sreda, 11. novembar 2015. 09:08h\nKaratisti ljubovijske Drine postigli su odlične rezultate na Drugom kvalifikacionom turniru za Pojedinačno prvenstvo Srbije u katama, borbama i sparingu. Na turniru čiji je domaćin bio KK Petoletka karatisti iz…\nsreda, 11. novembar 2015. 08:52h\nU 13.kolu Mačvanske okružne lige fudbaleri Drine ostvarili su veoma važnu pobedu – Lipolist – Drina 1:3! Golove za Drinu postigli su Živković, Simić i Vuković. Ovom pobedom Drina je…\nsreda, 11. novembar 2015. 00:00h\nDan primirja u Prvom svetskom ratu je državni praznik u Republici Srbiji koji se obeležava 11. novembra. Ovaj datum podseća na dan kada su, 11. novembra 1918. godine u železničkom…\nutorak, 10. novembar 2015. 21:08h\nJavno vodoprivredno preduzeće "Srbijavode" raspisalo je tender za javnu nabavku hitnih radova na sanaciji oštećenja zaštitnih vodnih objekata nastalih kao posledica poplavnog talasa u maju 2014. godine na vodnom području Javnog…\nutorak, 10. novembar 2015. 11:55h\nNa nedavno održanoj sednici Veća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Srbije, razmatrajući aktivnosti u oblasti energetike, dogovorene su dalje aktivnosti na izgradnji elektroenergetske interkonekcije - 110 kV dalekovoda…\nponedeljak, 9. novembar 2015. 19:32h\nPošto je stanje na tržištu nekretnina u Srbiji prilično obamrlo, dovitljivi vlasnici su shvatili da trebaju da se prilagode potražnji i platežnoj sposobnosti građana. Mali stanovi su uvek bili traženija…


Zenka: Sistemski djelovati u cilju poboljšanja položaja Roma u oblasti obrazovanja i zapošljavanja | RAE Portal \_z\nYou are here: Home / aktuelno / Zenka: Sistemski djelovati u cilju poboljšanja položaja Roma u oblasti obrazovanja i zapošljavanja\nPosted by: admin апр 7, 2019\tin aktuelno, ARHIVA, IZ CRNE GORE, VIJESTI Leave a comment\nČestitajući 8. april, Svjetski dan Roma ministar za ljudska i manjinska prava Mehmed Zenka ponovio je spremnost Vlade Crne Gore za puno uključivanje romske i egipćanske populacije u crnogorsko društvo.\nIako je u proteklih nekoliko godina bilo napretka u položaju romske populacije, romska zajednica u Crnoj Gori je i dalje suočava sa brojnim preprekama u pristupu svojim pravima, istakao je ministar za ljudska i manjinska prava Mehmed Zenka.\nOn je naglasio da je potrebno i dalje aktivno i sistemski djelovati u cilju poboljšanja položaja Roma u oblasti zapošljavanja, stambenog zbrinjavanja, zdravstvene zaštite, obrazovanja i svih oblika uključenosti u društvene, socijalne, kulturne i političke tokove života.\nMinistar Zenka izdvojio je oblast obrazovanja i poboljšanje ekonomskog položaja romske zajednice kao prioritetne za ukupan dalji razvoj ove populacije. Naša strateška dokumenta u ovoj oblasti u svom fokusu imaju upravo jačanje socio-ekonomskog položaja romske zajednice, rekao je Zenka i dodao da su akcionim planom za 2019. godinu predvino 77 mjera za sprovođenje Strategije za socijalnu inkluziju Roma i Egipćana u Crnoj Gori 2016-2020.\nPrevious: Đukanović: Romi su dio moderne crnogorske istorije i daju aktivan doprinos\nNext: Nova generacija romske zajednice kompetentna da utiče na proces donošenja odluka


Poslanica SDPS Slavica Živković je govoreći o Zakonu o računovodstvu rekla da će sve knjigovođe i računovođe koje su završile kurseve za tu delatnost morati da usavrše svoja znanja i ponovo pohađaju kurseve kod priznatih strukovnih udruženja.\tTakođe, novi zakon, rekla je, propisuje da će sva preduzeća u Srbiji morati da imaju najmanje jednog zaposlenog računovođu ili knjigovođu, a firme imaju rok od tri godine od momenta usvajanja zakona da se prilagode novim pravilima.\nRačunovođe i knjigovođe moraće da se doškoluju kod profesionalne organizacije u zemlji, a koje su pak članice evropskih strukovnih udruženja.\nZakon podrazumeva da licencu izdaju ovlašćene institucije u Srbiji, a najviše koristi od novog pravnog akta imaće mala i mikro preduzeća, istakao je ministar finansija.\nU ovom momentu postoji 178 organizacija u svetu koje mogu da izdaju ovu licencu, a ovim zakonom će se omogućiti da se kod svih njih dobije licenca važna za rad ove struke. Na taj način će se izbeći monopol, poručio je resorni ministar.


Miral rasformiran, migranti prebačeni u Lipu kod Bihaća\n28. 04. 2022 12:39\nVELIKA KLADUŠA - U prihvatni centar Lipa nadomak Bihaća, prebačeno je i smješteno 170 migranata koji su u proteklom periodu boravili u centru za migrante Miral u Velikoj Kladuši.\nFrontex: Pola migranata u EU došlo preko balkanske rute\n04. 04. 2022 08:00\nVARŠAVA, BRISEL - Broj migranata na zapadnobalkanskoj ruti skoro je udvostručen u odnosu na isti period lani, proizlazi iz najnovijih podataka Evropske granične službe Frontex.\n46 migranata pronađeno u napuštenim objektima\n30. 03. 2022 12:33\nBIHAĆ - Inspektori Službe za poslove sa strancima pronašli su na području Bihaća 46 migranata iz Avganistana i Pakistana.\nDvije osobe uhapšene zbog sumnje da su krijumčarili migrante\n04. 03. 2022 10:36\nBANJALUKA - Policajci iz Laktaša juče su identifikovali su i uhapsili A.H. iz Bosanske Krupe i I.H. iz Bihaća zbog sumnje da su krijumčarili migrante, saopšteno je iz PU Banjaluka.\nPoljska počinje da gradi ogradu na granici s Bjelorusijom\n04. 01. 2022 16:10\nVARŠAVA - Poljska granična straža potpisala je danas ugovore o izgradnji zaštitne ograde na granici s Bjelorusijom, odakle je prošle godine skoro 40.000 migranata pokušalo da uđe u Poljsku.\nU Njemačku ušlo preko 11.000 migranata preko Bjelorusije i Poljske\n30. 12. 2021 22:25\nBERLIN - Preko 11.000 ilegalnih migranata ušlo je u Njemačku preko Bjelorusije i Poljske 2021. godine, ali se njihov broj postepeno smanjivao krajem godine.\nMoskva spremna za razgovore o migrantskoj krizi\n28. 12. 2021 14:19\nMOSKVA - Moskva je spremna da razgovara sa Evropskom unijom o problemima povezanim sa migracijom, izjavio je stalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov.\nKroz zapadni Balkan prošlo 1,4 miliona migranata\n21. 12. 2021 17:43\nSARAJEVO - Kroz zapadni Balkan prošlo je oko 1,4 miliona migranata, naveli su iz Međunarodna organizacija za migracije (IOM) i dodao da je situacija i dalje promjenjiva jer se mješoviti migracioni tokovi i trendovi u regionu mijenjaju u kontinuitetu.\n21. 12. 2021 16:32\nPotjera za kombijem sa migrantima u Ljubljani, putnik poginuo\n20. 12. 2021 08:09\nLJUBLJANA - Automobilska potjera u centru Ljubljane završila se tragično, nakon što je kombi, za koji se vjeruje da je prevozio šest migranata, udario u saobraćajno svjetlo, a jedan od putnika je poginuo, prenijela je agencija STA.\nDržavljanin Srbije krijumčario migarante u Mađarskoj\nBUDIMPEŠTA - Mađarska policija uhapsila je državljanina Srbije koji je u kamionetu krijumčario 40 migranata.


Radio TV Stara Pazova - U toku je uređivanje pijaca\nU toku je uređivanje pijaca\nProstor zelene pijace u Staroj i Novoj Pazovi redovno održavaju radnici JKP „Čistoća“. Pored sređivanja zelenila i krošnji drveća, ovih dana se radi i na obeležavanju betonskih prostora gde su postavljene tezge. Radilo se i danas, a na licu mesta smo zatekli i radnika ovog preduzeća Aleksandra Stošića:\n- Moralo je da se obeležava, linije se već nisu videle, prošle nedelje smo radili utorak i sredu, u četvrtak nismo zbog pijace, a posle je bilo kiša i vreme nije dozvoljavalo. Danas smo nastavili, i nadam se da ćemo završiti veći deo posla, rekao je Stošić. Početkom septembra je završeno obeležavanje betonskog prostora na robnoj pijaci u Novoj Pazovi. Za sada je na staropazovačkoj pijaci obeleženo oko 100 mesta, a sledeće nedelje će se raditi i prostor kod zgrade direkcije.


LJAJIĆ: Ima prostora za dolazak novih trgovinskih lanaca u Srbiju, to jača konkurenciju\nPREMINULA NOVINARKA RTS: Milica Milanović (37) biće sahranjena u ponedeljak 10\t620\nSRBE UPOZNAVANJE SA ALBANKAMA KOŠTA 3.000 EVRA: Procedura ima 3 koraka, 36\t420\nSnezana Djuric Pijevac\t 20.04.2018. 14:15h\nBEOGRAD - Ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je danas da postoji prostor za dolazak novih trgovinskih lanaca u Srbiju jer će pojačati konkurenciju.\nLjajić je dodao da 30 odsto ukupne trgovine u Srbiji čini moderna trgovina, dok je ostatak tradicionalna. "Imamo enormno veliki broj učešća pijaca i tezgi u ukupnoj trgovini i taj procenat iznosi oko devet odsto", kazao je Ljajić.\nOn je naveo i da je učešće hipermarketa u Srbiji veoma malo i da iznosi oko tri procenta. Prema njegovim rečima, najgora situacija je sa diskontnim lancima kojih u Srbiji nema, dok ih je na primer u Poljskoj 30 odsto.\n"Pokazalo se da je bilo prostora na tržištu za dolazak ovakvog lanca. To nije problem naših proizvodjača. Problem naših proizvodjača nameštaja je činjenica da izvozimo puno drvenih trupaca kao sirovinu, a da oni moraju da uvoze te iste sirovine iz drugih zemalaja ;po većim cenama nego što bi ovde mogli da je kupe", rekao je on.\nOn je rekao da je najbolji primer zdrave konkurencije tržište telekomunikacija, koje je potpuno liberalizovano. "Tu postoje tri velika igrača koje se bore za svakog potrošača, nudeći različite pakete, servise i usluge", rekao je on.\nOn je rekao i da se radi na novom Zakonu o zaštiti konkurencije, koji je dobio dobre ocene i treba još da se uskadi sa Zakonom o opštem upravnom postupku. "Potrebno je da nastavimo sa harmonizacijom sa pravnim tekovinama EU i da se uskladi zakon sa potrebama privrede", naveo je Ljajić.\nPredsednik Komisije za zaštitu konkurencije Miloje Obradović rekao je da se u izveštaju Evropske komisije navodi napredak koji je Srbija ostvarila u oblasti konkurencije ; i dodao da će Komisija i dalje raditi na unapredjenju rezultata u tom sektoru.\nOn je istakao da je važno to što se navodi da Komisija popravila imidž, kredibilitet i rejting u javnosti. Dodao je i da se radi na novom Zakonu o zaštiti konkurencije ; i da je formirana radna grupa koja se time bavi, navodeći da će Srbija dobiti savremen zakon.\nNagasio je i da seu narednom periodu, kao i do sada, ; može očekivati pravna sigurnost za učesnike na tržištu , kao i rasti i razvoj investicija. Šef delegacije Eu u Srbiji Sem Fabrici ocenio je Komisija za zaštitu konkurencije intezivirala rad prethodnih godina i da je više slučajeva rešeno, a taj broj se povećava.\nOn je rekao da je važno da se glas komisije čuje i pri izradi propisa, kao i da zakonodavac sluša predloge Komisije, kao i da postoji kapacitet pravosudja.\nGeneralni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković ocenio je da politika zaštite konkurencije ugradjena u temelje društva i da je jedan od najvažnijih elemenata na kojima se zasniva ekonomski napredak Srbije. Selaković je rekao da u Srbiju dolazi sve veći broj kompanija, koje žele ovde da ulažu.\nPrema njegovim rečima, to je rezultat čvrste političke volje koja je usmerena na reforme, stabilnost i odgovorno ponašanje Srbije na regionalnoj i medjunarodnoj političkoj sceni.\nRasim Ljajićkonkurencijasupermarketlanactrgovinski lanac


Pismo Vojislava Šešelja Centralnoj otadžbinskoj upravi SRS\nPozdravljam sve članove koji su ostali dosledni ideologiji srpskog nacionalizma , antiglobalizma i rusofilstva .\nOvo je sukob slobodarske ideologije Srpske radikalne stranke, protiv ideologije vazalnog odnosa, koja će dozvoliti, zarad lične koristi, da Brisel, Vašington i tajkuni unište budućnost naše otadžbine, da je u potpunosti ekonomski oslabe i teritor i jalno rasparčaju. Evropska unija otima deo naše teritorije, a oni kažu to je prihvatljivo.\nZnaćete da pokušavaju da opravdaju svoju izdaju .\nNe može biti pomirenja između mene i marionetsko-izdajničke grupe, koja želi da promeni ideologiju stranke u trenutku kada nam ubijaju ljude na demonstracijama , isporučuju srpske glave, a Evropska unija nastavlja da postavlja nove uslove, i zahteva izvršenje novih naloga, koji vode ka urušavanju našeg suvereniteta i teritorjalnog integriteta.\nI upravo sada, kada je trebalo pojačati napore za oslobođenje Srbije, oni hoće da promene ideologiju Stranke, koja se očuvala i u težim okolnostima. U tome nikada neće uspeti, ideologija Srpske radikalne stranke je besmrtna .


Rešavanje problema zagađenosti reke Drine i poboljšanje kvaliteta vode i monitoringa, ključni su koraci koje je potrebno preduzeti u suočavanju sa izazovima u slivu reke kako bi se osigurao održivi razvoj u prekograničnom kontekstu, objavljeno je u intersektorskoj i sveobuhvatnoj proceni sliva Drine, koja teče kroz Srbiju, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru. Procenu je uradila Ekonomska komisija UN za Evropu (UNECE).\nU cilju poboljšanja kvaliteta vode u slivu Drine, procena UNECE navodi da je neophodna kontrola nelegalnog bacanja otpada i promocija održivih praksi u poljoprivrednom, industrijskom i rudarskom sektoru. Da bi se na te izazove efikasno odgovorilo, potrebne su velike investicije, naročito u postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda i upravljanje čvrstim otpadom. Najbolje bi bilo da, kroz saradnju, te obaveze preuzmu zemlje koje dele sliv Drine.\nO stanju vode u slivu Drine nedostaju informacije, pa UNECE ukazuje naročito na potrebu da se obezbedi redovan i sistematičan monitoring i analiza kvaliteta vode, posebno u pogledu izvora zagađenja, kao i njegov uticaj na ekosisteme i zdravlje.\nU proceni su identifikovane značajne prednosti razvoja zajedničkog pristupa zemalja koje dele sliv Drine u poboljšanju kvaliteta vode. Inicijative za poboljšanje razmene informacija u ovoj kritičnoj oblasti mogle bi se izgraditi na uspešnim planovima upravljanja rečnim slivom i procesima upravljanja podacima u regionu, posebno onih u okviru Medjunarodne komisije za sliv reke Save (ISRBC), čija je Drina pritoka.\nPoboljšanje kvaliteta vode može doneti višestruke koristi\nUNECE svojom procenom poziva na akciju, naglašavajući da jačanje saradnje može generisati niz međusobno povezanih koristi.\nPoboljšanje kvaliteta površinskih i podzemnih voda je ključno. Kada je u pitanju ekološka korist, rešavanje problema kvaliteta vode poboljšalo bi uslove staništa, što bi dovelo do značajnih ekonomskih koristi, uključujući razvoj turizma i ribarstva. Konkretno, turizam vezan za prirodna bogatstva – koji ima veliki potencijal zahvaljujući bogatom biodiverzitetu i spektakularnim predelima duž sliva Drine – imao bi najviše direktnih koristi od rešavanja problema zagađenja i poboljšanja kvaliteta životne sredine. Tako unapređene mogućnosti za rekreativne aktivnosti u prirodi takođe bi mogle doneti društvene koristi. Kvalitet života ljudi koji žive duž sliva Drine bi se mogao dalje poboljšati promocijom lokalnih, visokokvalitetnih poljoprivrednih proizvoda i / ili proizvodnje obnovljive energije.\nOsim toga, bolji tretman vode može dovesti do ušteda, uključujući i smanjenje potreba za alternativnim izvorima vode, kao što je flaširana voda, ali i doneti važne prednosti kada je u pitanju zdravlje, u smislu prevencije bolesti.\nIdentifikacija konkretnih međusektorskih aktivnosti\nProcena opisuje širok spektar međusektorskih aktivnosti koje mogu pomoći u odgovoru na izazove upravljanja međusobno povezanih resursa vode, hrane i zemljišta, energetskih resursa i usluga ekosistema u slivu. Neksus pristup upravljanju koji uzima u obzir međusobnu povezanost ovih resursa se sve više posmatra kao efikasno sredstvo za poboljšanje bezbednosti vode, energije i hrane povećanjem efikasnosti, smanjenjem kompromisa, izgradnjom sinergija i poboljšanjem upravljanja ekosistemima uz njihovu istovremenu zaštitu.\nPredložene aktivnosti u slivu reke Drine kreću se od mera u energetskom sektoru do ruralnog razvoja. Na primer, u oblasti regulacije rečnog toka, koordinacija rada postojećih brana duž sliva ne samo da bi omogućila bolje upravljanje situacijom u slučaju poplava, već bi i poboljšala nacionalnu energetsku sigurnost, povećala mogućnosti za izvoz električne energije i smanjila godišnje emisije gasova sa efektom staklene bašte. Pored toga, saradnja na unapređenju upravljanja čvrstim otpadom donela bi ekonomske koristi u vidu smanjenih troškova za operatere hidroelektrana, pošto čvrsti otpad u reci ometa njihovo poslovanje\nPrevazići izazove i krenuti napred\nTradicionalni način organizacije upravljanja resursima ne doprinosi međusektorskom i još manje prekograničnom radu. Ovo predstavlja značajan izazov ukoliko se želi u potpunosti realizovati potencijal zelenog ekonomskog razvoja u slivu.\nKao odgovor na to, participativna procena neksusa okupila je oko 80 predstavnika vlasti i drugih ključnih aktera iz različitih sektora iz zemalja drinskog sliva. To im je omogućilo da zajednički identifikuju potencijale za održivi razvoj u slivu reke Drine, usklađujući ekonomski rast i ekološku zaštitu. Ova povećana svest o međusektorskim vezama može pomoći u uspostavljanju integrisanijeg pristupa razvoju u regionu, mada će za to biti neophodna politička posvećenost jačanju aktivnosti.\nU cilju daljeg promovisanja međusektorske saradnje i proširenja dijaloga svih aktera, koji je omogućen kroz procenu, preporučuje se da se u potpunosti iskoriste trenutne strukture upravljanja, kao i da se evaluiraju mogući komplementarni aranžmani i sinergije između njih gde je to moguće.\nUNECE će nastaviti da podržava države drinskog sliva u implementaciji preporuka procene, kao i dalje jačanje prekogranične i međusektorske saradnje u regionu.\nViše o proceni i dalji koraci\nProcena je sprovedena od 2016. do 2017. godine, kao deo Konvencije UNECE o zaštiti i korišćenju prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera (Konvencija o vodama) uz podršku projekta Ozelenjavanje ekonomskog razvoja na zapadnom Balkanu kroz primenu neksus pristupa i identifikovanje prednosti prekogranične saradnje. Objavljivanje pune procene nadovezuje se na siže o proceni neksusa sliva reke Drine.\nU nastavku procene koju je finansirala Italija, italijansko Ministarstvo za životnu sredinu, zemljište i more je namenilo sredstva za poboljšanja monitoringa kvaliteta vode i saradnje u slivu reke Drine, i za rešavanje problema zagađenja, imeđu ostalog. U saradnji sa Globalnim partnerstvom za vode – Mediteran, predviđena je i dodatna pomoć zemljama Zapadnog Balkana u rešavanju pitanja neksusa.\nU okviru Konvencije o vodama, razvijena su praktična sredstva za podršku poboljšanju prekogranične saradnje između zemalja. Dva primera među praktičnim instrumentima su Metodologija za procenu neksusa i Smernice za utvrđivanje, procenu i koristi komunikacije o prekograničnoj saradnji po pitanju vode.\nTagovi: Bosna i Hercegovina, otpad, UNECE\nPočetna » UNECE » UNECE u proceni sliva Drine ukazuje na značaj poboljšanja kvaliteta vode i poziva na jačanje prekogranične saradnje


Faktor | Poljoprivrednici traže od Vijeća ministara mjere za zaštitu domaće proizvodnje\nUdruženja poljoprivrednika iz cijele Bosne i Hercegovine traže da na dnevnom redu naredne sjednice Vijeća ministara budu mjere zaštite domaće proizvodnje, saopćilo je Udruženje poljoprivrednika Federacije BiH.\n- Poznato nam je da je prošle sedmice kolegij Vijeća ministara odbio raspravu o toj temi. Bez ulaženja u motive pojedinih ministara koji očito nastavljaju da štite uvoznički lobi, želimo još jednom podsjetiti Vijeće ministara i javnost na naš osnovni zahtjev, a to je uvođenje prelevmana i carina na uvoz svih poljoprivrednih proizvoda koje ugrožavaju domaću proizvodnju gdje postoje tržišni viškovi. U trenucima kad u svim sektorima privrede padaju plate, padaju prihodi, zatvaraju se objekti i svi trpimo posljedice krize izazvane pandemijom, nema vremena za politikanstvo i zaštitu velikih uvoznika - finansijera političkih stranaka. Zaštitu i podršku trebaju dobiti prvenstveno domaći proizvođači i obični građani koji svaki dan na sopstvenoj koži osjete pad kvaliteta i rast cijena prehrambenih proizvoda - navedeno je u saopćenju.\nUdruženje dalje navodi da su poljoprivrednici bili više nego strpljivi dosad, uvažili zahtjeve za produženje rokova uzdajući se u "ozbiljnost članova Vijeća ministara".\nMeđutim, smatraju da političke stranke "rastežu" sadašnju tešku situaciju ciljano - jedni kao "rade svoj posao" a drugi "kao opstruiraju", jedni su uz poljoprivrednike a drugi protiv njih i tako unedogled, "za" i "protiv".\nPoljoprivrednici iz cijele Bosne i Hercegovine nikad nisu bili jedinstveniji, navedeno je u saopćenju, uz poruku da poljoprivrednici neće odustati od njihovih zahtjeva pa makar bili prinuđeni da blokiraju kompletnu državu.\nO eventualnim daljnjim koracima će odlučiti nakon ovosedmične sjednice Vijeća ministara BiH.\nOsim Udruženja poljoprivrednika FBiH, potpisnici saopćenja su i Udruženje poljoprivrednih proizvođača BiH, Savez udruženja poljoprivrednih proizvođača RS, Udruženje uzgajivača svinja RS, Seljački savez FBiH , kao i Udruženje poljoprivrednih proizvođača sela Semberije i Majevice.\npoljoprivredniciVijeće ministara BiH\nKahriman: BH Telecom planira višemilionska ulaganja u BH TechLab platformu\nU sastavu Turkish Airlinesa


Saznajte sve o inovativnim rešenjima u finansijama na FinTech 4 Business Forumu\nAdresa događaja: Muzej Jugoslovenske kinoteke, Uzun Mirkova 1\nDatum: 4. juna\nFinTech 4 Business forum je mesto susreta i otvorenog dijaloga predstavnika FinTech industrije i šire poslovne zajednice u Srbiji - na kojem će se govoriti o savremenim načinima finansiranja poslovanja.\nFinTech industrija nudi čitavu lepezu rešenja za finansiranje vašeg poslovanja bez odlaska u banku ili neku drugu finansijsku instituciju. Na FinTech 4 Business Forumu biće predstavljena inovativna rešenja u oblasti finansijske tehnologije namenjena malim i srednjim preduzećima.\nUkoliko su vam tradicionalni finansijski proizvodi (platne kartice, POS terminali…) nedostupni, skupi ili ne odgovaraju vašim potrebama ili imate poslovnu ideju i želite da pokrenete posao, ali ne možete da dobijete bankarski kredit – samo su neke od tema o kojima će biti reč na događaju.\nBesplatne registracije za sve zainteresovane\nPored toga, prisutni će imati priliku da saznaju kako se FinTech rešenja mogu koristiti kao alternativa tradicionalnim načinima finansiranja, koja rešenja nude domaći i međunarodni eksperti, ali i kako inovacije u ovoj tehnologiji prate izmene u zakonskim propisima.\nIz organizacije napominju da je registracija besplatna. Broj mesta je ograničen i registracije će biti prihvaćene prema redosledu prijavljivanja, tako da je potrebno na vreme rezervisati mesto. Događaj je podržao i omogućio USAID Projekat saradnje za ekonomski razvoj.


Vučić: Srbija ubuduće kao najrazvijenije evropske zemlje - Sputnjik Srbija\n06:44 04 Decembar 2020\nVučić: Srbija ubuduće kao najrazvijenije evropske zemlje\n16:47 05.08.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da nema nikakve opasnosti od bankrota za Srbiju i podvukao da će ubuduće imati deficit manji od tri odsto BDP-a, poput najrazvijenih evropskih zemalja.\n© Sputnik / Sladjana Radenkovic\nPovećanje plata i penzija do kraja godine?\nVučić je, obraćajući se građanima Crne Trave, podsetio na svoje reči od pre sedam-osam meseci kad je obećao da će Srbija uprkos fiskalnoj konsolidaciji imati na kraju godine privredni rast od 0,5 do 1 odsto, što mu, kako je primetio, niko nije verovao.\nA potvrda takvom njegovom stavu i uverenju je, dodao je, i činjenica da će MMF korigovati prognozu rasta BDP-a Srbije.\n„To potvrđuje moje reči i to je dokaz da nisam lagao, obmanjivao, i pričao vam šarene laže“, rekao je premijer.\nDodao je i da nas u 2016. godini očekuje privredni rast od 2 odsto, a u 2017. i veći i objasnio da kada kaže da ne dâ novac, onda misli na „partijske i idiotske“ projekte koji uloženo nikada nisu vratili građanima Srbije, a da će para za investicije i razvojne projekte biti.\nZakon usvojen, slede otpuštanja\nOn je poručio građanima Crne Trave da će im Vlada Srbije pomoći u svemu što je važno za razvoj njihovog mesta, dodao da ne obećava med i mleko, ali da će svakako živeti bolje nego što je to bilo u prethodnom periodu.\nVučić je naveo i da se radi na platnim razredima, te će svako za isti posao biti isto plaćen, bez obzira u kojem mestu radi i da nema problem da to kaže i u Crnoj Travi i u Beogradu.\n„Posao mi je da vodim računa o celoj Srbiji“, poručio je Vučić.\nkriza, ekonomija, deficit, budžet, BDP, Aleksandar Vučić


Astroportret Jarac – Elvis Prisli - Astroputnik\nMeđu astrološkim znacima čije pozitivne osobine krase: upornost, stabilnost, marljiv i predan odnos prema svemu što postave kao važan zadatak, jeste i Jarac. Na drugoj strani, ovom zodijačnom sazvežđu zemljane, kardinalne prirode, pripisuju se neke manje lepe osobine: krutost i tvrdoglavost, naglašen oprez i zatvorenost, nedostatak topline i empatije. Ponešto od svega navedenog imao je kao deo svog karakreta i Elvis Prisli, rođen 8. januara 1935. godine, sa astrološkom kombinacijom Jarac – Strelac. Na osnovu mišljenja brojih simpatizera, ali i stručnjaka, kao nekrunisani kralj rok muzike, ovaj američki pevač ostavio je iza sebe i svog relativno kratkog životnog veka (preminuo je u 43. godini života) umetnički opus vredan analize i dugog pamćenja.\nUpornost, profesionalizam, energija\nOsobe koje se rode sa nekim izraženim talentom svakako imaju veće šanse da dosegnu visoke životne ciljeve od onih kojima su predispozicije skromnijeg obima. Međutim, postoji „mali milion“ primera gde se može videti da samo talenat nije garancija velikog životnog uspeha, dok su vredan i uporan rad, kao adekvatna nadgradnja, provereno najbolji put ka zvezdanim visinama. Kao tipičan predstavnik Jarčeva (Sunce, Merkur i Venera u ovom znaku), Elvis Prisli je odličan primer da se marljiv rad i posvećenost pre ili kasnije isplate. Ni brojne trzavice u odrastanju, nestabilni porodični odnosi i prepreke na početnim koracima karijere nisu ga sprečili da uvežba i bezmalo do perfekcije dovede svoje muzičko – scenske nastupe. Moćnom glasu i energičnom izvođenju numera dodao je igru i permanentu pokretljivost na sceni, a pravu podršku za sve to imao je zbog pozicije Marsa u znaku Vage (kreativnost) u 10. polju (zenit karijere), pa još odlično aspektovanim (sekstil) sa Ascedentom. Osim sopstvenog treniranja i ponavljanja određenih pokreta do iznemoglosti, kažu da je bio veoma zahtevan i strog prema saradnicima, a nikome nije dozvoljavao da olako menja već dogovorene i isplanirane scenarije. Dakle, sve najtipičniji detalji koje donose već pomenuta tri nebeska tela u Jarcu. Posetioci Elvisovih koncerata bili su impresionirani, pre svega, ogromnom energijom koja je prosto vrcala na sve strane, a čuveno skidanje odeće i njeno bacanje u publiku ostaće kao jedno od večnih obeležja kralja roka. Sa Marsom u Vagi i Mesecom u Ribama, imao je magnetski uticaj prvenstveno na žensku populaciju, koja ga je obožavala do granica histerije.\nUspeh, novac, poroci\nNajveći deo njegove publike činile su pripadnice lepšeg pola, ali globalnu popularnost nikada ne bi stekao da ipak nije imao još neki adut u svom umetničkom opusu. Jedan od ključnih razloga za veliki uspeh na svetskom nivou jeste njegova želja za pomeranjem granica, odnosno namera da bude prvi i najbolji u onome što radi. Uran na vrhu 5. polja (umetnički darovi) bio je Prisliju od velike pomoći da uspešno realizuje razne eksperimente i novotarije, do tada neviđene na muzičkom nebu. Oštar aspekt Neptuna (kvadrat) sa Ascedentom objašnjava istovremeno veliku medijsku popularnost, ali i veliki broj spletki, poluistina i prevara, koje su pratile bezmalo celu njegovu karijeru. Energična i višestruko talentovana osoba ovakvog profila nije mogla ostati u granicama proseka, samo nebo je bila mera uspeha Elvisa Prislija, a popularnost je pratila i velika količina protočnog novca. Uostalom, Sunce, Merkur i Venera nalaze mu se baš u 2. polju (novac, materijalne vrednosti), ali kao što se teško može odrediti tačna suma zarađenog, još je komplikovanije proceniti koliko je potrošeno. Voleo je život u praktično svim pojavnim oblicima, nije žalio novaca kada su provod i žene u pitanju, a po nepisanom pravilu tu iza svakog drugog ćoška vrebaju i poroci. Jarcu se teško ulazi pod kožu ili u venske tokove, ali kada se to dogodi onda još teže se oslobađa svojih poroka. Mesec u Ribama, pa još u nezgodnoj konjukciji sa Saturnom, ukazuje na brojne emotivne rane i patnje, ali i na opterećenost alkoholom i stimulansima, što je na kraju uticalo da se bitno skrati životni vek nekrunisanog kralja rok muzike.\nVelika konjukcija Saturna i Jupitera u Vodoliji – posle skoro 800 godinaTranzit Marsa kroz sazvežđe Bika – period turbulentnih dešavanja


Pet dana neizvesnosti za Budimku - Ozonpress :: internet portal\nUkoliko se desi da u narednih nekoliko dana ne bude zainteresovanih za kupovinu jedne od najpoznatijih fabrika za preradu i promet voća i povrća na ovim prostorima, Budimka iz Požege bi mogla da ode u istoriju. Uprkos prvoj, vrlo lošoj privatizaciji, u poslednje vreme poslovodstvo, kao i svi zaposleni u Budimki, potrudili su se da kompaniju održe ne bi li se što bolje pripremili za drugi krug privatizacije koji će, kako se nadaju, biti uspešniji od prvog. Trenutno je u toku poslednji krug javnog poziva za privatizaciju fabrike koja postoji još od 1947.\n– Do 14. oktobra zainteresovani investitori mogli su da otkupe dokumentaciju radi učešća u privatizaciji i nakon toga u roku od pet dana odlučuju da li će ili neće da uplate depozit – kaže zastupnik kapitala u ovoj fabrici Rade Tanasković.\nBudimka trenutno zapošljava 75 radnika, ali i sarađuje sa 2.000 dobavljača, tako bi uspešna privatizacija pomogla ne samo direktno zaposlenima i njihovim porodicama, već i celom požeškom kraju. Budimka proizvodi koncentrate od voća, voćne sokova, džemove, marmelade, proizvode od povrća, zamrznuto voće i povrće, sa voćnjakom jabuka od 10 hektara i hektarom maline pod plastenicima, plasirajući svoje proizvode na domaće i strano tržište.\n– Kao i svako preduzeće u restrukturiranju i Budimka je ranjena i problem mora što pre da se reši. Održavamo se trenutno iznad površine, ali je proizvodnja vrlo skromna jer nemamo dovoljno obrtnih sredstava – napominje Tanasković.\nU prethodnom krugu javnog poziva za privatizaciju Budimke, koji je objavljen 26. maja ove godine nije bilo zainteresovanih kupaca. Tada nije bila dostavljena nijedna prijava za učešće u postupku javnog prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem za većinsko vlasništvo. Tanasković veruje da se to ovog puta neće desiti jer bi sada trebalo da bude rešena glavna prepreka za privatizaciju – a to su neraščišćeni odnosi s bivšim kupcem Pankomercom iz Novog Sada. Pankomerc je 2008. privatizovao Budimku, ali je ta privatizacija raskinuta dve godine kasnije. U Ministarstvu privrede tvrde da su uložili mnogo napora da reše dužničko poverilačke odnose koji su opterećivali ovo preduzeće.\n– Budimka je nažalost bila žrtva loše sprovedene privatizacije koja je za sobom ostavila mnogo problema koji su opterećivali rad ovog preduzeća I njegovu ponovnu prodaju. Ministarstvo privrede je uložilo veliki napore da reši imovinske i dužničko poverilačke odnose i administrativno pripremi Budimku za prodaju. Pripremljen je zaključak kojim se rešavaju odnosi sa bivšim vlasnicima i on će se uskoro naći na Vladi – kaže državni sekretar Dragan Stevanović.\nOn podseća da je javni poziv za učešće u postupku prikupljanja ponuda sa javnim nadmetanjem radi prodaje kapitala Budimke objavljen 18. septembra, a rok za podnošenje prijava je 19. oktobar.\nBudimka će na prodaju ponuditi paket od 56,19 odsto kapitala preduzeća u vlasništvu Agencije za privatizaciju i Akcionarskog fonda, koji prema izveštaju ovlašćenog procenitelja iznosi 1,2 miliona evra. Početna cena paketa je 411.830 evra, a prodajna dokumentacija će moći da se otkupi za 150.000 dinara.


NARODNA BANKA SRBIJE DALA PRVU DOZVOLU ZA IZDAVANJE ELEKTRONSKOG NOVCA: Reč je o prvoj instituciji elektronskog novca koja može da obavlja poslove u domaćem platnom prometu. NBS podseća da elektronski novac predstavlja potpuno ravnopravnu elektronsku zamenu za novčanice i kovani novac, a obično se koristi za plaćanja putem interneta, aplikacija na mobilnim telefonima, NFC čipa. Slično kao i kod platnih kartica, njime se može izvršiti plaćanje na svim prodajnim mestima koja prihvataju ovaj način plaćanja, i to kako na internetu, tako i neposredno na prodajnom mestu\nIzvršni odbor Narodne banke Srbije je na sednici održanoj 13. oktobra 2016. godine doneo odluku da privrednom društvu iPay See d.o.o. Beograd (iPay See) da dozvolu za izdavanje elektronskog novca, tako da je ovo društvo, koje je do sada imalo dozvolu za pružanje platnih usluga kao platna institucija, postalo prva domaća institucija elektronskog novca. Time je srpsko tržište platnih usluga, prateći savremene tendencije u načinima plaćanja, postalo bogatije za novu vrstu pružalaca platnih usluga.\nU početnoj fazi iPay See će izdavati elektronski novac, pre svega, preko mreže distributera, čiji će spisak biti objavljen na internet prezentaciji ove institucije. Pri izdavanju elektronskog novca, korisniku se dodeljuju jedinstveni elementi koji su samo njemu dostupni i koji služe za autentifikaciju pri plaćanju. Nakon toga, izdati elektronski novac može se koristiti za kupovinu robe i usluga u internet prodavnicama trgovaca s kojima iPay See ima uspostavljenu saradnju, pri čemu se spisak ovih trgovaca nalazi na internet stranici institucije elektronskog novca. Plaćanja elektronskim novcem za kupovinu robe i usluga mogu nesmetano obavljati ne samo građani već i privredni subjekti (preduzetnici i privredna društva).\nNarodna banka Srbije očekuje, kao što je to istaknuto i u planovima ove institucije, da će najkasnije početkom naredne godine ova institucija, u sledećoj fazi, ponuditi korisnicima uslugu tzv. digitalnog novčanika, tj. da će omogućiti kreiranje elektronskog novca u potpuno virtuelnom okruženju uvođenjem mogućnosti da se stanje elektronskog novca dopunjuje korišćenjem platnih kartica na internetu ili preko mobilnih aplikacija. Time bi se stvorili uslovi i za neposredna plaćanja elektronskim novcem na (fizičkim) prodajnim mestima (in-store payments), pored toga što će već u početnoj fazi biti omogućeno plaćanje u internet prodavnicama.\nNBS podseća da elektronski novac predstavlja potpuno ravnopravnu elektronsku zamenu za novčanice i kovani novac, a obično se koristi za plaćanja putem interneta, aplikacija na mobilnim telefonima, NFC čipa i sl.\nJednostavnost i bezbednost korišćenja elektronskog novca njegova su osnovna obeležja, a slično kao i kod platnih kartica, njime se može izvršiti plaćanje na svim prodajnim mestima koja prihvataju ovaj način plaćanja, i to kako na internetu (npr. onlajn prodavnice), tako i neposredno na prodajnom mestu (npr. na kasi u marketu umesto gotovog novca ili kartice).\nVažno je naglasiti da je korisnik zaštićen i tako što u svakom trenutku može zatražiti povlačenje (otkup) elektronskog novca, tj. institucija elektronskog novca je dužna da bez odlaganja, po zahtevu korisnika, prenese na tekući račun iznos novčanih sredstava koji odgovara trenutnom stanju elektronskog novca ili mu isplati odgovarajući iznos tih sredstava u gotovom novcu.\nIzvor: Vebsajt Narodne banke Srbije, 18.10.2016.


Nesvakidašnji i veoma opasan prizor snimljen na autoputu u BiH (VIDEO)\nPolicija će preduzeti potrebne mjere i radnje s ciljem identifikacije kamiona i vozača koji su na autoputu Banja Luka – Prnjavor vozili suprotnim smjerom, pišu Nezavisne novine.\nU opisu videa je navedeno da je u pitanju vožnja kontra-smjerom na tom autoputu.\nNadležnoj policijskoj stanici Policijske uprave Banja Luka, kako nam je potvrđeno, do sada nije bio prijavljen ovaj prekršaj, ali će policija raditi na ovom slučaju.\n“Takođe, članom 40 citiranog Zakona propisano je i da ‘Na putu s kolovozom za saobraćaj vozila u oba smjera na kojem postoje najmanje četiri saobraćajne trake vozač ne smije vozilom da prelazi na kolovoznu traku namijenjenu za saobraćaj vozila iz suprotnog smjera”, rekli su iz policije.\n“Na putu na kojem su kolovozne trake fizički odvojene jedna od druge vozač ne smije vozilom da se kreće kolovoznom trakom namijenjenom za saobraćaj vozila iz suprotnog smjera (propisana je kazna od 100 do 300 KM, izricanje dva kazenena boda i zaštitna mjera zabrana upravljanja motornim vozilom u trajanju od jednog do četiri mjeseca)”, kazali su iz PU Banja Luka.\nOptužnica protiv Nijemca: Preko bh. granice pokušao prošvercati 11.500 KM u srebru


Erdogan: Šaljemo u BiH 30.000 doza vakcina - mojusk.ba\nPoslat ćemo 30 hiljada doza vakcina protiv COVID-19 Bosni i Hercegovini, kazao je Recep Tayyip Erdoğan, predsjednik Republike Turske tokom posjete članova Predsjedništva BiH Ankari.\nPredsjedavajući Milorad Dodik zahvalio je Erdoganu na velikodušnoj pomoći BiH.\n– Od početak pandemije bili smo uz Bosnu i Hercegovinu i ako Bog da ćemo i u narednom periodu nastavit sa ovom podrškom. Bosni i Hercegovini ćemo dostaviti 30.000 doza vakcina. I pored uvjeta pandemije uspješna realizacija Lokalnih izbora 15. novembra je nešto što se treba pohvaliti. Održavanje izbora u Mostaru, nakon 12 godina pokazao je stepen demokratskog sazrijevanja BiH.


Ako dobijemo srpski soj, za nas niko neće praviti vakcinu\nDruštvo Autor:N126. mar. 202111:17 > 11:37\nZamenik direktora Kliničkog centra Niš Radmilo Janković ocenio je danas da se "nismo ponašali u skladu sa preporukama kako treba zaustaviti jednu epidemiju" i da je u Srbiji doveden u pitanje čitav proces vakcinacije.\nU Beogradu revakcinisano 20 odsto punoletnih građana\n„Doveli smo ga u pitanje što se tiče same efikasnosti vakcinacije i što se tiče poverenja u čitav proces, koji je bio prilično uzdrman aktivnošću antivakserskog lobija ovde“, rekao je Janković za N1.\nUpitan da li će vakcinacija biti uzaludna za one koji su primili injekciju ako se tempo ne ubrza, Janković je kratko rekao: „Na žalost“. Dodao je da ukoliko se ne nastavi brzim tempom „dolazimo u opasnost da u Srbiji imamo nastajanje novih mutacija“.\nJanković je rekao da treba prekinuti „lanac besomučnog zaražavanja“ i doći u situaciju u kojoj ima manje od 500 slučajeva zaraze dnevno.\n„Mi imamo dosta starih pacijenata koji su se godinu dana bukvalno sakrivali opasnosti i onda u nekoliko minuta u susretu sa nekim ko je bio asimptomatski nosilac razvili jako teške kliničke slike“, rekao je Janković.


Deseta "Policijada" na Zlatiboru - PressLider.rs\nDeseta „Policijada“ na Zlatiboru\n13. juna 2017. Marina Trmčić 0 Comments "Policijada 2017", Sindikat srpske policije, Zlatibor\nZlatibor – Sindikat srpske policije organizuje desetu po redu sportsku manifestaciju pod nazivom „Policijada 2017.“ koja se održava 16. i 17. juna na Zlatiboru.\nSvečano otvaranje manifestacije planirano je za petak 16. jun u 15,00 časova na platou ispred odmarališta „Sunčani breg“ na Zlatiboru.\nReč je o najmasovnijem sportskom okupljanje u okviru MUP Srbije. Ove godine očekuje se oko 800 učesnika koji će se takmičiti u 12 disciplina a sastavni deo događaja je i turistički obilazak naše planinske lepotice koji će biti organizovan u saradnji sa Turističkom organizacijom Zlatibor.\n← POČINJE SA RADOM “Aqua dreams Samaila”, OBEZBEĐEN prevoz brendiranim autobusom\nVeče poezije Maja Danilovića u Domu kulture →


Februarski rok za podnošenje zahteva za refundaciju PDV-a kupcu hrane i opreme za bebe\nOd prvog februara 2020. godine izmenjeni su uslovi za refundaciju PDV-a na kupovinu hrane i opreme za bebe, odnosno usklađeni su dinarski iznosi sa godišnjim indeksom potrošačkih cena u 2019. godini. U skladu sa izmenama Zakona o porezu na dodatu vrednost, propisano je da se pravo na refundaciju PDV-a može ostvariti do iznosa od 80.323,24 dinara za bebu starosti do dve godine, i to u prvoj godini starosti do 45.898,99 dinara, a u drugoj do 34.424,25 dinara.\nPravo na refundaciju PDV – a za hranu i opremu za bebe može da ostvari roditelj, odnosno staratelj ukoliko je njegov ukupan neto prihod u godini koja prethodi godini u kojoj se podnosi zahtev za refundaciju manji od 1.101.575,88 dinara, a ukupna imovina na koju plaća porez na imovinu manja od 26.850.911,72 dinara.\nPravo na refundaciju PDV za hranu i opremu za bebe rođene zaključno sa 30. junom 2018. godine ostvaruje se u skladu sa članom 56b Zakona o porezu na dodatu vrednost. Rok za podnošenje zahteva za refundaciju PDV kupcu hrane i opreme za bebe traje do 18. februara 2020. godine.\nKorisničko uputstvo u vеzi sa rеfundacijom PDV za kupovinu hranе i oprеmе za bеbе\nDetaljnije informacije građani mogu saznati pozivom Kontakt centra Poreske uprave na brojeve telefona 011 331 01 11 ili 0700 700 007. U 37 filijala Poreske uprave u Srbiji, na jedinstvenom poreskom mestu “Vaš poreznik” građani se mogu neposredno informisati.


Umesto prstena: Švajni poklonio Ani Ivanović stan u centru Minhena!\nAna i Švajni toliko su se opustili da više ne beže od paparaca, a Bastijan celu porodicu svoje izabranice doživljava kao rođene\nŠuška se 22.06.2015. - 18:52h Autor: Blic\nLjubav između Bastijana Švajnštajgera i Ane Ivanović sve je jača, pa se, da bi se svojoj dragoj odužio za gostoprimstvo u Srbiji, fudbaler Bajern Minhena baš otvorio!\nNaime, on je teniserki poklonio stan u Minhenu da bi imala gde da boravi kada ga poseti u gradu u kojem živi.\n"Švajni, koji se zaljubio u Srbiju koliko i u Anu, želeo je da joj stavi do znanja koliko mu je važna. Nije želeo da bude napadan, ali poklon nikako nije zanemarljiv", kaže dobro obavešteni izvor.\nNavodno, to je poklon pred skoro venčanje, umesto prstena.\n"Ana retko dolazi u Nemačku, jer Bastijan voli s njom da provodi vreme u Beogradu. Ipak, želeo je da ona ima nešto svoje u njegovoj rodnoj zemlji, mada ni njoj ni njemu novac nije problem. Dobila je dupleks u centru Minhena u veoma luksuznoj zgradi, a s njega puca pogled na ceo grad", otkriva sagovornik.\nFoto: Instagram / Ana Ivanović, Profimedia\nIsti izvor tvrdi da je Bastijan, baš zato što je siguran da Ana nije s njim zbog novca, brzo rešio da se veže. Par će u septembru proslaviti prvu godišnjicu, dok je on ranije imao dugogodišnje veze sa devojkama koje nisu bile posebno uspešne i nije mu padalo na pamet da neku od njih odvede pred oltar, jer je verovao da one to žele iz interesa. Sada to više ne dovodi u pitanje, a svadba u Srbiji je sve izvesnija.\nInače, Ana i Švajni toliko su se opustili da više ne beže od paparaca, a Bastijan celu porodicu svoje izabranice doživljava kao rođene. Osim toga, svi su videli kako fudbaler vatreno navija za svoju devojku na turnirima. Sve bolje barata srpskim, pa mu se neretko na utakmici omakne da na svoje saigrače viče na našem jeziku, a poznato je da ima srpsku zastavu i reč „dušo“ na kopačkama.\nAna IvanovićBastijan ŠvajnštajgerStanPoklonPrstenVenčanjePoklon


Evropa pred istorijskom raskrsnicom: Šta god da izaberu — kajaće se! - 12.05.2018, Sputnik Srbija\nEvropa pred istorijskom raskrsnicom: Šta god da izaberu — kajaće se!\nEvropska unija se nalazi između dugotrajne agonije uzrokovane nemogućnošću samostalnog delovanja i američkih pretnji o tome kako će svaki pokušaj „rasturanja... 12.05.2018, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Marko DjuricaZastava EU\nEvropska unija se nalazi između dugotrajne agonije uzrokovane nemogućnošću samostalnog delovanja i američkih pretnji o tome kako će svaki pokušaj „rasturanja NATO-a“ značiti i totalno „rasturanje EU“.\nTramp i Mejova o posledicama po kompanije koje posluju sa Iranom\n12 Maj 2018, 15:17\nNova poruka predsednika Evropske komisije o odnosima sa SAD je verovatno i najoštrija koju je jedan zvaničnik EU poslao poslednjih godina. Žan-Klod Junker je izjavio da Donald Tramp nastupa sa „okrutnošću koja može samo da nas iznenadi“, te da EU „u ovom trenutku mora da zameni SAD, koje su kao međunarodni akter izgubile snagu i zbog toga, dugoročno, i uticaj.\nNjegov stav dobija na značaju ako se uzme u obzir i potonji istup nemačke kancelarke, koja je podvukla da „Evropa treba da uzme sudbinu u svoje ruke“ pošto je „prošlo vreme kada smo jednostavno mogli da računamo na to da će nas SAD zaštiti“.\nU svemu ovome su i dve velike istine. Prva, da uticaj SAD u brojnim regionima, ali i na globalnom nivou, nepovratno opada. To je i prvi signal da SAD više ne mogu biti kategorizovane u supersilu. Jedna od osnovnih definicija supersile govori da je to država čiji su ukupni potencijali moći nesrazmerno veći od potencijala ostalih aktera u međunarodnim odnosima, zbog čega je ona u mogućnosti da nameće za sebe povoljna rešenja u svim regionima.\nSupersila je ključni činilac regionalne bezbednosti svuda na kugli zemaljskoj. A SAD više ne mogu nametati rešenja niti u severnom Pacifiku, niti u Centralnoj Aziji, niti na Bliskom istoku… Druga istina je da Evropa više ne može da računa na „zaštitu SAD“.\nZapravo, besplatne zaštite zapadnoevropskih država nikada nije ni bilo, čak ni u hladnoratovskim vremenima. SAD su, koristeći NATO i podržavajući stvaranje i oblikovanje EU, organizovali originalan sistem asimetrične saradnje koji im je prilično koristio. Donekle, očiglednu korist su imale i evropske države, ali je to vreme prošlo.\nTramp žestoko podiže ulog protiv Irana — šta je odgovor\n10 Maj 2018, 20:39\nKako američki uticaj kopni, tako i rastu apetiti evropskih zemalja, Nemačke pre svega. Za Evropu, asimetrična saradnja više nije opcija iz koje se može izvući najveća moguća korist u postojećim okolnostima, već je to pozicioniranje kao zasebnog pola u policentričnom svetskom poretku. Zbog toga, primarni cilj SAD više nije održavanje asimetrične saradnje sa Nemačkom i Francuskom, nego sprečavanje ove dve potencijalne velike sile da postanu zaseban pol u međunarodnim odnosima.\nOva strategija se sprovodi i osujećivanjem brojnih inicijativa iznutra, kroz pritiske na evrobirokratiju (unutar koje SAD i dalje imaju ogroman uticaj, jer, kako je navedeno, Vašington je odigrao veliku ulogu u stvaranju EU), ali i dovođenjem Nemačke i Francuske pred svršen čin povodom brojnih (gorućih) pitanja važnih za međunarodnu bezbednost.\nI Junker i Merkelova su zapravo reagovali na odluku predsednika SAD o istupanju iz multilateralnog sporazuma sa Iranom. Sada, kada bi došlo do operacionalizacije ovih oštrih izjava, to bi značilo da EU mora pod hitno da sprovede ozbiljnu reformu, kroz koju bi podigla stepen unutrašnje kohezije, a što bi podrazumevalo i formiranje sopstvenih vojnih snaga. Odnosno, to bi označilo kraj NATO-a u obliku i sa nadležnostima kako je to danas.\nIma li EU snagu za tako nešto? Odgovor je jednoznačan: samostalnim delovanjem i bez saveznika — nema! Izjave se mogu davati, ali se ne može delovati. Kada je dolazio na čelo Evropske komisije, Junker je naglasio da ima četiri prioriteta: završetak pregovora o Transatlantskom trgovinskom sporazumu (sa SAD), početak pregovora sa Velikom Britanijom o novom ugovoru kojim bi se sprečio „bregzit“, razvoj Evropske energetske unije i reforma Monetarne unije.\nAmerika saterala Evropu u ćošak\n29 April 2018, 08:05\nŠta su rezultati? Od Transatlantskog sporazumu su odustali, Velika Britanija je napustila EU, energetsku bezbednost evropske zemlje rešavaju kako koja nalazi za shodno (Nemačka oslanjajući se na Rusiju preko „Severnog toka“, Poljska čvršćim vezivanjem za SAD i uvozom tečnog naftnog gasa, Francuska investirajući u afrička izvorišta, a Italija upirući svoje poglede ka Turskoj), a saglasnosti oko reformi monetarnog sektora nema.\nAko su porazi beleženi oko svih ovih pitanja, kako onda biti optimista da je moguće istupiti iz NATO-a? Logično, kao saveznik koji bi mogao pomoći postepenom osamostaljivanju EU nameće se Rusija. Ne samo zbog geografije. U Strategiji nacionalne bezbednosti Rusije iz 2015. godine ističe se: „Uvećavanje potencijala moći Severnoatlantskog saveza (NATO) i osnaživanje njegove globalne funkcije sprovodi se u suprotnosti s međunarodnim pravom, intenziviranjem vojnih aktivnosti zemalja bloka, daljim širenjem saveza i približavanjem njegove vojne infrastrukture ruskim granicama, što predstavlja pretnju nacionalnoj bezbednosti“.\nSvaki pokušaj „demontiranja NATO-a“ Rusija će podržati. U Moskvi, NATO je anticipiran kao najveća pretnja nacionalnoj bezbednosti. Međutim, odnosi Brisela i Moskve su do te mere poremećeni, da brzog otopljavanja ne može biti. Rusija je računala na Evropu do 2013. godine. U tački 57 Koncepcije spoljne politike Rusije iz 2013. godine, navodi se kako je jedan od ciljeva u odnosima s EU stvaranje „partnerstva za modernizaciju“ i kreiranje jedinstvenog energetskog kompleksa Evrope.\nU trenutku kada je pisan ovaj dokument, Rusija je s EU dostigla istorijski maksimum u spoljnotrgovinskoj razmeni, koja je 2012. godine iznosila blizu 340 milijardi evra, već je uveliko bila u funkciji prva linija gasovoda „Severni tok“, druga se ubrzano gradila (svaka s godišnjim kapacitetom po 27,5 milijardi kubnih metara), a tekle su i pripreme za izgradnju dva kraka „Južnog toka“.\n27 April 2018, 22:42\nSamo godinu dana kasnije uveden je „prvi paket“ sankcija EU Rusiji, a zbog eskalacije ukrajinske krize. Moskva je na ovo recipročno odgovorila, i težište u spoljnopolitičkom delovanju prebacila na saradnju unutar BRIKS-a, ŠOS i Evroazijskog saveza. Stanje je nemoguće vratiti na 2013. godinu, a novi okvir o saradnji se može uspostaviti samo uz velike ustupke obe strane.\nMinimum inferiorum za Rusiju je priznavanje referenduma na Krimu od strane EU, a bilo bi tu još dosta toga što se tiče njenih geopolitičkih ciljeva. Ali, čak ni taj najmanji mogući uslov zemlje EU u ovom trenutku ne mogu da prihvate. Pa je izlišno govoriti i o novom sveobuhvatnom planu saradnje.\nTakođe, treba imati u vidu i „Inicijativu tri mora“, koju su snažno podržale SAD. Države poput Poljske, Litvanije, Letonije i Estonije svoje strateške interese štite i na takav način, a ne samo kroz EU, pa bi se, u slučaju zaoštravanja odnosa na relaciji Vašington—Brisel, javili brojni problemi za Uniju.\nJednostavno, deo istočnoevropskih i skandinavskih država bi iskazao veću lojalnost Vašingtonu nego Briselu, Berlinu i Parizu. Zbog svega toga, izjave koje nam stižu iz EU, ma koliko oštre bile, u velikoj meri predstavljaju račun bez krčmara. Deo EU, predvođen Nemačkom, hteo bi i da se oslobodi pritiska SAD i da zauzme sasvim novo mesto u međunarodnim odnosima.\nAli, kako to da se izvede, a da ne dođe do ogromne destabilizacije unutar same EU, u ovom trenutku niko ne može da objasni. EU se nalazi između dugotrajne agonije uzrokovane nemogućnošću samostalnog delovanja i američkih pretnji o tome kako će svaki pokušaj „rasturanja NATO-a“ značiti i totalno „rasturanje EU“.\nŠta god da lideri EU izaberu — kajaće se. Za njih više nema dobrih rešenja.


ŠOJGU: Može se snimiti holivudski film o Putinovom putovanju u Siriju\n„Kada bi se snimio detaljan film u kojem bi sve bilo obelodanjeno, to bi mogao da bude, s jedne strane, vrlo dobar udžbenik i priručnik za organizovanje te vrste rada svih službi, bez izuzetka… A, s druge strane, bio bi takav triler, gori od svakog holivudskog ili bilo kojeg drugog“, rekao je on u intervjuu za dokumentarni film Evgenija Podubnog „Bez prava na grešku. Božićna poseta Damasku“ koji je prikazan na televiziji „Rusija 1“.\nKako je rekao, priprema Putinove posete Damasku počela je mnogo pre putovanja i istakao da je obavljena kompletna procena mogućih pretnji.\n„Bila je sprovedena potpuna, kompletna, duboka procena svih pretnji. Trebalo je da se uradi mnogo toga, a da se pritom ne pobudi svačije interesovanje: ‘A šta oni tu rade? Čime se tu bave?’ Počeli smo mnogo pre toga… Na primer, rad na praćenju nekih transporta“, rekao je šef vojnog resora.\nŠojgu je istakao da je uoči posete ruskog predsednika Damasku napetost rasla iz minuta u minut, jer je mogao da biti ometen.\nIstovremeno, ruski ministar odbrane istakao je da je Putin sam doneo odluku o poseti Siriji početkom 2020. godine i da je to bilo sumiranje rezultata glavne ruske vojne operacije protiv terorističkih snaga u toj zemlji. Prema njegovim rečima, do takve odluke predsednika doveli su izveštaji raznih službi, pre svega Generalštaba, o tome da je došlo vreme da se završi glavna vojna faza u Siriji i da se započne faza obnove mirnog života. On je naglasio da je Putinova poseta pokazala građanima Sirije i celom svetu prelazak zemlje u novu fazu.\nOpasnosti koje su vrebale\nSa svoje strane, načelnik Generalštaba oružanih snaga Rusije Valerij Gerasimov rekao je da su preduzete sve moguće mere za uklanjanje curenja informacija.\n„Jer ovo je Istok i svi ljudi žele da, kakve god informacije dobili, što pre to bolje prenesu susedima ili drugima. Za 10 minuta će polovina Sirije znati o svim informacijama, a sve se priprema putem mobilnih telefona i tome sličnom“, objasnio je on.\nPrema njegovim rečima, najbolji način da se izbegnu slična „curenja“ je da se jednostavno ne dele informacije ni sa kim.\n„Na taj način smo i morali da radimo“, dodao je.\nOn je takođe ispričao da je bilo pokušaja da se od Putinove posete Damasku stvori mit da zapravo putuje Šojgu.\n„Najpre smo morali da organizujemo obavljanje svih tih zadataka za osiguravanje bezbednosti posete, ne otkrivajući suštinu plana i svrhu tih događaja. Prvo se pojavila glasina i stvoren je mit da putuje ministar odbrane“, rekao je Gerasimov.\nDodao je da je priprema Putinove posete uspešno držana u tajnosti, uprkos činjenici da je morala da se proveri čitava ruta kretanja po Damasku.\nO Putinom boravku u Siriji govorio je i načelnik Glavne uprave Generalštaba oružanih snaga Rusije, admiral Igor Kostjukov. Kako je rekao, vojnici i specijalisti iz drugih bezbednosnih struktura Rusije i Sirije mogli su da odahnu tek kada je avion ruskog predsednika, koji je poleteo iz Damaska, napustio zonu protivvazdušne odbrane.\n„Odahnuli smo kada je avion sa predsednikom krenuo ka Istanbulu (odmah iz Damaska, Putin je otišao u Istanbul) i napustio zonu PVO“, rekao je Kostjukov.\nPutin je posetio Damask 7. januara 2020. Posetio je komandni punkt ruskih oružanih snaga i vodio pregovore sa sirijskim predsednikom Bašarom Asadom. Vozio se i kroz Damask, posetio pravoslavnu crkvu Svete Device Marije i jednu od najstarijih džamija na svetu – Umejadsku džamiju.


ŽUKO organizovao Seminar u cilju osnaživanja žena - GEM info\n29. septembra 2020. 29. septembra 2020. Marija Dragutinović 0 Comments Babibna Reka, Fondacija Divac, Jelena Ružić, Lazarevac, Rodna Ravnopravnost, ŽUKO\nŽensko udruženje kolubarskog okruga organizovalo je u Etno selu Babina reka seminar na temu “Ženska solidarnost”. Predsednica udruženja Jelena Ružić učestvovala je tokom dana i na online panelu na temu Rodne ravnopravnosti i održivog razvoja. ‘’Žuko’’ od oktobra organizuje i novi projekat finansiran od Vlade Švajcarske u koji će biti uključene sve poljoprivrednice sa teritorije šest opština kolubarskog okruga.\nPoljoprivrednice, odbornice i novinarke iz svih šest opština Kolubarskog okruga okupile su se tokom proteklog vikenda u Etno selu ‘’Babina reka’’. U organizaciji Ženskog udruženja kolubarskog okruga, i uz podršku Organizacije Ujedinjenih nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena. Aktivnim učešćem odbornica, cilj organizatora je bio da se odbornice upoznaju sa problemima svojih sugrađanki koje se bave poljoprivredom. Dobar, ali ne i kompletan odaziv odbornica poslao je poruku da ženska solidarnost postoji i da su žene voljne da je primenjuju.\nPredsednica Ženskog udruženja kolubarskog okruga Jelena Ružić obratila se na današnjoj panel diskusiji u organizaciji Fondacije Divac. Tema ove Online panel diskusije bila je vezana za Rodnu ravnopravnost i Regionalni održi razvoj. Panelistkinje su na ovom događaju bile : Slavica Đukić Dejanović ministarka bez portfelja, Ivana Rikanović direktorka Agencije za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u Srbiji, Sanja Nikolin ekspertkinja iz oblasti rodno odgovornog budžetiranja i Jelena Ružić. Tri sesije na tri različite teme obuhvaćene su ovim panelom.\nŽensko udruženje kolubarskog okruga dobilo je sredstva od Vlade Švajcarske. Cilje je realizacija projekta koji ima za cilj uključivanje žena u društvena i politička dešavanja na lokalnom nivou.\nŽUKO pored ovih sprovodi i projekat koji se tiče nevidljivog rada žena na selu, koji za cilj ima da se podigne vidljivost posla koje žene obavljaju svakodnevno u domaćinstvu i kroz brigu o svim članovima porodice. Projekat je podržan od strane Agencije UN za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena Srbije, ali je finansiran od strane vlade Ujedinjenog Kraljevstva i ambasade Velike Britanije.\nShare the post "ŽUKO organizovao Seminar u cilju osnaživanja žena"\n← Napredak očitao lekciju Cvetovčanima\nOdržana 2. sednica Skupštine u Lajkovcu, usvojen rebalans budžeta za ovu godinu →


Vesti online / Vesti / Hronika / Teška saobraćajna nesreća kod Niša: Jedna osoba poginula, petoro povređeno (FOTO)\nU sudaru tri vozila jedna osoba je poginula, a među petoro povređenih je i direktor Koridora 10, koji je prevezen u Klinički centar u Nišu.\nTeška saobraćajna nesreća dogodila se jutros na deonici autoputa Niš - Leskovac, kod naplatne rampe Doljevac, kada su se iz za sada nepoznatog razloga sudarila tri vozila.\nKako "Večernje novosti" nezvanično saznaju udes se dogodio kada je vozilo u kome se nalazio Babić, usled velike brzine i guste magle koja je smanjila vidljivost čak na 15 metara, promašilo kanal za elektronsku naplatu putarine i udarilo u vozilo koje je na rampi čekalo na naplatu putarine.\nPoginula je žena koja je bila u automobilu marke "opel", koji se sudario s vladinim vozilom u kom je bio Babić. Njen identitet nije utvrđen.\nMeđu povređenima je, kako novinari Južnih vesti nezvanično saznaju i direktor Koridora Srbije Zoran Babić.#Doljevac #hronika https://t.co/bmyd8i8Iq9 — Južne vesti (@juznevesti) 31. јануар 2019.\nSa Babićem u automobilu je bio i vozač, kome su konstatovane lakše telesne povrede.\nPrema rečima direktora KC Niš, u taj klinički centar jutros je primljeno pet pacijenata iz tri vozila koja su učestvovala u nesreći kod Doljevca.\n- Iz jednog vozila primili smo pacijenta S.S. koji je imao povrede vrata, kolena i lakše telesne povrede i on je pušten na kućno lečenje. U drugom vozilu je bila žena koja je poginula na licu mesta i još dvoje ljudi sa povredama - rekao je Zoran Radovanović.\nLečenje direktora "Koridora Srbije" koji je zadobio prelom budne kosti biće nastavljeno u Urgentnom centru KCS U Beogradu i u toku je njegov transport iz Niša.\nHRONIKA U saobraćajnoj nezgodi teže povređen policajac


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: Oko 30.000 policajaca kontroliše Čehe\n01. 03. 2021. 22:59 >> 22:56 1\nOko 30.000 čeških policajaca, vojnika i carinika od ponoći je izašlo na puteve i ulice kako bi u naredne tri nedjelje kontrolisali građane da ne izlaze iz okruga gdje žive i da čim krenu van kuće u javni prostor, osim u prirodu kada su sami i nema drugih šetača, nose zaštitne maske nivoa zaštite FFP2.\nVlada premijera Andreja Babiša je zbog loše epidemiološke situacije i vrlo spore vakcinacije kad se Češka vratila prošle sedmice na čelo liste zemalja sa najvećim brojem novozaraženih korona virusom u Evropi, a drugim najvećim brojem preminulih na milion stanovnika, zatražila od građana posljednju šansu i zatvorila zemlju, ovog puta kao u Francuskoj, u atare okruga.\nZatvorene su sve škole i obdaništa, prepolovljen je spisak radnji sa namirnicima i nužnim potrebama koje su ostale otvorene, zabranjeno je porodicama da se posjećuju, šetnja u prirodi dozvoljena je samo na teritoriji opštine, u javnom prostoru obavezna je maska nivoa zaštite FFP2, čak i u šetnji u prirodi ukoliko mogu da naiđu na nekoga.\nOko 26.000 policajaca, 3.800 vojnika i preko 200 carinika imaju pravo da na licu mjesta naplate kaznu od 400 eura za kršenje mjera, dok je u upravnom postupku kazna dva puta veća.\nVlada danas odlučuje o obaveznom testiranju u industrijskim preduzećima, pošto ljekari i epidemiolozi upozoravaju da ni ovo do sada najoštrije zatvaranje neće donijeti mnogo, u najboljem scenariju smanjiće priraštaj novozaraženih sa 15.000 dnevno na oko 9.000 a umiraće i dalje oko 150 ljudi dnevno, ukoliko se na zatvori i veći dio industrije.\n"Škole za zdravstvo nisu problem. Ukoliko nam i dalje milion ljudi bude putovao u fabrike gdje se u praksi ništa ne poštuje, onda nam ni zatvorene škole i obdaništa neće pomoći. Mjere nisu dosljedne. I dalje se provlačimo kao dobri vojnik Švejk. Problem je kad glavna komanda ne shvata epidemiju ozbiljno. Cijela Češka je žrtva eksperimenta prokužavanja", rekao je danas šef Lekarske komore Milan Kupka.\nProtiv zatvaranja industrijskih preduzeća i ostavljanja samo onih najneophodnijih na tri nedjelje kategorično su premijer Andrej Babiš, ministar industrije i trgovine Karel Havliček ali i predsjednik Češke Miloš Zeman koji je juče, međutim, dopustio da bi i zatvaranje industrije koja učestvuje sa oko 32 odsto u BDP-u Češke, moglo da dođe na red ako sve ostalo ne bi pomoglo.\nU Češkoj je u nedjelju, kada se testira manje, zabilježeno 4.557 novozaraženih korona virusom, što je za 500 više nego prije nedjelju dana, aktivnih je 148.960 slučajeva, u bolnicama je 7.049 kovid-19 pacijenata, od toga 1.507 sa teškim simptomima koji iziskuju intenzivnu njegu ili respirator.\nOd početka pandemije u Češkoj od 10,7 miliona stanovnika preminulo je 20.469 ljudi, samo u februaru 3.800, što je tako treći najgori mjesec po smrtnosti od kovid-19, nakon novembra prošle godine i januara ove godine.\nU Evropi je od nje gora Poljska, u kojoj je preminulo 22 odsto više ljudi nego prethodnih godina i 183 mrtva na 100.000 stanovnika, Slovenija u kojoj je to povećanje iznosilo 20 odsto i 179 preminulih više na 100.000 stanovnika i Španija sa takođe povećanjem od 20 odsto i 175 umrlih više na isti broj stanovnika.


Divjak je na konferenciji u Sarajevu rekao da je svjetsko istraživanje o korupciji obuhvatilo 180 država i da se odnosi na posljednje dvije godine, dodajući da je BiH između 84. i 93. mjesta zajedno sa Makedonijom, Crnom Gorom i nekoliko afričkih i azijskih nerazvijenih zemalja.\nOn je na prezentaciji CPI naglasio da se po korumpiranosti u regionu iza BiH nalazi samo Albanija, dok je Slovenija značajno odmakla od zemalja zapadnog Balkana sa ocjenom 6,7 i nalazi se na 27. mjestu globalnog indeksa.\n“Ocijenjeni napredak nije nužno posljedica kvalitetnijeg rada izvršne vlasti, nego svih faktora u društvu, uključujući pojačani pritisak koji civilno društvo i međunarodna zajednica vrši na vlasti”, istakao je Divjak.\nOn je naveo da se BiH, u poređenju sa evropskim zemljama, i dalje nalazi značajno iza svih zemalja članica EU i kandidata za članstvo.\nDivjak je naglasio da je ključni razlog za ovakvo stanje u BiH nepostojanje političke volje vlasti za borbu protiv korupcije.\nPrema njegovim riječima, bez jasno izražene volje vlasti, sadržane u provodivoj, sveobuhvatnoj državnoj strategiji borbe protiv korupcije, rizikuje se da BiH ponovo preteknu naprednije države, kao što je već slučaj sa Srbijom koja konstantno bilježi rast i ove godine je na 79. mjestu sa ocjenom 3,4.\nDivjak je objasnio da se ocjene koje određene države dobijaju kreću u rasponu od 10 što znači da nema korupcije, do jedan što govori da je zemlja apsolutno korumpirana.\nEkonomista Kancelarije Svjetske banke za BiH Orhan Nikšić istakao je da se, prema preliminarnim rezultatima istraživanja o poslovnom ambijentu Svjetske banke i Međunarodne finansijske korporacije, kojim je obuhvaćeno 178 ekonomija, BiH nalazi na 105. mjestu i da je najgore pozicionirana u odnosu na zemlje bivše Jugoslavije, a u regionu je iza nje jedino Albanija.\nOn je rekao da je BiH ove godine lošije rangirana u odnosu na prethodne godine.\n“U BiH su neke reforme postignute, neke su u toku kao što je registracija firmi koja će, nadamo se, sljedeće godine pomoći da BiH bude bolje rangirana”, istakao je Nikšić.


Cijena gasa na svjetskom tržištu je niža za 46%, a kod nas povećavaju cijenu za 30%, i to nije konačno povećanje | Portal 072info\nCijena gasa na svjetskom tržištu je niža za 46%, a kod nas povećavaju cijenu za 30%, i to nije konačno povećanje\nBH gas je saopštio da je povećanje cijene gasa isključivo zasnovano na porastu cijena nafte i naftnih derivata u 2018. godini, slijedom čega je došlo do direktnog povećanja ruske nabavne cijene gasa.\n‘’Mi moramo pratiti svjetsko tržište. Evo, po Eurostatu pogledajte, mi smo sedmi odozdo po jeftinom gasu od 30 zemalja. Kretanja međunarodnog tržišta su takva da je jedini razlog rast ruske cijene gasa’’, obrazlaže direktor BH gasa Jasmin Salkić.\nMeđutim, ekonomisti kažu da su cijene ruskog gasa snižene i da ovaj argument ne stoji.\n‘’Od oktobra do danas cijena gasa na svjetskom tržištu pada i ukupno je niža za nekih 46 procenata , tako da razlog da se poveća cijena gasa kod nas zbog neke cijene na svjetskom tržištu zaista ne stoji i mislim da cijena nije trebala biti povećana’’, kaže Faruk Hodžić, makroekonomski analitičar.\nHodžić objašnjava da gas poskupljuje za građane na kraju grijne sezone i da se povećanje cijena neće toliko osjetiti do jeseni ove godine. No, kada su u pitanju privrednici čija proizvodnja je vezana za ovaj energent, oni će morati povećavati cijene svojih proizvoda zbog rasta troškova proizvodnje. U kompaniji Klas, koja do sada nije povećavala cijene svojih proizvoda kada je povećana cijena struje, pšenice i goriva, ovaj put će biti drugačije, kaže Andrea Tomašević Kolenda, glasnogovornica bosanskohercegovačke prehrambena industrija Klas d.d. Sarajevo.\n‘’Uprava klasa će morati u dogledno vrijeme da razmotri korekciju cijena nekih svojih proizvoda prvenstveno zbog finansijske stabilnosti kompanije i plaća više od hiljadu uposlenika kompanije’’, pojašnjava Tomašević Kolenda.\nPredsjednik Udruženja poslodavaca FBiH Adnan Smailbegović kaže da je ovo povećanje cijene direktni udar na privrednike:\n‘’I to u trenutku kad je završena grijna sezona, kad ustvari plin troši samo industrija, dakle ovo je direktan udar na privredu. S druge strane ovo je cijena kompanije BH gas o kojoj govorimo, ali to nije konačna cijena, na to imaju dodaci Sarajevogasa, Visokogasa i ostalih distributera i to je 80 KM (40 eura) za 1000 kubika za domaćinstva, a 260 KM (130 eura) za industriju. Ovo je praksa koja je i u Elektroprivredi još uvijek prisutna zbog naslijeđa sistema da su uvijek domaćinstva i socijala dobijali gas po nižoj cijeni i to na račun privrede.’’\nU januaru ove godine privredno društvo BH Gas d.o.o. Sarajevo zatražilo je povećanje cijena plina koje su, sredinom marta ove godine, Vlada Federacije BiH i resorno ministarstvo odbili. Resorni ministar Nermin Džindić tada je dao negativno mišljenje i rekao da “toliko povećanje cijene ne dolazi u obzir”. Međutim, Vlada FBiH promijenila je odluku uz obrazloženje da je “zbog razlike između nabavne i prodajne cijene gasa kompanija BH gas već duže vrijeme suočena sa enormnim gubicima i do dva miliona maraka mjesečno”, te je bilo neminovno povećati cijenu gasa, saopšteno je iz Vlade FBiH.\nMinistar trgovine u Vladi FBiH Zlatan Vujanović navodi da je Vlada posljednjih mjeseci subvencionirala BH gas kako ne bi došlo do povećanja cijene.\n‘’Već tri mjeseca Vlada subvencionira BH gas sa delegiranim gubitkom od šest miliona maraka (tri miliona eura) baš iz razloga da ne bude povećanje cijene. I građani i privredni subjekti bili su, dakle, pošteđeni povećanja cijene gasa.’’\nIako u BH gasu i u Vladi tvrde da su dosadašnje cijene gasa bile niže nego u susjednim zemljama i zemljama EU, Mladen Pandurević, direktor Udruženja poslodavaca navodi drugačiji primjer: “Cijena plina u Federaciji BiH je za privredu 40 posto skuplja nego u Njemačkoj. Mislim da to dovoljno govori.’’\nPrivrednici kažu da, ukoliko se cijena ne koriguje u narednih nekoliko mjeseci mogu ponovo preći na čvrsta goriva. BiH je i do sada bila na crnoj listi Evrope zbog zagađenosti vazduha, piše RFE.\nKP Zenica, najgori zatvor Balkana: “Topdžije” su nadimak za one koji plaćaju za seks, dok one koji “primaju” zovemo “Šemse”


Stanovnici Gandijeve ulice protiv izgradnje desetospratnice - Akta.ba\n02.06.2020. 14:32 / Izvor: Akta.ba\nStanovnici zgrade u Gandijevoj ulici u sarajevskom naselju Dobrinja okupili su se jučer kako bi mirnim protestom iskazali nezadovoljstvo zbog najavljene izgradnje desetospratnice na parkingu ove ulice.\nTakođer, građani su blokirali radove automobilima jer je, kako kažu, došlo i "prekrajanja" entitetske linije.\nKako je za Akta.ba rečeno iz Opštine Istočna Ilidža, međuentitetska linija razgraničenje na ovom dijelu Dobrinje je definisana arbitražnom odlukom sudije Diarmuid Sheridana iz 2001. godine.\nNavedeni dio parkinga je po toj odluci, koja je konačna i obavezujuća, pripao Republici Srpskoj, odnosno u sastavu je opštine Istočna Ilidža.\nInvestitor je firma NPL-PROJECT d.o.o. Istočno Sarajevo, koji će na ovom mjestu graditi stambeno-poslovni objekat spratnosti SU+P+8.\nIz Opštine Istočna Ilidža nam je potvrđeno da je izdata građevinska dozvola, a na osnovu Urbanističkog plana Opštine Istočna Ilidža, urbanističko-tehničkih uslova, stručnog mišljenja izdatog od ovlaštene projektantske kuće i pribavljenih saglasnosti komunalnih preduzeća.\n"Važno je reći da se navedeni parking skraćuje do međuentitetske linije, a na dijelu koji pripada Opštini Istočna Ilidža obezbjeđuje pristup iz Ulice Ive Andrića, odakle će se vršiti snabdijevanje gradilišta materijalom", navode iz Opštine za Akta.ba.\nInače, Opština je potpisala Sporazum o izvođenju radova na vanjskom uređenju sa istim investitorom koji je dobio nalog da ogradi građevinsku parcelu, napravi plan gradilišta i uđe u radove.\nTakođe, napominju kako je investitor dužan na vidnom mjestu istaći broj građevinske dozvole, rok izvođenja radova kao i izgled budućeg objekta.\n"Ovo nije prvi slučaj i jedini parking koji je podijeljen između opština Istočna Ilidža i Novi Grad, tj. entiteta, te podsjećamo na parking na Dobrinji 4 koji se nalazi na garažama i jednostrano je podijeljen", napominju iz Opštine Istočna Ilidža.\nInače, radi se o firmi čiji je vlasnik Siniša Lubura, osnovana kao veleprodaja i maloprodaja računara i kompletne računarske opreme.\nProteklih godina firma se brzo razvijala i napredovala, pa iza sebe ima nekoliko završenih projekata širom Bosne i Hercegovine.\nOpština Istočna Ilidža raspisala javni poziv za unapređivanje poljoprivrede\nNapravljeni prvi koraci za izgradnju gondole Sarajevo-Jahorina (Video)\nŠvedska IT firma zainteresovana za investiranje u Istočnoj Ilidži


Ludi zahtevi fudbalera - Od Šeron Stoun do ogledala u kome se CR divi sebi! - Sportske.net\nLudi zahtevi fudbalera - Od Šeron Stoun do ogledala u kome se CR divi sebi!\nBilo ih je mnogo, bilo igrači, bilo njihove porodice uvek su tražili nešto posebno...\nHajde da krenemo od Ronaldinja. On je pregovarao sa Bešiktašom, ali je sve propalo kada je tražio 7 avionskih karti mesečno na relaciji Turska- Brazil, za sebe i porodicu. Zahtev je bio i automobil sa vozačem na raspolaganju 24 časa, a tražio je da mu Bešiktaš čak plaća i mobilni.\nKristijano Ronaldo toliko voli sebe, u hotelu u kome su bili Portugalci na Mondijalu u Brazilu, tražio je u kupatilu ogromno ogledalo kako bi mogao sebi da se divi nakon tuširanja.\nNejmarov otac je kada je Brazilac potpisivao ugovor zahtevao privatni avion koji bi ga dovozio na svaki sinovljev meč u Španiju, ali navodno i da Barsa plati organizaciju žurke na kojoj su bile i prostitutke.\nViktorija Bekam je od Milana tražila, kada je Dejvid stigao na pozajmicu iz MLS lige, helikopter 24 časa na raspolaganju, bazen sa termalnom vodom, sopstveni fitnes centar, frizera, kao i kuvara specijalizovanog za makro biotiku.\nBergkampov strah od letenja je poznat, kada je iz Intera odlazio u Arsenal, potpisao je ugovor sa klauzulom da može umesto avionom da putuje automobilom na utakmice.\nSami Eto je dok je igrao za Anži tražio apartman u Moskvi od 1000 kvadrata, tačnije bila je to zgrada od četiri sprata sa bazenom.\nŽervinju je ugovor sa Al Džazirom propao kada su u klubu suočeni sa zahtevom da ima privatnu plažu i svoj helikopter.\nKlarens Sedorf je posle završetka karijere imao svoje kaprice, kada je radio kao konsultant za Mondijal 2014. tražio je hotel na plaži Kopabakana, da bi mogao svaki dan da igra fudbal na pesku, kada nema komentatorske obaveze.\nZa nas je pobednik Marsio Santoš, Brazilac i svetski prvak je za prelazak u Fiorentinu tražio od gazde Čekija Gorija da mu omogući dejt sa Šeron Stoun. Na kraju, ipak nije uspeo da izađe sa slavnom glumicom, ali jeste potpisao ugovor sa Toskancima.


Rekonstruisano igralište na Bubnju – Veliki Park\nRekonstruisano igralište na Bubnju\nJoš jedno igralište za male sportove na teritoriji MZ Bubanj, Predrag Stevović, član Gradskog veća predao je danas na korišćenje sportistima i rekreativcima. Reč je o terenu iza vrtića Bambi, za čiju rekonstrukciju je iz budžeta izdvojeno 615 hiljada dinara sa PDV-om.\nDanas predajemo rekonstruisani otvoreni teren za male sportove sugrađanima na Bubnju i to je samo još jedna od lokacija na kojoj smo posvećeno radili . Igralište je ograđeno rekonstruisanom čeličnom mrežom, postavljene su reparirane košarkaške konstrukcije, table, nove mrežice, teren je označen i očišćen kako bi naša deca, omladina i rekreativci svih uzrasta u potpunosti mogli da ga koriste, rekao je Predrag Stevović, član Gradskog veća za sport. On je istakao da će se i ubuduće nastaviti sa rekonstrukcijom ali i izgradnjom novih otvorenih terena i igrališta u onim delovima grada gde ih nema a što je od početka mandata i bilo insistiranje gradonačelnika Nikole Dašića.\nVećina igrališta i terena za male sportove koje smo do sada sredili, decenijama su bila potpuno ruinirana, podsetio je Stevović i istakao da će nastaviti sa tim radovima jer rekonstrukcija i privođenje nameni postojećih igrališta od velikog su značaja za svakog građanina a ulaganja nisu tako velika.\nNećemo se zaustaviti na ovome, posvećeno ćemo nastaviti da radimo na rekonstrukciji i izgradnji nove sportske infrastrukture. U toku su radovi na rekonstrukciji terase na otvorenim bazenima a radićemo na sređivanju jezera u Šumaricama a u planu je i rekonstrukcija otvorenih bazena a to je sve ono o čemu smo govorili na samom početku, rekao je Stevović, član Gradskog veća za sport i najavio uskoro otvaranje terena za male sportove na teritoriji MZ Centar.\nBranislav Rajković, predsednik Saveta MZ Bubanj kaže da svaki obnovljen i uređen sportski teren ima veliki značaj za sugrađane jedne od većih mesnih zajednica u Kragujevcu. Pored ovog nedavno su počeli radovi na još jednom igralištu na teritoriji naše mesne zajednice, na lokaciji iza opštine u oficirskom naselju i očekujemo da uskoro dobijemo još jedno sređeno sportsko igralište.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 28 марта, 2022


ü Usklađen prostorni razvoj i uređenje Arilja zasnovano na principima održivog razvoja.\nü Unapređena transparentnost i efikasnost opštinskih službi nadležnih za urbanizam kao i otvorenost za uključenje građana u planske procese.\nü Realan, moderan i primenjiv urbanistički plan sa jasnim pravilima uređenja, pravilima gradnje i programom uređivanja.\nü Stvaranje uslova za investiranje i time otvaranje novih radnih mesta.\n☞ Usvojen Plan generalne regulacije Arilja kao realan, moderan i primenjiv plan sa jasnim pravilima uređenja, pravilima gradnje i programom uređivanja.\n☞ Osposobljene službe za primenu i realizaciju urbanističkog plana.\n☞ Stvorena osnova za efikasniju legalizaciju.\n☞ Urađen catalog potencijalnih lokacija za investiranje.


ODRŽAN SASTANAK PREDSTAVNIKA RS SA RUKOVODSTVOM SVJETSKE BANKE\nPotpredsjednik Vlade Republike Srpske i ministar pravde Anton Kasipović i ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija, održali su 20. septembra 2016. godine, u Istočnom Sarajevu, sastanak sa rukovodstvom Svjetske banke, povodom obilježavanja 20 godina saradnje Svjetske banke i BiH.\nPotpredsjednik Kasipović i ministar Tegeltija su naglasili da je važno prisustvo Svjetske banke u Republici Srpskoj, te potvrdili da je ova međunarodna finansijska institucija dala svoj doprinos privrednom i ekonomskom razvoju kao i jačanju instuticija Republike Srpske.\nPredstavnici Svjetske banke su dosadašnju saradnju ocijenili kao veoma uspješnu, te podsjetili da je decembru 2015. godine, od strane Svjetske banke urađena petogodišnja strategija partnerstva, pod nazivom "Okvir partnerstva sa zemljom" za BiH, kojom su predviđena novčana sredstava za realizaciju projekata u BiH, za oba entiteta.\nUčesnici sastanka su se usaglasili da je potrebno nastaviti dosadašnju saradnju kako bi uspješno bili realizovani reformski procesi u BiH, a čiji je Svjetska banka značajan učesnik, da bi se nastavio i ubrzao put BiH i Republike Srpske ka evropskim integracijama te ojačao ekonomski i privredni razvoj.\nU delegaciji Svjetske banke, koju je predvodio Kiril Miler, potpredsjednik Svjetske banke za Evropu i Centralnu Aziju, bili su, Elen Goldštaj, direktorica Svjetske banke za zapadni Balkan i Tatjana Proskuriakova, šef kancelarije Svjetske banke.\nIzvor: Vebsajt Vade Srpske, 20.09.2016.


Korona virus nam krade tradiciju i navike - Radio Luna\nPočetna Srbija i region Korona virus nam krade tradiciju i navike\nSrbija i regionSlobodno vremeNaslovna\nKorona virus nam krade tradiciju i navike\nGodina koju je obeležio Covid-19 ima i krsne slave, ima i svoj Božić i Novu godinu. Mnogi praznici koji su do skoro bili prepuni bezbrižnih trenutaka, ove godine se neće moći proslaviti sa onom istom vedrinom od pre, a to bi moglo da proizvede osećaj gubitka, ostavljajući manje prostora za pozitivne emocije, rekla je za Radio Lunu Marijana Djenić Assi, magistar kliničke psihologije i REBT psihoterapeut.\n„Obeležavanje praznika pod novim okolnostima podrazumeva da dugogodišnje navike i tradiciju ostavimo po strani, stvarajući tako prostor za odgovorno ponašanje kojim štitimo one koji su najranjiviji. A to jeste prava svrha Božića, da pomognemo i budemo velikodušni prema onima koji na bilo koji način pate.\nTokom pandemije korona virusa mnogi faktori ugrožavaju naše mentalno zdravlje: zabrinuti smo za sebe i svoje voljene, brine nas ekonomska situacija, neizvesnost u vezi posla. Brine nas i to kako će se situacija dalje razvijati, da li će se svet radikalno promeniti i da li ćemo se ikada više vratiti pređašnjem načinu života. Pitamo se da li ćemo moći još uvek da radimo jednostavne i elementarne stvari kao što su susreti sa prijateljima, odlazak na izložbe ili putovanja.“-istakla je Marijana Djenić Assi.\nOna je za Radio Lunu napravila kratak osvrt na Viktora Frankla, austrijskog neurologa koji je preživeo boravak u koncentracionom logoru za vreme Drugog svetskog rata.\n„U svojoj knjizi, u kojoj je opisao način na koji je preživljavao strahote logora, navodi da su šansu da prežive imali uglavnom oni koji su bili usmereni na budućnost, na neki zadatak koji treba da ispune ili na neku osobu koja ih je čekala s ljubavlju. Poruka koju treba da shvatimo je da čak i kada nemamo moć da promenimo okolnosti, uvek možemo da zauzmemo stav prema tim okolnostima i da im odredimo značenje i svrhu. U periodima kada su nam nametnuta jaka ograničenja, nivo stresa može lako dostići kritičnu tačku i premašiti granice trpljenja. Međutim, ljudska bića imaju potrebne resurse kada treba da se suoče sa produženim periodima stresa i kriza. Dokaze za to ne bi čak ni trebalo tražiti u medicinskoj literaturi, već u našoj istoriji. Setimo se otpornosti koju smo pokazali u toku bombardovanja 1999.godine kada su sirene za vazdušnu opasnost, boravak u skloništima, zamračene prostorije i detonacije bile naša svakodnevnica. Setimo se i otpornosti naših dedova i pradedova koji su sa nadljudskim naporima prešli Albaniju. I ta godina albanske golgote je imala slave i Božić. Zbog toga je važno da period božićnih i novogodišnjih praznika koji je pred nama nekako preformulišemo, pogledamo iz druge perspektive i zauzmemo pozitivniji stav prema datoj situaciji. Ako smo se već našli u situaciji koju ne možemo da promenimo, ako ne možemo da slavimo, da se družimo, da organizujemo večere i druženja još uvek možemo da proslavimo praznike u našem toplom domu sa porodicom.\nMožemo iskoristiti ovaj period da usmerimo pažnju na one stvari za koje često nismo našli vremena, uključujući i nas same.“-istakla je Marijana Djenić Assi, magistar kliničke psihologije i REBT psihoterapeut.\nPeriod novogodišnjih i božićnih praznika oduvek je bio za neke prilika za radost i blagostanje, dok je drugima donosio osećanje tuge i samoće.\n„Razmišljam o onima koje je ova epidemija teško pogodila: neki su izgubili bliske osobe, neki posao, mnogi se nalaze u teškoj ekonomskoj situaciji. Druga kategorija ljudi koja je posebno izložena stresu su starije osobe kao i one koje žive same. Za sve njih je važno da neguju nadu i da se trude da svedu na minimum osećanja straha, besa i ogorčenosti prema hipotetičkim krivcima ove situacije.\nSigurno je da ćemo ovu godinu dugo pamtiti po mnogo čemu. Pamtićemo je po tome kako smo slavili praznike, kako su nam nedostajali prijatelji i roditelji, živeći jedno potpuno novo iskustvo. Ako sagledamo situaciju na drugačiji, pozitivniji način, doživećemo predstojeće praznike kao originalne i nove. A to će biti jedan od načina da se dramatičnost pretvori u originalnost.“- rekla je Marijana Djenić Assi.\nLepa 28. decembra 2020.\tAt\t13:43\nLep intervju sve je u pravu.Ova godina je tuzna jer smo mnogi u svom okruzenju izgubili drage osobe,i tad shvatili da koronu treba ozbiljno shvatiti.Od pocetka se pridrzavam propisanih mera,mada mi se neki podsmevaju,ali sam u godinama kad treba da pazim na sebe,a tako i svoje bliznje.Slavu smo proslavili sa merama bezbednosti,a tako cemo i Novu godinu i Bozic.Imam divnu doktorku koja je uvek spremna da telefonom da savete.Ja je slusam i od pocetka korone pijem medicinski suplement reishi i kapsule opc+c vitamina c.Kad izlazim obavezno maska,distanca i pranje ruku i maske adekvatnim sapunom..


Sremskomitrovački portal Marija Vučenović prva na međunarodnom atletskom mitingu - Sremskomitrovački portal\nMarija Vučenović prva na međunarodnom atletskom mitingu\n01. авг 2017.\natletika, sport, takmičenje\nTrenutno najbolja bacačica koplja na Balkanu, atletičarka Atletskog kluba „Srem“, Marija Vučenović, ostvarila je još jedan izvanredan rezultat. Pokazala je da je u odličnoj formi i da je spremna za sve izazove.\nNa Atletskom mitingu koji je održan u Republici Srpskoj, u Sokocu, Marija je bacila koplje 58,41 metar, što je njen najbolji rezultat ove godine. S tim rezultatom osvojila je prvo mesto i proglašena je najboljim atletičarem ovog takmičenja.\nInače, Marija Vučenović će se u septembru vratiti svojim studentskim obavezama koje ima u Americi, na koledžu na Floridi.


S-400 sve poželjniji na Bliskom istoku | Politika | DW | 04.09.2018\nS-400 sve poželjniji na Bliskom istoku\nRusija je od 2015. zakoračila na Bliski istok na način koji je do tada malo ko mogao da zamisli. Mada je vojna intervencija Moskve u Siriji prvenstveno imala za cilj podršku režimu sirijskog predsednika Bašara al Asada, ona je Moskvi omogućila i to da pokaže svoju vojnu moć. Jedna od glavnih posledica toga jeste sve veće interesovanje za ruski vojnu opremu, a naročito za protivvazdušni raketni sistem S-400.\n„Potražnja je prilično značajna posle sirijskih događaja“, izjavio je prošle nedelje Aleksandar Mikhejev, izvršni direktor ruskog izvoznika oružja „Rosoboroneksport“ za rusku državnu novinsku agenciju TASS.\nInteresovanje američkih saveznika u regionu – uključujući Saudijsku Arabiju, Katar i Tursku – delom je rezultat slabljenja američkog vođstva, ocenjuje za DW Favaz Džerdžes, profesor međunarodnih odnosa na Londonskoj školi ekonomije. „Ovo je ruski trenutak.“\nLibansko-američki profesor napomeinje da je, ističući velike razlike između Sjedinjenih Država i zapadnih saveznika, administracija Donalda Trampa, umesto da pokaže liderstvo, učinila sasvim suprotno.\nNajprimetnije razlike su sa Turskom, članicom NATO, koja je najavila da će kupiti ruski sistem S-400. Predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je u petak (31.8.) da je njegovoj zemlji „potreban S-400“ i da će gledati da ga „što pre kupi“.\nOdnosi između Vašingtona i Ankare pogoršani su zbog zatvaranja američkog pastora u Turskoj, a Kongres SAD je u julu blokirao isporuku aviona tipa F-35 koje je Ankara delimično već platila.\n„Očigledno je da niz nerešenih stvari na domaćem, regionalnom i međunarodnom nivou doprinose toj potrazi Turske za sigurnošću“, ocenjuje za DW Robert Mejson, direktor Centra za studije Bliskog istoka na američkom univerzitetu u Kairu.\nAli dok Turska ne odustaje od namere da kupi rusko oružje, izgleda da je Saudijska Arabija promenila mišljenje. Prema londonskom „Bliskoistočnom monitoru“, pukovnik Konstantin Sivkov, potpredsednik Ruske nacionalne geopolitičke akademije, rekao je za RT da je Saudijska Arabija „podlegla pritisku Sjedinjenih Država“.\n„SAD moraju da vode robusniju diplomatiju kako bi bile uverljivije saveznicima i protivnicima koji su u hladnom ratu na Bliskom istoku“, dodao je Mejson, bivši gostujući istraživač u Jordanskom centru za više studije Rusije na Njujorškom univerzitetu.\nMeđu drugim američkim saveznicima u regionu koji su navodno u pregovorima za kupovinu ruskog sistema S-400, su i Irak i Maroko.\n„Ruski sistem bolji od američkog“\nAli politika je samo jedna dimenzija svega toga. Egipatski brigadni general Samir Rađib, predsednik Arapske fondacije za razvoj i strateške studije, izjavio je za DW da zemlje u regionu sistem S-400 po mnogo čemu smatraju boljim od američkog sistema Patriot.\n„Nema sumnje da ovaj ruski sistem nadmašuje Patriot u dometu i sposobnost da gađa ciljeve na maloj udaljenosti, a i sposobnosti da lansira više raketa“, rekao je Ragheb.\n„Glavni razlog za nezadovoljstvo SAD je izgleda sposobnost sistema S-400 da prati i uništi avione, da ima domet bez presedana i da prikuplja informacije o avionima u okolnom vazdušnom prostoru“, kaže Mejson za DW.\nSjedinjene Države su upozorile da neće mirno gledati kako određene zemlje nabavljaju oružje iz Rusije. Zemljama koje su od Rusa kupile značajne količine roba u oblasti odbrambenog ili obaveštajnog sektora, Stejt department je u više navrata zapretio sankcijama i to na osnovu zakona iz 2017. pod nazivom Borba protiv protivnika Amerike sankcijama (CAATSA).\nS-400 - jedan od najboljih PVO sistema trenutno na tržištu\nAmerička ambasadorka Tina Kajdanov, koja radi kao asistentkinja sekretara Kancelarije za političko-vojna pitanja u Stejt departmentu, izjavila je u julu da Bela kuća hoće da američki saveznici shvate koliko je ozbiljna kada je u pitanju nabavka ruskog vojnog oružja. „Hoćemo da shvate da će imati neprijatnosti, stvarnih, ozbiljnih neprijatnosti zbog tih kupovina od Rusa, a naročito kupovine sistema S-400. I hoćemo da nastave da prvo gledaju naše sisteme i sve ostale stvari do kojih je nama stalo“ rekla je Kajdanov.\nRičard Nefju, viši saradnik u vašingtonskom Brukings institutu, bivši zvaničnik američke administracije za politiku sankcija u američkom Stejt departmentu, izjavio je za DW da američki saveznici koji pokušavaju da u svoj arsenal uvedu sistem S-400 mogu da se suoče sa problemima.\n„Koliko ja znam, nije moguća besprekorna integracija američkog i ruskog vojnog oružja, to je kompleksna stvar“, kaže Nefju. „A ako je prodaja ipak uspešna, mislim da je tu najveći problem povećanje ruskih operacija sa tim saveznicima“.\nSa povećanom prisutnošću u regionu, Moskva će napredovati sa svojom strategijom, prognozira za DW Danijel Bajman, viši član Centra za bliskoistočnu politiku sa Brukings instituta. „To je način da Rusija proširi uticaj, pokazujući da je Moskva, a ne Vašington, igrač u regionu koji će pružiti sigurnost onima koji odluče da budu njegovi prijatelji“.\nVeze Rusije i Turske postaju ovih dana bliže nego ikad, dok obe zaoštravaju odnose sa zapadnim zemljama. Putin i Erdogan se sastaju u Ankari, a u sredu će im se pridružiti i predsednik Irana Hasan Rohani. (03.04.2018)\nNemačka štampa, između ostalog, prati događaje u Siriji – tamo je počela ofanziva turske vojske na područja koja kontrolišu Kurdi. U toj ofanzivi turska vojska koristi i tenkove kupljene od Nemaca. (23.01.2018)\nKljučne reči Rusija, S-400, oružje, sankcije, Bliski istok, svet\nTrajni link https://p.dw.com/p/34Gei\nS-400: Rusko oružje u turskim rukama? 02.07.2019\nDa li želimo da roboti krenu u rat protiv ljudi? 21.08.2019


Zenica će se i ove godine grijati na starim kotlovima - ZENICAgrad.INFO\nZenica će se i ove godine grijati na starim kotlovima\nPosted on 13. Septembra 2021. 13. Septembra 2021. By\nNova Toplana koja je izgrađena u ArcelorMittalu Zenica neće biti spremna za novu grijnu sezonu u Zenici. Ovo potvrđuje i informacija da je kompanija od Elektroprivrede BiH zatražila kupovinu više od 70 hiljada tona uglja, saznaje BHRT.\nIz kompanije ArcelorMittal Zenica nije potvrdila, ali ni demantovala ovu informaciju.\nIz Gradske uprave Zenica također nije stigao komentar na ovu informaciju i pored toga što su u protekle 3 godine najavljivali početak rada ove toplane još 2020. godine. Godinu dana kasnije, Zeničane će opet grijati stari kotlovi.\nPrevious Post: Džaferović o hapšenju Vrnja: Dodatno pogoršani odnosi Srbije i BiH\nNext Post: Rumeno novinarstvo – hajd što laže, sad i krade ko svoj šef!


albanci žele da otežaju istragu zločina\n28.08.2019. 09:31h 28.08.2019. 09:31h\nPredsednik skupštinskog odbora za KiM Milovan Drecun rekao je danas da Albanci nisu spremni da učestvuju u procesu da se otkrije ko su izvršioci najtežih zločina, već žele da otežaju istragu, da sakriju dokaze i da onemoguće da se dođe do istine.\nKosovske vlasti odbijaju da u Prištini predaju posmrtne ostatke sedam članova porodica Šutaković i Petrović kidnapovanih i ubijenih 1999. godine u Đakovici i pristaju da ih porodicama predaju na administrativnom prelazu sa Crnom Gorom.\nDrecun je istakao da je to jedan od pokušaja da se sakrije zločin koji je otkriven nakon suđenja Ramušu Haradinaju u Hagu, za šta nije suđen, a to ga teško tereti jer je u njegovoj zoni odgovornosti.\n"Kao radna grupa smo u više navrata pokaziali dokumenata gde se vidi spisak Albanaca koji su likvidirani od strane OVK na području Dukađina, zone Haradinaja, i izgleda da žele da sakriju i zločine nad samim Albancima i te albanske porodice to znaju i spremne su da svedoče", naveo je Drecun.\n"Posle američkog pokušaja da rukovodi procesom nastavka razgovora Beograda i Prištine, mada ne u formalnom smislu, Albanci će morati da koriguju svoje ponašanje", zaključio je Drecun.\nMilovan DrecunRamuš HaradinajHagsudSrbijaKosovo i Metohija


Sarajevo bez organizovanog dočeka Nove godine\nČetvrtak, 2.12.2021., 09:25 Četvrtak, 2.12.2021., 08:47\nGradsko vijeće Sarajeva je izglasalo otkazivanje organuzovanog javnog dočeka Nove godine u ovom gradu zbog mogućeg pogoršanja epidemijske situacije.\nOva odluka je donesena većinski, sa 20 glasova “za”, jedan vijećnik je bio protiv, a četvorica su bila suzdržana.\nJoš uvijek nije odlučeno na šta će biti potrošeno 300.000 KM koje su planirane za organizaciju dočeka. Ova odluka bi trebalo da bude donesena na sljedećoj sjednici Gradskog vijeća.\nKako je dogovoreno na sjednici, grad će u saradnji sa turističkom zajednicom Kantona Sarajevo učestvovati u kreiranju događaja koji će oživjeti novogodišnji duh.\nIz Kriznog štaba Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo su kazali da su oni dali svoje jasne smjernice za organizovanje ovakvog događaja u vrijeme epidemije, ali da nisu davali nikakve preporuke o neodržavanju praznika.


RERI i BOŠ: Na osnovu čega su ublaženi kriterijumi za ocenu kvaliteta vazduha\nVesti Autor:N1 Beograd, Beta04. dec. 202014:31 > 14:38\nNevladina organizacija Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) i obrazovna organizacija Beogradska otvorena škola (BOŠ) pozvale su Agenciju za zaštitu životne sredine Srbije da odgovori na osnovu kojih propisa je promenila kriterijume za ocenu kvaliteta vazduha.\nTo je učinjeno tako da se vazduh koji je do sada ocenjivan kao „zagađen“, od sada, kažu, ocenjuje kao „prihvatljiv“.\nTakođe su dve organizacije u saopštenju navele da su domaći kriterijumi i inače daleko ispod kriterijuma Evropske agencije za zaštitu životne sredine, čija je Srbija članica.\n„Kriterijumi koji se danas mogu naći na sajtu Agencije razlikuju se od onih koji su korišćeni u izveštaju za zaštitu životne sredine objavljenom u septembru ove godine. Ovi kriterijumi se, svakako, razlikuju i od onih koje koristi Evropska agencija za zaštitu životne sredine koja ima značajno strožije standarde za ocenu kvaliteta vazduha“, navedeno je u saopštenju.\nOrganizacije podsećaju da je u 2019. godini vazduh u svim gradovima (Beograd, Novi Sad, Niš, Bor, Užice, Kosjerić, Smederevo i Pančevo) bio prekomerno zagađen usled visoke koncentracije PM10 i(ili) PM 2.5 čestica.\nPM 2.5 čestice su praškaste materije veličine manje od 2,5 mikrometra. Prema navodima Svetske zdravstvene organizacije (SZO), ove čestice zbog svoje veličine predstavljaju veliku opasnost po zdravlje, jer se dugo zadržavaju u vazduhu i mogu prodreti do krvotoka i pluća, gde izazivaju velike zdravstvene probleme, navpdi RERI.\nPrema najnovijem izveštaju SZO „Stanje globalnog vazduha 202“, zagađenost vazduha bilo je četvrti vodeći faktor rizika za prevremenu smrt u svetu, čineći skoro 12 odsto svih smrtnih slučajeva, sa više od 6,67 miliona samo u 2019. godini, dodaje se.\nKako navode ove organizacije, u Srbiji, prema podacima SZO, samo od prekomerne koncentracije PM 2.5 čestica prevremeno umre oko 3.600 ljudi, a više od polovine tog broja su prerano umrli stanovnici Beograda.\nAgencija za zaštitu životne sredinebeogradska otvorena školaRERIzagađenje vazduha


Raspad - Blic Online\nVenecuela ima najveće rezerve nafte na svetu, zbog čega bi trebalo da bude i među najbogatijim zemljama. Međutim, nakon višegodišnjeg slabog ulaganja, korupcije i američkih sankcija, energetski sektor je pred kolapsom.\nMađarski premijer Viktor Orban rekao je danas da bi se EU mogla raspasti jednog dana ako jedan njen deo nastavi da prisiljava druge da prihvate promigrantsku politiku, objavljeno je na sajtu mađarske Vlade.\nJedan veći savez bez puno ideoloških dodirnih tačaka, jedan manji kao odgovor na nepostojanje zajedničke ideloške osnove u ovom većem, još jedna nova stranka nastala na zgarištu stare za koju niko nikad nije čuo i, kao finale, potpuno nova koalicija za koju se ne zna ko će je upošte činiti... Ovako ukratko izgleda rezultat pokušaja opzicionih stranaka da se ujedine i zajednički nastupe na nekim budućim izborima.\nRuski predsednik Vladimir Putin rekao je danas na forumu u Kalinjingradu da bi, kada bih mogao vratiti vreme, sprečio raspad Sovjetskog Saveza 1991. godine. Putin je ovo rekao odgovarajući na pitanje koji bi događaj u Rusiji sprečio da je mogao.


Ništa od finala: Omladinci KMF ''Kikinda'' izgubili u Vršcu | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nNišta od finala: Omladinci KMF “Kikinda“ izgubili u Vršcu\nOmladinska selekcija Kluba malog fudbala “Kikinda“ izgubila je u revanš utakmici polufinala omladinske Futsal lige Vojvodine. Kikinđani su poraženi sa 8:4 u Vršcu od domaćeg “Foruma“, a kako su u Kikindi remizirali 4:4, finale je ove sezone ostalo samo san. Međutim, imajući u vidu da je selecija tek oformljena, da je ovo novo takmičenje za juniore i da pred našim momcima predstoji još mnogo utakmica, nema razloga za nezadovoljstvo nakon poraza od znatno težeg protivnika kakav je “Forum“:\n-Izgubili smo u Vršcu, ali daleko od toga da nismo mogli bolje. Propustili smo nekoliko bitnih šansi, promašili kaznene udarce i sve to je dovelo do poraza. Imali smo našu šansu da pokažemo mnogo bolje, ali nismo uspeli. Protivnik je zaista bio težak, radi se o iskusnoj ekipi iz Vršca, znali smo da će biti jako teško, ali nijednog momenta se momci nisu predali. Pružili smo koliko smo mogli, mi smo zaista zadovoljni plasmanom u polufinale ovog novog takmičenja i možemo da budemo samo ponosni na našu juniorksu selekciju. Ovo će nam biti samo podstrek za sledeću sezonu, kada ćemo ponovo pokušati da napadnemo sam vrh takmičenja i ostvarimo još povoljniji rezultat – istakao je nakon utakmice član uprave KMF “Kikinda“, Predrag Popović.\nKlub malog fubala “Kikinda“ oformljen je pre deset godina, a okupljanjem juniorske selekcije, klub je ispisao i stranice istorije kikindskog malog fudbala. Ponosni na tu činjenicu, ostvarili su veoma dobre razultate u novom takmičenju omladinske Futsal lige Vojvodine, pobeđivali redom protivnike dok nisu zaustavljeni u Vršcu. Radi se o mladim igračima pred kojim je tek karijera i koji su željni dokazivanja na terenu, što znači da ih u sledećoj sezoni očekuje zaista dobar mali fudbal.\nProzivka na Vašarištu: ŽAK doveo tri pojačanja\nKuglašice „Radničkog“ slavile u Bačkoj Topoli: Oboren ekipni rekord


Toyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA - Auto Republika\nПочетна Vesti Toyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA\nToyota preuzima fabriku u Češkoj iz zajedničkog poduhvata sa PSA\nJapanska marka i francuska grupacija potvrdile su da će Toyota preuzeti u potpunosti svojinu nad fabrikom u Kolinu.\nU ovom pogonu sklapani su Peugeot 108, Citroen C1 i Toyota Aygo, a japanski brend preuzeće kontrolu nad fabrikom u januaru 2021. godine. U međuvremenu, PSA i Toyota nastaviće saradnju na nekoliko frontova, a najznačajnija će biti na polju komercijalnih vozila.\nFrancuzi i Japanci ušli su u zajednički poduhvat 2002. godine u Češkoj, ali će nakon 19 godina saradnje prekinuti partnerstvo u ovoj sferi, a upravljanje pogonom u Kolinu ostaje Toyoti. Kako navode francuski mediji, japanski proizvođač namerava da uloži dodatna sredstva u već pomenutu fabriku, kao i da je plan da se ovde sklapa mali SUV najverovatnije pripadnik B ili C segmenta.\nPSA nije dala nikakva saopštenja povodom budućnosti modela 108 i C1. Oba automobila postavljena su na Toyotinoj platformi, a veliko je pitanje da li uopšte ovaj segment može opstati sa konvencionalnim motorima, ili je rešenje u prelasku “na struju”.\nNi zvaničnici Toyote nisu želeli da preciziraju šta se može očekivati za fabriku u Kolinu. Naglašeno je da je japanska marka posvećena tome da proizvodi automobile tamo gde ih i prodaje, kao i da ovaj pogon očekuje “svetla budućnost”. Tako će Kolin 2021. godine postati osmo postrojenje Toyote u Evropi. Kapacitet proizvodnje je trenutno 300.000 automobila na godišnjem nivou, a prošle godine je iz ove fabrike izašlo 199.000 vozila.\ntagovi: Češka automobilska industrija PSA toyota\nprethodni Rukovodilac BMW-a: Sledeći M4 dolaziće sa manuelnim menjačem!\nsledeći Honda se odriče dizel motora u Evropi\nPoslednji Saab 9-3 Aero na aukciji\n08/06/2019 - 19:26


Dramatičan video: Gori srpska kuća u Orahovcu na KiM - Sputnjik Srbija\n11:41 16.06.2020 (osveženo 14:52 16.06.2020) Preuzmite kraći link\nU Orahovcu je u noći između nedelje i ponedeljka, jedan sat posle ponoći, zapaljena kuća Nikole Simića. Nema stradalih i povređenih u požaru, a kuća je planula baš na dan godišnjice povlačenja srpske vojske i policije iz ovog dela Metohije 1999. godine.\nOvaj ekskluzivni video Sputnjiku je ustupio predsednik Privremenog organa opštine Orahovac Aleksandar Micić.\nKuća koju Simići nisu želeli da prodaju, nalazila se na granici srpskog i albanskog dela grada.\nU Orahovcu, u delu oko pravoslavne crkve, ostalo je još oko 350 Srba.\nOvo je 27. napad na Srbe i njihovu imovinu na Kosovu i Metohiji u protekla četiri meseca.