Pedantni kada je u pitanju uređenje njihovog grada, Somborci se svakog proleća bace na posao doterivanja dvorišta i okućnica, a njihovi komunalci rade skoro neprekidno, ne bi li varoš izgledala u skladu sa svojim renomeom.\nTako su prvi na posao prionuli zaposleni u JKP „Čistoća“ pokretanjem tradicionalne akcije „Mesec čistoće“ tokom kojeg svi žitelji ovog grada, po tačno utvrđenom rasporedu, imaju priliku da ispred svojih kuća i stanova iznesu kućni (a često i građevinski) otpad koji gabaritima i strukturom pravazilazi kapacitete njihovih kanti za smeće. Akcijom, koja je započela još 26. marta i trajaće sve do kraja aprila, obuhvaćeno je 350 gradskih ulica, a istovremeno radnici JKP „Čistoća” saniraju divlje deponije u ulicama koje su obuhvaćene akcijom.\nPrvi dani aprila obeleženi su i početkom sezone kosidbe javnih zelenih površina u gradu koji pretenduje na titulu jednog od najzelenijih urbanih sredina u ovom delu Evrope. Po, godinama unazad ustaljenoj, tradiciji kreće se najpre od najreprezentativnijeg dela grada, odnosno strogog centra i bujnim stablima bođoša osenčenih somborskih Venaca sa imenima znamenitih srpskih vojvoda, da bi se zatim, nastavilo duž ulica koje se ulivaju u centar. Sezona naravno, tek počinje, a trimeri, kosačice, traktori sa mulčerima biće u punom pogonu u drugoj polovini aprila, kad trava počne da raste punim intenzitetom.\nTokom prošle godine radnici „Zelenila“ obavili su mašinsko i ručno košenje sa sakupljanjem i odvozom otkosa na, precizna je statistika komunalaca, ukupno 5.153.090 kvadratnih metara javnih zelenih površina. Da bi im varoške ulice i trgovi bili, pored zelene, oplemenjeni i drugim bojama, odeljenje održavanja parkovskog i gradskog zelenila narečenog JKP, pored ostalog, obavljaju i poslove nege cvetnih površina, a baš kao i u slučaju kosidbe kreće se od leja i rundela u centru grada, oivičenog vencima.\nKako posao na održavanju gradskog zelenila predstavlja „borbu neprestanu“ za svakogodišnje potvrđivanje statusa prestonice urbane flore, pri čemu su večito pod budnom paskom svojih sugrađana osetljivih na sva pitanja u vezi gradskog zelenila, ovdašnji komunalci sa prvim danima proleća pred javnošću i polažu račune o tome u kakvom su stanju drvoredi i parkovi koji od Sombora čine Zelengrad. Tako su iz rukovodstva preduzeća JKP „Zelenilo“ naglasili da su njihovi radnici tokom prošle godine orezali ukupno 3062 stabala, a isekli i uklonili 301 drvo, što zbog bolesti biljke, što zbog pada ili dramatičnijih oštećenja prilikom vremenskih nepogoda, odnosno olujnih vetrova.\nDa meteorologija diktira sve aspekte života, pa i rad komunalaca svedoči podatak da su radnici „Zelenila“ proveli tokom prošle godine 50 sati u intervencijama usled elementarnih nepogoda, što podrazumeva uklanjanje palih stabala ili velikih grana, uz konstatovanje neznatne materijalne štete na imovini građana.\nOd toga broja orezano je 1267 komada jednogodišnjih izbojaka, 190 stabala je orezano radikalno, kako to komunalci kažu „u glavu“, na 1429 komada je primenjeno sanitarno orezivanje i pročišćavanje krune. Orezivanje zbog blizine objekata i vazdušnih vodova je primenjeno na 100 stabala, a iziverana su kupno 372 panja. Prilikom svakog obavljenog posla morali su se sakupiti i odvesti otpaci.\nOrezivanje i u selima\nŽitelji okolnih naselja su decenijama unazad bivali ljubomorni zbog pažnje komunalnih preduzeća prema gradu, dok se u sela i njihove sokake retko zalazilo.\nTa praksa je odnedavno prekinuta, pa su tako orezivanja i rušenja stabala po dobijenim saglasnostima nadzornog organa i u dogovoru sa sekretarima mesnih zajednica, izvršena tokom 2017. godine i u Staparu, Telečkoj, Kljajićevu, Čonoplji i Gakovu.\nViše iz ove kategorije « Somaratonci za vikend nastupili na četiri trke !\tSombor: Umesto kuća niču višespratnice »


"OTVARANJE bioskopa i pozorišta NIJE znak za opuštanje"\n22/08/2020 | 10:39\nUočeno je da sanitarne preporuke poštuje manje građana Srbije nego pre dve nedelje, zbog čega postoji strahovanje da bi epidemija korona virusa ponovo mogla da se razbukta.\nTo je izjavila zamenica direktorke beogradskog Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” Darija Kisić Tepavčević.\nOna je na TV Prva kazala da ohrabruju pad dnevnog broja novoobolelih od COVID-19 i podaci o broju pacijenata zdravstvenih ustanova i hospitalizaciji, ali da virus “i dalje cirkuliše” među stanovništvom.\n“Ono što plaši sve nas je preterano opuštanje u situacijama kada znamo da je vurus tu… On se širi koliko mu mi dozvolimo”, upozorila je Kisić Tepavčević.\nSremski Karlovci: Od portira “Čistoće” do apsolventa i predsednika skupštine


NOVI SAZIV REPUBLIČKOG PARLAMENTA, KOJI ĆE BITI KONSTITUISAN 31. MAJA 2012.GODINE, ČINIĆE 36 POLITIČKIH STRANAKA\nNovi saziv republičkog parlamenta, koji će biti konstituisan u četvrtak, 31. maja, činiće 36 političkih stranaka, što je za 14 stranaka više u odnosu na prethodni saziv, u kome su se nalazile 22 političke stranke.\nNa prvoj sednici, koja je zakazana za četvrtak, poslanicima će biti potvrđeni mandati, a predviđeno je i da se izaberu predsednik i potpredsednici parlamenta, generalni sekretar, formirani odbori i stalne delegacije pri međunarodnim institucijama.\nNovu Skupštinu Srbije činiće 11 lista - koalicija "Pokrenimo Srbiju" imaće 73 poslanika, koalicija "Izbor za bolji život" 67, koalicija SPS-PUPS-JS 44, DS S 21, koalicija "Preokret" 19, URS 16, Savez vojvođanskih Mađara pet, stranka Sulejmana Ugljanina dva i liste "Sve zajedno", Koalicije Albanaca Preševske doline i stranka "Nijedan od ponuđenih odgovora" (NOPO) po jednog poslanika.\nNa toj listi su i Asocijacija malih i srednjih preduzeća i preduzetnika i Koalicija udruženja izbeglica u Srbiji.\nDruga po broju osvojenih mandata je lista "Izbor za bolji život - Boris Tadić", a 67 mandata te liste su raspodeljeni na Demokratsku stranku, Socijaldemokratsku partiju Srbije, Ligu socijaldemokrata Vojvodine, Demohrišćansku stranku Srbije, Zelene Srbije, Demokratski savez Hrvata i Izvorni srpski pokret obnove.\nListu koalicije SPS-PUPS-JS čine istoimene tri stranke, s tim da je među poslanicima te koalicije i jedan iz Pokreta veterana.\nSa liste "Preokreta" predstavnike u parlamentu imaće Liberalno demokratska partija, Srpski pokret obnove, Bogata Srbija i Socijaldemokratska unija.\nURS je osvojila 16 mandata, koji će biti raspoređeni između G17 plus, Zajedno za Šumadiju, Narodne partije, Koalicije za Pirot i Pokreta "Živim za Krajinu".\nU novom sazivu parlamenta biće i Savez vojvođanskih Mađara, koji će imati pet poslanika, Stranka demokratske akcije Sandžaka, koja će imati dva poslanika, dok će koalicije "Sve zajedno", koju čini pet stranaka nacionalnih manjina, koalicije Albanaca Preševske doline, koju čini četiri stranke i partija NOPO imati po jednog poslanika.\nPrethodni saziv republičkog parlamenta činile su 22 stranke, koje su bile grupisane u 11 poslaničkih klubova.\nTo su bile DS, SRS, G17 plus, D S S, LDP, SPS, NS, LSV, PUPS, SVM, SPO, JS, SDP, Bošnjačka demokratska stranka Sandžaka, Demokratska levica Roma, Demokratski savez Hrvata u Vojvodini, Parija za demokratsko delovanje, Pokret veterana Srbije, Socijaldemokratska unija i Socijalno liberalna partija Sandžaka.


ŽELI OSTATI U ROMI – Džeko: Bit će bolje sljedeće sezone – Haber.ba\nŽELI OSTATI U ROMI – Džeko: Bit će bolje sljedeće sezone\nNapadač rimske “Vučice” ne želi mijenjati sredinu…\nEdin Džeko - Fokus.ba\nBh. reprezentativac Edin Džeko ne želi napustiti Romu na kraju sezone, te obećava da će iduće sezone biti bolji…\n“Život ovdje je divan, ali prva godina je teža nego što sam očekivao. U prvim sezonama u Njemačkoj i Engleskoj također sam imao, ne mogu reći probleme, ali trebalo mi je vremena da se priviknem. Isto je ovdje”, rekao je napadač Rome i reprezentacije BiH, piše “Avaz“…\nPodsjetio je da su do kraja italijanskog prvenstva Romi preostale tri utakmice koje, kako je naveo, “Vučica” želi riješiti na najbolji mogući način, prenosi “Goal.com”.\n“Siguran sam da će puno bolje biti sljedeće sezone”, dodao je Džeko.\nTeme:Edin Džeko, fudbalska reprezentacija BiH, karijera


Vlada Paname sarađuje u istrazi u vezi mogućeg pranja novca | Visokoin.com\nVlada Paname sarađuje u istrazi u vezi mogućeg pranja novca\nVlada Paname spremna je da sarađuje sa istragom u vezi sa mogućim pranjem novca sa kojim je povezana kompanija Mossack Fonseca, saopštila je predsjednička administracija ove zemlje.\nNjemački list Suddeutsche Zeitung juče je objavio dokumente iz te kompanije o navodno ilegalnim finansijskim aktivnostima nekih od najuticajnijih ljudi u takozvanim “poreskim rajevima”, prenio je “Sputnjik”.\n“Vlada Paname vodi politiku nulte tolerancije u vezi sa bilo kakvim aspektima zakonskog ili finansijskog sistema koji nisu regulisani na visokom nivou transparentnosti. Vlada Paname će intenzivno sarađivati sa svim zahtjevima i pružaće neophodnu pomoć u slučaju da se pokrene sudski proces”, navodi se u saopštenju.\nDokumenti do kojih je došao njemački list navodno pružaju informacije o aktuelnim i bivšim liderima, kao i javnim ličnostima i ostalima koji su, kako se navodi, oprali milijarde dolara, utajili porez i izbjegli sankcije uz pomoć firmi u inozemstvu.\nNeke od kompanija navodno su povezane sa premijerima Islanda, Pakistana, saudijskim kraljem, predsjednicima Ukrajine, liderima Ujedinjenih Arapskih Emirata, Argentine, potom sa ocem britanskog premijera, porodicom predsjednika Azerbejdžana, rođacima sirijskog predsjednika i bliskim prijateljem ruskog predsjednika.\nKompanija Mossack Fonseca odbila je da potvrdi informacije iz materijala koji su procurili u medije i optužila novinare da su neovlašteno pristupili njenim dokumentima.\nKompanija je upozorila da je nezakonito uzimanje dokumenata krivično djelo i da neće oklijevati da krivično goni odgovorne.\nPredstavnici pomenutih zvaničnika za sada nisu dostupni za komentar, navodi “Sputnjik”.


Epilog Projekta Gavran: Bivši američki obaveštajci u službi UA Emirata – Zavera\nBivši američki obaveštajci koji su radili kao sajber špijuni za UA Emirate priznali su da su prekršili američke zakone o hakovanju i zabrani prodaje osetljive vojne tehnologije nakon sporazumne obustave krivičnog gonjenja. Operativci Mark Bajer, Rajan Adams i Danijel Gerike pripadali su tajnoj jedinici pod nazivom Projekat Gavran, koja je pomagala Emiratima da špijunira političke neprijatelje.\nPo nalogu emiratske monarhije, Projekat Gavran je hakovao profile aktivista za ljudska prava, novinara i suparničkih vlada. Optuženici su priznali da su hakovali računarske mreže u SAD-u i izvozili špijunski softver bez potrebne dozvole američke vlade, navodi se u sudskim dokumentima objavljenim u utorak. Agenti i njihovi advokati, kao ni ambasada UAE u Vašingtonu, nisu odgovorili na zahteve za komentar.\nU sklopu dogovora sa saveznim vlastima, obaveštajci će morati da plate kaznu od 1,69 miliona dolara i da nikada više ne zatraže američku bezbednosnu propusnicu, što je uslov za pristupanje tajnama nacionalne bezbednosti. „Rent-a-hakeri i oni koji podržavaju takve aktivnosti kršeći američke zakone trebalo bi da budu krivično gonjeni zbog svog kriminalnog ponašanja,“ kaže pomoćnik državnog tužioca Mark J. Lesko. Rojters je otkrio Projekat Gavran 2019, ističući sve učestaliju praksu bivših obaveštajaca koji trguju špijunskim uslugama bez dovoljno nadzora ili odgovornosti.\n„Ovo je jasna poruka svima, uključujući bivše radnike američke vlade, koji pomišljaju na trgovinu poverljivim podacima u korist strane vlade ili komercijalne firme,“ rekao je zvaničnik FBI-a Brajan Vorndran, dodavši da „postoji rizik, ali biće i posledica.“ Lori Straud, bivša analitičarka američke NSA koja je radila na Projektu Gavran a zatim postala uzbunjivačica, kaže da je zadovoljna optužnicom. „Istraživačko novinarstvo je bilo ključno za rasvetljavanje ovog slučaja. Pravovremene, tehničke informacije koje su objavljene dale su osnov za pokretanje pravnog postupka.”\nRojtersova istraga je otkrila da je Projekat Gavran špijunirao brojne aktiviste za ljudska prava, od kojih su neki podvrgnuti mučenju. Bivši učesnici Programa kažu da nisu znali da krše zakon jer su im nadređeni garantovali da je američka vlada odobrila posao. Bajer, Adams i Gerike priznali su da su koristili sofisticirano sajber oružje pod nazivom „Karma“ koje je Emiratima olakšalo hakovanje iPhone-a, navodi se u sudskim dokumentima.\nKarma je korisnicima omogućila pristup desetinama miliona uređaja i vodila se kao sistem prikupljanja obaveštajnih podataka u skladu sa izvoznim propisima. Međutim, operativci nisu dobili potrebnu dozvolu američke vlade za prodaju softvera Emiratima, saopštile su vlasti. Projekat Gavran je koristio Karmu za hakovanje hiljada meta, uključujući jemenskog aktivistu i dobitnika Nobelove nagrade, kao i voditelja BBC-a.\nTagovi:agenti, Emirati, NSA, suđenje, špijuni, projekat, obaveštajci, proces, američki, optuženi, gavran, operativci


Evropski parlament poziva na uvođenje zabrane za upotrebu uglja za proizvodnju energije u EU do 2030. godine – Udruzenje Sredina\nČlanovi Evropskog parlamenta su u velikom broju podržali inicijativu kojom se države članice EU pozivaju da prestanu sa sagorevanjem uglja radi proizvodnje energije do 2030. godine. Ovaj zahtev Parlamenta je samo deo većeg pokreta koji poziva na hitno preduzimanje konkretnih akcija vezano za smanjenje štetnih posledica aerozagađenja i u suprotnosti je sa zaključcima Nemačke komisije za zabranu sagorevanja uglja koja je predložila da rok za to bude 2038. godina. Aktivisti koji se zalažu za rešavanje problema klimatskih promena i aerozagađenja, pozivaju da se ova zabrana uvede mnogo pre ovog datuma.\nČlanovi Evropskog parlamenta usvojili su ovu inicijativu iste nedelje kada je objavljeno najnovije istraživanje koje je otkrilo da je broj preuranjenih smrtnih slučajeva usled aerozagađenja duplo veći nego što se to ranije procenjivalo. Niz izveštaja je pokazalo značajan štetni uticaj evropskih termoelektrana na ugalj na zdravlje stanovništva širom kontinenta.\nNemačka kompanija za proizvodnju energije RWE proglašena je prošle godine za najtoksičniju kompaniju koja sagoreva ugalj, prema izveštaju Last Gasp.\nMišljenje Evropskog parlamenta nije obavezujuće, ali činjenica da ga je podržala tolika većina pokazuje jaku političku podršku za preduzimanje dodatnih aktivnosti radi rešavanja problema aerozagađenja od strane donosioca odluka u EU. 446 članova Evropskog parlamenta je podržalo ovu inicijativu, 146 je bilo protiv, a 79 suzdržano.\nTekst koji su podržali članovi Parlamenta ističe činjenicu da su sektori proizvodnje i distribucije energije “odgovorni za više od polovinu emitovanih oksida sumpora (SOx) i za jednu petinu emitovanih oksida azota (NOx) u 33 zemlje članice Evropske agencije za zaštitu životne sredine (EEA)” i da:\n“62% industrijskih emisija žive u EU potiče od termoelektrana na ugalj”.\nŽiva je opasan neurotoksin koji oštećuje zdravlje ljudi i može da ugrozi život. Evropa se obavezala u sklopu Minamata konvencije o živi, da izbaci živu iz upotrebe i ograniči emisije žive iz antropogenih izvora, a EU Uredba o živi je usvojena prošle godine.\nPodaci EEA o zagađenju iz prošle godine pokazali su veliki skok emisija žive iz nemačkih i poljskih fabrika koje rade na ugalj. Bełchatów termoelektrana u Poljskoj emituje više žive u vazduh nego cela industrija u Španiji.\nDržave širom Evrope najavljuju datum kada će prestati da sagorevaju ugalj, kako bi ispunili ugovorene obaveze u vezi klimatskih promena i čistijeg vazduha.\nKampanja Europe Beyond Coal se takođe obavezala da se sa sagorevanjem uglja u Evropi prestane do 2030. godine i prati koje su se zemlje već obavezale na prestanak sagorevanja uglja.\nNa mapi ispod prikazane su sve termoelektrane koje rade na ugalj u Evropi. Prema izveštaju Last Gasp, najopasnija termoelektrana u Evropi sa aspekta opasnosti po zdravlje stanovništva je termoelektrana Kostolac B, sa modeliranih 657 preuranjenih smrtnih slučajeva u 2016. godini usled zagađenja vazduha. Na 10. mestu ove liste nalazi se termoelektrana Nikola Tesla A u Obrenovcu sa 322 preuranjenih smrtnih slučajeva usled zagađenja vazduha. Dakle, od 3 termoelektrane na ugalj koje se nalaze na ovoj mapi na teritoriji Srbije, dve se nalaze u top 10 najopasnih termoelektrana po zdravlje stanovnika u Evropi!\nEvropska komisija je stavila zaštitu zdravlja svojih građana kao centralni deo svog programa rada i preduzima akcije da sudski goni Vlade svojih država članica koje ne ispunjavaju propisan zahteve o kvalitetu vazduha. Čini se da je pitanje kvaliteta vazduha jedno od glavnih pitanja predstojećih Evropskih izbora koji se održavaju u maju.\nEvropski parlament u svojoj inicijativi poziva donosioce odlike da se pozabave pitanjima emisija iz poljoprivrede i transporta, kao i definisanjem drugih mera za poboljšanje indoor i outdoor kvaliteta vazduha u EU.\nprva slika : EEB\ndruga slika : izveštaju Last Gasp, https://beyond-coal.eu/\nPrev post EU preduzima korake za smanjenje zagađenja plastikom: Savet je usaglasio svoju poziciju Next post Jednokratna plastika: Evropski parlament je odobrio zabranu


kolubarski.info - Proglašena vanredna situacija i na teritoriji Suvodanja\nSednica Štaba za vanredne situacije © kolubarski.info\nNa teritoriji naseljenog mesta Suvodanje, lokalni put Stave – Drenajić je u prekidu na tri mesta. Ovaj put koristi 70 domaćinstava. Zbog toga je na današnjoj sednici, Štab za vanredne situacije predložio gradonačelniku da proglasi vanrednu situaciju na teritoriji naseljenog mesta Suvodanje, zbog velikih oštećenja na putevima, što je gradonačelnik i učinio.\nNa sednici Štaba za vanredne situacije su usvojeni i sledeći zaključci:\nUvodi se dežurstvo u Štabu za vanredne situacije, koje će se sprovoditi u Operativnom centru Odeljenja za vanredne situacije i trajati za vreme vanredne situacije.\nUputiće se zahtev JP „Srbija vode“ da izvrši čišćenje korita reke Ljubostinje, radi omogućavanja proticanja velikih voda.\nPristupiće se izradi projektne dokumentacije za regulaciju toka i korita reke Krivošije, sa kojim će se konkurisati za sredstva u Kancelariji za javna ulaganja.\nTražiće se od Republičke vodoprivredne inspekcije da izvrši vanredni inspekcijski nadzor i utvrdi da li su pravni subjekti sproveli mere čišćenja vodotokova kroz njihov posed, koje su im nalagane prethodnih godina.\nGradonačelnik Valjeva i Komandant Štaba za vanredne situacije dr Slobodan Gvozdenović i zamenik Komandanta štaba i načelnik Sektora za vanredne situacije Milan Mihajlović pohvalili su zalaganje pripadnika Vatrogasno-spasilačkog bataljona, koji su brzo i efikasno reagovali u evakuaciji jednog sugrađanina i predali ga na dalje zbrinjavanje dežurnoj ekipi Hitne pomoći.\nPohvaljeno je i JKP „Vidrak“, koje je odmah pristupilo raščišćavanju posledica poplava i čišćenju ne samo javnih, već i ostalih površina, naročito oko reke Krivošije, koja je u bujicama donela i fekalne nanose.\nPravovremenim reagovanjem Javnog preduzeća za korišćenje vodoprivrednog sistema Rovni „Kolubara“ u pražnjenju brane, onemogućeno je da dođe do izlivanja reke Kolubare i ostalih pritoka, rečeno je na današnjoj sednici Štaba.\nNa kraju sednici Štaba za vanredne situacije zaključeno je da se u najkraćem roku izvrši sanacija svih oštećenih puteva.\nTags: dr.slobodan gvozdenovic, kolubarski portal, kolubarski.info, štab za vanredne situacije, suvodanje, valjevo, vanredna situacija, www.kolubarski.info\nNajavljene "Tešnjarske večeri"


EAEU ili EU - Da li je Evroazijska ekonomska unija alternativa članstvu u Evropskoj uniji? - BFPE Srpski\nEAEU ili EU – Da li je Evroazijska ekonomska unija alternativa članstvu u Evropskoj uniji?\n01. новембра 2019\nZa države Zapadnog Balkana, oktobar mesec obeležilo je nedobijanje datuma za početak pregovora o članstvu u Evropskoj uniji za Severnu Makedoniju i Albaniju, kao i novi sporazumi koje je Srbija potpisala sa Rusijom i Kinom. Ovi događaji su još jednom podstakli debatu o prostoru koji se otvara za upliv drugih aktera na prostor Zapadnog Balkana. I dok je evropska perspektiva ovih država neizvesna, saradnja sa partnerima koji dolaze sa istoka ukazuje da se razmišlja o alternativi ukoliko proces evrointegracija i članstvo u Evrospkoj uniji ostanu na dugom štapu.\nNa osnovu razvoja događaja u poslednjih nekoliko nedelja, Srbija je država koja preduzima najkonkretnije korake u daljem razvoju saradnje sa državama i organizacija koje dolaze sa istoka. Od početka tekuće godine, Srbija je u dva navrata ugostila najviše zvaničnike Ruske Federacije. U januaru ove godine, u posetu Beogradu je došao predsednik Rusije, Vladimir Putin, dok je premijer Medvedev boravio u Beogradu u okviru obeležavanja godišnjice oslobađanja Beograda u Drugom svetskom ratu. I pored sve intenzivnije saradnje sa Kinom, ovim posetama se ukazuje da je Rusija i dalje tradicionalni partner Srbije na polju međunarodnih odnosa i rado viđen gost. Jedna od tema koja je obeležila posete ova dva zvaničnika jeste i potpisivanje sporazuma Srbije sa Evroazijskom ekonomskom unijom. Premijerka Srbije, Ana Brnabić je 25. oktobra u Moskvi potpisala sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske unije. Ovim sporazumom obezbeđen je slobodan protok robe, bez carina, između Srbije i pet država koji čine ovu međunarodnu organizaciju.\nEvroazijska ekonomska unija nastala je 2015. godine na temeljima Evroazijske ekonomske zajednice. Uniju čini pet država: Rusija, Belorusija, Jermenija, Kazahstan i Kirgistan. Države članice obuhvataju populaciju od 183 miliona ljudi i mogu predstavljati značajno tržište za plasiranje proizvoda i poboljšavanje spoljnotrgovinskih odnosa. Evroazijska ekonomska unija predstavlja poslednji korak evroazijske ekonomske integracije, čiji je začetak bila inicijativa predsednika Kazahstana, Nursultana Nazarbajeva još iz prve polovine devedesetih godina prethodnog veka. Danas, od država koje čine Evroazijsku ekonomsku uniju, Rusija se pozicionira kao najznačajniji akter, kako na polju međunarodnih odnosa, tako i u rešavanju pitanja unutar zajednice. Države članice Evroazijske ekonomske unije usaglašavaju svoje ekonomske odnose, ali i dalje vode samostalnu spoljnu politiku. Slično Evropskoj uniji, razvijene su institucije koje predstavljaju nosioce odlučivanja. Krovna institucija jeste Vrhovni savet Evroazijske ekonomske unije koji, slično Evropskom Savetu, okuplja šefove država. Međudržavni savet Evroazijske unije okuplja šefove Vlada (premijere) država članica, dok Evroazijska ekonomska komisija predstavlja nadnacionalni organ koji obezbeđuje sve uslove za dalji razvoj Unije i razrađuje predloge u oblasti ekonomske integracije. Sedište Komisije je u Moskvi. Sud unije, sa sedištem u glavnom gradu Belorusije, Minsku, jeste stalni sudski organ ove organizacije.\nPregovori između Srbije i Evroazijske ekonomske unije najavljeni su još 2016. godine, samo godinu dana nakon što je ova organizacija zvanično otpočela sa radom. Prvobitno je bilo najavljeno da će se sporazum potpisati prilikom Putinove posete Beogradu u januaru 2019. godine, međutim potpisivanje je odloženo za oktobar. Srbija je potpisivanjem sporazuma o slobodnoj trgovini unapredila već postojeće uslove koje je imala u trgovinskim odnosima sa pet država članica. Naime, Srbija je već imala postojeće sporazume o slobodnoj trgovini sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom, dok će imati veći pristup tržištu Jermenije i Kirgistana. Od svih navedenih država, Srbija ima ubedljivo najrazvijenije odnose sa Rusijom, koja predstavlja jednog od najznačajnihih partnera u oblasti spoljnotrgovinske razmene, uz spoljnopolitičke odnose koji su sada već tradicionalno vrlo blisko razvijeni. Pored toga, pozicija koju Rusija zauzima na polju međunarodnih odnosa dovodi do tumačenja Evroazijske ekonomske unije kao ,,Putinove unije’’ odnosno kao organizacije u kojoj Rusija vodi glavnu reč i predstavlja način širenja ruskog uticaja na njene neposredne interesne sfere.\nI dok će ekonomski odnosi između Srbije i Evroazijske ekonomske unije biti u određenoj meru unapređeni, najava i kasnije potpisivanje sporazuma naišlo je na kritiku zvaničnika Evropske unije. Kao država kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, Srbija je dužna da usaglašava svoju spoljnu politiku sa spoljnopolitičkim deklaracijama koje usvajaju države članice Evropske unije. Nivo usaglašenosti spoljne politike Srbija sa spoljnom politikom Evropske unije je već bio na najnižem nivou, ukoliko se poredi sa drugim državama Zapadnog Balkana. Nizak nivo uslovljen je odnosom Srbije i Rusije, odnosno činjenicom da Srbija nije uvela sankcije Rusiji. Na samitu ministara spoljnih poslova Evropske unije koji je održan u avgustu 2019. godine, evropski zvaničnici su uputili kritike ka Srbiji ukazujući da potpisivanje sporazuma udaljava Srbiju od njenog strateškog i duguročnog spoljnopolitičkog cilja – članstva u Evropskoj uniji.\nUpitno je koliko će Srbija zaista profitirati od potpisivanja sporazuma sa Evroazijskom ekonomskom unijom. Postojeći sporazumi su omogućili pristup najvećem delu tržišta od skoro 200 miliona ljudi. Osim Rusije, ni jedna od preostale četiri države članice nije značajan spoljnotrgovinski partner Srbije. Najznačajniji partneri u oblasti spoljne trgovine su i dalje države članice Evropske unije i države potpisnice CEFTA sporazuma. Ono što predstavlja značajniji deo potpisivanja sporazuma jeste dalje intenziviranje odnosa sa partnerima sa istoka i tendencija da se deluje u pravcu alternative procesu dobijanja članstva u Evropskoj uniji.\nPolitizacija odnosa sa partnerima sa istoka u određenoj meri odvraća pogled javnosti sa procesa evroinegracija Srbije, koji sada već duže vreme stagnira i koji je sve neizvesniji u smislu dobijanja konkretnog datuma kada bi Srbija postala članica zajednice evropskih dražava. Saradnja Srbije sa državama koje nisu članice Evropske unije je veća nego ikada. Uz već tradicionalno partnerstvo sa Rusijom, saradnja sa Kinom je na istorijski najvišem nivou. Takođe, Turska se može posmatrati kao jedan od aktera sa kojim Srbija razvija bliske odnose, pre svega kroz najavljene zajedničke projekte u budućnosti, poput autoputa Beograd – Sarajevo. Potpisivanje sporazuma sa Evroazijskom ekonomskom unijom predstavlja vođenje spoljne politike upravo u pravcu koji se može nazvati kreiranjem sigurnosne mreže ili kreiranjem ,,plana B’’ u slučaju da proces evrointegracija propadne, odnosno Srbija ne dobije datum kada bi postala država članice Evropske unije.\nNeizvesnost rezultata evropskih integracija za države Zapadnog Balkana omogućava upliv drugih aktera na ovo područje i vođenje spoljne politike koja će biti zasnovana na podsticanju odnosa sa drugim akterima. Potpisivanje sporazuma sa Evroazijskom ekonomskom unijom predstavlja korak koji pokazuje da razmišljanje donosioca odluka u Srbiji, pre svega spoljnopolitičkih odluka, uzima u obzir i druge aktere sa kojima bi se mogli dalje da intenzivirati odnose, na čelu sa Rusijom, Kinom, pa i Turskom. Ukoliko se proces evrointegracija ne intenzivira i konkretizuje, saradnja sa drugim akterima, uključujući i Evroazijsku ekonomsku uniju (sa Rusijom na čelu) će postati relevantna alternativa i način da se osigura pozicija koju bi Srbija zauzimala na polju međunarodnih odnosa – pozicija države koja nema perspektivu članstva u Evropskoj uniji i nalazi se između Istoka i Zapada.\nPrvi put objavljeno u Novom magazinu br. 444, 31. oktobra 2019.\nIzvor fotografije: Russian Federation government\nTakođe tagovano EAEU


Štark Arena- Sting\nNakon rasprodatih koncerata u Severnoj Americi, Evropi, Južnoj Americi i Meksiku, Sting u okviru svoje najnovije turneje 57th & 9th World Tour dolazi u Srbiju.\nSvetski poznat muzičar održaće koncert u Beogradu, 17. septembra u Kombank Areni. Na najnovijoj turneji, Stingu se pridružuje tročlani bend koji čine njegovi dugogodišnji saradnici gitarista, Dominic Miller, Josh Freese (bubnjevi) i Rufus Miller (gitara) i specijalni gost Joe Sumner kao i harmonikaš Percy Cardona iz sastava “The Last Baldaleros”.\nGitarski vođena turneja 57th & 9th započela je u Severnoj Americi u februaru ove godine i do sada je obišla više od 50 gradova Evrope, Centralne i Južne Amerike i Azije. Turneju prate izuzetni komentari fanova i kritičara. “U samoj srži nalazi se moćan talenat za pisanje pesama, tečne melodije, smeli ritmovi i smisleni tekstovi isporučeni od vrhunskog muzičara. Ovaj koncert zaslužuje počasnu titulu.”\n“Sting prikazuje raznovrsnost, dubinu i trajnu rok snagu na novoj turneji.” – Austin 360\n“Lista pesama se kreće preko nadmoćnih novih pesama, solo materijala i klasičnih Police hitova. Sting je univerzalni pripovedač, izgrađen od onoga od čega su napravljene legende” – Vancouver Weekly\nStingov dvanaesti solo studijski album pod nazivom “57th & 9th”, je njegov prvi rok/pop projekat nakon više od decenije i objavljen je u novembru za A&M/Interscope Records. Kolekcija od deset pesama prikazuje širok spektar Stingovih stilova od promuklog, gitarskog prvog singla ““I Can’t Stop Thinking About You” preko brutalnog “Petrol Head” do himnične “50,000”. Album je producirao Martin Kierszenbaum, snimljen je za nekoliko nedelja sa Stingovim dugogodišnjim saradnicima Dominicom Millerom i Vinniem Colaiutaom kao i bubnjarem Josh Freeseom (Nine Inch Nails, Guns n’ Roses), gitaristom Lyle Wormanom i i pratećim vokalima iz bendova Tex-Mex i The Last Bandoleros.\nSting je prvi put nastupio u Areni pre šest godina sa simfonijskim orkestrom a 17. septembra naša publika će imate priliku da ga čuje u njegovom primarnom rok/pop zvuku u okviru turneje koju su mnogi već označili krunom Stingovih koncertnih nastupa.\nUlaznice za koncert u Beogradu biće u prodaji od srede, 21. juna od 10 časova. Članovi zvaničnog sting.com fan kluba, ulaznice mogu naručiti dan ranije, u utorak, 20. juna preko sajta www.sting.com/tour\nUlaznice u regularnoj prodaji biće po cenama od 2990 dinara i naviše na svim prodajnim mestima CS Eventima kao i na blagajnama: Kombank Arene, Bilet Centra Beograda, Doma Omladine i Ušće šoping centra i online: www.kombankarena.com, www.eventim.rs\nTurneju 57th & 9th promoviše Live Nation Global Touring, producira Cherrytree Management i RZO Entertainment. Spisak kompletne turneje nalazi se na www.sting.com\nOrganizator: Arena Beograd\nProfil Štark Arene\nPoseta Štark Areni\nPostavka Štark Arene\nSva prava zadržana © 2018 Stark Arena


Rok za prijavu na konkurs Najlepši ulaz za 2013. godinu je istekao. Predsednici Skupština zgrada biće kontaktirani kako bi stručna komisija obišla sve prijavljene lokacije. Odluka o izboru najlepšeg beogradskog ulaza biće objavljena 15. novembra na zvaničnoj internet prezentaciji preduzeća, a pobedniku će do kraja tekuće godine biti dodeljena nagrada.\nU TOKU JE PRIJAVA NA KONKURS „NAJLEPŠI ULAZ 2013“\nJavno preduzeće „Gradsko stambeno“ 15. avgusta ove godine otvorilo je nagradni konkurs „Najlepši ulaz 2013“. Podesećamo da je do zatvaranja konkursa ostalo nešto manje od mesec dana i pozivamo sve sugrađane da se prijave i pokažu da se uz malo uloženog truda može ulepšati životni prostor.\n„Konkurs za izbor najlepšeg ulaza Grada organizujemo treću godinu za redom sa ciljem da Beograđanima ukažemo na značaj negovanja kulture stanovanja i dobrih komšijskih odnosa, ali i da podsetimo stanare stambenih zgrada da vode računa i o uređenju i očuvanju zajedničkih prostorija koje su, takođe, u njihovom vlasništvu. Prijavite se, pokažite slogu na delu, dajte dobar primer ostalim sugrađanima i osvojite vrednu nagradu“, pozvala je na učešće u konkursu Kristina Lazarević, portparol JP „Gradsko stambeno“.\nPrijave se podnose do 10. oktobra 2013. godine, a detaljne informacije o konkursu i prpozicijama obajvljene su na zvaničnoj internet strani preduzeća www.stambeno.com\nJP „Gradsko stambeno“ bira najlepši beogradski ulaz\nOd četvrtka, 15 avgusta zvanično je otvoren nagradni konkurs Javnog preduzeća „Gradsko stambeno“ – „Najlepši ulaz 2013“ koji ovo preduzeće organizuje već treću godinu za redom sa ciljem da sugrađanima ukaže na značaj negovanja kulture stanovanja i dobrih komšijskih odnosa, ali i da podseti stanare stambenih zgrada da vode računa i o uređenju i očuvanju zajedničkih prostorija koje su, takođe, u njihovom vlasništvu.\nKonkurs je otvoren u prelepo uređenom ambijentu pobednika prošlogodišnjeg konkursa, u Bulevaru despota Stefana 68b. Njima je ovom prilikom dodeljena plaketa za najlepši ulaz koju je u ime stanara primila predsednica Skupštine zgrade Biljana Vukosavljević, budući da su sva sredstva od nagrade stanari odlučili da preusmere na kupovinu knjiga i igračaka za decu iz Zvečanske ulice i tim gestom pokazali izuzetnu humanost i istinsku brigu o najmlađim sugrađanima, kojima je pomoć najpotrebnija.\n„U želji da primer prošlogodišnjih pobednika posluži kao najbolja motivacija, pozivamo korisnike da se u što većem broju prijave na ovogodišnji konkurs i pokažu da nije teško biti složan i uz malo uloženog truda ulepšati životni prostor,“ izjavila je portparol JP „Gradsko stambeno“ Kristina Lazarević i dodala da, kao i svake godine, pobednike očekuje vredna nagrada primerena prostoru pobedničke zgrade i potrebama svih njenih stanara.\nZainteresovani sugrađani, prijave za učešće na konkursu „Najlepši ulaz 2013“, mogu podneti do 10. oktobra popunjavanjem obrasca na internet sajtu , slanjem prijave poštom na adresu „Stambenog“ (Danijelova 33, 11000 Beograd) ili dostavljanjem na pisarnicu „Stambenog“ (sa naznakom – Za konkurs „Najlepši ulaz 2013“). Stručna komisija će obići sve prijavljene takmičare i svoju odluku o izboru najlepšeg beogradskog ulaza objaviti na internet sajtu „Stambenog“ 15. novembra, a pobedniku će do kraja tekuće godine biti dodeljena nagrada.\nNajlepši ulaz za 2012 - opširnije\nNaša zgrada je izgrađena pre 31 godinu, imamo 17 spratova,156 stanova i oko 400 stanara.\nU poslednjih godinu dana, od kada je izabrano novo ''rukovodstvo'' uradili smo mnogo na uređenju naše zgrade. Imamo predsednika, podpredsednika, blagajnika i Kućni savet koji je sastavljen od poverenika po spratovima. Sastanke imamo jedanput mesečno a o svemu što se dogovaramo obavešteni su svi stanari putem oglasne table (savremenim rečnikom - sve je transparentno).\nŠta je urađeno na sređivanju zgrade:\n- Okrečili smo celu zgradu (17 spratova) i ulaz, ofarbali vrata, sredili kućicu za čuvare i oglasne table, postavili nove pločice u ulaznom holu i ispred zgrade\n- Uveli smo video nadzor (ispred ulaza i u samom holu) i kontrolu ulaza u zgradu (ulazi se uz pomoć otiska prsta, šifre ili kartice)a u ulaznom holu imamo muziku.\n- Oplemenili smo hol slikama starog Beograda i cvećem.\n- Tokom Nove Godine, Božića i Uskrsa posebno ukrašavamo naš ulaz.\n- Kompletno smo sredili prostoriju u kojoj se nalazi agregat a nama služi kao zajednička prostoija (okrečili smo a od komšija smo dobili stolice, televizor, kompjuter, frižider...).\n- Zgradu je kao najlepšu i najorganizovaniju na Opštini Palilula nekoliko puta posetio i predsednik opštine g.Danilo Bašić (sadašnji pomoćnik Gradonačelnika) a u časopisu ''Palilulac'' smo imali priliku da predstavimo sve ono što je do tada bilo urađeno.\nNajponosniji smo na akcije koje su namenjene komšijama u našoj zgradi.\n- Polazak u školu – sva deca koja idu u školu (njih 29) su 28. avgusta 2011. prisustvovala druženju i svi su dobili poklon pakete sa školskim priborom (istu akciju planiramo i za ovu godinu),\n-Tokom novogodišnjih praznika sva deca predškolskog uzrasta (njih 17), dobila su paketiće a za sve stanare organizovano je novogodišnje druženje u našem ''Klubu 68b'',\n- U novembru smo izabrani od Opštine Palilula, kao najsređeniji ulaz na Opštini da se organizuje pokazna vatrogasnu vežbu za sve stanare zgrade (povodom Dana vatrogasaca). Zgrada je kompletno pokrivena protivpožarnim aparatima (donacija opštine Palilula) a sređena je i hidrantna mreža koja nije funkcionisala (pre dve godine imali smo veliki požar u zgradi).\n-U februaru tokom vanredne situacije zbog vremenske nepogode, organizovali smo akciju čišćenja snega sa krova naše zgrade u kojoj je učestvovalo 37 komšija (sneg smo čistili oko 3 sata a bilo je i čaja i kuvanog vina),\n- U martu smo organizovali humanitarnu akciju prikupljanja pomoći za decu u Zvečanskoj. Prikupili smo 10 velikih kutija igračaka, knjiga i garderobe, a u dogovoru sa doktorkom iz Zvečanske kupili smo i hranu za decu koja se hrane uz pomoć sonde u vrednosti od 30.000 dinara.\n- Čestitamo na oglasnoj tabli kada se neko rodi, venča ili izjavimo saučešće.\n- Na zidu koji se nalazi ispred ulaz koji je bio prljav i ižvrljan grafitima, angažovali smo dva studenta likovne akademije da oslikaju mural koji je namenjen našim najmlađeim komšijama.\n- Pokrenuli smo inicijativu da posle 30 godine, kupimo dva nova lifta. Očekujemo da Gradsko stambeno završi proceduru sa tenderom.\nPobednik konkursa „Najlepši ulaz“ za 2012. godinu\nJavno preduzeće „Gradsko stambeno“ je krajem aprila ove godine raspisalo konkurs „Najlepši ulaz“ za 2012. godinu. U želji da se nagrade najvrednije i najsložnije komšije, ali i da se pospeše dobri međuljudski odnosi „Stambeno“ svake godine organizuje ovaj konkurs.\nKonkurencija na konkursu „Najlepši ulaz“ za 2012. godinu bila je izuzetno jaka i pobednika je bilo teško izabrati. Svi učesnici su pokazali da se složnim radom i dobrom međusobnom komunikacijom može postići mnogo, čime su dali izuzetan primer svim našim sugrađanima.\nJP „Gradsko stambeno“ sa ponosom objavljuje da su ovogodišnji podbednici konkursa stanari zgrade u Bulevaru despota Stefana broj 68b čiji je predsednik Skupštine zgrade Biljana Vukosavljević.Pored osmišljavanja niza akcija za dobrobit same zgrade, stanari u Bulevaru despota Stefana broj 68b su se posvetili i humanitarnim aktivnostima usmerenim i drugim članovima zajednice i time pokazali zajedništvo i slogu na višem nivou.Detaljni pregled aktivnosti stanara pobedničke zgrade možete pogledati ovde .\nJP „Gradsko stambeno“ iskreno čestita svim učesnicima na trudu koji su uložili i poziva sve sugrađane da se sledeće godine u što većem broju prijave na konkurs „Najlepši ulaz“. U narednom periodu biće organizovana svečana dodela nagrada, a o tačnom datumu stanari i mediji biće pravovremeno obavešteni.


BiH će podpisati Konvenciju UN-a protiv korupcije\nPredstavnici organizacije Transparency International za Bosnu i Hercegovinu saopštili su danas u Banjaluci da će delegacija\nBiH naredne sedmice u Njujorku potpisati Konvenciju UN-a protiv korupcije nakon čega se može očekivati smanjenje korupcije u zemlji.\nPotpisivanjem Konvencije protiv korupcije zakazano naredne sedmice u Ujedinjenim Nacijama Bosna i Hercegovina će se pridružiti grupi od 126 zemalja svijeta koje su prihvatile ovu konvenciju.\nIzjavio je ov danas u Banjaluci predsjedavajući Odbora direktora Transparency International za Bosnu i Hercegovinu,Boris Divjak naglašavajući da ova konvencija uspostavlja nove standarde u prevenciji protiv korupcije što bi moglo dovesti do poboljšanja rejtinga B i H u ovoj oblasti kao i do povećanja povjerenja građana u državne institucije. On je precizirao da je korupcija u Bosni i Hercegovini još uvijek veoma prisutna a kao poseban segment je izdvojio Zakon o javnim nabavkama koji se, kako je istakao, ne sprovodi dosljedno.\n«Problem je u tome što, iako postoje zakoni, nisu uspostavljene institucije. Trenutno, imamo vakum u nepostojanju institucija na državnom nivou i razvlašćenih institucija na etitetskom nivo tako da u slučaju bilo kakvih žalbi na odluke oko javnih nabavki, oko konkursa, vi u stvari nemate kome da se žalite i ovakav vakum odgovara svima jer je trenutno nemoguće postići do kraja transparentnu proceduru javnih nabavki.»\nPredstavnici Transparency International su izrazili nezadovoljstvo i slobodom pristupa informacijama u Bosni i Hercegovini najavljujući konkretne aktivnosti na poboljšanju zakonske regulative u ovoj oblasti što bi trebalo koristiti običnim građanima u svakodnevnom životu.


Dodik: Uvesti još oštrije mjere u borbi protiv korona virusa\nU Republici Srpskoj potrebno je uvesti još oštrije mjere, poručio je Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva.\nRepublika Srpska je od početka borbe protiv virusa korona krenula žestoko, ali najveći problem je neodgovornost pojedinaca, koji ugrožavaju većinu ljudi koji se ponašaju veoma disciplinovano i poštuju mjere, kaže Dodik.\n"Biće uvedeno da se kontroliše bukvalno izlazak i ulazak iz svakog naseljenog mjesta u Srpskoj. Time želimo da spriječimo komunikaciju među ljudima koja je ključna za tu vrstu širenja", rekao je Milorad Dodik, srpski član Predsjedništva BiH.\nU Banjaluci je zasjedao i Glavni koordinacioni tim Republike Srpske - Radovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske, Željka Cvijanović predsjednik Republike Srpske i Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite razgovarali su o sprovođenju dosadašnjih mjera institucija Republike Srpske u vezi sa suzbijanjem virusa korona.\nPoručili su građanima Srpske da se dosljedno pridržavaju propisanih mjera zaštite od virusa korona, te apelovali na lica kojima su propisane mjere samozolacije da ih se striktno pridržavaju.\nSvakodnevno zasjeda i Republički štab za vanredne situacije, koji je obavjestio javnost da je moguće uplatiti novačana sredtva za sanaciju poslijedica izazvanih korona virusom na račun posebnih namjena Fonda solidarnosti. Republički štab je poništio 1.000 dozvola za kretanje.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske saopštilo je da će nadležene policijske stanice izdavati potvrdu o potrebi kretanja licima koji nemaju poslodavca. Kao primjer su navedena lica starija od 65 godina koja se brinu o starim licima, licima sa posebnim potrebama i slično. Uz potvrdu, svi koji se kreću u vrijeme policijskog časa dužni su da imaju i važeći identifikacioni dokument.\nIz MUP poručuju da će svaka zloupotreba navedenih potvrda, biti najstrožije sankcionisana.\nMinistarstvo uprave i lokalne samouprave će od sutra imati podatke sa terena i javno objavljivati imena lica koja krše rješenja o kućnoj izolaciji. Prema njihovim podacima, u posljednjih pet dana, iskontrolisano je ukupno 10.257 lica za mjere kućne izolacije od čega njih 129 tu mjeru nisu ispoštovali.\n"U posljednjih 24 časa, na području Republike Srpske je iskontrolisano 2.225 lica za mjere kućne izolacije. U kontroalma je utvrđeno da 27 lica nisu poštovala tu mjeru zbog čega su im izrečene prekršajne kazne", saopštili su iz Ministarstva uprave i lokalne samouprave Republike Srpske.\nZa studnete koji u inostranstvu borave po osnovu međunarodnih programa razmjene, stiže novčana pomoć, odlučio je to danas Republički štab za vanredne situacije. Štab je donio zaključak o isplati jednokratne novčane pomoći za 44 studenta iz Republike Srpske koji su se u vrijeme proglašenja pandemije virusa korona zatekli u inostranstvu, izjavio je Srđan Rajčević, ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Srpske.\n"Kojim se ministarstvo za naučnotehnološki razvoj, visoko brazvoanje, infroacmiono društvo obavezuje da im u narednom periodu isplati jednokratnu pomoć od 1.000 maraka. Mi ispred štaba držimo da je ovo mjera koja će doboro doći našim studnetima koji su u ovakvoj sitauciji da prebrode period koji je isped nas", istakao je Srđan Rajčević, ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Srpske.\nNadam se da će ova mjera biti adekvatna do okončanja ove krizne situacije. Ukoliko situacija bude nastavljena možemo donijeti neke druge mjere, rekao je Rajčević.\nObjaviće kraj karijere: Ibrahimović se povlači zbog koronavirusa?


Javna rasprava o Planu komunikacija Skupštine ZDK-a s javnošću - Portal 072info\n28. Septembra 2016. Vrijeme objave: 7:19 sati\nSkupština Zeničko-dobojskog kantona pokrenula je javnu raspravu o “Planu komunikacija Skupštine ZDK-a s javnošću”, čija je procedura izrade u toku te će ovaj dokument u radnoj verziji narednih 29 dana biti predmet javnih konsultacija.\nU cilju poboljšanja i unapređenja transparentnosti modaliteta komuniciranja s javnošću Skupštine ZDK-a i njenih radnih tijela, nakon što se konsultovala javnost, te provedeno anketno istraživanje, izrađena je i radna verzija prijedloga.\nSvi zainteresirani mogu svojim komentarima, prijedlozima i sugestijama dati doprinos jačanju podrške i povjerenja javnosti za kvalitetnije informisanje o radu Skupštine ovog kantona.\nU okviru javne rasprave, svi sudionici mogu svoje komentare, prijedloge i sugestije stručnoj službi Skupštine ZDK-a, putem maila ili pismom.\nPrijedlozi, komentari ili sugestije će biti korišteni za fazu pripreme i utvrđivanja konačnog teksta prijedloga “Plana komunikacija Skupštine Zeničko-dobojskog kantona s javnošću”, radi upućivanja u dalju skupštinsku proceduru.


“Oko sokolovo” će nadzirati parkiranje i u Novom Sadu, a kazne će same stizati na adresu - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti “Oko sokolovo” će nadzirati parkiranje i u Novom Sadu, a kazne će...\n“Oko sokolovo” će nadzirati parkiranje i u Novom Sadu, a kazne će same stizati na adresu\nPredstavnici Grada Novog Sada prisustvovali su prezentaciji sistema elektronske kontrole parkiranja “Oko sokolovo” koji se primenjuje u Beogradu.\nPrema pisanju medija, vlasti u Novom Sadu žele da primene taj sistem kako bi uveli komunalni red, a ovoj prezentaciji su prisustvovali I predstavnoici Niša, Čačka, Kragujevca, Vranja, Pirota, Kruševca, Subotice i Užica.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić je istakao da je većina građana zadovoljna radom sistema “Oko sokolovo” koji se, dodao je, isplatio za malo više od mesec dana funkcionisanja, piše 021.rs.\n“Uspeli smo da sprečimo zaustavljanje saobraćaja u gradskim ulicama, očišćeni su trotoari, žute trake i omogućen je bolji protok javnog prevoza”, rekao je Vesić i dodao da su trenutno ovim sistemom pokrivene 243 ulice u Beogradu, a da je sistem predviđen za oko 600 ulica.\nNaglasio je da suština tog sistema nije naplaćivanje kazni već da gradske ulice i trotoari budu prohodni, da javni prevoz funkcioniše i da ne bude “haosa” u parkiranju.\nVesić je rekao da je sistem “Oko sokolovo” jedinstven u svetu, odnosno da ne postoji nijedan sistem koji radi obostrano (ne)propisno parkirana vozila kao “Oko sokolovo”.\nVršilac dužnosti sekretara za poslove Komunalne milicije Ivan Divac je pojasnio da “Oko sokolovo” deluje preventivno i da ne postoji mogućnost selektivnog kažnjavanja. Dodao je da Komunalna milicija, zajedno sa Gradskom upravom i Parking servisom, stoji na usluzi svima u unutrašnjosti kojima bude potrebna pomoć u uspostavljanju sistema “Oko sokolovo”.\nDirektor Parking servisa Andrija Čupković je rekao da je “Oko sokolovo” domaća intelektualna svojina koja je omogućila veliku uštedu novca. Čupković je istakao da u Beogradu postoji 30.000 parking mesta u zoni i da je potrebno oko 300 ljudi da bi kvalitetno mogli da obavljaju svoj posao, a da se zahvaljujući sistemu “Oko sokolovo” to radi sa 15 automobila i 40-50 ljudi.\nKako je dodao, samo na angažovanju zaposlenih ostvarena je ušteda od 2,5 miliona evra, koji su sada preusmereni na neke druge poslove Parking servisa.\nSistemom “Oko sokolovo” opremljeno je 18 džipova marke “Land Rover Discovery”.\nUkoliko vlasnik nije načinio prekršaj, treba u roku od osam dana da se izjasni ko je upravljao vozilom, jer će u suprotnom protiv njega biti pokrenut prekršajni postupak zbog prikrivanja podataka o počiniocu kažnjivog dela. Kazne se kreću u rasponu od 5.000 do 25.000 dinara.\nKako su nadležni obelodanili na predstavljanju sistema “Oko sokolovo”, vozila su plaćena 29.000 evra, a oprema je vredna oko 4.000.\nThe post “Oko sokolovo” će nadzirati parkiranje i u Novom Sadu, a kazne će same stizati na adresu appeared first on Luftika.


Novopazarci "pazarili" u Nišu - Sportske.net\nNovopazarci "pazarili" u Nišu\nFudbalski klub Novi Pazar dobio je još jedno pojačanje u zimskom prelaznom roku a novi igrač ekipe koju vodi Slavenko Kuzeljević dolazi iz niškog Radničkog.\nKosanović: "Strpljivo protiv agresivnog Spartaka"Matić: "U Niš sa nadom, iz Niša sa bodovima"JSL - Donji Srem se razgoropadio, Voša slavila u Pazaru!Zagorčić: "U Novi Pazar po tri boda"Kosanović: "Jedva čekamo meč pred punim stadionom"\nDosadašnji levi bek Radničkog iz Niša Zoran Pešić (29) karijeru će nastaviti u Novom Pazaru pošto nije uspeo da se izbori za mesto u timu Aleksandra Ilića.\nPešić je u drugom delu prethodne sezone bio standardan u prvom timu Radničkog ali je po početku takmičenja u JSL doživeo povredu i ispao iz konkurencije.\nNovopečeni Pazarac karijeru je počeo u Bane iz Raške, a igrao je još za Javor iz Ivanjice, Vlasinu, ČSK Čelarevo, Novi Sad, Spartak i Banat iz koga je i došao u Niš.\n"Dobro mi je što sam otišao, nije mi teško da se uklopim pošto sam iz ovih krajeva. Uslovi su dobri za trening, došao sam na pomognem klubu da izbori opstanak. Brzo smo se dogovorili" kazao je Pešić po dolasku u Novi Pazar.\nInteresantno je da bi debi na jednom takmičarskom meču u dresu Novog Pazara Pešić mogao da ima baš protiv svog bivšeg kluba u prvom kolu prolećnjeg dela JSL kada Novi Pazar bude gostovao na "Čairu".\n"Novi Pazar ima jednu od najvernijih publika, ali isto tako tu su i 'Meraklije' koje ovom prilikom pozdravljam i klubu želim sve najbolje u nastavku sezone. Lepo mi je bilo u Nišu godinu dana" zaključio je Pešić.\nOdlazak Pešića bio je ukupno peti ove zime iz ekipe Radničkog, koju su pre levog beka napustili još Vukomanović, Bajevski, Pavličić i Ranđelović.\nTešović: ''Očekujem pune tribine i pobedu Novog Pazara''


U Srbiji za 10 godina broj zatvorenika povećan za trećinu - Dijalog.net\nNaslovna Društvo Pravosuđe U Srbiji za 10 godina broj zatvorenika povećan za trećinu\nU Srbiji za 10 godina broj zatvorenika povećan za trećinu\nStrazbur, 24. april 2017. – Savet Evrope (SE) pozvao je države-članice da pritvor koriste samo kao poslednju opciju i obezbede adekvatne uslove za boravak zatvorenika, navodi se u godišnjem izveštaju Komiteta SE za sprečavanje torture (CPT).\nZatvori u Srbiji su u velikoj meri pretrpani, ali je procenat pritvorenih lica u ukupnom broju zatvorenika relativno mali, navodi se u izveštaju i dodaje da su u Srbiji 2015. godine pritvorenici činili 15,3 procenta ukupnog broja zatvorenika. Na 100 raspoloživih mesta dolazi 106,4 lica, prenosi dnevni list Danas.\nU izveštaju se dodaje da je u Srbiji za 10 godina broj zatvorenika povećan za trećinu i problem pretrpanosti zatvora i dalje postoji, iako je situacija u tom pogledu malo popravljena.\nUkupno je u 2015. godini u srpskim zatvorima bilo 10.064 zatvorenika odnosno 142 zatvorenika na 100.000 stanovnika, pokazuje godišnje istraživanje Saveta Evrope. To je, prema navodima izveštaja, malo više od srednje evropske vrednosti od 115 zatvorenika na 100.000 stanovnika.\nBudžet Srbije za zatvorske jedinice 2014.godine bio je 71,8 miliona evra, a prosečni troškovi po zatvoreniku iznose 19,38 evra dnevno. Na svoje zatvorenike najviše troše San Marino (480 evra dnevno) i Švedska (354), a najmanje Gruzija (5,66).\nKomitet SE ukazao je na potrebu da države članice osiguraju upotrebu alternativnih pritvorskih mera do suđenja, kao što su privremena obustava pritvora, kaucija, kućni pritvor, oduzimanje putnih isprava, elektronski i sudski nadzor. Ovo mere trebalo bi da se uzmu u obzir i kada se radi o stranim državljanima koji se zadržavaju u pritvoru zbog opasnosti od bekstva.\nGeneralni sekretar SE Torbjorn Jagland rekao je da je izveštaj Komiteta za sprečavanje korupcije ukazao na ozbiljne nedostatke u kojima se drže pritvorenici u zatvorima u Evropi. Jagland je pozvao 47 članica SE da obezbede da uslovi u njihovim zatvorima odgovaraju standardima za poštovanje ljudskih prava, kao i da se pritvor koristi samo kada je to apsolutno neophodno, što bi moglo da smanji prenatrpanost zatvora.\nPrethodno Marjanović: EU ne bi trebalo da žmuri pred kršenjem vladavine prava u Srbiji\nSledeće Otvoren poziv za konkurs ”Mladi i Evropska unija: Šta nam donosi članstvo”\nTop Tags mediji Srbija i Evropska unija vladavina prava konkurs Evropska unija mladi OCD istraživanje Vlada Republike Srbije evropske integracije Civilno društvo Evropska komisija lokalna samouprava ljudska prava Društvo


Časopis Industrija :: Energetska tranzicija na zelenu ekonomiju novi izazov\nEnergetska tranzicija na zelenu ekonomiju novi izazov\nPrelazak na zelenu energiju kao i prelazak sa linearne na cirkularnu ekonomiju predstavlja jedan od najvećih izazova današnjice, posebno kad je reč o zemljama koje su svoj energetski status bazirale na fosilnim gorivima, zaključak je panela Zelena ekonomija - podizanje vrednosti tržišta Srbije, održanog u okviru RE-SET samita u organizaciji Adria Media Group i u partnerstvu sa Privrednom komorom Srbije, na kojem su učestvovali najviši evropski i državni zvaničnici, kao i predstavnici domaćih i regionalnih kompanija.\nSem Fabrici, ambasador i šef Delegacije EU u Republici Srbiji, rekao je da je potrebno povezivanje zelene ekonomije sa ekonomskim oporavkom i naglasio važnost energetske bezbednosti i da će, kad pristupi EU, Srbija imati mnogo povoljnije uslove za kupovinu gasa i niže cene.\nZorana Mihajlović, potpredsednica Vlade i ministarka rudarstva i energetike, istakla je da će Srbija zahvaljujući primeni zelene ekonomije i agende imati mnogo zdraviju životnu sredinu, ali i mogućnost da iskoristi milijarde evra iz fondova EU. Nije najvažnije, rekla je, samo proizvesti energiju već da ta proizvodnja bude što zelenija.\nSavetnik predsednika PKS Miroslav Lutovac rekao je na prvom panelu, koji je moderirao direktor Ekonomskog instituta Dragan Šagovnović, da svi potrošači pre svega očekuju konstantnu snabdevenost. Odmah potom sledi cena, a kad je reč o ceni struje za privredu, ona želi da ima i predvidivost troškova. Dragan Vlaisavljević, izvršni direktor EPS-a za poslove trgovine električnom energijom, izjavio je da energetsku stabilnost čini neprekidno snabdevanje, cena i predvidivost troškova za industriju.\nMilan Zdravković, izvršni direktor Operatora distributivnog sistema JP Srbijagas, naveo je da je, kad je reč o gasu, obezbeđena energetska sigurnost i stalno i neprekidno snabdevanje gasom, i dodao da će Srbija u bliskoj budućnosti imati mogućnost diversifikacije ponuda.\nAndrej Tučnin, prvi zamenik generalnog direktora i direktor divizije Downstream NIS, istakao je da je pandemija kovida dovela do dva velika problema u naftnoj industriji - jedan je cena barela nafte, a drugi drastičan pad potrošnje i kupovine goriva, ali da je uprkos negativnim trendovima NIS očuvao stabilnost kompanije i uredno snabdevanje tržišta, te realizovao više od 20 milijardi dinara investicija u periodu januar-septembar. Direktor kompanije Elixir Energy Igor Radoš naveo je da su u toj kompaniji uspeli da smanje potrošnju energije koristeći nekonvencionalne izvore energije, jer su shvatili da bi energija mogla triput manje da ih košta.\nSiniša Mitrović, rukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju PKS, istakao je na drugom panelu, koji je moderirao Aleksandar Macura, direktor programa RES fondacije, da proces cirkularne ekonomije zahteva promenu čitave državne arhitekture.\nDirektor Centra izvrsnosti za cirkularnu ekonomiju i klimatske promene Goran Vujić rekao je da je glavna misija da se oformi kadar koji će moći da izađe u susret svim zahtevima, a glavni izazov cirkularnoj ekonomiji je linearna ekonomija.\nSlobodanka Cucić, menadžerka korporativnih poslova Apatinske pivare, istakla je da su oni potrošnju prirodnog gasa smanjili za sedam odsto, tako što fabrički prerađuju vodu, koja odlazi čista u Dunav, dok kao nusproizvod dobijaju biogas, koji ponovo koriste u procesu proizvodnje kao suvu paru. Menadžer upravljanja kvalitetom i zaštitom životne sredine "Dijamanta" Predrag Nenin rekao je da u toj kompaniji ostatke svojih proizvoda plasiraju drugim kompanijama koje se bave proizvodnjom biogasa. Andrea Radonjić, menadžer javnih i regulatornih poslova kompanije Coca-Cola HBC Srbija, rekla je da su u toj kompaniji smanjili potrošnju vode od 2007. do 2019. godine u proizvodnji na litar pića za čak 53,8 odsto, a skoro za isti procenat smanjili su i potrošnju energije.\nPol Hiki, ekonomista Evropske investicione banke (EIB), naglasio je da je ta banka u proteklih pet godina uložila više od tri milijarde evra u region zapadnog Balkana u cilju poboljšanja ekonomskih perspektiva zemalja u regionu, kao i da bi unapredile svoju infrastrukturu i približile je standardima EU. Direktor Western Balkans Consulting Globala Dušan Vasiljević je rekao da Srbija mora da se uklopi u ekonomsku tranziciju koja se dešava u čitavom svetu, te da moramo imati alate koje nam pruža nova tehnologija, poput digitalizacije, koja obezbeđuje mogućnost upravljanja privrednim procesima.\nRe-Set Samit traje od 16. do 27. novembra, a ove nedelje je posvećen ekonomiji.\nTreću online konferenciju pod nazivom „Privredni rast – inovacija i lokalizacija“ koja će se održati danas, 18. novembra biće dostupna na LINKU


Belivukova grupa ponovo na saslušanju, Miljković negirao krivična dela i izneo odbranu - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 15. jula 2021. 17:26\nSaslušanja su završena i oni će svi iz tužilaštva biti vraćeni u pritvor u Okružnom zatvoru u Beogradu, potvrđeno je Tanjugu u odbrani osumnjičenih.\nDo proširenja istrage došlo je 8. jula zbog sumnje da su počinili još dva ubistva, potvrđeno je Tanjugu u tom tužilaštvu.\nOva grupa od skoro 30 uhapšenih članova, tereti se i za zločinačko udruživanje, trgovinu drogom, nedozvoljeno držanje i nošenje oružja i eksplozivnih materija, a od prvog proširenja istrage u maju mesecu, četvorica njih su pod sumnjom i za otmice.\nProtiv Belivuka, Miljkovića i ostalih dvadesetak pripadnika njihove organizovane kriminalne grupe istraga je pokrenuta u februaru. Pored njih, tada je uhapšeno još dvadesetak pripadnika grupe, a tužilaštvo za organizovani kriminal je pokrenulo istragu protiv 22 osobe pod sumnjom da su kao organizovana kriminalna grupa izvršili niz najtežih krivičnih dela, skrivajuci se iza Partizanove navijačke grupe "Principi".\nNedelju dana kasnije uhapšen je i A. Š, kod kojeg je pronaden snajper, a povezuje se sa ovom grupom. I njemu je odreden pritvor jer se tereti za udruživanje radi vršenja krivičnih dela i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.


Efekti kvantitativnog popuštanja ECB-a: Ograničeni dometi evropskog “Topčidera” - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tEfekti kvantitativnog popuštanja ECB-a: Ograničeni dometi evropskog “Topčidera”\nNakon što su centralne banke Japana, SAD i Velike Britanije oprobale čudotvorni monetarni stimulans, čelnici Evropske centralne banke (ECB) su se početkom godine opredelili za sličan korak. Posledice ovih monetarnih mera biće više nego intezivne, ali ostaje velika skepsa da li će barem delimično uspeti da ispune osnovni cilj – oporave učmalu ekonomsku aktivnost evrozone.\nMasivnu intervenciju na finansijskim tržištima ECB je najavio 22. januara ove godine, kao odgovor na posustalu ekonomiju evrozone i povećani rizik od širenja deflacije. ECB je najavio otkup dužničkih hartija u visini od 1.140 milijardi evra (60 milijardi mesečno) barem do septembra naredne godine, što je znatno premašilo očekivanja tržišta. Vrhovna monetarna vlast evrozone je u obrazloženju odluke napomenula da će otkup obveznica doprineti porastu cena, a inflacija bi trebalo da se poveća do nivoa od dva odsto, nakon što je u decembru prošle godine bila negativna, prvi put još od istog meseca 2009. godine.\nTeorijski, koncept kvantitativnog popuštanja (QE – Quantitative Easing) podrazumeva opšti pad kamatnih stopa nakon intezivnih aktivnosti centralne banke, što posledično vodi većoj investicionoj i ličnoj potrošnji firmi i pojedinaca. Ovo, pak, vodi otvaranju novih radnih mesta, odnosno oporavku ekonomske aktivnosti. Ovaj teorijski uzročno-posledični niz u praksi nailazi na niz ograničenja, dok su posebno problematični nus-efekti koje QE može izazvati.\nQE u praksi\nECB je odobrio masivniji otkup obveznica nego što je bilo očekivano, ali je uprkos tome ova monetarna intervencija manjeg obima, poredeći je sa sličnim aktivnostima drugih centralnih banaka u odnosu na veličinu sopstvene ekonomije. Tako su intervencije na finansijskim tržištima centralnih banaka SAD, Velike Britanije i Japana premašile petinu BDP-a ovih zemalja, dok je planirano QE ECB-a gotovo upola manje. Tajming ovih monetarnih stimulansa je takođe neuporediv. ECB je znatno okasnio sa aktiviranjem ovog mehanizma, kada su se brojni strukturni problemi u evrozoni duboko ukorenili, dok su prinosi na dugoročne obveznice uveliko bili na niskim nivoima kada je program stupio na snagu.\nVelike poteškoće u sprovođenju QE čelnici ECB-a imaće i u samom uređenju evrozone čija je nehomogenost, u osnovi, i proizvela gomilu strukturnih problema. Evrozonanije država i aktivnosti ECB-a podrazumevaju delovanje u svakoj zemlji ponaosob, dok je Fed efikasno nastupao, orijentišući se čak na određeno tržište. Tako je u SAD u okviru QE sproveden otkup hipotekarnih hartija koje su smanjile kamate na stambene kredite što je direktno vodilo oporavku tražnje i cena nekretnina. Ovo je posledično pokrenulo građevinsku operativu i doprinelo većoj uposlenosti građevinskih radnika. Ovaj scenario teško da je moguć u evrozoni, ako ni zbog čega, ono zbog proste činjenice da tržište rada nije jedinstveno i malo je verovatno da će građani perifernih zemalja evrozone, koje su zapale u krizu, masovnije fluktuirati ka članicama evrozone sa niskim stopama nezaposlenosti. S druge strane, teško je verovati da će, na primer, španske banke koje će nakon intervencije ECB-a “ležati” na parama intezivnije finansirati biznise u uslovima visoke nezaposlenosti koja prevazilazi 20 procenata. Osim ovog faktora, skepsu banaka jačom čine i same mere fiskalne konsolidacije koje se uporedo sprovode, i koje umanjuju pokušaje ECB-a da veštački podigne nivo likvidnosti. I dok banke mahom ostaju po strani kada su u pitanju nove kreditne linije privredi, kompanije novi talas likvidnosti u većoj meri raspoređuju na otkup sopstvenih akcija nego na kapitalna ulaganja.\nKao na jedan od pozitivnih faktora u sprovođenju QE čelnici ECB-a su računali na smanjenje vrednosti evra što bi pozitivno uticalo na izvoz evrozone i privredni oporavak. Međutim, i ovaj efekat neće podjednako doprineti oporavku svih članica evrozone, a svakako dramatično manje nego što bi to učiniladevalvacija da problematične zemlje evrozone imaju sopstvene valute. Stoga će cena rada u ovim ekonomijamatek postepeno padati, te će nezaposlenost godinama biti visoka, a značajnije privlačenje investicija ostaće po strani.\nKao jedan od glavnih nus-efekata masovnog otkupa obveznica svakako je pojava moralnog hazarda usled činjenice da su zarade investitora na obveznicama drastično pale. I dok se dug najstabilnijih ekonomija evrozone uveliko spustio ispod nulte granice, više od dve trećine državnog duga koji ima investicioni rejting nosi prinos manji od jedan odsto. Kao posledica ovakvog stanja investicionih alternativa, investitori sve više pohode “junk” tržište koje još uvek donosi kakav-takav prinos, ali uz nesrazmerno viši rizik. Dodatni problem ovim portfolio investicijama javiće se u fazi nakon ukidanja QE kada će likvidnost “junk” tržišta znatno splasnuti, uz prisustvo nesrazmerno većeg broja ulagača na strani prodaje. I dok talas svežeg novca obara prinose obveznica širom evrozone, ali i ostatka sveta, mere ECB-a su doprinele i rastu cena akcija. Sličan efekat viđen je i u SAD nakon intervencije Fed-a, ali i tu valja naglasiti razliku između američkog i evropskog tržišta.Berze, i finansijska tržišta generalno, imaju veći značaj u SAD gde polovina stanovništva drži akcije direktno ili posredno preko fondova, dok, na primer, svega 14 odsto Nemaca ima u posedu ušteđevinu u akcijama ili investicionim jedinicama.\nQE u Srbiji\nPremda domaće finansijsko tržište nije razvijeno, štaviše, miljama je udaljeno od tržišta zemalja evrozone, efekte QE su itekako osetili i domaći građani, direktno ili posredno. Uticaj QE se pre svega ogleda kroz stanje javnog duga Srbije, i to dvojako. Zbog snažnog jačanja dolara, što je direktna posledica štampanja evra, zaduženost naše zemlje je drastično povećana s obzirom da je skoro trećina domaćeg javnog duga denominovana u dolarima. U prvih nekoliko meseci sprovođenja QE vrednost našeg duga je povećana za skoro milijardu evra odnosno za oko tri odsto BDP-a usled jačanja dolara za desetak procenata.\nS druge strane, QE je pozitivno uticalo na rast cene (pad prinosa) dužničkih hartija emitovanih na domaćem tržištu bilo da su u pitanju dinarske ili hartije denominovane u evrima. Tako je, na primer, prinos na tromesečnim državnim dinarskim zapisima sa preko sedam odsto na početku godine pao na nedavnih 5,63 odsto, dok su 53-nedeljni državni zapisi sa preko osam odsto na početku godine pali na 6,39 odsto početkom juna. Sličan trend registruju i trezorski zapisi i obveznice emitovani u evrima. Majske aukcije državnih evro hartija donele su sliku koja je bila nezamisliva svega godinu dana ranije. Prinos na 53-nedeljnim evro zapisima pao je neznatno ispod dva odsto, dok su dvogodišnje evro obveznice nosile zaradu od 2,87 odsto.\nI dok je,kao i drugim zemljama, QE doprineloobaranju prinosa na državne obveznice, slabljenje evra nije previše pomoglojačanju izvoza naše zemlje. Pre svega jer su evrozona i ostale zemlje koje njoj gravitiraju glavna naša izvozna tržišta pa tu i nije bilo moguće ostvariti ovu komparativnu prednost. S druge strane, ostala tržišta gde bi slabiji evro doneo korist našim izvoznicima, pre svega Rusija, bila su pod snažnim uticajem drugih negativnih faktora (ukrajinska kriza, pad cene nafte) koji ne samo da nisu omogućili rast izvoza već ni održanje njegovog nivoa iz prošle godine.\nJedna od posledica QE koja je direktno pogodila građane jeste nastavak pada kamatnih stopa na štednju, što je trend koji će se nastaviti i ove godine. Prosečna kamatna stopa na oročenu štednju u evrima na godišnjem nivou spustila se duboko ispod dva odsto, ali još nije demotivisala građane čiji depoziti i dalje rastu i dostigli su nivo od skoro devet milijardi evra.\nI dok se Evropom širi strah da bi QE moglo značajno smanjiti iznose penzija s obzirom da se obračun isplata vrši na bazi prinosa na dugoročne korporativne obveznice (koji su drastično pali), ova vrsta zebnje, pre svega zbog nerazvijenog tržišta, kod nas nije prisutna. Imovina dobrovoljnih penzionih fondova još uvek je minorna i nije dostigla ni 200 miliona evra, dok broj njihovih korisnika čini svega 2,6 odsto od ukupnog broja stanovništva ili 11 odsto ukupnog broja zaposlenih.


Svetlo na kraju tunela - Ozonpress :: internet portal\nTag: IT tehnologija, Microsoft\nBrojni su naslovi i tekstovi objavljeni o poseti ministara Sertića, Vulina i Udovičića Microsoftu i dogovoru „da se u naredne dve nedelje napravi jasan plan strategije razvoja IT sektora“. Neupućenom čitaocu će se učiniti da je Vlada Srbije donela odluku da se konačno na kvalitetan način pozabavi industrijom za koju se već neko vreme priča da može da nas izvuče iz krize. Istina je, na žalost, sasvim drugačija. Objavljeni tekstovi su nemušti i vrve nelogičnim poveznicama i nejasnim formulacijama. Oni upućeni su odmah (već po automatizmu) krenuli da provere da li je vest potekla sa njuz.net portala.\nIstina je da su se predstavnici Vlade Srbije po ko zna koji put dotakli IT-ja, a da nemaju razumevanje o funkcionisanju, problemima i potencijalima informatičke industrije. Zli jezici bi mogli reći da su se „dohvatili“ IT-ja u pauzi gašenja drugih požara. Mi želimo da verujemo da su im namere iskrene i poštene, ali da vidimo šta su izveštači zabeležili.\nNavodno su rezultati razgovora u Microsoft-u „ dogovor da za dve nedelje imamo jasan plan strategije razvoja IT sektora“, zatim „dogovor o konkretnim načinima da neke stvari prevaziđemo i da privredna situacija bude bolja“, ali i „kako da se zaposle mladi koji mogu mnogo da daju doprinosu razvoju zemlje“. Pritom, cela inicijativa je rezultat nekakvog ad hoc projekta za koji se ne navodi naziv niti se nudi njegov sadržaj, ali se na sajtu ministarstva za rad kaže da mu je „cilj povećanje mogućnosti za zapošljavanje mladih i stvaranje uslova za ostanak i rad u našoj zemlji“.\nE sad, najmanje što možemo reći o Microsoft-u jeste da je to sjajna i poštovanja vredna priča o uspehu. Tri ministra, međutim, kao da ne razumeju da pogled na problem iz samo jednog ugla neće doprineti njegovom rešavanju, naprotiv.\nNe pomaže ni to što nam je politički ciklus nalik na zaplet iz onog filma u kome se glavni junak svako jutro budi u jednom te istom danu. Nikako da zapamtim da li smo za sedam godina imali pet vlada ili za pet godina sedam vlada – ali sasvim je svejedno. Svi su se izmenjali na vlasti, a mi već petu godinu za redom pokušavamo da nađemo sagovornike! Ono što je uvek isto je da se svakog puta kreće od nule.\nPre par godina je uložen ogroman trud u pisanje Strategije za podršku IKT sektoru u Srbiji, koju je tadašnja vlada i usvojila. Vojvođanski IKT klaster je, uz pomoć i u saradnji sa mnogobrojnim zainteresovanim organizacijama i pojedincima, isporučio tadašnjem ministru finansija i privrede dokument sa preporukama na osnovu kojeg je formulisana pomenuta strategija. Ne znajući za sve to, a želeći da se pozabave IT-jem, ova tri ministra su rešili da zatraže pomoć – što je sasvim u redu, normalno je da se traži savet i uključivanje stručnjaka.\nOno što nije u redu, to je da se ignorišu raniji napori i prave novi dogovori samo sa jednom kompanijom – pa bilo koja da je, strana ili domaća. Za iole pozitivan rezultat je neophodno mobilisati ne samo predstavnike IT kompanija, već i obrazovnih institucija, organizacija civilnog društva, strukovnih udruženja, klastera i drugih, sve vodeći računa o tome da se uključe i zainteresovane strane ne samo iz informacionih tehnologija nego i iz drugih sektora.\nApelujemo na ministre da se uzmu u pamet. Ne možemo sebi priuštiti da država stalno iznova pokušava iste stvari, očekujući drugačiji rezultat. Projekti koji ciljaju (kako je navedeno) da reše problem nezaposlenosti mladih i obezbede njihov ostanak u zemlji, donesu prosperitet na bazi znanja i inovativnosti, zasnuju BDP naše zemlje na IT kompanijama, urede regulativu, reše probleme IT sektora i učine ga jednim od nosilaca razvoja – ne mogu da budu ad hoc rešenja ili sastavljeni za dve nedelje, moraju da budu transparentni i da pokažu nivo ozbiljnosti u skladu sa ovakvim izazovima.\nNeće proći dugo, a poslednja zrnca peska će iscureti na časovniku koji odbrojava vreme koje nam je na raspolaganju da na pravi način iskoristimo informacione tehnologije za napredak naše privrede i društva u celini.\nInformacione tehnologije jesu svetlo na kraju našeg tunela i nemamo vremena za bacanje!\nMilan Šolaja, Vojvođanski IKT klaster, direktor


Murinjo je bio na kormilu "tima sveta" koji se u Lajpcigu suprotstavio "Balakovim prijateljima" - i pobedio ih sa 4:3.\nPortugalski strateg je mogao da se priseti kako je to trenirati ekipu u kojoj su Karvaljo, Esijen, Maluda, Ševčenko i Drogba, jer je upravo njih imao na raspolaganju na ovom spektaklu u Lajpcigu.\nBalak, koji je 98 puta igrao za Nemačku, dao za nju 42 gola, osvojio je u četiri navrata Bundesligu, dvaput je bio učesnik finala Lige šampiona, podigao je pehar Premijer lige, a sa "pancerima" je osvajao srebro i bronzu na Mondijalima, te srebro na EURO2008.\nIgrao je za Čemniter, Kajzerslautern, Bajer, Bajern i Čelsi, sve ukupno 587 klupskih mečeva, a kao igrač sredine terena postigao je 144 pogotka.\nU fudbalsku penziju otišao je uz pesmu "My way":


Svirke na Gradskom šetalištu tokom celog leta - Ozonpress :: internet portal\nTokom ovog leta, Čačane će najmanje jednom sedmično, petkom, zabavljati bendovi na Gradskom šetalištu. Koncerti koje su pre par godina osmislili i pokrenuli čačanski kafići koji se nalaze na šetalištu, od ove godine podržali su grad Čačak i Turistička organizacija grada. Inicijator dogovora kafića i lokalne samouprave bio je gradski većnik Nemanja Trnavac.\n– Koncerti koje su organizovali kafići naišli su na dobar prijem kod sugrađana, pa smo rešili da ih u tome podrži grad. Napravili smo sastanak sa ugostiteljima, saslušali smo njhove želje i predloge i posle par meseci u dogovoru sa nadležnim službama izašli smo sa jednim predlogom kojim su ugostitelji bili zadovoljni. Tokom celog leta biće organizovane svirke najmanje jednom sedmično, a po mogućnosti i još nekim danima. Činjenica je da grad tokom leta nema sadržaje za urbanu sredinu i ovo je način da nešto promenimo i da u nekom budućem periodu to preraste u festival, kaže Trnavac.\nTrnavac je rekao da će narednih dana u dogovoru sa službama urbanizma biti definisana cena zakupnina bašti u ekstra zoni kao i sam izgled letnjih i zimskih bašti. On je nagovestio mogućnost da se pojedine ulice u blizini šetališta pretvore u pešačku zonu i uključe u ovaj letnji projekat, kao što je na primer ulica Braće Glišića.\nPlemić 30/06/2015 u 16:48 Odgovorite\nCekaju mesec jul da donose odluke o visini zakupnina letnjih bašti u ekstra zoni kao i o njihovom izgledu?!\nza neupućene 30/06/2015 u 17:30 Odgovorite\nSadašnjim cenama su ugostitelji nezadovoljni. Postoje ali moraju biti korigovane ukoliko gradski oci pristanu.


Fauči i još dva člana kriznog štaba SAD u samoizolaciji\nTri ključna člana američke radne grupe za borbu protiv korona virusa, među kojima i glavni savetnik Bele kuće Entoni Fauči, nalaze se u samoizolaciji, nakon što su bili u kontaktu sa osobom koja je pozitivna na Kovid-19.\nPored Faučija (79) u karantinu su direktor Centra za kontrolu i prevenciju zaraznih bolesti Robert Redfild (68) i komesar Uprava za hranu i lekove (FDA) Stiven Han (60), prenosi AP.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << />Nacionalni institut za alergologiju i infektivne bolesti, čiji je Fauči direktor, saopštio je da je on testiran i da je negativan na korona virus, kao i da će nastaviti da se redovno testira.\nU saopštenju se dodaje da je on pod relativno malim rizikom zbog stepena izloženosti.\nIstiče se i da će Fauči raditi od kuće, a da će ići u Belu kuću po pozivu uz sve neophodne mere predostrožnosti.\nRedfildov portparol rekao je juče za Vašington post da će "raditi od kuće naredne dve nedelje" nakon što je u sredu bio u susretu sa osobom u Beloj kući koja ima virus, dodajući da je u pitanju bila "izloženost niskog rizika".\nSamo nekoliko sati ranije, Uprava za hranu i lekove saopštila je da će njen komesar Stiven Han provesti dve nedelje u samoizolaciji nakon što je bio u kontaktu sa osobom pozitivnom na Kovid-19.\n"Han je odmah testiran na korona virus a rezultat je bio negativan", saopštio je portparol FDA Majkl Felberbaum.\nSva tri zvaničnika trebalo je da u utorak svedoče pred senatskim odborom koji razmatra korake koje pojedinačne države i federalna vlada preduzimaju u otvaranju kompanija i škola, koje su zatvorene u pokušaju da se suzbije širenje virusa.\nPortal Politiko objavio je da je Han došao u kontakt sa Kejti Miler, sekretarkom za štampu američkog potpredsednika Majka Pensa.\nMilerova, koja je supruga jednog od Trampovih visokih savetnika, u petak je dobila pozitivan rezultat testa, što je izazvalo zabrinutost zbog mogućeg širenja virusa u najužem krugu predsednika.\nPrema izveštajima u medijima, pozitivan je još jedan Pensov saradnik.\nPrema više medijskih izveštaja, lična asistentkinja Ivanke Tramp, ćerke i savetnice predsednika Donalda Trampa, takođe je pozitivna na Kovid-19.\nKako prenosi CNN, ona je skoro dva meseca radila od kuće i nedeljama nije bila u kontaktu sa Ivankom Tramp.\nKorona steže obruč oko Trampa, glavni savetnik mu u samoizolaciji\nVašington -- Tri ključna člana američke radne grupe za borbu protiv koronavirusa, među kojima i glavni savetnik Bele kuće Entoni Fauči, nalaze se u samoizolaciji...Oni su bili u kontaktu sa osobom koja je pozitivna na kovid-19...Pored Faučija (79) u karantinu su direktor Centra za kontrolu i...


Kako posluju i čime se bave detektivske agencije u Srbiji? Od postojećih petnaest agencija tek dve imaju licencu za rad, a iako je MUP nadležan za obuku, licenciranje i nadzor detektiva, sa dve godine zakašnjenja, taj proces mogao bi biti završen do kraja 2016. godine.\nU međuvremenu, primena Zakona o detektivskoj delatnosti ("Sl. glasnik RS", br. 104/2013 - dalje: Zakon) otvorila je pitanje sukoba sa drugim zakonima.\nŠta prvo pomislite na pomen privatnih detektiva?\n"Da bi se neko uopšte bavio detektivskom delatnošću, on mora proći određenu bezbednosnu proveru, mora da ima visoko obrazovanje što svemu ovome daje viši nivo i višu dimenziju", kaže Dragan Trivan, predsednik Grupacije detektivskih agencija.\nZakon koji je usvojen pre tri godine definiše:\nObuka detektiva, izdavanje licenci i nadzor je u nadležnosti Ministarstva unutrašnjih poslova, koje je uprkos roku od godinu dana od usvajanja Zakona, tek početkom 2016. godine krenulo sa stručnim obukama.\nMinistarstvo je do 20. oktobra 2016. godine izdalo 21 licencu fizičkim licima za vršenje detektivskih poslova i 2 licence pravnim licima. Ministarstvo će do kraja 2016. godine sprovesti još jedan ciklus obuka.\nIz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) upozoravaju - detektivska obrada podataka o trećim licima nije u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti ("Sl. glasnik RS", br. 97/2008, 104/2009 - dr. zakon, 68/2012 - odluka US i 107/2012), a problematične su i odredbe koje daju ovlašćenja detektivima da vrše potragu za nestalim licima.\n"Nije nemoguće da neko iz kriminalnog miljea pokuša da dođe do zaštićenih svedoka putem detektiva... Detektivi su nadležni i za pronalaženje osoba koje se kriju od krivičnog gonjenja koje su opet nadležnost državnih organa, a ne privatnih detektiva", navodi Predrag Petrović iz BCBP.\nOčekuje se da od početka 2017. godine, a po okončanju procesa licenciranja MUP pojača nadzor nad petnaest detektivskih agencija, dok ispred Grupacije tih agencija poručuju da su formirali radnu grupu koja će predložiti konkretne izmene Zakona.\nIzvor: Vebsajt N1, Jelena D. Petrović i Vojislav Stevanović, 06.11.2016.


BELA KUĆA NA NEBU Evo zašto avion američkog predsednika zovu "savršenom mašinom" (VIDEO)\n"OPERACIJA ĆEBE" Prvi biološki rat u istoriji odigrao se pre 300 godina, a smislili su ga BRITANCI\nGRAD MRTVIH U ovom udaljenom mestu 99,9 odsto stanovništva je pokojno, a jedno od 17 grobalja je SRPSKO\nTmurni i hladni dani Vas navode na maštanje o letu koje jedva čekate? Dobra vest je da u "Travelland"- u već možete rezervisati letovanje po odličnim first minute cenama!\nSvi znamo da je Brazil zemlja sambe, kafe, karnevala i fudbala. Međutim, poslednjih godina je u centru pažnje zbog jednog neobičnog takmičenja: Izbora za Mis najbolje zadnjice.\nVečeras u 21 čas na Superstar TV kanalu počinje emitovanje nove humorističke serije "Slatke muke" o izmišljenom liku Andriji Miloševiću koga tumači upravo – Andrija Milošević! Naš popularni glumac i komičar tumači istoimenog, ali izmišljenog glavnog protagonistu što ovaj sitkom o porodičnom čoveku čini još komičnijim.


Diana Dragutinović, ministarka finansija Srbije, intervju za Ekonomist\nPosle ovogodišnjeg deficita, za koji se procenjuje da će biti veći od 700-800 miliona evra, Srbija ima veliku šansu da naredne godine njen budžet bude uravnotežen, pa čak i u blagom suficitu, uverena je Diana Dragutinović, ministarka finansija Srbije.\nOna za Ekonomist tvrdi da ni po koju cenu neće dozvoliti da ekspanzivna fiskalna politika ugrozi makroekonomsku stabilnost. Diana Dragutinović poručuje da će insistirati na merama štednje i to na svim nivoima, a to podrazumeva i da će plate u javnom sektoru naredne godine rasti sporije od bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nMinistarka finansija je, takođe, najavila da će se založiti za ukidanje poreza na kapitalnu dobit i prenos apsolutnih prava na finansijske transakcije i da će u roku od dve godine potpuno liberalizovati kapitalne transakcije.\nPreuzmite ceo tekst:\nDiana Dragutinović, ministarka finansija Srbije, intervju za Ekonomist, 24. jul 2008.


Potpredsjednica Vlade Srbije u posjeti općini Srebrenica – Haber.ba\nPotpredsjednica Vlade Srbije u posjeti općini Srebrenica\nPotpredsjednica Vlade Srbije i ministrica građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović posjetit će danas općinu Srebrenica.\nZajedno s načelnikom Općine Srebrenica Mladenom Grujičićem, Mihajlović će obići lokaciju na kojoj će biti izgrađen vrtić, a zatim i centralnu gradsku ulicu koja će biti rekonstruisana donacijom Vlade Srbije.\nNakon toga, Mihajlović i Grujičić održat će sastanak u Domu kulture u Srebrenici, a glavna tema razgovora bit će saradnja na realizaciji zajedničkih infrastrukturnih projekata u toj općini.\nVlada Srbije donijela je 11. novembra 2015. godine zaključak o finansijskoj pomoći općini Srebrenica. Od ukupno pet miliona eura, dva miliona eura uplaćeno je kao direktna budžetska pomoć, dok je tri miliona eura predviđeno za zajedničke infrastrukturne projekte u toj općini, saopšteno je iz Kabineta potpredsjednice Vlade Srbije, piše “Fena”…\nTeme:izdvojeno, posjeta, Srebrenica, Vlada Srbije, Zorana Mihajlović


Otvoren „Filmski kampus“ | Trebinje Danas\n26.09.2018. u 06:08\nU Trebinju je, u organizaciji Kinoteke Republike Srpske, otvoren filmski kampus na kojem će do 30. septembra učestvovati tridesetak studenata iz Srpske, Federacije BiH, Srbije i Crne Gore, kao i istaknuti filmski umjetnici i pedagozi iz regiona.\nPredavači na osmom filmskom kampusu biće majstori kamere i režije, a svako veče biće organizovane filmske projekcije.\nVršilac dužnosti direktora Kinoteke Republike Srpske Snježan Lalović rekao je da je kampus značaj zbog toga što studenti mogu da čuju ono što ne mogu tokom redovnog školovanja.\n"Bitno je i druženje studenata, jer može da rezultira i koprodukcijom", istakao je Lalović.\nLalović je naglasio da su filmovi koji će biti prikazani vrlo vrijedni.\n"Neki su iz perioda Kraljevine Jugoslavije, neki su digitalizovani, poput kultnog filma `Varljivo leto 68`. Prve večeri premijerno će biti prikazan film `Nigde`", naveo je Lalović.\nStudent filmske režije iz Beograda Siniša Cvetić, koji prvi put učestvuje u kampusu, istakao je značaj povezivanja ljudi iz regiona koji kulturološki dijele puno toga.\n"Tako možemo stvarati nešto što će biti interesantno svima", istakao je Cvetić.\nNačelnik Odjeljenja za društvene djelatnosti Zoran Milošević rekao je da je Trebinje, koje je drugi put odabrano da bude domaćin ove manifestacije, inspirativno za sve filmske stvaraoce.\nGeneralni pokrovitelj filmskog kampusa je Ministarstvo prosvjete i kulture Republike Srpske, a podršku je dao i Grad Trebinje.


FOCUS SERBIA: Srbija u fokusu festivala Visions du Réel « FCS\n12. сеп 2017 | Autor: Zoran Janković\nSrpski film biće u središtu sekcije Fokus prestižnog Međunarodnog filmskog festivala Visions du Réel, koji će biti održan u švajcarskom gradu Nionu između 13. i 18. aprila 2018. Fokus Srbija će, u partnerstvu sa Švajcarskom agencijom za razvoj i saradnju (SDC), akcentovati visoki kvalitet srpskih dokumentarnih filmova. Partner festivala u ovom programu je, naravno, Filmski centar Srbije.\nPetnaestak savremenih srpskih dokumentarnih ostvarenja biće prikazano tokom 49. izdanja Međunarodnog filmskog festivala u Nionu. Uz to, srpski producenti i reditelji predstaviće pet filmova koji su i dalje u fazi razvoja, i biće im, tokom programa Focus Talk, obezbeđeni i sastanci sa televizijskim urednicima, producentima, distributerima i fondovima. U planu su brojna okupljanja kojima će prisustvovati srpski gosti (reditelji, producenti, filmske institucije), razgovori, proučavanje konkretnih slučajeva i projekata, a sve sa ciljem da se što podrobnije istraži srpski filmski prostor tokom poslednjih deset godina, kao i trenutne koprodukcione mogućnosti i situacija u vezi sa finansiranjem filmova. Projekat koji najviše obećava biće ovenčan nagradom Prix visions sud est, koja sa sobom donosi i novčani iznos od 10 hiljada švajcarskih franaka.\nTreba dodati i to da će srpski dokumentarni projekti koji budu bili prijavljeni bilo za program Fokus Srbija, bilo za program La Fabrique Cinéma de l’Institut français, biti procenjivani i razmatrani od strane oba programa i mogu biti odabrani za oba programa. Sve to sa ciljem da novi projekti dobiju priliku da budu predstavljeni kako na festivalu Visions du Réel u Nionu, tako u okviru programa La Fabrique Cinéma de l’Institut français koji je već tradicionalno deo Kanskog filmskog festivala.


BOR: Program Centra za kulturu – decembar | Ist Media\n10:10: PM Thursday September 17, 2020\nBOR: Program Centra za kulturu – decembar\nObjavljeno 3. December 2015. at 09:17 piše Maša Stanojković\n03. decembar.2015. (četvrtak) – Muzičko takmičenje „Pevaj svoju pesmu“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – prvi krug takmičenja – cena ulaznice 50 dinara\n04. decembar.2015. (petak) – Dan škole „Dušan Radović“ – sala bioskopa „Zvezda“, 17 časova\n05. decembar.2015. (subota) – Koncert kud – a „Bor“ sa gostima iz Bačke palanke, sala bioskopa „Zvezda“, 19 časova – cena ulaznice 150 dinara\n09. decembar.2015. (sreda) – Muzičko takmičenje „Pevaj svoju pesmu“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – prvi krug takmičenja – cena ulaznice 50 dinara\n12. decembar. 2015. (subota) – Koncert kud – a „Bor“ sa gostima iz Užica, sala bioskopa „Zvezda“, 19 časova – cena ulaznice 150 dinara\n16. decembar.2015. (četvrtak) – Muzičko takmičenje „Pevaj svoju pesmu“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – drugi krug takmičenja – cena ulaznice 50 dinara\n20. decembar.2015. (nedelja) – Pozorišna predstava „Čorba od kanarinca“ – Zvezdara teatar – sala bioskopa „Zvezda“, 20 časova – cena ulaznice 500 dinara\n22. decembar.2015. (utorak) – Premijera dečije pozorišne predstave „Potraga za deda mrazom“, rad dramskog studija Ustanove „Centar za kulturu opštine Bor“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – cena ulaznice 100 dinara\n23. decembar.2015. (sreda) – Muzičko takmičenje „Pevaj svoju pesmu“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – polufinale – cena ulaznice 50 dinara\n25. decembar.2015. (petak) – Tradicionalna manifestacija „Ulica dečijeg osmeha“ – 12 sati, plato Doma kulture: 15 sati sala bioskopa „Zvezda“– dodela nagrada najboljim radovima i dečija pozorišna predstava – ulaz slobodan\n26. decembar.2015. (nedelja) – Koncert kud – a „Bor“ sa gostima iz Vraca (Republika Bugarska), sala bioskopa „Zvezda“, 19 časova – cena ulaznice 150 dinara\n28. decembar.2015. (ponedeljak) – Memorijal Slobodana Božinovića – sala bioskopa „Zvezda“, 19 časova\n29. decembar. 2015. (utorak) – Svečani koncert povodom jubileja 70 godina od osnivanja kud – a „Bor“, sala bioskopa „Zvezda“, 19 časova – ulaz slobodan\n30. decembar.2015. (sreda) – Muzičko takmičenje „Pevaj svoju pesmu“ – sala bioskopa „Zvezda“, 18 časova – finale – cena ulaznice 50 dinara\n31. decembar. 2015. (četvrtak) – “Novogodišnja bajka” na platou Doma kulture od 11 do 19 časova


Stanković: Najgore prvo poluvreme otkako sam trener Zvezde - TopVesti.rs\nNOVI PORAZ NIŠLIJA: Proleter pobedio Radnički, Spartak posle preokreta bolji od Mačve, podela plena u Ivanjici!\nRadnički je u 32. minutu imao veliku šansu da povede, ali je golman domaćeg tima Nikola Vasiljević odbranio penal Petru Djuričkoviću. Odmah u narednom napadu usledila je kazna na drugoj strani, pošto je Viktor Živojinović pogodio za 1:0. Proleter je u 64. minutu duplirao prednost pogotkom Ognjena Mitrovića, a poraz Radničkog ublažio je Žarko Marković\nBEOGRAD - Fudbaleri Crvene zvezde nadigrali su, kao gosti, TSC sa 3:1 (0:0) u meču 25. kola Linglong Superlige Srbije. Crveno-beli su zabeležili 22. trijmf ove sezone i nastavili pohod ka novoj titulu. TSC je pružio sjajan otpor, uspeo da izjednači, ali je ispustio igrača više. Zvezda je postigla još dva gola i stigla do zaslužene pobede i nova tri\nFudbaleri Crvene zvezde savladali su TSC u okviru 25. kola Superlige Srbije. Rezultat je bio 3:1 za crveno-bele na meču koji se igrao u Senti. PREMIJERA IGRE KOJA JE OSVOJILA SVET – Zabavite se i OSVOJITE NOVAC + POKLON PREMIJERA IGRE KOJA JE OSVOJILA SVET – Zabavite se i OSVOJITE NOVAC + POKLON POSLE POBEDE OD 2:0: Vedeta crno-belih ostvarila milionski\nTSC nije uspeo da osujeti Crvenu zvezdu na putu ka odbrani titule Superlige. Foto: STARSPORT Crveno-beli su na gostovanju u Senti (još uvek nije otvoren novi stadion TSC) slavili sa 3:1, a sva četiri gola, uz dva penala i dva crvena kartona, viđena su u drugom poluvremenu. Tim iz Bačke Topole pokazao se kao tvrd „orah“, a trener koji ih je nedavno\nFudbaleri Crvene zvezde pobedili su danas u gostima ekipu TSC-a sa 3:1, u utakmici 25. kola Super lige Srbije. Dva gola za crveno-bele postigao je Milan Pavkov, u 54. i 70. minutu, a u strelce se upisao i Gelor Kanga sa penala u 68. minutu. Jedini pogodak za TSC postigao je Nenad Lukić sa bele tačke u 58. minutu. Zvezda je prva na tabeli domaćeg šampionata


U Kragujevcu će se praviti dva FIAT modela - Otkup polovnih automobila\nOtkup polovnih automobila » Blog » U Kragujevcu će se praviti dva FIAT modela\nU Kragujevcu će se praviti dva FIAT modela\nMenadžment torinsko-američke grupacije planira da u fabrici kompanije FIAT u Kragujevcu proizvodi dva nova vozila. Jedan od njih je gradski SUV i novi model iz porodice „500“ sa oznakom „Giardiniera“.\nPrema pisanju Novosti, SUV startuje sledeće godine, a novi model iz porodice „500“ već 2021. Kako su stručnjaci iz torinske fabrike automobila nezvanično saopštili svojim kolegama u Kragujevcu, proizvodnja modela SUV u centru Šumadije je gotovo izvesna, ali se takođe ne odustaje i od „novog i modernizovanog“ modela „500“.\nSpekulacije ili provereni izvori?\nOva informacija, koju su Italijani saopštili članovima operativnog menadžmenta u Kragujevcu, prilikom nedavnog „skeniranja“ montažnih traka u fabrici, dobila je smisao tek nakon zvanične informacije o mogućoj proizvodnji gradskog SUV-a u ovog gradu, kao i nešto manje formalne vesti, prema kojoj bi model 500 Giardiniera trebalo da se proizvodi u Srbiji.\nUprkos učestalim prinudnim odmorima, stručnjaci iz Italije od svojih kolega u Kragujevcu zahtevaju da montažne trake svakog trenutka budu spremne za proizvodnju oko 185.000 vozila godišnje. U toku ove godine su više puta saopštili da je pitanje trenutka kada će se doneti odluka o proizvodnji novog modela u fabrici.\nProizvodnja FIAT automobila u srpskoj fabrici\nU toku ove godine je sa proizvodnih traka fabrike u Kragujevcu sišlo oko 30.000 vozila, a prema nekim informacijama do kraja 2019. u Kragujevcu bi trebalo da se proizvede još oko 15.000 novih vozila.\nZaposleni u ovoj fabrici se sa kolektivnog godišnjeg odmora vraćaju početkom septembra ove godine Zbog učestalih prinudnih odmora, zaposleni u kompaniji strahuju da će Italijani odustati od proizvodnje automobila u Kragujevcu.\nUkoliko vi imate neko FIAT vozilo, možete nas kontaktirati kako bismo otkupili vašeg polovnjaka. Dolazimo na lice mesta, a ukoliko postignemo dogovor keš isplaćujemo odmah na ruke.


NovaMedia: Kategorija > Proizvodnja izolacionih materijala\nKategorijeGrađevinarstvoProizvodnja izolacionih materijala\n"ELEKTROPORCELAN", industrija elektroporcelana Aranđelovac je počeo sa radom u aprilu 1954 godine.\nSopstvenim znanjem i tehnologijom "ELEKTROPORCELAN" je uspeo da asortiman proširi na preko dve hiljade proizvoda.\nZahvaljujući takvom intenzivnom razvoju, a pogotovu uvođenjem u proizvodnju proizvoda od steatita i kordijerita, kolektiv prerasta 1963. godine u Industriju "ELEKTROPORCELAN", koja u svom sastavu ima dve fabrike: fabriku aparatnog i linijskog porcelana i fabriku instalacionih proizvoda.\nSvoje proizvode "ELEKTROPORCELAN" je izlagao na domaćem i mnogobrojnim stranim sajmovima, gde je imao zapaženo učešće. Za uspešan rad ovaj kolektiv je nagrađen mnogobrojnim priznanjima, među kojima su Orden rada sa zlatnim vencem i Nagrada Privredne komore Srbije.


Pažnja: Radari od danas na putevima istočne Hercegovine - Moja Hercegovina\nRaste broj nezaposlenih u Srpskoj\nU Srpskoj dvoje preminulih, zaraženo još pet osoba\nPočetna / Pažnja: Radari od danas na putevima istočne Hercegovine\nPažnja: Radari od danas na putevima istočne Hercegovine\n22. Juna 2017. 8:53\nTREBINJE – Na putnoj mreži koju operativno pokriva Policijska uprava Trebinje od danas do 16. jula ove godine policijski službenici koristiće savremene radarske uređaje za mjerenje brzine kretanja vozila.\nU vremenskom periodu januar-maj evidentirane su 143 saobraćajne nezgode: jedna nezgoda je za posljedicu imala smtrno stradala lica, što je manje za oko 80% u odnosu na uporedni period ( januar-maj 2016. godine), 12 je bilo sa teško povrijeđenim licima, 21 sa lakše povrijeđenim licima, dok su ostale nezgode za posljedicu imale materijalnu štetu. Ukupno je evidentirano 6005 prekršaja, što je za zanemarljiv broj manje nego u odnosu na upredni period.\nPolicijska uprava Trebinje apeluje na sve učesnike u saobraćaju da se pridržavaju zakonskih propisa i saobraćajne kulture. Takođe, je neophodno da svi vozači prilagode svoju vožnju trenutnim uslovima na putu i gustini saobraćaja.\nU narednim mjesecima se očekuje gušći saobraćaj s obzirom da kreće sezona godišnjih odmora, dolazak studenta i turista, te, će Policijska uprava Trebinje da poveća prisistvo policijskih službenika na ulicama i kontrolu učesnika u saobraćaju.\nOznakeistočna hercegovina policija radari trebinje


Na VI sastanku UNWTO Globalnog kriznog odbora za turizam održanom 20. oktobra zaključeno je da su konzistentni i usklađeni protokoli za putovanje,unaprijeđene mjere bezbjednosti i zaštita radnih mjesta i sredstava za život, glavni elementi za ponovno pokretanje turizma.\nPonovljena je neophodnost zajedničkog rada, a definisana i obaveza za formiranje UNWTO Odbora za zajedničke bezbjednosne protokole u cilju povratka povjerenja u međunarodna putovanja.\nGeneralni sekretar UNWTO Zurab Pololikašvili rekao je da „je brz i održiv oporavak turizma od suštinske važnosti.” Zaključio je i da je „potrebna snažna koordinacija kako bi se ubrzalo ukidanje ograničenja putovanja na bezbjedan i pravovremen način, podstaklo povećano ulaganje u sisteme koji podržavaju sigurno putovanje, uključujući testiranje na odlasku i podrška biznisima i radnim mjestima. Ako ne uspijemo da se pozabavimo sa ova tri prioriteta, nećemo uspjeti da ponovo pokrenemo turizam”.\nNajavljen je i početak aktivnosti na izradi Međunarodnog kodeksa zaštite turista, koji će predstavljati okvir za zaštitu prava turista kao potrošača.\nMinistar turizma Grčke Hari Teokaris, je ukazao na potrebu izrade zajedničkih putnih protokola, što su podržali drugi učesnici. U istom smjeru je i predlog generalnog sekretara Međunarodne privredne komore John Dentona, o testiranju na odlasku kako bi se unaprijedilo povjerenje turista i uklonila potreba za karantinom po povratku sa putovanja.\nUNWTO je podržao uvođenje zajedničkh kriterijuma za ograničenja putovanja širom EU, koje je predstavio Evropski komesar za pravosuđe Didier Reinders, uz preporuku da se u standardizaciju ovakvih aktivnosti uključe i države koje nijesu EU članice.\nIntegralna informacija sa održanog sastanka je dostupna na: https://www.unwto.org/news/global-tourism-crisis-committee-coordination-vital-ingredient-for-recovery