Rat "kavčana" i "škaljaraca": Ubijaće se do poslednjeg - NOVA portal\nHronika Autor:Marko Radonjić06. mar. 202009:46 > 10:52\nUbistvom Igora Dedovića i Stevana Stamatovića u Atini, te likvidacijom Sćepana Roganovića u Herceg Novom, ali i ranjavanjem Igora Krstovića, nastavljen je rat i u 2020. godini između "kavčana" i "škaljaraca", u kome je od 2014. godine nastradalo više od 50 ljudi, a kraj sukoba nije ni na vidiku. Eksplozija u kojoj je preksinoć poginuo Đorđije Božović, istina, više deluje kao samoubistvo nego obračun klanova, ali naravno da se svi pitaju za koga je bio pripreman eksploziv koji je nestručnim rukovanjem aktiviran? Rat oko droge prerastao je u krvnu osvetu, a mnogo je indicija da je sukob indukovan i političkim i uticajem drugih interesnih grupa, pa Dušan Davidović, direktor Centra za prevenciju kriminaliteta postavlja pitanje šta policija radi da spreči ta silna ubistva koja odavno predstavljaju visok rizik po živote nedužnih građana.\nKrvavi rat dva klana započeo je zbog nestanka 300 kilograma kokaina u Valensiji, 2013. godine, kada se nekada jedinstveni klan iz Kotora, podelio na „škaljarce“ i „kavčane“. Od tada je počeo žestok rat, koji traje već šest godina, a u kome je ubijeno više od 50 ljudi. Surovost ovog rata pokazuje i korišćenje eksploziva, bacanje bombi, ali i upotreba snajpera, a poslednjih godina likvidirani su i članovi porodica, koji nemaju bliske veze sa klanovima. Ubistva se sve češće događaju na javnim mestima, u prepunim kafićima i prometnim ulicama, pa čak i pred ženama i decom. Klanovi ne prezaju od slučajnih žrtava, kakvih je bilo nekoliko, a likvidatori retko kada budu otkriveni. Iako se pretpostavlja ko su naručioci likvidacija, retko koje ubistvo je i rasvetljeno.\nUbistvom Šćepana Roganovića 13. februara u Herceg Novom, nastavljena je surova likvidacija članova suparničkih klanova. Samo u porodici Roganović, koji su na strani „kavčana“ od početka rata život su izgubila trojica muškaraca, dok je jedan ostao bez nogu. Reč je o Dušku Roganoviću, koji je teško ranjen u Herceg Novom 25. aprila 2017. godine, a od posledica eksplozije, amputirane su mu obe noge.\nNakon toga, Duškov otac Niko, ubijen je 26. jula 2017. godine u Herceg Novom, a sličnu sudbinu doživeo je i Vladimir Roganović, Duškov brat od strica koji je ubijen 21. decembra 2018. godine u Beču, dok je ranjen Stefan Vilotijević, takođe pripadnik „kavčana“. Likvidacijom Vladimira Roganovića, pokrenuta je osveta, zbog koje je, kako se sumnja, 20. aprila 2019. godine ubijen Veselin Vesko Vukotić, otac Jovice, vođe „škaljaraca“. Veselin se „zamerio“ kavčanima i, kako se sumnja, zbog toga što je sa sinom Jovicom, bio u kolima kada je pucano na Tamaru Zvicer, suprugu Radoja Zvicera, jednog od vođe „kavčana“.\nOznačeni vođa „škaljaraca“ Jovica Vukotić Foto: MUP Srbije\nRadoje Zvicer Foto: MUP Srbije\nNovljanin Miloš Đuričković uhapšen je zbog sumnje da je pomogao nakon ubistva Sćepana Roganovića, i da je uništio tragove. Njegov navodni rođak, takođe Miloš Đuričković, inače kum Gorana Radomana, prve žrtve ovog krvavog rata koji je ubijen u februaru 2015. godine na Novom Beogradu, ranjen je u maju 2017. godine u Beogradu. Milošev brat Goran Đuričković, pripadnik „škaljaraca, kao i ostali Đuričkovići, ubijen je u Budvi 27. oktobra 2015. godine iz snajpera, a prethodno je izbegao dve likvidacije, prvu kada je greškom stradao njegov kum, Saša Marković. Takođe, Goranov bliski rođak Radomir Đuričković, preminuo je od posledica ranjavanja 11. oktobra 2016. godine, nakon što su dan ranije, iz vozila u pokretu pucali na njega.\nPucnjava u zestkom naselju Balijače, ranjen Igor Krstović\nIako je „mafijaški kod“ da se ne ubijaju članovi porodice koji nisu u kriminalnim poslovima, likvidacije poslednjih godina pokazuju da pravila više ne postoje. Ubistva Roganovića i Đuričkovića, između ostalog to pokazuju, ali daleko od toga da su oni jedini. Prema nekim informacijama, prećutan dogovor ipak donekle postoji, a to je da su pošteđene samo žene, i muškarci mlađi od 16 godina.\nSaša Đorđević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku kaže za „Novu.rs“ da je na teritoriji Srbije smanjen broj obračuna.\n„Sada se mahom dešavaju u zemljama Evropske unije i u Crnoj Gori. Nema novina u rešavanju ubistava. I dalje su u najvećoj meri nerasvetljena. Nijedan slučaj mafijaškog ubistva nije dobio svoj epilog na sudu u poslednje dve godine“, kaže Đorđević.\nSaša Đorđević iz Beogradskog centra za bezbednosnu politiku Foto:Medija centar Beograd\nOn smatra da je došlo do promene načina izvršenja ubistava u poslednji godinu dana.\n„Ubistva izlaze iz ustaljenog koloseka profesionalnih egzekucija, brzih, tačnih, na javnom prostoru i bez nevinih žrtava. Sukob je van kontrole jer se ubistva događaju pred porodicom i decom. U Crnoj Gori postoji i nevina žrtva“, objašnjava Đorđević.\nSukob širi od obračuna dva klana\nZbog znatne oslabljenosti jednog od klanova, Đorđević ne isključuje i moguće zatišje.\n„Ostaje otvoreno šta će se desiti u budućnosti kada konsoliduju snage jer je sukob, prema mnogim izvorima, širi od sukoba dva crnogorska klana“, kaže Đorđević.\nUbistvo Dedovića i Stamatovića u Atini, pred prepunim restoranom i uz prisustvo supruga i dece, za direktora Centra za prevenciju kriminaliteta Dušana Davidovića, ne iznenađuje, jer klanovi, kako kaže, ne prezaju ni od čega.\nUbijeni Igor Dedović Foto: MUP Srbije\n„Svakako da bi sva ta ubistva trebalo istražiti i uporediti, ali ubicama je možda jednostavno tako bilo zgodno. Tad se desilo, bio je na meti, moglo je da mu se priđe i da bude likvidiran. To što je u punom restoranu, prepunom dece, oni ne prezaju ni od čega“, kaže za „Novu.rs“ Davidović.\nMeđutim, upozorava Davidović, nekako se već dugi niz godina na takve sukobe, organizovani kriminal i na bande i klanove više gleda sa fenomenološke, nego sa strateške strane. Niko, kaže on, ne komentariše ponašanje i rad policije.\nDušan Davidović, direktor Centra za prevenciju kriminaliteta Foto: Screenshot N1\n„Šta je policija uradila da bi se sprečilo da dođe do tih silnih ubistava, namerno to podvlačim, jer je to visok rizik po živote nedužnih građana. Zašto dozvoljavaju da dolaze ubice iz Crne Gore koje su se odomaćile ovde i dozvoljava im se da šetaju po gradu i da pucaju kao divljaci. Šta je uradila policija po tom pitanju? Ništa“, kategoričan je Davidović.\nPrema njegovom mišljenju, postoje najmanje dva razloga zašto nerešeni slučajevi ostaju nerešeni, ili se bacaju u fioku ili se nađu neki krivci pa se onda šetaju po pritvorima godinama.\n„Očigledno je da politika, odnosno vlast, stoji iza nekih od tih slučajeva, ili su iza nekih kriminalaca, ili su na neki posredan ili neposredni način neki njihovi u to uvučeni i tako dalje. Drugo, 80 odsto kriminala se dogodi u Beogradu, a šefovi beogradske policije su nekada bili „vuci“, takvi profesionalci i takvi policajci da su mogli filmovi da se snimaju o njima. Poslednjih decenija imate ljude koji dolaze sa čistog zraka u megalomanski grad koji je toliko opterećen kriminalom, bedom, političkim sukobima, užasnim socijalnim problemima. Sve su to okolnosti koje pospešuju kriminal i teška krivična dela, kao što su ubistva“, kaže Davidović i dodaje da se nastavak sukoba i ubistava može očekivati jer je uključena i krvna osveta, zbog koje će se do poslednjeg ubijati.\nNa osnovu čega ministar priča\nDavidović se pita i koja je kriminalna politika koju vodi društvo, odnosno država i policija, ali i šta mi imamo od Biroa za koordinaciju rada službi.\n„Imamo ministra koji izađe jednom u mesec, dva dana i kaže „smanjen je kriminal za 17 odsto“. Na osnovu čega, kada statistike kriminala nema. To što on kaže jeste policijska evidencija koju on ima, šta je registrovano od strane policije. Ovi događaji se, ponavljam, više gledaju fenomenološki, da se popune stupci u novinama ili minuti na nekim televizijama, a ne strateški, da se sedne za sto, napiše se studija, urade istraživanja. Decenijama nema istraživanja na temu kriminala ili na temu kriminalne politike u Srbiji“, objašnjava Dušan Davidović i dodaje da je nekada srpska policija bila uz rame kolegama iz Francuske, čak i ispred njih po rešavanju krvnih delikata. Srpska policija je tu bila neprevaziđena.\nIgor DedovićJovan VukotićKavački klanŠkaljarski klanStevan Stamotović


Antić: Od 2021. moguće snabdevanje gasom iz Bugarske | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 03.06.2020 / 13:19\nOn je na konferenciji “Zelena ekonomija regiona”, koju je organizovala Adria Media Group, rekao da je Srbija do sada imala jedan pravac snabdevanja gasom, a da je jedan od ključnih prioriteta u proteklom periodu bila diversifikacija i ruta i izvora snabdevanja.\nMinistar kaže da je Srbija u toku prethodne godine završila linijski deo novog gasovoda od granice sa Bugarskom do granice sa Mađarskom koji, kako navodi, predstavlja neki nastavak “Turskog toka”, mada je to, dodaje, deo srpskog gasnog transportnog sistema.\n“Očekujemo da po završetku određenih deonica u Bugarskoj već od 2021. godini imamo opciju snabdevanja gasom iz tog pravca. Bugari razvijaju taj njihov koncept Balkan haba, žele da integrišu različite izvore snabdevanja gasom iz ruskih izvora ili iz kaspijskog basena, enerdži terminala u regionu. Mi tu imamo određene zajedničke planove i prioritete”, rekao je Antić.\nNaveo je da je jedan od prioriteta i intekonekcija Bugarska – Srbija, odnosno gasovod Niš-Dimitrovgrad-Sofija koji Srbiju treba da dovede u vezu sa južnim gasnim koridorom, kao novim pravcem snabdevanja.\n“Mi nismo slepo zaljubljeni u ugalj. Objektivno, ugalj je naša sadašnjost i realnost i zato ulažemo ogromna sredstva da njegova eksploatacija bude ekološki odgovornija, ali planiramo i popravljanje našeg energetskog miksa”, kaže Antić.\nPoručio je da energetske politike ne mogu biti nacionalne, jer ta oblast nije za “ostrvske politike” i energetika ne poznaje granice, ali je i napomenuo da u EU i dalje ne postoji zajednička energetska politika.\nNaglasio je da će enrgetska tranzicija biti težak proces za Srbiju i da je država spremna na regionalnu saradnju.\nOčekuje da će Energetska zajednica u okviru svojih politika uzeti u obzir različite situacije uz zemljama regiona i da će učiniti makismum napora da ti pregovori koji se budu vodili sa EU budu pre svega fer i pošteni i da budu zaista adekvatni snazi regiona, kao i da je potrebno vreme za energetsku tranziciju.\n“Moramo da uzmemo u obzir da čitav ovaj region nije kapitalno uticao ni na emisiju gasova sa efektom staklene bašte, niti na klimatske promene, da su pre svega taj negativan uticaj imale najrazvijenije zemlje koje čak ni dan danas u EU nemaju jedinstvenu politiku kad je dekarbonizacija u pitanju i gašenje termosektora”, navodi Antić.\nKaže da su zemlje koje su najviše uticale na zgađenje i koje su najviše uticale na kllimatske promene i emisije gasova sa efektom staklne bašte imale dug proces prilagođavanja za koji je, navodi, potrebno i vreme i novac.\n“To će biti ozbiljni i teški pregovori”, rekao je Antić i naveo da Srbije ima dobru pregovaračku poziciju.\nTagovi: Aleksandar Antić, snabdevanje gasom, Bugarska, Turski tok, Srbijagas


AQUA ICE COMPLEX SPRAY | Apoteka Online\nŠifra proizvoda: 40000619\nAqua Ice Complex gel zahvaljujući svom sastavu i bogatoj formulaciji aktivnih komponenti, pomaže kod ublažavanja tegoba nastalih usled nagnječenja, iščašenja i sportskih povreda. Postiže optimalni efekat uz maksimalnu bezbednost primene. Povoljno deluje na ukočenost i napetost u mišićima, zglobovima i kostima. Odmah nakon primene daje dugotrajan osećaj hlađenja, a tegobe su znatno ublažene. Upotrebom ovog preparata postiže se i antiinflamatorno dejstvo na mestu primene.\netarsko ulje nane\nEtarsko ulje zimzelena sadrži 99% metil salicilata, prirodnog aspirina, zbog čega se tradicionalno koristi za ublažavanje reumatskih tegoba, relaksaciju napetih mišića i bolnih zglobova. Sinergističim delovanjem sa ekstraktom kore bele vrbe, koja takođe sadrži metil salicilat, ispoljava protivupalna i analgetska svojstva. U kombinaciji sa etarskim uljima eukaliptusa, bora i karanfilića pospešuje cirkulaciju i dodatno doprinosi prijatnom osećaju hlađenja na mestu primene i olakšanju tegoba.\nEkstrakt cveta arnike poboljšava prokrvljenost tkiva, ublažava otoke i modrice usled nagnječenja, iščašenja i sportskih povreda.\nMentol isparava sa površine kože i ima blago antiseptičko delovanje. Utiče na receptore za osećaj temperature i izaziva prijatan efekat hlađenja na mestu primene, što dovodi do olakšanja reumatskih tegoba.\nKamfor ima lokalni, prirodni anestetski učinak, što doprinosi ublažavanju boli i ukupnoj efikasnosti preparata kod tegoba koje su praćene otokom i modricama.\nkao pomoć pri ublažavanju reumatskih bolova (ruku, nogu, ramena, leđa)\nkod ukočenosti, napetosti u mišićima, zglobovima i kostima\nkod degenerativnih bolesti zglobova, osteoartritisa i reumatoidnog artritisa\nza ublažavanje tegoba nastalih usled nagnječenja, iščašenja\nTags: esensa , shape up , aqua , ice , complex , sprej , reuma , otok , sportske , povrede , sportski program , kosti , zglobovi i mišići


Bazbijev nedosanjani san... - Sportske.net\nBazbijev nedosanjani san...\nI posle 54 godine, sećanje na tragično nastradale Bazbijeve bebe sveže je u mislima svih onih koji vole sport i fudbal.\nNaime, na današnji dan se obeležava 54. godišnjica minhenske tragedije u kojoj je život izgubilo osam fudbalera Mančester Junajteda, članova čuvene generacije Bazbijevih beba.\nTog 06. februara 1958. godine, vraćajući se iz Beograda gde je odigran polufinalni meč Kupa šampiona protiv Crvene Zvezde, ekspedicija Mančester Junajteda doživela je veliku tragediju u kojoj su život izgubile 23 osobe.\nTog kobnog dana sportski svet ostao je bez Bazbijevih beba, najtalentovanije generacije fudbalera Mančester Junjateda, ali i Velike Britanije uopšte.\nČuvene „bebe“ su prekinute u svom putu ka slavi i pokušaju da stignu do treće uzastopne titule u Premijer Ligi. U trenutku kada se dogodila tragedija, Junjated je imao šest bodova manje od vodećih Vukova, na 14 kola do kraja sezone.\nTakođe, Bazbijeve bebe su u tom trenutku bile nosioci Čeriti Šilda i upravo su stigli do drugog uzastopnog polufinala Kupa šampiona.\nNjihova smrt se i danas oplakuje, ostrvo žali za prekidom jednog sna koji se svake godine obeležava na današnji dan.


Za angažman Vojske trebalo sačekati eventualno uvođenja vanrednog stanja – Borba\nVojska Crne Gore (VCG) nije trebalo da bude angažovana u aktivnostima zaštite zdravlja i života građana tokom epidemije COVID19, već je za njen angažman trebalo sačekati eventualno uvođenja vanrednog stanja, smatraju u Građanskoj alijansi (GA).\nIz te nevladine organizacije (NVO) su kazali da borba protiv virusa COVID19 treba da bude prioritet, ali je, kako su naveli, jako je važno da mjere koje se u tom cilju uvode budu zakonite, a ograničenja ljudskih prava srazmjerna.\n„Ne dovodimo u pitanje legitimost cilja i potrebu angažovanja svih resursa, ozbiljnost situacije koja zahtijeva ozbiljne mjere, međutim, želja nam je da sve odluke budu u skladu sa Ustavom i zakonom“, pojasnili su iz GA.\nU analizi koju je uradila ta NVO navodi se da učešće VCG u aktivnostima zaštite zdravlja i života građana tokom epidemije COVID19, otvara niz pitanja koja potiču iz nedovoljno preciznog zakonodavnog okvira kada je riječ o ovlašćenjima i angažovanju vojske u civilne svrhe.\nIz GA su podsjetili da je Svjetska zdravstvena organizacija 11. marta proglasila pandemiju zbog virusa COVID19, a da je Nacionalno koordinaciono tijelo za zarazne bolesti (NKT), proglasilo epidemiju 26. marta.\nDan nakon proglašenja epidemije, kako su naveli, Ministarstvo odbrane saopštilo je da će vojna policija obezbjeđivati Klinički centar Crne Gore (KCCG), a nakon toga je usledilo niz aktivnosti u kojima učestvuju pripadnici Vojske.\n„Detaljnije informacije o ulozi i odgovornosti vojske u trenutnoj situaciji nijesu poznate široj javnosti“, kazali su iz GA, navodeći da su, radi boljeg razumjevanja, analizirali set zakona koji regulišu upotrebu Vojske u civilne svrhe u Crnoj Gori.\nPrema njihovim riječima, Zakon o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti ne spominje VCG među subjektima koji učestvuju u obezbjeđivanju i sprovođenju zaštite stanovništva od zaraznih bolesti.\nS druge strane, naveli su iz GA, Zakon o zaštiti i spašavanju spominje učešće VCG, ali na nedovoljno jasan i precizan način.\n„Zakon precizno navodi organe koji su u redovnim okolnostima, jedini nadležni za sprovođenje zaštite i spašavanja, dakle ne i Vojska CG. Ukoliko je moguće učešće Vojske u redovnim okolnostima, dakle nezavisno od vanrednog stanja, najispravnije bi bilo da se to i zakonski precizira“, smatraju u toj NVO.\nNedorečenost se, kako su kazali, ogleda u tome što nije jasno da li se mogućnost učešća VCG vezuje isključivo za vanredno stanje.\n„U prilog mogućnosti učešća Vojske u pomoći u zaštiti i spašavanju jedino u vanrednom stanju govori činjenica da je ovo pitanje normirano u okviru glave koja nosi naziv Vanredno stanje. Dalje, ukoliko je zakonodavac imao namjeru da predvidi mogućnost učešća Vojske i u situacijama kada vanredno stanje nije proglašeno, trebalo je to da izričito i predvidi“, naveli su iz GA.\nPrema njihovim riječima, nedorečenost zakonskog teksta se dalje ogleda i u tome što se nigdje eksplicitno ne spominje ni termin vanredno stanje, ni eventualna mogućnost učešća Vojske van vanrednog stanja.\nIz GA su kazali da su podjednako neprecizne, po pitanju angažovanja vojske u ovoj situaciji, i norme Zakona o vojsci Crne Gore, dok Ustav ne tretira to konkretno pitanje.\nOni su podsjetili da Ustav ovlašćuje predsjednika Crne Gore da, na osnovu odluka Savjeta za bezbjednost i odbranu, komanduje vojskom.\nOcjenjuje se da Ustav, kao i Zakon o vojsci, ne deﬁnišu konkretna ovlašćenja vojske u miru.\n“Ona su postavljenja široko, kroz mogućnost uvođenja mjera pripravnosti koje je moguće i u miru, odnosno bez uvođenja vanrednog stanja. Konkretno, za uvodjenje mjera pripravnosti ovlašćen je predsednik Crne Gore, po odluci Savjeta za bezbjednost i odbranu“, precizirali su iz GA.\nKako su naveli, poslove koji se tiču upotrebe Vojske vrši Ministarstvo odbrane, u skladu sa Zakonom o vojsci, ali nije konkretizovano šta se podrazumijeva pod terminom “upotreba”.\nIsti zakon, kazali su iz GA, daje ovlašćenja ministru odbrane da obezbjeđuje izvršavanje odluka o komandovanju Vojskom, kao i da donosi odluke o upotrebi Vojske u drugim aktivnostima u zemlji, ali nema objašnjenja termina “druge aktivnosti”.\nNije precizirano, dodali su iz GA, ni u kom slučaju i po čijoj naredbi vojna policija može obezbeđivati određene objekte, a ipak joj je dato ovlašćenje da utvrđuje identitet osoba koje ulaze u objekat koji obezbjeđuje.\nIz GA navode da Nacionalna strategija za vanredne situacije, prepoznaje potrebu za učešćem Vojske u određenim vanrednim sitacijama, ali takođe nedovoljno jasno.\nPrema njihovim riječima, konkretna uloga i odgovornosti Vojske u slučaju vanrednih situacija nijesu precizirane, niti je Ministarstvo odbrane jedna od institucja čija se uloga i kapaciteti u vanrednim situacijama deﬁnišu tom strategijom.\nU GA, na osnovu svega toga, zaključuju da normativni okvir u oblasti angažovanja Vojske u civilne svrhe treba znatno unaprijediti, i da tako važno pitanje ne smije biti prepušteno slobodnom tumačenju nepreciznih i neusaglašenih zakonskih odredbi.\n„Sa druge strane, imajuću i vidu atmosferu straha i veliki broj pripadnika Uprave policije, smatramo da se Vojska nije trebala angažovati, već je za njen angažman trebalo sačekati eventualno uvođenja vanrednog stanja“, kazali su iz te NVO.\nKako su naveli, u trenutnoj situaciji, uz tako široku normativnu postavku i nedovoljno jasna zakonska ovlašćenja, dužnost je Savjeta za bezbjednost, Ministarstva odbrane ili NKT-a da građanima pruže jasne informacije o potrebi upotrebe vojske i njenim ovlašćenjima.\n„Odsustvo komunikacije sa građanima može dovesti do stvaranja panike i straha koja u ovim uslovima nije svrsishodna“, upozorili su iz GA.


Kosovska preduzeća i uspostavljanje reciprociteta - Radio Goraždevac\nKosovska preduzeća i uspostavljanje reciprociteta\nBIRN-ova televizijska debata „Život na Kosovu“ se je ovog četvrtka bavila temom ukidanja carine od 100 procenata na srpske proizvode i zamene iste reciprocitetom, sa preduzetnicima, koji su govorili o barijerama sa kojima su se suočili, i kosovskim institucijama, koje su govorile o novim merama reciprociteta.\nPiše: Arbisa Shefkiu\nIsak Vorgučić je proizvođač piva iz Gračanice. Pored toga što je novinar po profesiji koji rukovodi KIM radiom od 2000, on je takođe odlučio da postane proizvođač piva jer mu je to bila strast.\nProizvodio je pivo za sebe u svom dvorištu, a 2017. je odlučio da uloži u proizvodnju piva i za druge. U junu 2018. je pokušao da izveze ovo pivo u Srbiju.\nTu se je Vorgučić suočio sa dvostrukim standardom koji je postojao u trgovinskim odnosima između Kosova i Srbije.\n„Uvozio sam ječam iz Bačke Palanke kako bih pravio svoje pivo na Kosovu i zbog toga nisam morao da radim fitosanitarne analize, ali kada sam pivo slao u Srbiju, pored fitosanitarne dokumentacije (za pivo), morao sam da šaljem u srpske institucije na analizu (hrane)“, kaže Vorgučić.\nVorgučić dalje objašnjava da ga je ova analiza koštala po 100 evra za svaku vrstu piva koju je imao, što je značilo 4 analize. „Nekoliko puta sam uvozio iz Srbije i Slovenije na Kosovo i nikada nisam morao da plaćam dodatne analize, dok sam, kada sam slao robu za Srbiju, bio primoran da radim ove analize i roba je morala da stoji na carini danima, što je ugrozilo kvalitet piva“, dodaje Vorgučić.\nOve nedelje, Vlada Kosova je uvela reciprocitet sa Srbijom, zahtevajući da iste mere koje [p. p Srbija] primenjuje na kosovske proizvođače počnu da se primenjuju na srpske proizvode prilikom ulaska na Kosovo.\nU ovoj debati, na petočlanom panelu, koji su činili privremeni ministar finansija i transfera, Besnik Bislimi, Astrit Panxha, iz Kluba proizvođača Kosova, Arjeta Pozhegu iz Udruženja kosovskih drvoprerađivača, i Agim Sahiti, proizvođač piletine, se je govorilo o tome kako će uvođenje reciprociteta pomoći kosovskim preduzećima.\nBesnik Bislimi, privremeni ministar finansija i transfera, rekao je da su dve mere koje je Vlada postavila u reciprocitetu nepriznavanje srpskih fitosanitarnih i sanitarnih sertifikata.\n„Rekli smo da se ne priznaju fitosanitarni sertifikati Srbije, što znači da ih treba izvaditi na Kosovu. Srbija ne priznaje kosovske fitosanitarne sertifikate i sledstveno ni kosovska strana neće priznavati sertifikate iz Srbije“, naglasio je on.\nZa Bislimija, uvođenje reciprociteta podrazumeva ravnopravan tretman. „Reciprocitet je znak ravnopravnog tretmana u međunarodnim odnosima. Mi smo ostavili prostor kako bi pokazali da smo zainteresovani da nema nikakvih barijera sa Srbijom“, rekao je Bislimi.\n„Reciprocitet podrazumeva da tim metodama vi meni onemogućavate izvoz u vašu zemlju. Istim metodama ćemo mi onemogućiti vaš izvoz u moju zemlju”, dodao je on.\nPored toga, u Srbiji se ne može trgovati nijednim proizvodom ako na istom piše „Proizvedeno na Kosovu“.\nAgim Sahiti, direktor fabrike „Konsoni“, pozdravio je meru reciprociteta, ali je zahtevao da se ista primenjuje i sa mnogim drugim zemljama.\n„Zalažem se za reciprocitet ne samo sa Srbijom, već i sa svim drugim državama i mi nemamo sa drugim državama. I Grčka nas tretira isto, ne priznaje određene stvari“.\nAstrit Panxha iz Kluba kosovskih proizvođača je skrenuo pažnju da reciprocitet sa Srbijom ne našteti kosovskim proizvođačima.\n„Srbija koristi politiku obeshrabrivanja za kosovske proizvode, ali mi ne bi trebalo da pravimo poteškoće u trgovanju sirovinama jer time nanosimo štetu našem proizvođaču. Mi bi trebalo da pravimo poteškoće za konačne proizvode“, rekao je Panxha.\nArjeta Pozhegu iz Udruženja kosovskih drvoprerađivača se slaže sa ovim stavom i kaže da sirovine, čak i za drvnoprerađivačku industriju, trebaju biti izuzete od bilo kakvih mera Vlade, što će se i dogoditi od 1. aprila, kada se ukida carina od 100% za srpske proizvode.\nUticaj carine na proizvođače\nSa druge strane, Panxha iz Kluba proizvođača kaže da je postojala određena korist od carine od 100% koju je uveo bivši premijer Ramush Haradinaj jer se povećala potrošnja lokalnih proizvoda, ali je bilo i određenih problema.\n„Proizvodni sektor je bio pozitivan na Kosovu, ali rast bi bio veći da oni nisu zamenili srpske proizvode proizvodima iz drugih država“, dodao je Panxha.\nAli postoje i drugi proizvođači koji su imali velike koristi od carine od 100%.\nProizvođač proizvoda Sempre, Arben Tërshnjaku, iz kompanije „Liri“ je rekao da im je uvođenje carine mnogo pomoglo. „Carina je našim potrošačima pružila priliku da probaju Sempre (a ne Plazmu, popularni keks iz Srbije). Nakon što su ga probali, čvrsto verujemo da će nastaviti da koriste Sempre. Od trenutka [p. p. uvođenja] carine zabeležili smo enormno povećanje od 120% u proizvodnji Semprea“, rekao je Tërshnjaku.\nDok je Shaqir Palushi iz kompanije „Frutex“, koja proizvodi sokove, rekao da je imao sličnih problema pri izvozu sokova Srbiju.\n„Do pre nekoliko meseci, naši su proizvodi jednom u 6 meseci stavljani u karantin od 10-14 dana na granici (zadržavani od strane Srbije), sve dok se ne bi vratile analize (sokova) iz srpskih laboratorija. Dok je ova politika promenjena pre 4-5 meseci, ali se još uvek ne priznaju fitosanitarni sertifikati Kosova“, rekao je on.\nČinjenica da se fitosanitarni sertifikati kosovskih proizvođača ne priznaju u Srbiji znači da uzorci proizvoda proizvedenih na Kosovu moraju biti poslati na fitosanitarne analize u Srbiji.\nDrugačiji problem u odnosu na gorenavedena preduzeća ima Adnan Ibrahimi iz vode „Miros“. On ima problema sa trgovačkim barijerama sa Albanijom i tražio je reciprocitet i sa ovom državom.\n„Albanska država primenjuje akcize na uvoz plastike. U ovom slučaju, nas pogađa izvoz kojim imamo za Albaniju i oni primenjuju akcizu na nivou od 35 leka po kilogramu plastike i 5 leka na staklo“, rekao je Ibrahimi.\n„Ni Makedonija ne primenjuje ovu akcizu, odakle izvozimo i mislimo da bi trebalo primeniti neku vrstu reciprociteta i sa Albanijom, jer ometa razvoj poslovanja u Albaniji“, rekao je.\nBislimi je rekao da postoji velika razlika između barijera sa Albanijom i Srbijom.\n„Postoji velika razlika između trgovačkih barijera sa Albanijom i Srbijom. Jer sa Albanijom u svakom trenutku možeš da sedneš i tretiraš ih, da pronađeš rešenje. Srpska strana nije bila spremna da razgovara, čak ni da prihvati postojanje barijera“, rekao je Bislimi.\n„Albanija nema akcize za kosovske proizvođače, ona ima akcizu kao deo svojih poreskih politika“, dodao je Bislimi.\nDok je Miodrag Milićević, iz NVO-a Aktiv, izneo sumnju da će ukidanje carine 100% od strane Kurtijeve Vlade 1. aprila biti uzrok za vraćanje Srbije za pregovarački sto.\n„Ono što mi uopšteno pada u oči je da odluka o ukidanju carine ima rok, odnosno do 15. juna 2020. Dakle, ne govorimo o ukidanju carine već privremenoj meri koja će verovatno deblokirati određene procese, ali zaista imam mnogobrojne sumnje da će to uticati na učestalost dijaloga ili preciznije omogućiti nastavak dijaloga“, rekao je on.\nHitni paket za prevazilaženje krize sa Covid-19\nPreduzeća su osporila paneliste i povodom hitnog paketa Vlade za prevazilaženje krize sa pandemijom virusa korona. Vladin paket za pomoć različitim kategorijama pogođenim pandemijom je usvojen 30. marta i iznosi 170 miliona evra.\nTaj paket, između ostalog, predviđa isplatu plata radnicima malih i srednjih preduzeća koji su pogođena pandemijom i dodatne plate za radnike na terenu koji su direktno izloženi opasnosti da se zaraze u njihovom radu.\nMeđutim, s druge strane, privredne komore u zemlji procenjuju da iznos hitnog paketa Vlade u iznosu od 170 miliona evra nije dovoljan da preduzeća prevaziđu krizu.\nBerat Rukiqi, iz Privredne komore Kosova, i Arjan Zeka, iz Američke privredne komore, smatraju da bi ovaj paket trebao da bude 300 miliona evra.\n„Imali smo zahtev za 300 miliona evra, zahtevali ih smo za hitni paket, ovo su oštećena preduzeća. Mislim da predloženi iznos neće imati odgovarajući efekat čak ni na povraćaj sredstava “, rekao je Rukiqi.\nI Zeka iz Američke privredne komore deli isto mišljenje.\n„Predložili smo paket mera koji bi dostigao 5% bruto domaćeg proizvoda u iznosu od 300 miliona evra jer bi samo ovim bilo moguće da se proporcionalno pokrije šteta koja je prouzrokovana preduzećima i zaposlenima“, rekao je on.\nMeđutim, u mnogim pitanjima koja su stigla na kallxo.com je iznet problem građana koji rade u sivoj zoni jer mnoga preduzeća na Kosovu nisu prijavila zaposlene sa nižim veštinama.\nBislimi je rekao da je ovo dobra prilika koju bi preduzeća trebala da iskoriste i prijave sve radnike koji rade za njih.\nSa druge strane, romska aktivistkinja Sakibe Jashari je zatražila detalje kako će biti raspodeljeno 2 miliona evra za najsiromašnije zajednice, koje je privremena Vlada Kosova pre nekoliko dana izdvojila za borbu protiv pandemije.\nBislimi je rekao da se je na Vladi razgovaralo kako podeliti pomoć za zajednice:\n„Došao nam je predlog da možda najbolje kapacitete za sprovođenje u praksi (raspodele humanitarne pomoći) ima Crveni krst Kosova, ali isti nije prisutan na severu“, rekao je Bislimi.\n„Važno je da u ovom slučaju nijedan cent neće otići na strane konsultante ovde“, obećao je on.\nNa pitanja kada će biti isplaćene plate radnicima koji nisu plaćeni tokom marta i koji rizikuju da ne budu isplaćeni u aprilu, Bislimi je obećao da će osobe koje su najviše pogođene, koje su izgubile mesečnu platu zbog COVID19, istu primiti krajem aprila. „Oni koji nisu primili martovsku platu će je primiti pre kraja aprila“, dodao je Bislimi.\nSa druge strane, postoje proizvođači hrane koji su odlučili da ne nametnu nikakve troškove Vladi.\nBurim Piraj, vlasnik fabrike za preradu mesa „Meka“, rekao je da je odlučio da uopšte ne podnese zahtev Vladi za nadoknadu preduzeća tokom COVID-a i dodao da će i dalje zadržati najnižu platu na 350 evra u njegovoj kompaniji, kao što je bio odlučio nekoliko meseci pre pojave pandemije.\n„Ja taj novac neću uzeti (od Vlade) kako bih se solidarizovao sa Vladom Kosova. Treba se odreći logike samo uzimanja koristi od države, mi moramo da pomognemo našoj državi“, rekao je Piraj.\n„Ne mogu objasniti radniku da imam finansijskih problema i da mu isplatim platu od 170 evra, a sa druge strane da imam Porše ili Mercedes i idem na odmor u Dubai, to je problematično“, rekao je Piraj.\nPiraj je odlučio da poveća platu za 30 od ukupno 80 zaposlenih u njegovoj kompaniji kada je Albin Kurti 3. marta rekao na jednoj radionici Poslovne komore Kosova da ne može da postoji plata ispod 350 evra u privatnom sektoru jer je minimalna plata u javnom sektoru 500 evra i obećao je da „država treba da pomogne u ovom slučaju jer ne može da bude u redu… „.


Izrael i Palestinci produžili prekid vatre\nUništene kuće u centralnoj Gazi, 17. avgust 2014.\nNa mirovnim pregovorima u Kairu dve strane su se saglasile da produže primirje za 24 sata\nSaopštenje o tome objavljeno je nešto pre ponoći kada je trebalo da istekne prethodno petodnevno primirje. Medjutim, nema nagoveštaja da su pregovaračke strane blizu postizanja trajnog sporazuma o okončanju borbi izmedju izraelske vojske i pokreta Hamas koje traju više od mesec dana.\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu upozorio je da je izraelska armija spremna da odgovori silom ukoliko Hamas obonovi raketne napade posle isteka primirja.\nEgipatski posrednici vode indirektne pregovore sa dve strane pošto je Izrael odbio direktne razgovore zato što se u palestinskoj delegaciji nalaze i predstavnici Hamasa koji Tel Aviv smatra terorističkom organizacijom.\nRazlike u stavovima pregovaračkih strana su i dalje suštinske. Izrael zahteva da se Hamas razoruža i obustavi raketne napade, dok Palestinci traže okončanje osmogodišnje izraelske blokade osiromašene Gaze.


Biznis - Opcija - Part 120\nMITROVIĆ SA MIHAJLOVIĆEVOM: Gradnja pravca Požega - Kotroman na auto-putu Beograd - Sarajevo 2021.\nOdaberite neku od postpaid Pretplata Plus tarifa sa bonusima za neograničenu komunikaciju, spojite je sa jednim od Tesla telefona iz bogate m:tel ponude i učestvujte u nagradnoj igri „m:tel + Tesla = šansa za Polo“. Read more\nDRUGO POSKUPLJENJE BRAŠNA U 10 DANA Do kraja mjeseca i treći skok cijena\nCijena brašna ponovo je u RS porasla za dva feninga, a do kraja ovog mjeseca očekuje se da po kilogramu skoči za još četiri feninga, potvrdio je juče za "Nezavisne" Zoran Kos, predsjednik Udruženja mlinara RS. Read more\nTražite li novi telefon, m:tel vam iz svoje bogate ponude uređaja preporučuje dva odlična modela, Alcatel 3C i Nokia 6.1. Alcatel 3C je zanimljiv svima koji žele telefon se velikim ekranom jer je na HD ekranu veličine od čak 6 inča pravo uživanje pregledati slike, surfovati ili...\nSo se na ovim prostorima oduvijek proizvodila i Tuzla je grad soli u kojem eksploatacija ovog, za život neophodnog sastojka, prema istorijskim činjenicama datira unazad 2500 godina. Read more\nČEŠKA Broj slobodnih radnih mjesta povećao se na čak 313.000\nU Češkoj je nezaposlenost u avgustu stagnirala na rekordno niskoj stopi od 3,1 odsto ali se povećao broj slobodnih radnih mesta na čak 313.000, a preduzeća i javni sektor uzaludno traže da zaposle 230.499, saopštio je danas nove podatke Biro rada. Najviše slobodnih radnih mesta 63.000,...\nPROCES Akcionari na sudu traže od Folksvagena devet milijardi evra\nPred Višim zemaljskim sudom u Braunschweigu u ponedjeljak započinje proces protiv automobilskog koncerna Volkswagen u kojem dioničari traže odštetu zbog pada vrijednosti dionica. Dioničari Volkswagenu predbacuju da je predugo čekao s iznošenjem istine o skandalu s manipuliranjem...\nPredstavnici najveće domaće mljekare “Mlijekoprodukt” koja posluje u okviru regionalnog lidera Imleka, posjetili su osnovne škole “Sveti Sava” i “Vuk Stefanović Karadžić” u Kozarskoj Dubici i tom prilikom uručili opremu za učionice za prvačiće, kao i poklon pakete sa...\nStrana 120 od 201...117118119120121122123...


Izrael na Aljasci testirao raketni odbrambeni sistem "Arrow 3" - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Svijet > Izrael na Aljasci testirao raketni odbrambeni sistem “Arrow 3”\n29. Jula 2019. Istinito386Leave a Comment on Izrael na Aljasci testirao raketni odbrambeni sistem “Arrow 3”\nIzrael je saopštio da je uspješno testirao raketni odbrambeni sistem “Arrow 3” (Erou 3) (Strijela 3) na Aljasci, u saradnji sa američkom Agencijom za protivraketnu odbranu. To je prvi put da je „Arrow 3” presreo pravi projektil koji je simulirao balistički projektil.\n“Arrow 3” je predviđen za presretanje neprijateljskih raketa čak i van atmosfere.\nAmerički viceadmiral Džon Hil rekao je da je test još jedan temelj u razvoju sistema “Arrow”.\n“Riječ je o izuzetnom tehnološkom dostignuću za Izrael”, naveo je Hil i dodao da SAD pomažu Izraelu u nadogradnji odbrambenih mogućnosti. Na taj način, rekao je, biće bezbednije i američeke trupe raspoređene u tom regionu.\nRanije ove nedjelje, Iran je testirao projektil srednjeg dometa “Šahab 3” (Shahab-3) , naveli su američki zvaničnici. Ističe se da je projektil letio 1.000 kilometara.\nTagged aljaska istinito izrael raketni sistem


Microsoft testira novu funkciju | PC Press\nNova funkcija, nazvana Start-up boost, održava osnovne Edge procese u pozadini kako bi se brže pokrenuli.\nNova funkcija će browseru dati turbo pojačanje\nMicrosoft testira novu funkciju u operativnom sistemu Windows 10 koja je dizajnirana da poveća vreme pokretanja svog browsera Edge zasnovanog na Chromium-u. Nazvana „start-up boost “, funkcija pokreće osnovne Microsoft Edge procese u pozadini kada se Windows 10 pokreće. Ovo omogućava Edge-u da brže započne pokretanje sa taskbara, desktopa, ili putem hyperlinkova u drugim aplikacijama – na primer, Word dokumentima. Ovi procesi browsera se izvode u pozadini sa niskim prioritetom kada je Edge zatvoren, održavajući ga u stanju pripravnosti uz minimalan uticaj na memorijske resurse uređaja.\nStart-up boost biće opcionalno podešavanje u okviru najnovije verzije Microsoft Edge – Edge 88. Korisnici će moći sami da omoguće ili onemoguće funkciju; administratori takođe mogu uključiti ili isključiti Start-up boost na osnovu grupnih smernica. Prema Microsoft-u, ova funkcija će biti široko dostupna na uređajima koji rade pod operativnim sistemom Windows 10, iako je kompanija na svojoj stranici tehničke zajednice primetila da može ukloniti uređaje koji „ne vide očekivani pozitivni uticaj“ iz funkcije. Korisnici mogu da provere da li je Start-up boost dostupan u podešavanjima browsera Edge u okviru Edge>Settings>Sistem.\n„U procesu smo primene ove funkcije, pa će proći neko vreme pre nego što je vidite na svom kanalu “, rekao je Microsoft. Microsoft ubrizgava stalnu dozu funkcija u svoj novi i poboljšani pregledač Edge, jer pokušava da ospori dominaciju Google Chrome-a. Obe su izgrađene na istoj platformi otvorenog koda – Chromium. Kompanija je u junu lansirala novi monitor lozinke koji upozorava korisnike ako je bilo koji od njihovih podataka za prijavljivanje ugrožen zbog povrede podataka. Takođe je uveo vertikalne tabove, tracking prevention kontrole i funkciju „smart copy“, koja omogućava korisnicima da kopiraju i nalepe sadržaj jednostavnim prevlačenjem kursora preko područja koje žele da kopiraju.\n← Microsoft Teams uzvraća udarac: Borba za prevlast i nove funkcije\nRatovi zvezda i 3D štampani svemirski brodovi →


Iz budžeta se u prošloj godini trošilo više nego što je odobreno\nIz budžeta se u prošloj godini trošilo više nego što je odobreno\t PDF | Ispis |\t E-mail\nUtorak, 17 Maj 2016 12:53\nU ponedjeljak, 16. maja 2016. godine održana je 13. sjednica Odbora za ekonomsku i finansijsku politiku Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nNa sjednici je razmatran Izvještaj o izvršenju budžeta FBiH za 2015. godinu. Predstavnici projekta Jačanje institucija vlasti i procesa (SGIP) u BiH predstavili su članovima Odbora analizu izvršenja budžeta FBiH za 2015. godinu.\nUkupni prihodi utvrđeni Rebalansom budžeta iznosili su 2.348,4 miliona KM, što je za 14,3 miliona KM ili 0,6% više u odnosu na odobreni budžet za 2015. godinu. Ukupni rashodi utvrđeni Rebalansom iznose 2.348.45 miliona KM, što je za 14,2 miliona KM ili 1% više u odnosu na odobreni budžet za 2015. godinu.\nNajveći procenat prihoda u 2015. godini su prihodi od poreza, finansiranje, te neporezni prihodi. S druge strane, najveći rashod su tekući transferi, otplate dugova i kamate, plaće, naknade i doprinosi, izdaci za materijal i usluge, izdaci za finansijsku imovinu i kapitalni izdaci, s manje od 1% učešća u izvršenju.\nNajviše učešća u ukupnom dugu FBiH imaju institucije na nivou FBiH, javna preduzeća, kantoni, te općine i gradovi.\nIstaknuto je da je potrebno blagovremeno dostavljati budžetske dokumente Parlamentu FBiH u skladu sa Zakonom, te uvesti programsko budžetiranje tj. spojiti proces programiranja rada Vlade FBiH s budžetskim procesom.


LSV: ~Vojvođanska policija~ bi poboljšala bezbednost i u opštini Bečej\nKategorija: politika-Bečej\tDatum objavljivanja\tAutor : WEBINFO\nPrenosimo Saopštenje Opštinskog odbora Lige socijaldemokrata Vojvodine Bečej.\nNemili događaji, uključujući poslednji, kada su vandali uništili klupe u centru na gradskom trgu i rasvetu u Goranskom parku, još jedan su argument u prilog formiranja "vojvođanske policije", smatra Liga socijaldemokrata Vojvodine.\nU današnjem saopštenju Liga navodi da je cilj te inicijative - podizanje bezbednosti na najviši nivo, kakav je bio, kažu, pre dve decenije.\nOcenivši da povećanje broja policijskih službenika nije dovoljna mera za bezbednost i efikasniji rad policije, LSV se zalaže za formiranje policijskog sekretarijata za Vojvodinu u sklopu postojeće organizacione strukture Ministarstva unutrašnjih poslova, odnosno reosnivanje nekadašnje vojvođanske policije.\nDecentralizovan rad Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i postojanje Policijskog sekretarijata za Vojvodinu sa sedištem u Novom Sadu "nezaobilazan je faktor u borbi protiv svakog oblika kriminala i nasilja. Time bi se osigurala i brža reakcija, koja se ne može dobiti centralizovanom organizacijom Ministarstva unutrašnjih poslova iz Beograda, kakvo je trenutno stanje. – navode Ligaši\nTa stranka predlaže drugačiju organizaciju rada policije, odnosno vraćanje "sektorskih policajaca", koje su opština Bečej i drugi gradovi imali dok je Vojvodina imala svoju policiju. Zato LSV uporno insistira da se Vojvodini vrati nadležnost nad radom policije", navode u saopštenju .\nSmatramo da se na ovaj način može smanjiti stepen kriminaliteta, ali i lakše doći do odgovornih za vršenje nasilja. Mi u Bečeju želimo da u našoj opštini na čelu policije bude neko ko je iz našeg grada, ko poznaje naše lokalne prilike, pa i ljude – zaključuju Ligaši


Tag / Gardista / Vesti online\nTelo gardiste pronađeno u zgradi premijera\nU zgradi u kojoj se nalazi kancelarija francuskog premijera, pronađeno je telo pripadnika Republikanske garde, sa oružjem pored, saopšteno je iz kancelarije francuskog premijera Eduara Filipa.\nGardista umalo ubio kraljicu Elizabetu, pomislio da je provalnik\nUbijeni gardisti na tunisko-alžirskoj granici\nEkstremisti su u Tunisu ubili četiri pripadnika Nacionalne garde u planinskom regionu Kaserin, nedaleko od granice s Alžirom, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nTraže saslušanje Krge i Vukčevića\nMinistar pravde Nikola Selaković obećao je roditeljima gardista Dragana Jakovljevića i Dražena Milovanovića, stradalih pre deset godina kod objekta Karaš topčiderske kasarne, da će učiniti...\nOve nedelje, tačno 13 meseci pošto je Ratko Mladić, ratni lider VRS, uhapšen i izručen Haškom tribunalu, pred sudom se pojavio prvi svedok, Elvedin Pašić. Takođe, ponovo je otvoren slučaj...\nGardisti ubijeni zbog Mladića?\nZavršena je istraga o ubistvu gardista Vojske Srbije i Crne Gore koji su pre osam godina ubijeni na Topčideru, piše "Blic".


KAKO PAPA KAŽE - Žozep Borel o Kosovu: "EU ne može da bude veći katolik od pape!" | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tKAKO PAPA KAŽE – Žozep Borel o Kosovu: „EU ne može da bude veći katolik od pape!“\n– Ukoliko se dogovore o nečemu, EU treba da prostudira taj sporazum u svakom slučaju, jer svaki sporazum između Srbije i Kosova ima uticaj na region.\nAli, u principu, to bi trebalo da bude slobodan i fer dijalog između dve strane – rekao je Borel u intervjuu koji je objavila prištinska Koha.\nPostoji i druga opcija, da se izvrši ozbiljna korekcija administrativne linije Srbiji i KiM.\nPo toj ideji Srbija ne bi morala da prizna Kosovo, ali ne bi sprečila ulazak Prištine u Ujedinjene nacije, a u tom slučaju se ne očekuje da će Rusija ili Kina staviti veto.


Cilj da privreda usmjeri novac u povećanje plata – ASinfo Portal\nCilj da privreda usmjeri novac u povećanje plata\n14.12.2021. / 16:28\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade Republike Srpke Radovan Višković izjavio je danas da je Program ekonomskih mjera za 2022-2024. godina sadrži 24 mjere koje imaju za cilj fiskalnu stabilnost Republike Srpske.\nFoto: Vlada Srpske (Twitter)\nPodsjećam da smo imali pad BDP prošle godine zbog posljedica pandemije, a ove godine bilježimo rast koji je procijenjen na 5,5 odsto, a naredne godine rast od šest odsto, rekao je Višković na posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske.\nVišković je naveo da je javni dug Republike Srpske zaključno sa krajem septembra 5,08 milijardi KM ili 42,7 odsto BDP, a ukupan dug 6,1 milijardi KM ili 51,5 milijardi KM.\n“Posebna pažnja je data zahtjevima Privredne komore Republike Srpske, Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske i socijalnih partnera. Opredijelili smo se za rasterećenje oporezivanje rada i smanjenja parafiskalnih nameta. Cilj je da privredi ostane novac koji će usmjeriti u povećanje plata”, precizirao je Višković.\nOn je podsjetio da je plan smanjenje poreza na dohodak sa deset na osam odsto, smanjenje stope doprinosa sa 32,8 na 31 odsto, te prelazak obračuna plata sa neto na bruto.\nPrivredi treba da ostane na raspolaganju oko 80 miliona KM. Srpskainfo\nTagovi: budzet rsvišković radovan


Treninzi u dvorani i teretani - www.mrkonjic-grad.com\nTreninzi u dvorani i teretani\nStadion “Luke” prekriven je sa osamdesetak centimetara snijega, pa su se fudbaleri Slobode preselili u “Arenu Komercijalne banke” i teretanu gdje jednom dnevno treniraju.\nPovremeno treniraju i u balonu kod trenera golmana Srđana Karanovića u Banjaluci, koji je izašao u susret klubu da pomogne, jer snijeg ne dozvoljava treninge na travnatoj podlozi.\nSportski direktor Gojko Đurić ističe da se pripreme odvijaju predviđenom dinamikom i pored problema zbog snijega i nemogućnosti rada na stadionu.\n- Sve ekipe imaju sličan problem, a mi se snalazimo na razne načine da što bolje realizujemo plan priprema. Igrački kadar je neznatno izmijenjen u odnosu na jesenji dio šampionata, a nova imena su Aleksandar Petrović, koji je došao iz Laktaša, i Stefan Dujaković, iz banjalučkog Borca, koji će igrati za naš klub na dvojnu registraciju. Tu su i mladi perspektivni fudbaleri Ivan Ivanović iz fočanske Sutjeske i Tomislav Rakita iz Šipova, koji je prošao fudbalsku školu beogradskog Partizana. Oni su zadovoljili ukuse stručnog štaba i na njihove usluge ozbiljno računamo - naglasio je Đurić i dodao da se u ekipu poslije dvogodišnje pauze zbog povrede vratio iskusni napadač Dalibor Vidović i mladi perspektivni fudbaler Aleksa Aleksić.\nŠef stručnog štaba Zoran Dragišić ističe da je Sloboda odigrala dva kontrolna meča, pošto je meč sa Naprijedom odgođen zbog sniježnih padavina.\n- Utakmicu sa Banjalučanima trebalo je da odigramo u prošlu srijedu na stadionu sa vještačkom podlogom u Krupi na Vrbasu. Međutim, utakmica je odgođena, pa smo planirali da u srijedu u Krupi na Vrbasu odigramo kontrolni meč sa drugoligašem Ljubićem - rekao je Dragišić.\nSloboda ima dva odlična mlada golmana Radovana Ilića i Marka Reljića, a šef stručnog štaba Zoran Dragišić predložio je upravi kluba da se za rad sa golmanima angažuje trener Srđan Karanović, nekadašnji golman banjalučkog Borca.\n- Karanović je bio odličan golman, a sada je priznat trener golmana. Vjerujemo da će svoje bogato iskustvo prenijeti i na naša mlade golmane, od kojih očekujemo da u nastavku prvenstva budu oslonac ekipe u odbrani - rekao je sportski direktor Gojko Đurić.\nSlobodan Dakić ("Glas Srpske, www.glassrpske.com)


Za glavne puteve u pet banjalučkih naselja pet miliona KM\nFoto: Gradska uprava Banjaluka | Za glavne puteve u pet banjalučkih naselja pet miliona KM\nNikolina Aleksić 09.09.2021 12:44\nBANJALUKA - Blizu pet miliona KM predviđeno je za rekonstrukciju i modernizaciju dotrajalih glavnih saobraćajnica u pet prigradskih naselja u Banjaluci, što će u velikoj mjeri popraviti uslove života mještanima, naveli su iz Gradske uprave Banjaluka.\n"Tako će se, po prvi put, raditi rekonstrukcija glavnog puta kroz Debeljake odnosno Ulice Tešana Podrugovića za koju su već urađeni urbanističko-tehnički uslovi i u toku je izrada projektno-tehničke dokumentacije", pojasnili su iz Gradske uprave.\nDodaju da će prvi put biti rekonstruisana i I Kuljanska ulica u Kuljanima, jednom od najbrže rastućih naselja u Banjaluci, gdje je ovog ljeta asfaltirano i više krakova sporednih ulica.\n"Velika ulaganja predviđena su i za nastavak modernizacije Ulice kralja Aleksandra I Karađorđevića u Motikama", navode iz Gradske uprave.\nPrema njihovim riječima, u Šargovcu i Priječanima planiran je nastavak radova na centralnim saobraćajnicama, što je od izuzetnog značaja za mještane.\nPojašnjavaju da svim tim saobraćajnicama saobraćaju autobusi javnog prevoza, otežano je mimoilaženje vozila i veliki problem je nedostatak trotoara za kretanje pješaka čime je njihova bezbjednost, a posebno djece, direktno ugrožena.\nDodaju da rekonstrukcija saobraćajnica podrazumijeva i izgradnju nedostajuće komunalne infrastrukture, odnosno fekalne i oborinske kanalizacije, kao i vodovoda, gdje nedostaje.\n"Sredstva za ovih pet važnih putnih dionica planirana su rebalansom gradskog budžeta, čiji je Nacrt predložen za dnevni red sjednice Skupštine grada Banjaluka zakazane za 21. septembar", naveli su iz Gradske uprave.\nBanjaluka Putevi Sanacija Rekonstrukcija\nU toku konkurs za izbor direktora Turističke organizacije grada Banjaluka\nPoziv za izradu idejnog rješenja centralnog spomen-obilježja\nU banjalučkom Domu zdravlja brzo antigensko testiranje po ustaljenom načinu rada\nUdruženje "Roda" organizuje radionice o reproduktivnom zdravlju žena\nU martu novi radovi, vodovod za tri mjesne zajednice\nNastavak izgradnje glavne saobraćajnice kroz Priječane\nU "Građanskoj patroli" više od 8.880 Banjalučana


eu.me - Poglavlje 16 - Radna grupa\nPoglavlje 16 - Radna grupa\nRadna grupa je formirana u martu 2013. Pregovarač za ovo poglavlje je mr Nemanja Katnić, državni sekretar u Ministarstvu finansija, a šefica Radne grupe je Biljana Peranović, v.d. generalna direktorice Direktorata za poreski i carinski sistem. Kontakt osoba za radnu grupu je Isidora Perović iz Kancelarije za evropske integracije.\nRadnu grupu čini 27 članova (20 iz državnih institucija i 7 iz civilnog sektora).\nDalji napredak Crne Gore u oblastima trgovine, carine, industrije i poreza put je prema ekonomskom jačanju i punopravnom članstvu u Evropskoj uniji, poručeno je na sastanku Pododbora za trgovinu, industriju, carine i poreze. Na 13. sastanku ovog Pododbora između Crne Gore i Evropske unije, koji je održan online, a koji pokriva poglavlja 1, 16, 20, 29 i 30, predstavnici crnogorskih nadležnih institucija su predstavili ključna dostignuća u navedenim pregovaračkim poglavljima. Pododbor predstavlja zvanični sastanak između EU i Crne Gore, koji se ...\nSvaka država članica EU odgovorna je za upravljanje vlastitom poreskom politikom, koja je temeljnoobilježje nacionalnog suvereniteta.\nUlaskom u EU Crna Gora uglavnom neće morati da mijenja poreske stope ali hoće akcizu na cigarete. Moraće da uvede akcizu na prirodni plin, ugalj, koks, zemni gas i električnu energiju kazao je u intervjuu Pobjedi Novo Radović, rukovodilac Poglavlja 16 -oporezivanje. "Poreske stope koje se primjenjuju u Crnoj Gori su uglavnom usklađene sa propisima EU i uglavnom će se mijenjati stope kod akciza na cigarete, kao i kod određenih proizvoda koji će biti obuhvaćeni obavezom za plaćanje akcize", kaže Radović. ...\nOtvorena poglavlja 16 i 30: Pregovarački proces se nastavlja planiranom dinamikom\nVideo: Izjava glavnog pregovarača, ambasadora Aleksandra Andrije Pejovića Crna Gora je, na Međuvladinoj konferenciji koja je danas održana u Briselu, otvorila pregovore u dva poglavlja:16- Porezi i 30- Vanjski odnosi. Crnogorsku delegaciju na Međuvladinoj konferenciji je predvodio glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović, a u delegaciji su bili i šefovi radnih grupa za 16. i 30. poglavlje Novo Radović i Goran Šćepanović, kao i sekretar Pregovaračke grupe Miodrag Radović. Ambasador Pejović je, u svom izlaganju, ist...\nPoglavlje 16 - Press\n16 - Dokumenti\n16 - Kontakti\n16 - Prezentacije s bilateralnog skrininga\nNajčešće preuzeto - 16\nIzvještaj sa skrininga - 16. Porezi (2181)\n16. POREZI (1478)\nOdluka o obrazovanju radne grupe - poglavlje 16 (1335)\nIzmjena Odluke o obrazovanju radne grupe - poglavlje 16 (949)\nOdluka o obrazovanju Radne grupe za pregovaračko poglavlje 16 - Porezi (382)


Izvor: B92, 17.Avg.2020, 17:34\nBanjaluka -- Vrednost imovine Bobar banke u centru Banjaluke ubrzano pada jer nema kupaca za poslovne prostore vredne više od milion maraka, piše sajt Kapital.\nNaime, prodaja dva poslovna prostora u Srpskoj ulici u Banjaluci ukupne površine 361 metar kvadratni, kao i prava iz ugovora o kupoprodaji poslovnog prostora od 77 kvadrata, počela je pre više od godinu dana.\nPrvi oglas za prodaju raspisan je u junu 2019. godine kada su prostori Bobar banke u najvećem gradu >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Srpske procenjeni na 1,12 miliona KM. Zainteresovanih nije bilo.\nUsledile su još dve licitacije, u septembru prošle, pa u januaru ove godine, a imale su isti ishod, odnosno nije pristigao nijedan kupac.\nPoslednja licitacija, koja je takođe propala, održana je prie nekoliko dana, a cena nekretnina pala je na 940.000 KM.\nNova licitacija zakazana je za 3. septembar, a kao početna cena i cena ispod koje se nekretnine ne mogu prodati određen je iznos od 910.000 KM. Definisano je i da se prodaja vrši u kompletu.\nBobar banka u stečaju je od 30. decembra 2016. godine, a nedugo zatim objavljeno je da od pravnih lica Bobar banka potražuje kredite sa dospelom glavnicom i kamatama u ukupnom iznosu od 244,9 miliona KM, a od fizičkih lica 24,2 miliona KM.\nCapital.ba: Kupci u Banjaluci prošli jeftinije 411 KM po kvadratu\nCapital.ba: Pada vrijednost milionske imovine Bobar banke


31-07-2019 18:56 Svet Planeta\nTrampova administracija saopštilala je u sredu da će uspostaviti sistem koji će Amerikancima omogućiti da legalno uvoze lekove po nižim cenama na recept iz Kanade, i tako oslabiti dugogodišnju zabranu koja je stajala kao glavni prioritet politički mocne farmaceutske industrije.\nMinistar za zdravstvo i ljudske usluge Aleks Azar oglasio se u sredu ujutro. Prethodne uprave stale su na stranu industrije pri uvozu, navodno zbog zabrinutosti da bi pacijente zaštitili od rizika od falsifikovanih ili nestandardnih lekova.\nAzar, bivši izvršni direktor lekarske industrije, rekao je da će američki pacijenti moći da uvoze lekove sigurno i efikasno, uz nadzor Uprave za hranu i lekove. Predlog administracije omogućio bi zemljama, trgovcima na veliko i farmaceutima da dobiju odobrenje FDA za uvoz određenih lekova koji su takođe dostupni u Americi.\nVećina pacijenata uzima povoljne generičke lekove za kontrolisanje uslova, poput visokog krvnog pritiska ili povišenog šećera u krvi. Međutim, ankete pokazuju zabrinutost za cene važne lekove za neizlečive bolesti poput raka i infekcije hepatitisom C, čiji troškovi mogu dostici 100.000 ili više dolara. I dugi dostupni lekovi poput insulina takođe su poskupela pa su primorala pacijente koji imaju dijabetes da sami određuju doze.\n- Predugo američki pacijenti plaćaju preterano visoke cene za lekove na recept koji su u drugim državama po mnogo nižim cenama - rekao je Azar u izjavi koja je hvalila predsednika Donalda Trumpa kao inicijatora ove ideje.\nPotez administracije dolazi jer se industrija suočava sa krizom potrošačkih žalbi na cene, kao i zakonodavstvom obe strane u Kongresu da nadoknadi troškove.\nTramp podržava zakon Senata za ograničavanje troškova lekova za korisnike Mediker-a i zahteva od proizvođača lekova da plaćaju rabat u programu ako poskupljenja premaše inflaciju. Demokrate u Domu vrše glasanje o nacrtu zakona koji omogućava Mediker-u da direktno pregovara o cenama u ime miliona starijeg stanovništva upisanog u njegov program za lekove na recept. Zasebno, Trampova administracija sprovodi propis koji će vezati Mediker za, ono što placa sa lekarskim ordinacijama, niže međunarodne cene.\nIdeja o uvozu dobila je pohvale ključnog zakonodavca, senatora Čaka Graslija, predsedavajućeg u odboru koji nadgleda Mediker. Grasli je na tviteru napisao da će uvoz sniziti troškove lekova na recept, a sve lekove iz inostranstva FDA mora proveriti i označiti kao sigurne. On i demokratska predsednička kandidatkinja senatorka Ami Klobučar iz Minesote imaju nacrt zakona koji olakšava uvoz.\nPosmatrajući njegovu kampanju za ponovni re-izbor, Tramp je snižavanje cena lekova na recept odredio kao jedan od svojih glavnih ciljeva. Kao kandidat, pozvao je Amerikance da dozvole uvoz lekova koji se izdaju na recept, a nedavno je podržao zakon na Floridi koji omogućava stanovnicima države da dobiju pristup lekovima iz Kanade.\nCene lekova su niže u drugim ekonomski naprednim zemljama jer vlade preuzimaju vodeću ulogu u određivanju cena. U Sjedinjenim Državama, Mediker-u nije dozvoljeno da pregovara sa kompanijama koje se bave lekovima.\nNeki stručnjaci su skeptični oko dozvole za uvoz lekova iz Kanade, delimično zbog zabrinutosti da li će kanadski dobavljači imati kapacitet da ispune zahteve mnogo većeg američkog tržišta.\nAli grupe potrošača snažno su podržale tu ideju, tvrdeći da ce ona izvršiti pritisak na američke proizvođače lekova da smanje njihove cene. Oni takođe ističu da je farmaceutska industrija globalni posao i mnogi sastojci lekova koji se prodaju u SAD se proizvode u inostranstvu.\nAARP se snažno založio za Floridski plan, rekavši da je moguće bezbedno uvesti, jednako efikasne lekove po nižim cenama, a to će regulisati cene konkurencije iz sveta.\nLobi industrije lekova, "Farmaceutska istraživanja" i "Proizvođači Amerike", uspešno su blokirali prethodne napore u Vašingtonu da se dozvoli uvoz. Oni tvrde da bi pacijenti bili u riziku da dobiju loše ili falsifikovane lekove.\nDa li je nemačka vojska dorasla sukobu u Iranu? Više o tome OVDE.


Putem zlatiborskih zora – SIMPLAST\nPutem zlatiborskih zora je specijalna aktivnost za sve one koji obožavaju treking i boravak u prirodi. Pažljivo smo odabrali stazu koja nije previše zahtevna, a pritom pruža neverovatan pogled na predivne pejzaže zlatiborskog kraja. Tokom šetnje preći ćemo dvocifren broj kilometara, osvojiti jedan od najviših vrhova ovog kraja (uz nekoliko nižih) i uživati u veličanstvenom pogledu sa njih.\nOsim same šetnje, svi učesnici će imati priliku da se oprobaju u potrazi za skrivenim blagom drevnih biologa. Naime, svi zainteresovani učesnici će dobiti mape pomoću kojih mogu pronaći tačno mesto na kojem se blago nalazi a sve što pronađu mogu zadržati za sebe.\nPored potrage za blagom, učesnici će imati priliku da se oprobaju i kao fotografi. Tačnije tokom trajanja šetnje biće u mogućnosti da fotografišu prirodu ovog kraja i fotografije postave na instagram uz odgovarajući naziv a stručni žiri će nagraditi najlepšu fotografiju.\nOstaje samo da jednog dana tokom Kongresa ustanete ranije pa da zajedno krenemo “Putem zlatiborskih zora”.


Vučić: Vakcinisaću celu naciju – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ex-Yu/Vučić: Vakcinisaću celu naciju\nBEOGRAD – Predsjednik Srbije za današnji Fajnenšel tajms kaže da bi potencijalno ograničavanje izvoza vakcina iz Evropske unije moglo ugroziti proces vakcinacije u Srbiji.\n„Kako mogu to da urade? Mislim da to neće učiniti, jer to bi bilo neverovatno. Svi bi u Srbiji bili besni“, rekao je predsjednik Aleksandar Vučić za londonski list.\nFT navodi da je Brisel predložio „diskrecione blokade izvoza vakcine“ u treće zemlje s višom stopom imunizacije od EU ili one koje nude vakcine proizvedene u EU „vakcinaškim turistima“ ili uvoze vakcine iz bloka, ali ih ne šalju zauzvrat.\n„Vakcine dajemo besplatno svima… Treba da budemo od pomoći i da podržime sve ostale, jer čak i ako smo dobri s procesom vakcinacije, ne znači da ćemo biti dobro i sigurno ako ljudi u regionu nisu“, rekao je.\nSrbija planira da podigne dvije nove fabrike vakcina čime postaje „potpuno nezavisna od uvoza“, rekao je Vučić.\nFT piše da „Beograd njeguje bliske veze s Pekingom“ i podsjeća da „kneske firme grade željezničku prugu od Beograda do Budimpešte i realizuju druge infrastrukturne i bezbjednosne projekte“, što je prošle godine navelo američki Centar za strateške i međunarodne studije da kaže da Srbija postaje kineska „država klijent“.\n„Nisam bio slep, kao što bi neki ljudi mogli da kažu“, rekao je i dodao da se krajem prošlog ljeta lično obratio kineskom predsjedniku Si Đinpingu kako bi istražio mogućnost kupovine vakcine.\nFT prenosi izajvu opozicionog političara i bivšeg šefa diplomatije Vuka Jeremića, koji je za taj list rekao da je „sa Sinofarmom i Sputnjikom, predsjednik je igrao rulet i pobijedio“.\naleksandar vucic korona virus srbija vakcinacija


Na prodaju stan u blizini mora Herceg Novi Meljine - Nekretnine Crna Gora\nID:517, Na prodaju stan u blizini mora Herceg Novi Meljine\nRef #: ID:517\nTags:\tstan meljine Crna Gora\nBroj pregleda:\t1064\nVeličina: 61 m2\nNa prodaju stan 55 m2 unutrašnjeg prostora, plus 6 m2 terase, Herceg Novi, Meljine. Lijepa lokaciji u neposrednoj blizini mora, donjeg puta u Meljinama. Stan je renoviran sa mogućnošću proširenja, nadogradnje dodatnih 20 m2 u potkrovlju objekta. Raspored prostorija: hodnik, kupatilo, dve spavaće sobe, dnevna soba, kuhinja sa trpezarijom, terasa. Stanu pripadaju dva parking mesta u dvorištu ispred objekta. Veoma atraktivna lokacija za život.\nZeleo bih da saznam više detalja u vezi nekretnine ID:517, Na prodaju stan u blizini mora Herceg Novi Meljine\n063, Na prodaju urbanizovano zemljište Herceg Novi Meljine\nProdaja\t120 €/Per square Feet\nID: 101, Na prodaja plac Herceg Novi Meljine\nID:689, Novogradnja trosoban stan Herceg Novi Meljine\nProdaja\t370.000 €\nID:688, Novogradnja jednosoban stan Herceg Novi Meljine


U Ministarstvu građevine, saobraćaja i infrastrukture objašnjavaju da novi propisi omogućavaju vlasniku stana da ovlasti člana porodice ili zakupca da umesto njega učestvuej u radu skupštine stambene zajednice, čime se dobija mogućnost da i te osobe budu birane za upravnika stambene jedinice.\n- Jedino je potrebno da vlasnik stana obavesti skupštinu stambene jedinice o saglasnosti za člana njegovog porodičnog domaćinstva ili podstanara - kažu u Ministarstvu za "Novosti".\nPo starim propisima nije bilo moguće da supružnik vlasnika ili vlasnice stana obavlja funkciju predsednika Skupštine stanara.\nSve skupštine stanara moraće da se usklade sa novim zakonom o stanovanju i održavanju zgrada. Opštine i gradovi dobili su rok da do kraja ove godine formiraju registre stambenih zajednica, a od trenutka kada ih uspostave, skupštine stanara će imati rok od šest meseci da se "preregistruju".\nSAZNAJEMO Posle pisanja "Blica" vlada povlači skandalozan član 153 novog zakona o stanovanju\nTo ustvari znači da će oni koji imaju kućni savet morati da sazovu sastanak i ponovo izglasaju upravnike koji će stambenu zajednicu prijaviti opštini. Takođe, predviđeno je i da stanari plate taksu za registraciju i naknadu za usluge evidencije, ali se još ne zna u kom iznosu.\nŽIVE U SPALJENOJ ZGRADI Stanari samačkih blokova u Kosovskoj Mitrovici ni tri godine posle požara NEMAJU KUD


Sedam satova, aviona i automobila - Satovi i nakit\nNovostiSedam satova, aviona i automobila\nSedam satova, aviona i automobila\nKuće Breitling i Bentley otkrili su Bentley Continental GT Speed Breitling Jet Team seriju automobila i satova na avio-manifestaciji održanoj u Sijetlu. Sedam automobila uručeno je vlasnicima ispred formacije od sedam aviona, a svaki vlasnik ujedno je dobio i Breitling Chronomat 44 Jet Team limitirani sat.\nContinental GT Speed je najbrži automobil do sada napravljen u Bentleyu. Pokreće ga 6.0 W12 motor sa 626 konjskih snaga, maksimalne brzine od preko 330 km/h. Chronomat 44 Breitling Jet Team sat biće proizveden u 500 primeraka. Odlikuje ga crno kućište sa žutim detaljima.


Rusija izgradila 80 odsto “Turskog toka” – Biznis.ba\nNaslovnaSvijetRusija izgradila 80 odsto “Turskog toka”\nRusija izgradila 80 odsto “Turskog toka”\nobjavljeno 30. avg 2018. u 16:29\n“Gasprom“ je već izgradio 80 odsto od ukupne dužine gasovoda “Turski tok“ duž oba kraka, izjavio je izvršni direktor ovog ruskog holdinga Aleksej Miler.\n“Izgradnja gasovoda ’Turski tok‘ je u toku, a 1.500 km cijevi ili oko 80 odsto od ukupne dužine gasovoda je položeno za oba kraka“, rekao je Miler, govoreći na sastanku posvećenom danu radnika naftne i gasne industrije.\nPrvi krak je predviđen za isporučivanje gasa turskim potrošačima, a počeće da radi tokom ove godine. Drugi krak je namijenjen za snabdijevanje zemalja južne i jugoistočne Evrope, a njegovo puštanje u rad planirano je za 2019. godinu. “Gasprom“ razmatra varijante produžetka “Turskog toka“ preko Bugarske i Srbije, ili preko Grčke i Italije.


Crnadak na sastanku ‘Višegrad 4 plus Balkan 4 plus’ – dijalogin.tv\nCrnadak na sastanku ‘Višegrad 4 plus Balkan 4 plus’\nNa skup u Grčkoj Bosna i Hercegovina je bila pozvana kao potencijalni kandidat za članstvo u Evropsku uniju (EU).\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak sudjelovao je na sastanku „Višegrad 4 plus Balkan 4 plus” (V4+B4+) održanom u Cape Sounio, kod Atine, u Grčkoj, saopšteno je iz Ministarstva vanjskih poslova BiH.\nVišegradsku grupu (V4) čine četiri srednjoevropske zemlje članice Evropske unije – Mađarska, Slovačka, Češka i Poljska, dok format B4 plus predstavljaju članice EU s Balkana – Grčka, Hrvatska, Rumunija i Bugarska. Na skup u Grčkoj Bosna i Hercegovina je bila pozvana kao potencijalni kandidat za članstvo u Evropsku uniju (EU).\nNa sastanku je, među ostalim, razgovarano o proširenju Evropske unije na zapadni Balkan, jačanju energetske saradnje, kao i koordinaciji između zemalja članica EU.\nCrnadak je u obraćanju istaknuo kako je ovo vrlo važna godina za proces evropskih integracija Bosne i Hercegovine. Govoreći o procesu evropskih integracija, Crnadak je naglasio da su Berlinski proces i inicijativa zapadni Balkan 6 (WB6) donijeli pozitivan zamah za regionalnu saradnju, posebno kroz projekte za koje se očekuje da će imati značajan ekonomski i društveni efekt.\nProširenje EU na prostor zapadnog Balkana je najvažniji proces za budućnost regije jer omogućuje dugotrajnu stabilnost i otvara prostor za brži ekonomski razvoj. Ipak, za Bosnu i Hercegovinu su najveći izazovi u našim unutrašnjim odnosima jer se moramo izboriti za jače institucije u borbi protiv korupcije, za poštenije društvo, za više investicija i kvalitetniji svakodnevni život naših građana. Tek tada će evropska budućnost i uspjeh evrointegracijskog procesa imati stvaran značaj za naše građane i narode – istakao je Crnadak.\nHapšenja i pronađena droga u racijama u dva noćna kluba u Banjaluci


Pranger: U pogledu Balkana dosta zajedničkog u stavovima Obame i Mekejna\nBivši zamenik američkog sekretara za odbranu i stručnjak za Balkan, Robert Prenger, u razgovoru sa kolegom Brankom Mikašinovićem, osvrnuo se na republikansku konvenciju i izbor guvernera Sare Pejlin za potpredsednika.\nPranger: Prva stvar sa kojom Republikanci moraja da se uhvate u koštac je da ponovo steknu punu podršku konzervativaca, baze republikanskog biračkog tela, što se pokazalo veoma uspešnom strategijom predsednika Džordža Buša na prošlim predsedničkim izborima. Izbor guvernerke Aljaske, Sare Pejlin, za potpredsedničkog kandidata u potpunosti se uklapa u tu koncepciju. Ona je pre svega čvrst konzervativni političar, a kao žena mogla bi da dobije i podršku nekih od pristalica Hilari Klinton, koje se protive Baraku Obami. Mnoge žene birači mogle bi da podrže kandidaturu Pejlinove kao proboj žena u sam vrh američkog političkog života.\nGlas Amerike: Da li bi izbor guvernerke Pejlin za republikanskog potpredsedničkog kandidata mogao da ima uticaj na američku spoljnu politiku?\nPranger: Ona nema nikakvog iskustva u spoljnoj politici. Na osnovu mog ličnog iskustva u Niksonovoj adminsitraciji, mogu da kažem da postoji ogromna razlika u pristupu spoljnoj politici unutar administracije, i van nje, odnosno kako se ona predstavlja u medijima, u akademskim krugovima ili u javnim spoljnopolitičkim debatama. Kada udjete u Bele kuću vi shvatite da je to jedinstvena i složena struktura gde se dosta toga može naučiti na licu mesta i da svaka administracija deluje na osnovu svojih načela, ideologije, itd. Ako uzmete, recimo, Kosovo, kao spoljnopolitičko pitanje, presednik Buš je priznao nezavisnost Kosova i toj odluci je predan. Sada može da se postavi pitanje u kojoj meri i da li će nova administracija ostati dosledna tom stavu ili ne, pod nekim spoljnim pritiscima, recimo Rusije, za šta za sada nema indikacija. Činjenica da guvernerka Pejlin nema iskustva u spoljnoj politici mogla bi čak da joj ide u prilog, jer nema definitivno formirane stavove i najverovatnije bi se, bar na početku, pridržavala veoma složenih uputstava i smernica i time doprinela potrebnoj spoljnoplitičkoj koheziji administracije.\nGlas Amerike: Kakav kurs akcije predvidjate od strane eventualne Mekejnove administracije u spoljnoj politici, posebno u pogledu Rusije i Gruzije, kao i Balkana i Srbije?\nPranger: Sami predsednički kandidati, Džen Makejn i Barak Obama, imaju skoro identična gledišta o pitanju Gruzije. Oni podržavaju Bušov stav, koji se ogleda u opreznom otporu Rusima, ali i istrajnom stavu da se ruske snage povuku iz Gruzije. U slučaju Mekejna imamo još jedan indikativan signal, a to je da je njegov glavni spoljnopolitički savetnik, Rendi Šumermen, zastupao u Vašingtonu interese Gruzije kao privatni lobista. U pogledu Balkana imate takodje dosta zajedničkog u stavovima dvojice kandidata, Obame i Mekejna. Što se tiče Kosova, moje lično mišljenje je da nova administracija najverovatnije neće odstupiti od dalje podrške nezavisnosti Prištine, kao prvo, a kao drugo, taj region je sada od periferene važnosti i nije u centru američke spoljne politike u svetlu dogadjaja u Avganistanu, Iraku, Iranu i drugde. U svakom slučaju u pogledu Balkana, Srbije i Kosova, verujem da će SAD u budućnosti u većoj meri slediti stavove Evropske unije.


Srednjoškolcima besplatan prevoz do škole\nUzimajući u obzir da smo u prethodnom periodu na ime finansiranja troškova prevoza đaka i studenata imali velika zatečena dugovanja ali i sveukupna dugovanja budžeta opštine Kikinda, naša podrška roditeljima je bila uslovljena teškom finansijskom situacijom koju smo zatekli. U prethodnoj godini uspostavili smo adekvatnu kontrolu dospelih računa, racionalno i savesno raspoređivali sredstva, ispoštovali sva dugovanja na ime prevoza i to iz dve protekle godine, te uštedeli značajna sredstva. Zahvaljujući takvom odnosu prema utrošku sredstava, stekli su se svi potrebni uslovi da srednjoškolcima obezbedimo potpuno besplatan prevoz na teritoriji opštine Kikinda, a na ime prevoza do škole, tokom cele školske godine, a studentima finansiramo 40 odsto cene karte od Kikinde do mesta studiranja i nazad.\nOpštinsko veće opštine Kikinda donelo je sledeće odobrenje:\nPočev od 01.09.2015. godine na teret budžeta Opštine Kikinda odobrava se u celosti (100% iznosu cene prevozne karte) finansiranje prevoza učenika srednjih škola sa prebivalištem na teritoriji opštine Kikinda, od mesta boravka do Kikinde i nazad, izuzev u vreme školskog raspusta.\nOdobrava se u celosti (100% iznosa cene prevozne karte) finansiranje prevoza učenika srednjih škola sa prebivalištem na teritoriji opštine Kikinda, a koji nastavu pohađaju u školama van teritorije opštine Kikinda i to od mesta stanovanja do Kikinde i nazad, izuzev u vreme školskog raspusta.\nNa teret budžeta opštine Kikinda odobrava se finansiranje dela troškova putovanja studenata sa prebivalištem na području opštine Kikinda, sa učešćem Opštine sa 40% od cene prevozne karte, na relaciji Kikinda – mesto studiranja i nazad. Isti procenat finansiranja prevoza se odobrava za studente sa prebivalištem na selima opštine Kikinda koji studije pohađaju u Kikindi, od mesta boravka do Kikinde i nazad.\nPreporučuje se JP “Autoprevoz” Kikinda da, u skladu sa mogućnostima, odobri komercijalni popust od 20% za prevoz učenika srednjoškolaca od mesta boravka do Kikinde i nazad, što bi umanjilo finansijske izdatke Opštine Kikinda na ime prevoza srednjoškolaca.\nPredsednik opštine Kikinda, Pavle Markov sa svojim saradnicima svim đacima i studentima želi uspešan početak školske godine u nadi da će opština Kikinda i u buduće biti prepoznata po postignutim rezultatima naših mladih sugrađana.


Različiti rukopisi, pa i korišćenje različitih olovaka na istom testu samo su neki od pokazatelja neregularnosti na ovogodišnjem završnom ispitu osmaka koje su otkrivene vanrednim nadzorom.\nSumnjivo dobri rezultati na testovima iz srpskog, odnosno maternjeg jezika, matematike i na kombinovanom testu glavni su povod hitnog vanrednog nadzora sprovođenja male mature u školama iz tri okruga koji je ministar prosvete Mladen Šarčević naredio pre tri nedelje.\nProsvetni savetnici iz školskih uprava tada su nenajavljeni došli u 28 osnovnih škola Raškog, Pčinjskog i Nišavskog okruga i sa sobom odneli dokumentaciju o završnom ispitu. Tom prilikom ministar je najavio da će u školama gde budu imali dokaza da su prekršena pravila biti velikih posledica po odgovorne, koji će biti smenjeni ili će odgovarati pred disciplinskim komisijama.\nKontrola u tri okruga osmelila je nastavnike i roditelje i iz drugih gradova da prijave uočene nepravilnosti, te je sada u toku istraga pojedinačnih slučajeva širom Srbije. Ministar prosvete Mladen Šarčević istakao je da je mnogo bolje stanje u Nišavskom i Raškom okrugu, ali da nepravilnosti ima i u mestima gde se to nije očekivalo, poput Ćuprije i Beograda.\nŠARČEVIĆ U OFANZIVI Zbog prevara “padaju” direktori škola širom Srbije, uvode se KAMERE U UČIONICE\nKako saznajemo, ćute samo direktori i supervizori, a otkrivene su i još neke od metoda varanja: tokom samog polaganja rešenja su se slala preko „Vajbera“, sugerisalo se prstom koji odgovor zaokružiti.\nAnalizama koje su uključivale i upoređivanje da li je isti redosled reči u odgovoru na pitanje, kao i koliko se tumačenje postupaka rešavanja zadataka razlikuje utvrđeno je i da su u pojedinim slučajevima na istom testu zabeleženi različiti rukopisi i olovke.\nDirektor OŠ „Bratstvo” u Novom Pazaru Dejan Kulundžić potvrdio je da su predstavnici Ministarstva prosvete uzeli testove i istakao da nakon toga nije dobio nikakvu povratnu informaciju.\n– Od ukupno 16 škola, testovi su uzeti iz 11 škola koje su imale prosek preko 20 bodova. Kod nas su đaci imali nešto više od 22 poena, ali tvrdim da im niko nije pomogao. Koliko sam video, u Beogradu je čak u 60 škola prosek bio veći od 20, a toga je bilo i u drugim gradovima u Srbiji – kaže direktor najveće osnovne škole u Novom Pazaru.\nOn ističe da u školi rade i ometači signala za mobilne telefone i tvrdi da đacima niko nije pomagao.\n– Nadzor je vršilo 16 nastavnika i četiri supervizora, koji su svojim potpisima potvrdili da je mala matura sprovedena regularno. Ovo je velika škola sa oko 200 osmaka, moguće je da su se nekako snašli – kaže Kulundžić.\nMinistar Šarčević ranije je istakao da će rezultati istraživanja najverovatnije biti gotovi do sredine avgusta, kada će biti poznato koji su propusti nastali i ko je za njih odgovoran. Osim smene načelnika školskih uprava i direktora osmoletki, on je najavio i brojne novine da bi se sprečilo da opet dođe do propusta: polaganje će ubuduće nadzirati kamere iz ptičje perspektive, biće promena u dežurstvu, menjaće se bodovanje uspeha osmaka, tako da 60 bodova bude maksimum na osnovu uspeha, a 40 sa polaganja testa.\nDok je republički prosek bodova sa završnog ispita 17,63 od maksimalnih 30, u Pčinjskom okrugu je u spornim školama prosek bodova 22,7.\nNAJAVLJEN LOV NA VEŠTICE\nPrvog dana polaganja završnog ispita za osmake ministar Šarčević poručio je nastavnicima i ustanovama da će “ove godine ići u lov na veštice” ukoliko se utvrde nepravilnosti jer u nekim sredinama odstupanje od onoga što deca rade je 30 odsto.\n– Recimo da su zadaci koji su već urađeni, dopisani i popravljani tuđom olovkom, ne dečjom rukom. Govorimo o tome da u tim stvarima učestvuje mnogo odraslih, i to nije tajna. To ćemo i te kako analizirati – rekao je tada ministar.\nPROVERENO 9.700 TESTOVA\nBranislav Ranđelović, direktor Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, institucije koja obavlja ekspertsku kontrolu kvaliteta pregledanja testova sa završnog ispita, kaže da je do sada provereno 9.700 testova, kao i da će u toku ove nedelje biti kontrolisano još oko 1.600.\n– Proverava se na koji način su pregledači u školama ocenjivali učeničke radove. Recimo, kada za netačan zadatak učenik dobije 0,5 ili 1 bod, ili ako za delimično tačan zadatak učenik dobije ceo bod. Takođe, ovom analizom se otkriva i ako je priznat odgovor pisan grafitnom olovkom ili ako je bilo precrtavanja/ispravlјanja. Ovako se može otkriti i ako je učenik dobio 0 bodova, a zadatak je delimično ili u potpunosti tačan – objašnjava Ranđelović.\nOn dodaje da su se ove metode koristile i ranije, ali da se ovogodišnja analiza razlikuje prvenstveno po terminu, jer se radi u julu, a ne u novembru.\nTagovi :ispiti, matura, Ministarstvo prosvete, škola, varanje, zadaci, završni ispit, zloupotreba


Džasinda Arden ličnost godine u svetu za 2019. - Kazaljka\nNaslovna/Novo/Globus/Džasinda Arden ličnost godine u svetu za 2019.\nArdenova je tek druga liderka u svetu koja se porodila tokom mandata\nKolegijum novinara i dopisnika portala Kazaljka proglasio je Džasindu Arden za ličnost godine u svetu u 2019. godini.\nDžasinda Arden, premijerka Novog Zelanda, čija je saosećajna, ali i odlučna reakcija na terorističke napade naišla na pohvale širom sveta.\nAustralijanac Brenton Tarant je izvršio teoristički napad u dve džamije, u kojem je ubijeno 50, a ranjeno 40 ljudi. Neviđena tragedija ostavila je ovu ostrvsku zemlju zavijenu u crno, ali i sa ozbiljnim pitanjem – kakve korake preduzeti sada?\nDžasinda je baš u tim trenucima pokazala da i te kako zna šta radi.\nBez oklevanja je napad okarakterisala kao terorizam i momentalno osudila sve komentare koji su ovaj masakr doveli u vezu sa imigracijom muslimana. U roku od dva dana je najavila da će Zakon o naoružanju biti pooštren po hitnom postupku. Snažno i nedvosmileno je svima stavila do znanja da će Novi Zeland uraditi sve da bi zaštitio svoje građane, bez obzira na njihovu boju kože ili veroispovest. Potez koji Amerika i dalje čeka da vidi od Donalda Trampa, čija administracija i dalje ima problema da preko usta premosti reč “terorizam” u slučajevima kada je napadač bele kože.\nOna je ponovo je privukla simpatije nakon što je platila namirnice u supermarketu umesto žene koja je zaboravila novčanik kod kuće.\nHelen Barnet, prijateljica žene, koja je bila u nabavci sa dvoje dece, napisala je na Tviteru: Kao da je i bez toga ne volimo dovoljno, Džasinda Ardern platila je namirnice u supermarketu umesto moje drugarice, koja je zaboravila novčanik i povela dvoje dece sa sobom, koja su vrištala.\nDžasinda je pokupila simpatije i 2018. kada je rodila dete i tako postala druga svetska liderka koja se porodila tokom mandata – pre nje je to učinila jedino premijerka Pakistana Benazir Buto. Na zasedanju Ujedinjenih Nacija u Njujorku pojavila sa tromesečnom bebom i svet ju je mnogo zavoleo!


Kriminal u zdravstvu\nBele vile i žuti drugovi\nMi, radnici Specijalne bolnice za plućne bolesti Dr Budislav Babić iz Bele Crkve, na osnovu objavljenih tekstova u vašem listu, odlučili smo da vam napišemo pismo i upoznamo javnost sa našim problemima i organizovanim kriminalom koji se već duže vreme odvija u našoj ustanovi. Molimo vas da naše pismo objavite i upoznate celokupnu srpsku javnost o kriminalnim delima naše direktorke Lidije Laketić (ugledni član Demokratske stranke u Beloj Crkvi) i njene družine.\nS obzirom na to da smo svi pročitali prošli broj vašeg lista o direktorki bolnice iz Vršca, želimo da se zna da je ista kriminalna grupa zastupljena i u našoj ustanovi, i da već više od godinu dana ti isti ljudi vrše razne malverzacije i krađe, i to od para naših građana.\nNajveća investiciji u Vojvodini što se tiče zdravstva upravo je vezana za našu ustanovu.\nPre dve godine počela je izgradnja nove bolnice za plućne bolesti, sredstvima odobrenim u Fondu za kapitalne investicije Vojvodine.\nU aprilu je ta višemilionska investicija trebalo da bude završena i nova bolnica puštena u rad. Međutim, to se nije dogodilo jer su namenjena sredstva pre roka potrošena. Glavni akteri u ovoj priči i krivci što naša bolnica nije počela sa radom u novoj zgradi su direktorka bolnice dr Lidija Laketić, njen suprug Momčilo Laketić (lokalni preduzetnik preko čije firme je većina građevinskog materijala i opreme nabavljena u izgradnji nove bolnice, inače vladar iz senke naše ustanove), zatim direktorka Filijale RZZO za Južnobanatski okrug Pančevo Ksenija Krehov-Radović i neizbežni zamenik pokrajinskog sekretara za zdravstvo Boris Kopilović.\nIzvršne radove na našem novom objektu, koji se gradi u specijalnoj bolnici za plućne bolesti u Beloj Crkvi, tenderski je dobila građevinska firma Rad iz Apatina koja, baš igrom slučaja, zida i vilu gospodina Kopilovića u Sremskoj Kamenici od 400 kvadratnih metara (ova informacija je od samih građevinskih radnika apatinske firme).\nIsta će firma graditi vilu i gospodinu Radetu Nikoliću, direktoru Pokrajinskog zavoda za zdravstveno osiguranje, i to isto u Sremskoj Kamenici na placu od 200 ari, što znači da su gospodin zamenik pokrajinskog sekretara Boris Kopilović i njegove verne sluge, gospodin direktor pokrajinskog RZZO Rade Nikolić i direktorka filijale RZZO za Južnobanatski okrug Pančevo Ksenija Krehov-Radović, uspeli da na tenderu provuku njihovog izvođača radova uz, normalno, veliku proviziju.\nOtkako je krenula investicija u našoj bolnici, gospodin Kopilović i direktorka Filijale RZZO Pančevo Ksenija Krehov-Radović bar jednom mesečno dolaze u obilazak naše ustanove, odnosno u posetu njihovim "dobrim prijateljima", supružnicima Laketić. Njihovi sastanci obično se završavaju u restoranu Dunavski cvet u Banatskoj Palanci na Dunavu, gde je ovoj grupi uvek obezbeđen dobar i dug provod. Uz ovu ekipu obavezno se poziva i direktorka Neuropsihijatrijske bolnice Slavoljub Bakalović iz Vršca, dr Tatjana Voskrsenski, koja je inače deo klana u ovoj grupi.\nRačuni reprezentacija za veliki broj terevenki navedene grupe nalaze se u našem računovodstvu. Podršku našoj direktorki daju i gospodin Boris Kopilović, direktor Pokrajinskog zavoda RZZO Rade Nikolić, kao i direktorka Filijale RZZO Pančevo Ksenija Krehov-Radović (na njihovu inicijativu dr Lidija Laketić je i postavljena za direktora bolnice), koji bukvalno peru novac preko naše ustanove, i to sve uz pomoć lokalnog odbora Demokratske stranke u Beloj Crkvi.\nSva svoja saznanja o zloupotrebama i malverzacijama u našoj ustanovi predali smo okružnim istražnim organima u Pančevu još u maju ove godine, i od tada nemamo nikakvih saznanja da se nešto po tom pitanju proverava ili čini. Poslali smo pismo i Pokrajinskom sekretaru za zdravstvo, gospodinu Atili čengeriju, kao i ministru zdravlja Tomici Milosavljeviću, ali se do dan-danas niko nije oglasio, niti u bilo kom smeru intervenisao radi provere.\nSvakodnevno trpimo pretnje, šikaniranje, uvrede i poniženja naše silne direktorke Laketić, i u strahu smo svakog dana da neko od nas ne dobije otkaz.\nIznosimo vam proverene činjenice: kupljeno je sedam i po hiljada kvadrata pločica po prvoj klasi, a ugrađeno je sedam i po hiljada kvadrata pločica treće klase (nabavka preko firme Laketić Momčila, supruga direktorke bolnice). Pitamo se gde je razlika u ceni?\nKupljeno je dvanaest tona žičane armature (nabavka opet preko firme supruga direktorke bolnice), ali je igrom slučaja nestalo četiri tone! Pa se ponovo pitamo gde je to moglo da nestane?\nJoš mnogo raznih malverzacija možemo da vam nabrojimo, ali mislimo da je dovoljno da se zna i to da je naša direktorka u poslednjih godinu dana kupila novu kuću u elitnom naselju u Beloj Crkvi, kao i dvosoban stan u Beloj Crkvi. Odakle pare vajnom bračnom paru za tolike nekretnine?\nPitamo sve relevantne institucije u našoj državi: kada će naša bolnica za plućne bolesti početi sa radom, i dokle će se tolerisati krađa i lopovluk pomenutih?\n(Radnici Specijalne bolnice za plućne bolesti\nDr Budislav Babić - Bela Crkva)


Održana sednica Skupštine grada Požarevca - Hit Radio Pozarevac\nU subotu 2. februara održana je sednica Skupštine grada Požarevca i glavna tačka na sednici Skupština Grada Požarevca svakako je bila Odluka o uslovima i načinu realizacije programa lokalnog ekonomskog razvoja za 2019. godinu.\nNa početku sednice zakletvu je položio Marko Grujić, iz odborničke grupe Srpske napredne stranke. Što se tiče Odluke o uslovima i načinu realizacije programa lokalnog ekonomskog razvoja za 2019. godinu predviđeno je da se podsticaji za razvoj privrede mogu dati za tri različite mere: podsticanje zapošljavanja, privlačenje investitora i podsticanje konkurentnosti. Mera koja se odnosi na podsticanje zapošljavanja realizuje se u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje i odnosi se na angažovanje lica za stručnu praksu, obuke na zahtev poslodavca i javne radove.\nZa ove namene Grad Požarevac izdvojio je 10 milion dinara. Za privrednike je svakako najinteresantnija mera privlačenja investitora, po kojoj, u zavisnosti od broja novootvorenih radnih mesta privrednici mogu dobiti podsticaj u vrednosti od 5.000 – 500.000 evra.\nTakođe, za podsticaj konkurentnosti, koji se odnosi na uvođenje standarda, certifikata, razvoj klastera i sl. privrednici mogu konkurisati za sredstva u iznosu do 10 miliona dinara.\nOdbornici su dali saglasnost i na saglasnosti na programe rada i finansijske planove ustanova i Fondacije za 2019. godinu čiji je osnivač Grad Požarevac.\nPored toga, Skupština je izabrala Snežanu Stojković, predloženu od strane Srpske napredne stranke, za v.d. direktora Doma zdravlja Požarevac, koja je na to mesto izabrana nakon što je prethodni direktor Dragan Rakić podneo ostavku.


Produžen konkurs za nagradu "ISKRA"\nPetak, 26.10.2018 | 15:07\nKonkurs za nagradu za filantropiju „Iskra“ produžen je do ponedjeljka, 12. novembra.\nNagradu dodjeljuje Fond za aktivno građanstvo (FAKT), u saradnji sa partnerima već jubilarnu desetu godinu. Pravo da se prijave imaju pojedinci, privredna društva, mediji, nevladine organizacije, institucije i iseljenička udruženja, koji su organizovali i snažno podržali neprofitne akcije za opšte dobro i izgradnju građanskog društva.\nRiječ je o najstarijem priznanju za činjenje opšteg dobra, koje se dodjeljuje u Crnoj Gori. Nagrada “Iskra” dodjeljuje se u četiri glavne kategorije: doprinos na nacionalnom nivou, doprinos lokalnoj zajednici, doprinos dijaspore i individualni doprinos. Dvije specijalne kategorije su priznanje za medijski doprinos i priznanje za građanski doprinos opštem dobru. O dobitnicima odlučuje sedmočlani žiri, a nagrade se tradicionalno dodjeljuju početkom decembra u Kraljevskom pozorištu “Zetski dom”, na Cetinju.\nCilj konkursa je da prepozna i javno istakne privredna društva, pojedince, medije, institucije, nevladine organizacije i iseljenička udruženja, koji svojom materijalnom i finansijskom podrškom daju primjer drugima i postavljaju standarde, kada je riječ o ulaganju u opšte dobro i izgradnji građanskog društva. Istovremeno, cilj nagrade je da podstakne oživljavanje i razvoj vrijednosti kao što su solidarnost, humanost i filantropija.\nFAKT dodjeljuje nagradu “Iskra” u partnerstvu sa Privrednom komorom Crne Gore i Upravom za dijasporu pri Ministarstvu vanjskih poslova, a uz podršku Fondacije “Ćano Koprivica”, Fonda braće Rokfeler, Čarls Stjuart Mot fondacije i Evropske komisije.\nDetaljne informacije o konkursu i prijavni formular nalaze se na sajtu www.nagradaiskra.me.


Poslednji iz vukovarske trojke, penzionisani pukovnik bivse vojske Jugoslavije Veselin Sljivancanin je uhapsen i kako se saznaje isporucen Hagu.Zandarmerija Srbije uhapsila je Sljivancanin u naselju u zgradi Cerak u Beogradu u noci izmedju cetvrtka i petka.Zandarmerija je suzavcem zaustavila civile koji su se okupili ispred zgrade s namerom da sprece hapsenje Sljivancanina. Time je izveden jos jedan sraman cin hapsenja heroja,branioca otadzbine, poslednjeg iz vukovarske trojke osumnjicenog za ratne zlocine. Sljivancanin, Radisic i Mrksic se terete da su na Ovcar farmi 91. godine pogubili 261. pacijenta hrvatske nacionalnosti vukovarske bolnice. Po istoj optuznici ranije je uhapsen i predsednik Vukovara Dokmanovic, koji je u haskom zatvoru izvrsio samoubistvo.Pre dva dana sudu je isporucen i bivsi sef drzavne bezbednodti Srbije Stanisic.\nMinistar Mihalovic,Goran Svilanovic i predsednik Vlade Zoran Zivkovic zadovoljno trljaju ruke da su uspesno okoncali jos jedan zahtev zapadnih naredbodavaca i haskog tribunala. Znaci jos jedna prepreka manje za ulazak u Partnerstvo za mir. Sama isporuka optuzenih za ratne zlocine, Zoranu zivkovicu steze omcu oko vrata u slucaju zahteva Vasingtona da potpise sporazum o imunitetu americkih vojnika i gradjana pred MKS u Hagu.Ako isporucuje svoje graddjane sudu u Hagu, da li ce imati hrabrosti da potpise sporazum o oslobadjanju krivice americkih gradjana i vojnika za ratne zlocine.?\nGospoda u Vladi Srbije je preokupirana hapsenjem nasih gradjana umesto da resava srpske probleme na Kosovu. Svakodnevna ubistva a i progoni Srba sa Kosova su beznacajni za tu zapadnu marionetsku Vladu. Da li pomisljaju na kraj svoje vladavine i kakva kazna za svoje postupke ih ceka? Svakako ce doziveti goru sudbinu od srpskih patriota i branioca otadzbine, koji trenutno came u savingenskim celijama Haga.Ponasaju se kao da ce vecno vladati Srbijom. Neka vec zagrmi usred zime kad mu vreme nije. Nevreme je vec pocelo sa severa Srbije i taj talas [peticije za izbore na svim nivoima ], zahvatice i ostale delove Srbije.


U ime kompanije Telekom Srbija, nagradu je primila direktorka Sektora za odnose s javnošću, Marija Bošković. „Velika nam je čast što se naša kompanija drugi put našla u društvu dobitnika Svetosavske nagrade. Zahvaljujem se za prepoznavanje značaja brojnih društveno odgovornih projekata koje Telekom Srbija sprovodi i na čije rezultate smo izuzetno ponosni. Prioritet kompanije predstavlja ulaganje u obrazovanje, koje zauzima centralno mesto u našoj strategiji. U prilog tome govori i činjenica da smo samo tokom 2017. godine podržali 45 projekata, sa ciljem stvaranja boljih uslova u oblasti obrazovanja, a da nam je vodeća aktivnost bila upravo projekat „Stvaramo znanje“, kojim je kompanija ujedno obeležila dvadesetogodišnjicu poslovanja. Na taj način, Telekom Srbija održava kontinuitet u stvaranju povoljnog ambijenta za lični i profesionalni razvoj mladih ljudi“, izjavila je Marija Bošković.\nKrajem prethodne godine Telekom Srbija donirao je više od 3000 izdanja domaće i svetske književnosti školama širom Srbije. Tradicionalno neguje uspešnu saradnju sa Matematičkom gimnazijom i školama specijalizovanim za mlade talente. Pored podrške formalnom, kompanija doprinosi i razvoju neformalnog obrazovanja i usmerena je na podsticanje preduzetničkog duha kod najmlađih, kroz projekte „mts app konkurs“, „mts startap ubrzanje“ i saradnju sa studentskim organizacijama.


Nastavljena ekspanzija M:tel-a u FBiH - Akta.ba\nNastavljena ekspanzija M:tel-a u FBiH\n06.01.2009. 09:34 / Izvor: Oslobođenje\n"Preduzeće Telekom Srpske trenutno ima oko 1.100.000 korisnika mobilne telefonije u BiH (M:tel), tržišno učešće kompanija u oblasti mobilne telefonije u BiH iznosi oko 38 posto, a do kraja 2009. godine građanima BiH biće omogućeno korištenje svih usluga koje se danas mogu sresti na tržištima razvijenih zemalja zapadne Evrope", najavio je Predrag Ćulibrk, generalni direktor Telekoma Srpske.\nTelekom Srpske planira da uvede nove usluge u fiksnoj i mobilnoj telefoniji. Tokom sljedeće godine M:tel planira da plasira mreže treće generacije u mobilnoj telefoniji kao i interaktivnu IP televiziju preko ADSL tehnologije.\nPoslovnu 2008. godinu Telekom Srpske je – naglašava Ćulibrk – prema procjenama, završio sa 50 posto većom dobiti u odnosu na 2007. godinu.\nUspjeh Telekoma Srpske ogleda se i u činjenici da je u Federaciji BiH broj korisnika mobilne telefonije sa oko 10.000, koliko ih je bilo prije privatizacije ovog telekoma, povećan na 170.000 korisnika.\n"S obzirom na to da smo postigli rekordan rast broja korisnika od juna 2007. godine do danas, te da smo naše tržišno učešće u BiH u oblasti mobilne telefonije povećali za skoro pet posto, smatram da imamo razloge da budemo izuzetno zadovoljni", ističe Ćulibrk.\nPrema njegovim riječima, korisnici mobilne telefonije i interneta iz cijele BiH prepoznali su kvalitet ponude Telekoma Srpske i uvjerili se u njegovu spremnost da na konkurentnom trištu telekomunikacionih usluga koje postaje sve liberalnije, uvijek ponudi više.\n"Bez obzira na krizu, o kojoj se u ovom trenutnku mnogo govori, M:tel će i u narednoj godini nastaviti sa investicijama i pokušati da doprinese da opšta ekonomska slika zemlje bude što bolja. Naši planovi za 2009. godinu u svim segmentima nose karakter rasta i napretka", ističe Ćulibrk.\nTelekom Srpske spremno će se – ističe on – suočiti sa novim izazovima i provesti u djelo "izuzetno ambiciozne, ali ostvarive planove".\nĆulibrk je naveo da je prošla godina protekla u znaku unapređenja usluga i ponude, intenzivnog prodora na federalno tržište, kao i rekordnog rasta broja korisnika.


Uspeh učenika Mašinsko-saobraćajne škole na republičkom takmičenju saobraćajnih škola - Školska uprava Čačak\nUspeh učenika Mašinsko-saobraćajne škole na republičkom takmičenju saobraćajnih škola\nU Pirotu je 22.4. i 23.4.2016. godine održano 23. Republičko takmičenje srednjih saobraćajnih škola. Među 29 škola učesnica, našla se Mašinsko-saobraćajna škola iz Čačka. Učenici su se pored izrade testova znanja iz stručnih saobraćajnih predmeta takmičili i u veštinama upravljanja putničkim i teretnim motornim vozilom na pripremljenim poligonima.\nMašinsko-saobraćajnu školu su na takmičenju predstavljali učenici trećeg razreda Rade Došić i Danko Arnautović, kao i učenici četvrtog razreda Nemanja Radojević i Stefana Vukadinović. U pripremi učenika učestvovali su profesori Nenad Radojičić i Aleksandar Čolović. Svi oni su na najbolji mogući način predstavljali školu i Grad Čačak, a uložen trud i rad u pripremi takmičenja isplatio se kroz odlične rezultate.\nU takmičarskoj disciplini Vozač motornog vozila „C“ kategorije takmičilo se 28 učesnika a učenik Rade Došić je zauzeo treće mesto.\nNajveći uspeh na ovom takmičenju u najprestižnijoj disciplini Vozač motornog vozila „B“ kategorije postigao je Nemanja Radojević. On je u izuzetnoj konkurenciji od 52 učesnika, pokazao najviše teorijskih znanja ali i najbolju veštinu upravljanja motornim vozilom pa je zasluženo osvojio prvo mesto.\nPostignuti rezultati su doprineli da se Mašinsko-saobraćajna škola iz Čačka još jednom svrsta u red najuspešnijih u Republici Srbiji.


BL - Bajern u "strašnoj" formi, Herta bolja od "Milionera"! - Sportske.net\nBL - Bajern u "strašnoj" formi, Herta bolja od "Milionera"!\nBajern hita ka tituli, njegovi protivnici uporno odbijaju da pobede.\nKakav start Matsa Humelsa!Lukavi Karlo - Anćeloti dovodi svog miljenika iz Reala, a ovo je plan!Alonso otkrio koji se to klub izdvaja u njegovoj karijeri!Ćabi Alonso ostaje u Minhenu!U Bajernu ima nezadovoljnih\nBajern danas nije imao nikakvih problema protiv jednog od najvećih iznenađenja ove sezone u Bundesligi, Ajntrahta iz Frankfurta.\nEkipa Karla Anćelotija danas je uspela da slavi sa 3:0, dvostruki strelac je bio Robert Levandovski, dok je jedan gol postigao Daglas Košta.\nNa prvi gol čekalo se 38 minuta, nakon pasa Havija Martineza, lopta je stigla do Tomasa Milera, a ovaj je sjajno uposlio poljskog fudbalera kojem nije bilo teško da postigne gol za 1:0.\nSamo tri minuta kasnije David Alaba prolazikao brzi voz pored odbrambenog igrača Frankfurta, upošljava Daglasa Koštu za 2:0, a konačan rezultat postavlja ponovo Robert Levandovski nakon centaršuta Arjena Robena.\nMijat Gaćinović je odigrao svih 90 minuta u dresu Ajntrahta.\nVOlfsburg je danas uspeo da napravi iznenađenje savladavši Lajpcig u gostima sa 1:0, a jedini gol na meču postigao je Mario Gomez i to u 9. minutu meča.\nU derbiju u Berlinu Herta je uspela da savlada Borusiju iz Dortmunda sa 2:1. Domaćin je stigao do gola nakon asistencije Ibiševića i egzekucije Salomona Kalua, da bi Obamejang nastavio svoju seriju golova ove sezone u 55. minutu izjednačivši rezultat.\nIpak, Platenhardt uspeva da postavi konačan rezultat u 71. minutu iz slobodnog udarca i da donese velika tri boda Herti u borbi za evropska takmičenja.\nZanimljivo je bilo u duelu Darmštata i Majnca, na kraju je bilo 2:1 u korist domaćina koji je donekle već i prežaljen. Sulu i Sem su postigli golove u prvih 12 minuta za domaćine, a Kajson je postigao utešni gol za goste u 3. minutu nadoknade prvog poluvremena.\nZa kraj, Frajburg i Hofenhajm su odigrali 1:1, golovi su postignuti u periodu od 56. do 60. minuta meča.\nFilip je nakon promašenog penala ipak uspeo da se ispravi i da postigne gol za 1:0, ali je Kramarić izjednačio 4 minuta kasnije na fenomenalan način.\nBajern - Frankfurt 3:0\nDarmštat - Majnc 2:1\nFrajburg - Hofenhajm 1:1\nHerta - Dortmund 2:1\nLajpcig - Volfsburg 0:1


Snježne lavine, jaki udari vjetra, poledica... Vozači, ovog jutra oprezno u saobraćaju | BL Portal\nSaobraćaj se jutros u nižim krajevima Republike Srpske i Federacije BiH odvija po suvim i mjestimično vlažnim kolovozima, dok je u višim predjelima i preko prevoja moguća poledica, a na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina učestali su odroni zemlje i kamenja na kolovoz.\nVozačima se savjetuje da voze oprezno i da na put ne kreću bez zimske opreme, koja je i zakonski obavezna. Saobraćaj je obustavljen na regionalnom putu Mrakovica-Podgradci-Gradiška.\nNa dijelu regionalnog puta Ugljevik-Glavičice u rejonu Starog Ugljevika zbog aktiviranja klizišta, saobraćaj se odvija otežano, jednom saobraćajnom trakom, pa se preporučuje kretanje alternativnim pravcima. Izgradnja kružne raskrsnice vrši se u Laktašima na magistralnom putu ka Klašnicama, zbog čega se saobraćaj putničkih vozila i autobusa preusmjerava obilaznicom.\nZbog malog kapaciteta obilaznice kroz centar Laktaša, na snazi je zabrana teretnog saobraćaja, osim za vozila dostave i ona čije odredište je prije zone radova, a sav teretni saobraćaj se preusmjerava na auto-put. Iz Saveza preporučuju vozačima koji putuju kroz Laktaše da koriste auto-put “Deveti januar” i na taj način smanje saobraćaj u centru ove opštine koji se otežano odvija zbog izgradnje kružnog toka. Zbog izvođenja radova u tunelu “Brčigovo” na dionici magistralnog puta Sastavci-Ustiprača, izmijenjen je režim saobraćaja i privremeno postavljena saobraćajna signalizacija.\nZbog izgradnje mini hidroelektrane izmijenjen je režim saobraćaja na dionici magistralnog puta Kotor Varoš-Obodnik. Zbog sanacije klizišta na regionalnom putu Kotor Varoš-Kneževo, u mjestu Živinice, radnim danima od sedam sati do 17 časova dolazi do povremene obustave saobraćaja od maksimalno pet minuta. Na regionalnom putu Ukrina-Klupe u mjestu Šnjegotina u toku je rekonstrukcija puta i drugog mosta, zbog čega se saobraćaj odvija naizmjenično, jednom saobraćajnom trakom. Zbog aktiviranih klizišta, jednom saobraćajnom trakom, naizmjeničnim propuštanjem vozila, saobraćaj se odvija na regionalnom putu Ukrina-Gornja Vijaka.\nZabranjen je saobraćaj za teretna vozila ukupne mase preko 30 tona na nadvožnjaku broj 238 na dionici magistralnog puta Klašnice 2- Šargovac u mjestu Trn. Na regionalnom putu Površnice-Lopare saobraćaj teretnih vozila je preusmjeren na putni pravac Lopare-Priboj-Banj Brdo. Na dionici magistralnog puta Brod na Drini-granica BiH/Šćepan Polje/ zabranjen je saobraćaj za sva vozila čija ukupna masa prelazi 16 tona.\nNa graničnim prelazima nema dužih čekanja pri prelasku granice\nTags: BiH, Odroni, Snježne lavine, stanje na putevima\nTrivić i Dodig saglasne: Nacionalni teatar zaslužuje veću i snažniju podršku resornog ministarstva\n1. Marta 2021. 15:18\nOduševila u filmu “Dara iz Jasenovca”: Dodik uručio stipendiju za školovanje Biljani Čekić\n1. Marta 2021. 14:14\nZima je, ali samo kalendarski: Pred nama još jedan sunčan i prijatno topao dan u BiH\n1. Marta 2021. 13:53\nGosti ne smiju da pjevaju i plešu… U Srpskoj startuje muzika uživo, evo šta to znači\n1. Marta 2021. 13:40\nMišljenje struke! Trvićeva: Moguće da se školski čas produži na 30 ili 35 minuta\n1. Marta 2021. 13:24