Aegeana\nEvropska komisija je juče, 9. oktobra objavila odluku da odobrava preuzimanje Olympic Aira od strance druge grčke kompanije Aegean Airlinesa.\nU saopštenju Aegeana pozdravlja se odluka evropskih vlasti da se dozvoli spajanje dve grčke kompanije i da se stvore uslovi za postojanje održivog nacionalnog avioprevoznika koji će biti konkurentan u regionu i sposoban da isprati uzlazni\nKako Aviokarta.net saznaje novi let će biti ranojutarnji sa polaskom iz Sarajeva najkasnije u 6 časova kako bi se putnicima omogućilo presedanje na što veći broj letova Air Serbije.\nLetovi bi trebalo


Vojni ekspert: Gerasimov potvrdio da je Rusija spremna za rat - 24.03.2018, Sputnik Srbija\nVojni ekspert: Gerasimov potvrdio da je Rusija spremna za rat\nIzjave načelnika Generalštaba Oružanih snaga Rusije, prvog zamenika ruskog ministra odbrane, generala armije Valerija Gerasimova, svedoče o realnoj spremnosti... 24.03.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, valerij gerasimov, generalštab vojske rusije, vojska i naoružanje\n19:49 24.03.2018 (Osveženo: 14:01 21.09.2021)\n© Sputnik / Viktor Tolochko / Uđi u foto-galerijuValerij Gerasimov\nIzjave načelnika Generalštaba Oružanih snaga Rusije, prvog zamenika ruskog ministra odbrane, generala armije Valerija Gerasimova, svedoče o realnoj spremnosti ruske armije za borbena dejstva — na zemlji i moru, u vazduhu, kosmosu i sajber-prostoru, uključujući korišćenje robotičkih kompleksa, smatra ruski vojni ekspert, pukovnik Viktor Murahovski.\nGerasimov je u subotu na konferenciji u Vojnoj akademiji Generalštaba Vojske Rusije izjavio da će glavne osobenosti sukoba budućnosti biti korišćenje robotičkih kompleksa, informacione sfere i kosmičkih sredstava.\nGeneralštab Rusije: Krstareće rakete dalekog dometa razmeštene širom zemlje\n24 Mart 2018, 13:32\n„Ovu tendenciju Generalštab i Ministarstvo odbrane Rusije odavno prate, i ne samo da je prate. Iz nastupa generala armije Gerasimova sledi da su Oružane snage Rusije spremne za borbena dejstva u svim sredinama, uključujući sajber-prostor, informacioni prostor, kosmos i tako dalje“, izjavio je Murahovski.\nPrema njegovom mišljenju, „teze Gerasimova nisu prazna priča, nego se baziraju na postojećim strukturama, na konkretnim primercima naoružanja i vojne tehnike, na razrađenom sistemu vođenja operacija i borbenih dejstava“.\n„Podsetiću da je stvorena posebna uprava za razvoj robotike, posebna uprava za naučno-istraživačku delatnost i tehnološko praćenje naprednih tehnologija (inovaciona istraživanja) Ministarstva odbrane Rusije, posebna struktura koja se bavi bespilotnim letelicama“, rekao je vojni analitičar.\nOn je dodao da je 2017. godine načelnik Generalštaba već govorio o formiranju vojske zadužene za informacione operacije, specijalnih struktura koje se bave pripremom podataka za ofanzivna sredstva, o razvijanju jedinstvenog kosmičkog sistema i sistema za praćenje situacije na Arktiku.


Snima se film u kome se tvrdi da Bela kuća stoji iza 11. septembra? Prolog\nGlumci Martin Sheen, Woody Harrelson i Ed Asner glumiće u novom filmu koji govori o terorističkom napadu na tornjeve Svetskog trgovačkog centra u New Yorku 11. septembra 2001. godine.\nFilm pod nazivom "September Morn" baviće se malo drugačijom pričom o tom događaju, drugim rečima, fokus priče je na grupi ljudi koji preispituju da li je i u kojoj meri tačna službena verzija priče o tom događaju, koju zastupa Bela kuća, od koje se traži da Vlada SAD-a ponovo započne temeljnu i nezavisnu istragu o tragičnom događaju.\nSve do sada Hollywood je ostao izvan špekulacija i tvrdnji da je Bushova administracija ili bilo koji drugi element u vladi stajao iza napada 11. septembra kada su oteti putnički avioni udarili u WTC i zgradu Pentagona u Washingtonu.\nAmerički mediji napominju da je i sam Martin Sheen izražavao sumnje u službenu priču o 11. septembru. Mnogi su snimanje filma pozdravili i u kometarima na društvenoj mreži Twitter, komentarišući kako događaj nikada nije do kraja i uverljivo objašnjen.\nMeđutim, bilo je i drugačijih komentara, poput ovog: "Sama ideja da Vlada SAD-a ili bilo koja vlada, može orkestrirati takvu zaveru i uraditi to tako javno i besprekorno, apsolutno je smešna".\nViše detalja o samom filmu biće poznato naredne nedelje kada će biti održana konferencija za medije u Los Angelesu.