Cena ratovanja - Vojni budžeti i ekonomska kriza - Nedeljnik Vreme\nVojni budžeti i ekonomska kriza\n17. 8. 2011. / 19.36\nCinik bi rekao da Amerika nije ni ulazila u Irak i Avganistan da bi u njih uvela demokratiju, pa nema ni razloga da iz njih potpuno povlači vojsku, tako da i pored svih najava bliže pameti izgleda ideja da će se u budućnosti novac na vojsku i sadašnje, a i nove "neophodne" ratove, još više trošiti\nKada se usred ekonomske krize pred kojom drhti čitav svet pominju vojni budžeti velikih sila i troškovi koje imaju zemlje angažovane po ratnim žarištima, barata se brojevima od kojih se mora osetiti vrtoglavica. Pominju se stotine i hiljade milijardi dolara, pa izgleda logično da je nobelovac Džozef Štiglic, govoreći o ogromnom deficitu i dugu Sjedinjenih Američkih Država, rekao da bi taj problem rešio uvođenjem četiri koraka. Uz opoziv poreskih olakšica za najbogatije, ponovno zapošljavanje Amerikanaca i reforme medicinskog sistema, Štiglic je naveo i povlačenje američkih vojnih snaga iz Avganistana i Iraka.\nNa prvi pogled, reklo bi se da neki američki zvaničnici slično razmišljaju. SAD imaju najveći vojni budžet na svetu. Taj budžet je za tekuću fiskalnu godinu, koja se završava 30. septembra, bio najveći od vremena Drugog svetskog rata i iznosi 708 milijardi dolara, od čega je 159 milijardi namenjeno za operacije u inostranstvu. Američki predsednik Barak Obama predložio je početkom ove godine da vojni budžet za sledeću fiskalnu godinu iznosi 671 milijardu dolara, 37 milijardi dolara manje nego ove godine. Pominju se i druge uštede. Na primer, SAD su početkom godine objavile da planiraju da smanje vojni budžet za 78 milijardi dolara u narednih pet godina, Obama je u aprilu zatražio da se u narednih 12 godina vojni troškovi smanje za čak 400 milijardi dolara.\nKrajem 2010. i britanska vlada je predvidela smanjenje budžeta Ministarstva odbrane do 10 odsto. I neke druge zemlje planiraju da štede na isti način, Grčka i Turska su se dogovorile da proporcionalno skrešu vojne budžete, Francuska planira da na vojsci uštedi 3,5 milijardi evra do 2013. godine.\nČesto se pominje da će smanjenje budžeta biti olakšano predviđenim povlačenjima vojske iz Iraka i Avganistana. Barak Obama najavio je povlačenje 10.000 američkih vojnika iz Avganistana tokom ove godine i dodatne 23.000 do kraja septembra 2012, zlobnici bi rekli taman pred predsedničke izbore u Americi. U ovom trenutku u Avganistanu je raspoređeno gotovo 100.000 američkih vojnika, drugi kontingent po veličini je britanski, sa oko 9500 vojnika.\nReklo bi se na osnovu ovih informacija da se stvari u ratnim područjima kreću u boljem pravcu, ali uz otvaranje novih ratišta, poput Libije, postoji i više "ako" koje govore suprotno. Sve američke ratne trupe bi trebalo da napuste Avganistan do 2013. godine, pod pretpostavkom da će avganistanske snage biti spremne da se brinu o bezbednosti. Kako ta spremnost na terenu izgleda, vidi se iz svakodnevnih izveštaja o pogibiji civila, pripadnika lokalnih snaga bezbednosti, vojnika NATO-a. Dosadašnji vojni komandant u Avganistanu, general Dejvid Patreus, predložio je ograničeno povlačenje i zadržavanje borbenih trupa na sadašnjim pozicijama "sve dok je to moguće". Robert Gejts, bivši američki sekretar za odbranu koga je na čelu Pentagona početkom jula zamenio nekadašnji prvi čovek CIA Leon Paneta, nagovestio je početkom godine da bi prisustvo američke vojske u Iraku moglo da bude produženo i posle 2011. godine, jer je "niz iračkih zvaničnika izrazilo želju da američka vojska ostane još neko vreme u toj zemlji". Cinik bi rekao da Amerika nije ni ulazila u Irak i Avganistan da bi u njih uvela demokratiju, pa nema ni razloga da iz njih potpuno povlači vojsku, tako da i pored svih najava bliže pameti izgleda ideja da će se u budućnosti novac na vojsku i sadašnje, a i nove "neophodne" ratove, još više trošiti.\nI zvaničnici ministarstva odbrane SAD su na najave smanjenja budžeta počeli da se žale da bi zbog toga Pentagon morao da se povuče iz nekih vojnih misija, smanji broj trupa i ograniči ulogu SAD u svetu, da manja izdvajanja za vojsku ugrožavaju hiljade radnih mesta i građevinske projekte širom SAD. Robert Gejts izjavio je da drastično kresanje budžeta može biti opasno "ako Amerika bude prinuđena da ponovo vodi dugi kopneni rat, onakav kakav nijedan ministar odbrane ne bi skoro preporučio, ali kakav možda nećemo moći da izbegnemo". Šef britanske armije general Piter Vol upozorio je premijera Kamerona da bi operacije u Avganistanu mogle doći u pitanje smanjenjem budžeta. Kuknjavi se pridružio i britanski admiral Sendi Vudvord, koji je predvodio britanske trupe u ratu protiv Argentine oko Foklandskih ostrva 1982. godine, tvrdnjom da će zbog manjeg budžeta Britanija čak biti nesposobna da brani Foklandska ostrva ukoliko ih Argentina napadne.\nUz najave smanjenja sopstvenog vojnog budžeta, američki zvaničnici ne skrivaju ljutnju što to nameravaju da urade i neke druge zemlje, članice NATO-a. Robert Gejts je u junu ove godine neočekivano oštro upozorio evropske saveznike da su operacije pod vođstvom NATO-a u Avganistanu i Libiji obelodanile značajne nedostatke u vojnoj sposobnosti i političkoj volji saveznika. Rekao je da bi članovi kongresa SAD, koji se suočavaju sa bolnim budžetskim rezovima, mogli da počnu da dovode u pitanje 75 odsto učešća Vašingtona u troškovima NATO-a za odbranu, jer neke zemlje deluju "voljne i željne da američki poreski obveznici podnesu sve veći teret bezbednosti posle smanjenja evropskih vojnih budžeta". On je istakao da svega pet od 28 članica NATO-a, SAD, Velika Britanija, Francuska, Grčka i Albanija, troše dogovorenih dva odsto bruto domaćeg proizvoda na odbranu.\nRAT POSLE RATA: Američki vojnici u Iraku\nCENA RATA: Što se tiče dosadašnjih troškova ratova u Iraku i Avganistanu, i hiljadu milijardi dolara koje pominje Barak Obama deluje neverovatno, a sa drugih strana su već stigli proračuni da je prava cena mnogo veća. U istraživačkom projektu "Cena rata", u izradi Votsonovog instituta za međunarodne studije pri Univerzitetu Braun, navodi se da će konačan račun ratova u Iraku i Avganistanu (u projektu je dodat i Pakistan, koji američki zvaničnici ne vole da pominju u tom kontekstu) iznositi najmanje 3,7 biliona (hiljada milijardi) dolara, a mogao bi dostići i 4,4 biliona dolara, što je oko trećina američkog bruto nacionalnog proizvoda, i to pod uslovom da se ratovi završe u rokovima koje su naveli američki zvaničnici. Ovaj istraživački projekat, u koji je uključeno više od 20 akademika, podstaknut je oproštajnim govorom nekadašnjeg američkog predsednika Ajzenhauera iz 1961. godine, u kome je upozorio na "neovlašćeni uticaj" vojnoindustrijskog kompleksa i apelovao na "savesno građanstvo" kao na jedinu snagu sposobnu da uspostavi ravnotežu između često suprotnih zahteva za bezbednost i slobodu.\nInstitut Braun je uz 1,3 biliona dolara koje je za finansiranje dva rata od 2001. odobrio Kongres uključio i neke druge elemente. Na primer, budući da su ratovi finansirani iz javnih troškova, kamatu koja samo do sada iznosi 185 milijardi dolara, troškove unutrašnje bezbednosti koji su od 11. septembra 2001. godine do danas dostigli 401 milijardu dolara, dugoročne obaveze države prema ratnim veteranima za koje procenjuju da će do 2050. godine dostići između 589 i 934 milijarde dolara. Što se tiče ljudskih žrtava, u izveštaju se kaže da je prema najnižim procenama život do sada izgubilo 224.475 ljudi, od čega su većina civili. Broj izbeglica među Iračanima, Avganistancima i Pakistancima procenjen je na čak 7,8 miliona.\nDa će "irački mir" biti skuplji od Drugog svetskog rata, napisali su u svojoj knjizi Rat od tri biliona dolara: prava cena iračkog sukoba još 2008. godine Džozef Štiglic i profesorka na Harvardu Linda Bilms. Oni su tada naveli da SAD u Iraku mesečno troše 16 milijardi dolara, koliko iznosi godišnji budžet Ujedinjenih nacija. Štiglic je primetio i da SAD odvajaju pet milijardi dolara za pomoć za razvoj Afrike, koliko košta 10 dana prisustva američke vojske u Iraku. Autori su osporili i tvrdnju da je rat uvek dobar za ekonomiju, navodeći da je od 2003. do 2008. cena barela nafte skočila sa 25 na više od 100 dolara.\nDRUGE BROJKE: Osnovni problem oko navedenih, verovatno realnih troškova, ipak je nedostatak nekih drugih brojki. Ratovi se nisu nikada vodili ni zbog verskih ni zbog humanitarnih razloga, već pojednostavljeno rečeno zbog direktne pljačke i indirektnih koristi. Velike i ozbiljne države planiraju na duže staze, u ratove su uračunati i dobici koji će stići tek u narednim godinama ili decenijama, poput buduće kontrole nad, na primer, libijskom ili iračkom naftom. Do podataka o zaradi je, naravno, mnogo teže doći, jer se o tome nerado govori, a u zaradu ulazi mnogo faktora, poput poslova koje kasnije na ratnim područjima dobijaju kompanije iz zemalja učesnica u ratu (uglavnom po formuli "koliko učešća, toliko poslova"), angažovanja svojih ljudi, prodaje svoje robe… Prodaja oružja je posebna tema, ali neizostavno vezana uz priče o troškovima i profitu. Najbolja prodaja oružja u prošlom veku bila je posle prvog zalivskog rata 1991. i bombardovanja SRJ 1999. godine, koji su, između ostalog, služili i kao poligon na kome su se zainteresovanim kupcima prikazivala dejstva novih tipova oružja u realnim uslovima, kao što se sada dešava i u Libiji. SAD, Velika Britanija, Rusija i Francuska su trenutno najveći izvoznici oružja u svetu.\nNA UDARU: Predsednik SAD Barak Obama\nŠto se tiče mrtvih, ranjenih, traumatizovanih, ljudski život je u ratovima najjeftinija roba, naročito život ljudi u zemljama koje su napadnute. Zavisno od toga koliki je ulog, ni životi vlastitih vojnika nisu najbitniji. U nekim okolnostima se time može paradirati, prilikom rata na Kosovu svetska vest je bila zarobljavanje i oslobađanje tri američka vojnika. U Avganistanu i Iraku je poginulo do sada preko 6000 američkih vojnika, ali je to samo deo rutinske, morbidne statistike.\nPrema podacima stokholmskog Međunarodnog centra za istraživanje mira, u 2008. godini ukupni vojni troškovi na svetu su bili 1464 milijarde dolara. Ti troškovi bili su 2009. nešto manji, 1340 milijardi dolara, što se tumačilo svetskom krizom, ali uz predviđanja da će porastom broja lokalnih konflikata, zaoštravanjem borbi za prirodne resurse, rasti broj zemalja koje uvećavaju vojne budžete. Samo države Kvinte – SAD, Francuska, Nemačka, Velika Britanija i Italija – 2010. godine su za vojsku izdvojile oko 860 milijardi dolara. Ne treba pomisliti da će i u postojećoj krizi nedostajati para za trenutna i nova žarišta, za ratove se uvek nađe sredstava, makar i rebalansima budžeta. Ako neka velika sila možda i bankrotira zbog pogrešnog proračuna, neće to biti prvi put, istorija je puna takvih primera, ali će najveći ceh kriza koje zbog toga nastaju platiti najslabiji, kako je to uvek bivalo.\nKineski vojni budžet\nAmerički vojni budžet je oko sedam puta veći od vojnog budžeta Kine, trenutno najvećeg konkurenta na svetskom polju. Budžet Kine svake godine raste, za 2008. godinu iznosio je 59 milijardi dolara, 2011. preko 90 milijardi dolara. Pentagon optužuje Kinu da se ubrzano i "netransparentno" naoružava, a Kinezi tvrde da su njihovi vojni troškovi u poređenju sa svetskim prosekom niski, naročito ako se imaju u vidu 1,3 milijarde stanovnika, velika površina zemlje, duga morska obala. Navode i da vojni budžet Kine čini 1,4 odsto bruto nacionalnog proizvoda (BDP), a da SAD za vojni budžet izdvajaju 4,6 odsto BDP-a, Velika Britanija oko tri odsto, Francuska dva odsto, Rusija 2,8, Indija 2,5 odsto. U Kini vojni budžet u ukupnom državnom budžetu učestvuje sa 7,2 odsto, u SAD sa 16,6, u Rusiji sa 15,1, u Indiji sa 14,1, u Francuskoj sa 13,5 odsto.\nDva komadića filca i sedamnaest godina nagađanja\nUrbana katastrofa u Vranju\nMuke sa švajcarskim frankom\nGuvernerska nežnost prema bankama\nPortret savremenika – Nebojša Čović\nČovek brend, gradonačelnik i limenka\nSlobodan Georgijev i Dokumentacioni centar "Vreme"\nSve se vrti oko Nemačke\nBiznis u raljama politike\nBauk nove globalne recesije\nIntervju – Božidar Đelić, potpredsednik Vlade Republike Srbije\nPravičnost i efikasnost ispred ideala


Diddy Kong je novi igrač koji dolazi u Mario Tennis Aces - ITNetwork\nSledeća zvezda za igru Mario Tennis Aces će biti Diddi Kong, koji će se pridružiti igri sledećeg meseca. On je besplatni dodatak, ali igrači će morati da se takmiče na online turniru igre kako bi ga dobili.\nDiddi Kong, koji se nedavno pojavlјuje u Donkey Kong Country: Tropical Freeze ponovno izdanje na Nintendo Switch-u (i potvrdjen je za Super Smash Bros. Ultimate) je brzi igrač koji će igru učiniti još popularnijom.\nDiddi Kong je prvi od tri nova karaktera koji dolaze na Mario Tennis Aces ove jeseni.Druga dva su Birdo i Koopa Paratroopa.Još uvek nema reči o tome kada će ova dva stići, ali Nintendo stvarno daje prednost online igri, tako da je moguće da će i ova dva biti dostupna igranjem online turnira.Koopa Troopa i Blooper stigli su pod sličnim pokrovitelјstvom još u julu.\nDiddy Kong je novi igrač koji dolazi u Mario Tennis Aces was last modified: 29 avgusta, 2018 by


Lana Gedošević , Vuk Z. Cijivć\nNasim Haradinaj, potpredsednik udruženja veterana OVK i brat od strica Ramuša Haradinaja, izjavio je za kosovske medije da je ubijao srpske vojnike kad god je imao priliku i da mu je drago zbog toga.\nHaradinaj je, gostujući u emisiji "Frontal", najpre izrazio revolt prema formiranju Suda za zločine OVK, koji, kako smatra, jednostrano tretira ratne zločine. On je rekao da se ne plaši takve institucije koja je, prema Haradinaju, nepravedno formirana, uspostavljena da sudi Albancima, a ne Srbima, za dela izvršena tokom poslednjeg rata na Kosovu, prenosi "Kossev". Prištinski sajt Insajderi objavio je u utorak da je Haradinaj izrazio bes zbog formiranja suda koji se po njegovoj tvrdnji jednostrano bavi ratnim zločinima.\n- Ubijao sam srpske vojnike kada god sam imao prilike. Kažem porodici da mi je žao što ih nisam pobio koliko sam želeo. Žao mi je što su mi prijatelji ubijeni, ali mi je drago što sam ubijao Srbe - kazao je Nasim Haradinaj.\nOn je, inače, potpredsednik udruženja veterana OVK, a početkom ove godine bio je među najvećim zagovornicima ukidanja Specijalnog suda za ratne zločine koje je počinila ta paravojna formacija tokom rata na KiM devedesetih godina.\nGrega Delavija Nasim Haradinaj okarakterisao je kao "pajaca"\nNaime, bio je jedan od inicijatora inicijative da Kosovo promeni stav o formiranju suda za OVK (da ukine specijalni sud), koja na kraju i pod pritiskom međunarodne zajednice nije ni došla na dnevni red kosovske skupštine. Nasima Haradinaja je američka diplomatska ofanziva očigledno pogodila, pa je ambasadora SAD u Prištini Grega Delavija nazvao "pajacem".\nNasim Haradinaj tužioca suda za OVK Džeka Smita kao "manekena"\nOsim toga, Haradinaj se oglasio i o poseti Prištini Džeka Smita, glavnog tužioca u sudu za OVK. Brat Ramuša Haradinaja medijima je rekao da je Smit "maneken".\n- On dolazi i odlazi, ali ne može ništa da uradi. Taj sud je propao od početka - rekao je Haradinaj "Televiziji 7".\nSpecijalni sud za zločine albanskih terorista na Kosovu tokom 90-ih godina često je na udaru pojedinaca iz prištinskih vlasti. Novi tužilac Smit rekao je nedavno da mu je potrebno najmanje godinu dana da se upozna sa predmetima koje je formirao njegov prethodnik, a za to vreme bivši lideri OVK uporno pokušavaju da dezavuišu njegov rad. Prema nezvaničnim informacijama, jedna od prvih optužnica koju će sud iznedriti vezana je upravo za zločine koje je počinio Daut, brat Ramuša Haradinaja.\nNasim je još jedan iz porodice Haradinaj koji se sumnjiči za ratne zločine\nZločinci, kriminalci i teroristi\nKako je "Blic" već pisao, klan Haradinaj iz sela Glogovac jedan je od tri najmoćnija klana na Kosovu i Metohiji, koji su međusobno podelili teritorije. Oni su glavni u oblasti Dukađini (Metohija), dok je za oblast Drenice nadležan Hašim Tači, a Lab kontroliše grupa odana Rustemu Mustafi - Remiju.\nRamuš Haradinaj vođa je klana, a njegov brat Daut (40), zvani Cufi (Obogaljeni), prvi je do njega, kao što je bio i u OVK tokom sukoba devedesetih. Daut je nedavno javno zapretio da na Kosovu neće više biti Srba ukoliko njegov brat bude izručen Srbiji. Sumnja se da je Daut učestvovao u zastrašivanju i ubijanju svedoka dok je Ramuš bio u Haškom tribunalu. Od šestoro braće, još je živ najmlađi Fraser. Dva brata, Škeljzen i Ljuan, ubijeni su tokom sukoba na Kosovu, kao visokorangirani u terorističkoj OVK. Envera Haradinaja ubili su nepoznati napadači aprila 2005. u sačekuši u blizini sela Raušić, kod Peći.\nMetohijska kriminalna grupa, kako još zovu klan Haradinaj, usmerena je, prema nalazima BIA, na ilegalnu trgovinu oružjem, drogom, akciznom robom, kradenim vozilima, kao i reketiranjem albanskog stanovništva. Klanovi Haradinaj i Tači oslanjaju se na porodicu Ekrema Luke i njihove veze s albanskom mafijom.\nKlan Haradinaj iz sela Glogovac kontroliše područje Dukađini (Metohija), a njegovi članovi bave se švercom oružja i heroina\nPrema podacima Interpola, čak 65 odsto heroina na svetsko tržište ide preko KiM, dok na evropsko tržište preko južne srpske pokrajine stiže 90 odsto heroina. Američki Stejt department je 26. juna 2001. stavio Dauta Haradinaja na crnu listu zbog sumnji da je te godine učestvovao u sukobima Albanaca sa vojskom i policijom u Makedoniji, a poslednji put je proveravan 2015, kada mu je ime ostalo na listi. Braća Haradinaj su direktno povezana s Al Kaidom. Osama bin Laden, prema nalazima nekoliko tajnih službi, među kojima i BIA, boravio je u Albaniji kao gost tadašnjeg predsednika Salija Beriše. Pored njih dvojice tom sastanku su prisustvovali Baškim Gazideda, bivši šef tajne policije Albanije, Hašim Tači i Ramuš Haradinaj.\nPolitički predstavnici Albanaca triju opština s juga centralne Srbije potpisali su danas u Tirani sporazum o zajedničkom nastupu na predstojećim parlamentarnim izborima u Srbiji.


Kina poziva SAD da usvoje ozbiljne mere kako bi istinski pomogle etničkim manjinama da prebrode traumu - Kineski Radio Internacional\nKina poziva SAD da usvoje ozbiljne mere kako bi istinski pomogle etničkim manjinama da prebrode traumu\nSjedinjene Države treba da ispune svoju obavezu „svi ljudi su stvoreni jednaki“ konkretnim akcijama i usvoje ozbiljne mere kako bi istinski pomogli etničkim manjinama da prebrode svoju traumu, rekao je u četvrtak portparol kineskog Ministarstva spoljnih poslova.\nPortparol Džao Liđijan je to rekao na dnevnom brifingu kada je zamoljen da prokomentariše izveštaj američkog Ministarstva unutrašnjih poslova da je najmanje 500 domorodaca Amerikanaca, Aljaske i Havajaca umrlo dok su bili u internatima kojima upravlja ili podržava američka vlada.\n„Takav izveštaj je odavno zakasnio“, rekao je Džao. Pre toga, američka vlada nikada nije vodila zvaničnu statistiku o stvarnom stanju ovih škola, niti je proveravala broj umrle ili nestale dece starosedelaca koja su išla u institucije.\nU stvari, Sjedinjene Države u početku nisu bile voljne da priznaju postojanje istorije, pa su čak pokušale i da je prikriju, dodao je Džao.\nDžao je rekao da izveštaj pokazuje da su od 1819. do 1969. deca domorodaca prolazila kroz nepravedan tretman, uključujući bičevanje, seksualno zlostavljanje, prisilni rad i tešku pothranjenost u više od 400 federalnih indijanskih internata, što je imalo za posledicu smrt više od 500 dece.\nNapominjući da su Sjedinjene Države zasnovane na groznom masakru i progonu autohtonog stanovništva, Džao je rekao da je maltretiranje Indijanaca izvorni greh SAD koji su osudili indijanski internati.\nIndijanci su nekada bili dominantna populacija u Severnoj Americi, ali se njihova populacija smanjila na samo 2 procenta sadašnje američke populacije nakon masakra i deložacije, rekao je Džao.\nSjedinjene Države su usvojile kulturnu asimilaciju i okupirale indijanski rezervat sa prisilnim odvajanjem i preseljenjem autohtone dece, rekao je portparol, dodajući da traume kroz koje su prošle generacije traju i danas.\nIndijanci su i dalje pod diskriminacijom zbog zabrinjavajućeg zdravstvenog stanja i nemaštine. Među svim etničkim zajednicama Sjedinjenih Država, Indijanci imaju najniži očekivani životni vek, najveću stopu siromaštva, najveću stopu zloupotrebe alkohola kod mladih i najmanji broj lekara u odnosu na broj pacijenata u zajednici. U 2019. godini, oko 25 odsto Indijanaca živelo je u siromaštvu, što je 2,5 puta više od nacionalnog proseka, rekao je Džao.


Imajući u vidu da se u ovom trenutku prevoz između Srbije i UK obavlja samo na osnovu CEMT dozvola, što za srpske prevoznike predstavlja ograničavajuću okolnost, srpska strana je predložila potpunu liberalizaciju prevoza stvari u drumskom saobraćaju između Republike Srbije i UK. Britanski strana se saglasila sa ovim predlogom.\nObe strane su ocenile da je preduslov za liberalizaciju prevoza i povećanje broja obavljenih prevoza u oblasti međunarodnog drumskog prevoza između Srbije i UK, sklapanje novog Sporazuma o prevozu u drusmkom saobraćaju u bliskoj budućnosti.\nRazmatran je tekst Nacrta ovog sporazuma i dogovoreno je da britanska strana pošalje svoje komentare na tekst sporazuma u roku od dva meseca. Po prijemu britanskih komentara, namera je da obe strane započnu svoju nacionalnu proceduru za potpisivanje sporazuma i njegovu ratifikaciju.\nSrpska strana je dalje predložila da se, do stupanja na snagu novog sporazuma, uvede liberalniji režim prevoza između dve zemlje, tj.da se uvodu vremenske (godišnje) univerzalne dozvole (bilateralni, tranzitni ili prevozi za/iz treće države), i to na način da dozvole važe za sva vozila iz voznog parka prevoznika. Srpska strana je istakla da će godišnji kontingent od 1.000 ovih dozvola biti dovoljan da zadovolji potrebe srpske transportne privrede.\nBritanska strana će proveriti tehničku spremnost u Ujedinjenom Kraljevstvu za razmenu dozvola i zavisno od te spremnosti, u naredna dva meseca biće dogovoreno koliko dozvola treba razmeniti.\nU slučaju razmene dozvola strane su se složile da dozvole važe do 31. januara sledeće godine, a da se razmena izvrši do 15. decembra tekuće godine. Svaki zahtev za razmenu dodatnog broja dozvola u toku godine će biti razmotren po principu dobre volje.\nTakođe, srpska strana je istakla potrebu srpskih prevoznika za viznom liberalizacijom ili pojednostavljenjem i ubrzavanjem postupka izdavanja viza za profesionalne vozače i zatražila od britanske delegacija da kod svojih nadležnih organa incira da se vize za profesionalne vozače izdaju na brži i efikasniji način bez dodatnih plaćanja. Britanski strana je odgovorila da će o ovom pitanju obavestiti nadležne organe u Velikoj Britaniji.\nAntwerpen potvrda ZVIJNARDE servis vanredni prevoz Kale administrativne takse most junska revizija Evropska mreža saobraćajne policije


Putin i Erdogan zadovoljni rezultatima Kongresa u Sočiju - Sputnjik Srbija\n19:05 20 Oktobar 2020\nUdarna vest: Vučić: Ivica Dačić biće predsednik Skupštine Srbije, imena ministara za nekoliko dana /video/\nUživo: Vesti: Zašto može Vašingtonski, a ne Briselski sporazum? /video/\n11:45 31.01.2018 (osveženo 12:42 31.01.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin razgovarao je telefonom sa turskim liderom Redžepom Tajipom Erdoganom.\nTokom razgovora, šefovi dveju država su razgovarali o rezultatima Kongresa sirijskog nacionalnog dijaloga koji je juče održan u Sočiju.\n„Održan je telefonski razgovor predsednika Rusije Vladimira Putina i predsednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana. Šefovi država su izrazili zadovoljstvo rezultatima Kongresa sirijskog nacionalnog dijaloga u Sočiju koji je održan 30. januara“, saopštila je pres-služba Kremlja.\nRanije je specijalni predstavnik predsednika Rusije o Siriji Aleksandar Lavrentjev na kraju Kongresa sirijskog nacionalnog dijaloga u Sočiju izjavio da su usvojena tri dokumenta, uključujući spisak kandidata za ustavnu komisiju.\nRedžep Tajip Erdogan, Vladimir Putin\n18:59 Vesti: Zašto može Vašingtonski, a ne Briselski sporazum? /video/\n18:50 Odane Milu: Dvije manjinske partije neće u novu vladu Crne Gore\n18:32 Vučić: Ivica Dačić biće predsednik Skupštine Srbije, imena ministara za nekoliko dana /video/


Server: Obnoviti osovinu Britanija-Nemačka-SAD za Balkan\nTanjug 8. decembra 2020. 18:52\nVAŠINGTON – Buduća vašingtonska administracija trebalo bi da neutrališe uticaj Kine i Rusije na Zapadnom Balkanu, rekao je Danijel Server, direktor instituta za spoljnu poitiku i rešavanje sukoba na Univerzitetu Džon Hopkins, apostrofirajući, posebno, Srbiju.\nOn je, na Odboru za spoljnu politiku Predstavničkog doma američkog Kongresa, ocenio da ruski uticaj ne bi bio ni blizu toliko osetan u Srbiji koliko jeste da srpske vlasti to ne omogućavaju:\n„Predsednik Vučić je otvorio svoje medije Rusiji i naneo štetu Glasu Amerike, koji je nakon višedecenijskog prisustva u Srbiji sveden na najmanju meru. To bi trebalo da bude jedan od prioriteta za novu američku administraciju“, smatra Danijel Server.\nNa pitanje moderatora kako bi SAD trebalo da se vrate kao aktivan i značajan politički faktor za postizanje stabilnosti na Zapadnom Balkanu, posebno u odnosima između Srbije i tzv. Kosova, Server je najpre ocenio da je u ovom trenutku uticaj Rusije i Kine daleko veći, ali da će Rusija, zbog unutrašnjepolitičkih problema, u naredne četiri godine biti, „po svemu sudeći, više okrenuta sebi“.\nOn se složio sa ocenom Janoša Bugajskog da bi američke obaveštajne agencije morale posebno da obrate pažnju na odnose između Rusije i Kine i njihove zajedničke aktivnosti, koje bi, kako kaže, mogle da ugroze uticaj SAD.\n“Korupcija nagriza društva Zapadnog Balkana. Verujem u ulogu privatnog sektora koji bi mogao da poboljša život građana, ali najvažnije je da se SAD ponovo aktivno uključe u rešavanje pitanja između Srbije i Kosova. Nismo uspeli da ostanemo dovoljno aktivni na Kosovu i prepustili smo rešavanje gorućih pitanja korumpiranim političarima. Sada korupcija izjeda ta društva, a pozitivnog pomaka nema. Ne samo na Kosovu, već ni u BiH, niti u Srbiji“, rekao je Server.\nServer je podsetio da tzv. Kosovo ne priznaje pet zemalja članica EU i ukazao da bi SAD trebalo da sarađuju sa EU kao celinom, ali da bi morale da ožive i ojačaju saradnju na realciji V. Britanija- Nemačka – SAD, koja je osnova za uravnoteženu politiku i prema zapadnom Balkanu.\n„Tu osovinu bi trebalo obnoviti i to bi bio moj savet za novu američku administraciju”, zaključio je Danijel Server.


Zgrada u kojoj se nalazi Specijalni sud za Kosovo u Hagu\nBivši komadant Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) Rustem Mustafa - Remi, među prvima će u ponedeljak 14. januara biti ispitan pred Specijalizovanim tužilaštvom Kosova za ratne zločine u Hagu.\nOn je u nedelju, zajedno sa Samijem Ljuštakuom, još jednim bivšim pripadnikom OVK-a, odleteo iz Prištine za Hag.\nPre polaska za Hag, Mustafa je novinarima na prištinskom aerodromu rekao da je u Hag pozvan na intervju u svojstvu “osumnjičenog svedoka”, ne pojašnjavajući više. Na pitanje novinara da li u Holandiju odlazi kao osumnjičeni ili kao svedok, on je ponovio da odlazi ‘osumnjičeni svedok’.\nIako je ranije bilo najavljeno da će i Mustafa i Ljuštaku biti ispitani 14. januara, advokat Samija Ljuštakua Arianit Koci, saopštio je da je Ljuštakuovo ispitivanje pomereno za 16. januar, budući da obojica imaju istog zastupnika.\nUoči polaska dvojicu bivših komandanata OVK posetio je premijer Kosova Ramuš Haradinaj koji je fotografije sa njima objavio i na svojoj zvaničnoj Facebook stranici.\n"Da je naša oslobodilačka borba bila čista i sveta, dokazaće se snažno uvek i bilo gde. Zajedno ćemo izaći čista lica i pred ovim izazovom", napisao je Haradinaj na popularnoj društvenoj mreži.\nPrethodno je advokat Arianit Koci potvdio da su dobili poziv na intervju, da će se dobrovoljno javiti i da su spremni da razjasne sve okolnosti koje Kancelarija specijalizovanog tužioca istražuje.\nOd 22. do 24. januara biće intervjuisan i Nazif Mehmeti, bivši visoki zvaničnik OVK-a. Bivši pripadnik Oslobodilačke vojske Kosova Remzi Šalja koga je Specijalizovano tužilaštvo u Hagu pozvalo na razgovor 17. januara odbio je da se odazove pozivu, i nalazi se u bekstvu.\nPored njih, na intervju je pozvana i bivša pripadnica OVK-a Raimonda Reci koja živi u Americi, potvrdila je sama Reci na Fejsbuku.\nU Prištini su u prostorijama misije EU za vladavinu prava, EULEX, u decembru ispitani i Sokolj Dobruna, bivši predsednik suda OVK-a, kao i Safet Sulja, bivši pripadnik OVK-a. EULEX inače Specijalnom sudu u Hagu pruža logističku i operativnu podršku.\nU Specijalizovanom tužilaštvu ne pružaju informacije o istrazi, ali dodaju da su svesni da pojedinci ili njihovi advokati daju izjave medijima u kojima kažu da su pozvani na razgovore u Hagu.\nKosovska Specijalizovana veća i Specijalizovano tužilaštvo sa sedištem u Hagu rade na istrazi zločina protiv čovečnosti, ratnih zločina i drugih krivičnih dela u vezi navoda iz Izveštaja Saveta Evrope 2011. godine. U tom izveštaju se dodaje da su zločine navodno počinili pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova u periodu od 1998. do 2000. godine.\nRukovodioci kosovskih institucija pozvali su sve one koji su dobili poziv na intervju da se odazovu, kako bi tako doprineli dokazivanju "čiste borbe OVK-a".\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je u petak da Vlada Kosova nije obaveštena od Specijalnog suda za ratne zločine u Hagu o predstojećim ispitivanjima, te dodao da Vlada nema nikakvu ulogu u tome.\n„Međutim, imamo zakonsko ovlašćenje da podržimo i pravno i finansijski i porodice u odbrani, što do sada niko nije tražio, ali ubuduće to možemo da uradimo ako se traži“, dodao je.


Mašina dobrih dela širi magiju dobrote, jer svetu je potrebno više Deda Mrazova! - www.025.rs\nwww.025.rs / ZABAVA / Mašina dobrih dela širi magiju dobrote, jer svetu je potrebno više Deda Mrazova!\nMašina dobrih dela širi magiju dobrote, jer svetu je potrebno više Deda Mrazova!\nSvi koji su makar jednom poželeli da budu Deda Mraz, sada mogu to i da ostvare! Na jedinstvenom prazničnom festivalu koji donosi Adria Media Magazini u saradnji sa kompanijom Coca-Cola pokrenuta je prava magija darivanja.\nCoca-Cola x NY District na Topličinom vencu će sve do 8. januara 2020. godine biti mesto dobre zabave i interesantnog programa ali i centar iz koga će se širiti novogodišnja čarolija i magija dobrote, zahvaljujući #BudiDedaMraz Coca-Cola Mašini dobrih dela.\nOvu jedinstvenu mašinu otkrili su i pokrenuli najpoznatiji Deda Mrazovi na motorima, na svečanom otvaranju Coca-Cola x NY Districta. Brojni posetioci imali su priliku da se ’’transformišu’’ u omiljenog deku na planeti i tako pokrenu magiju dobrih dela. Limenka Coca-Cole ubačena u mašinu pokreće proces tranformacije dok mašina svira najlepše novogodišnje pesme, a poznati mirisi zime: cimet, pomorandža, jabuka i četinari, kreiraju pravu zimsku idilu. Na svako 100. pokretanje mašine pojavljuje se i ’’pravi’’ Deda Mraz kako bi čestitao svom pomoćniku.\n„#BudiDedaMraz Coca-Cola Mašina dobrih dela na simboličan način najavljuje našu ovogodišnju misiju – a to je podrška domovima za decu i mlade ometene u razvoju. Nakon prošlogodišnje donacije SOS Dečijim selima, ove godine ćemo donirati potreban nameštaj i opremu za pet domova širom Srbije. Sigurni smo da ćete našu zajedničku akciju i ove godine ispratiti, jer svetu je potrebno više Deda Mrazova. Za početak, možemo da nekome uputimo lepu reč, pružimo podršku i budemo oslonac, i verujem da ćemo time uraditi i više nego dovoljno”, rekla je Julija Žigić, kompanija Coca-Cola.\nTags: Deda Mraz, praznici


Neto prihod Credit Agricole Grupe u 2015. godini porastao 22,7% - Edukaplus\nNeto prihod Credit Agricole Grupe u 2015. godini porastao 22,7%\nNeto prihod Credit Agricole Grupe u 2015. godini iznosi 6,043 mil EUR, što predstavlja rast od 22,7% u poređenju sa prethodnom godinom. U poslednjem kvartalu 2015. godine neto prihod Grupe iznosi 1,564 mil EUR, što predstavlja porast od 16% na godišnjem nivou.\nOvako dobri rezultati su u skladu sa ciljevima koji su postavljeni u srednjeročnom planu (2014-2016), navedeno je u saopštenju banke. Oni su posledica održivog rasta u prihodima (do 5,3% tokom godine), striktne kontrole troškova (do 3,5%), relativno stabilnih troškova rizika uključujući i naknade za pravna pitanja (do 3,0%) i značajnog doprinosa investicionih aktivnosti. Sve poslovne linije beleže snažan poslovni momentum kako u sferama kreditiranja i depozita, tako i u rastu aktive kojom se upravlja.\nTokom 2015. godine Credit Agricole Grupa je nastavila da ojačava svoju finansijsku strukturu. Krajem decembra 2015. adekvatnost kapitala CA grupe je iznosila 13.7% što je 395 baznih poena iznad propisanog minimuma od 9,75% za 2016. godinu i čini Credit Agricole jednom od najjače kapitalizovanih banaka u Evropi.


Obuka za poduzetnike u okviru YEP inkubatora poslovnih ideja - Općina Banovići\nObuka za poduzetnike u okviru YEP inkubatora poslovnih ideja\n31. Avgusta 2020. 31. Avgusta 2020. Sanela Ikanović\t181 Views 0 Comments\nObuka za poduzetnike koja se realizuje u okviru YEP inkubatora poslovnih ideja na području opštine Banovići, počela je danas u prostorijama Omladinskog centra BaUM.\nObuku u trajanju od šest sedmica pohađat će sedamnaest mladih poduzetnika koji su aplicirali na Javni poziv sa idejom za razvoj početnog ili dogradnju postojećeg biznisa. Obuku će vršiti akademski stručnjaci, uz čiju pomoć će aplikanti savladati osnovne oblasti poduzetništva, analizu izvdoljivosti poslovnih ideja, planova i modela koje će im biti od velikog značaja za realizaciju poslovne ideje. Nakon obuke bit će izabrano pet najboljih poslovnih ideja koje će dobiti mentorsku podršku za realizaciju biznis plana, kao i finansijska sredstva u iznosu od pet hiljada KM.\nRaznovrsnija poduzetnička slika lokalne zajednice\nKroz YEP inkubator poslovnih ideja lokalna zajednica nastoji da stvori inkubator poslovnih ideja koje će u narednom periodu podsticati i pratiti njihovu realizaciju, te na taj način obogatiti i učiniti raznovrsnijom poduzetničku sliku lokalne zajednice.\nKompletan program podrške u okviru ovog projekta sastoji od uspostave lokalnog partnerstva i izrade lokalnog akcionog plana za zapošljavanje i poduzetništvo, realizaciju programa obuke postojećim i novim poslovnim subjektima koji su aplicirali na Javni poziv i iskazali interes za razvoj biznisa, kao i finansijsku, stručnu i mentorsku podršku u osnivanju novih poslovnih subjekata za najbolje ideje.\nFinansijska sredstva za kompletan projekat zajedno su osigurale Općina Banovići i Investicijska fondacije “Impakt”, a uz podršku Ambasade Vlade Švicarske u BiH i njemačke konsultantske kompanije GOPA.\nOstali podsticaju poduzetništvu i obrtu\nOpćina Banovići pored ovog projekta, u okviru svojih redovnih aktivnosti, nastavlja podržavati poduzetništvo kroz još nekoliko podsticajnih mjera. Općinskim budžetom u ovoj godini su predviđena sredstva za podsticaj kod registracije djelatnosti u visini od 500 i 1.500 KM, zavisno od djelatnosti koja se registruje. Podsticaj se ostvaruje na osnovu Javnog poziva za sufinansiranje dijela troškova osnivanja djelatnosti, koji je raspisao općinski načelnik Midhat Husić i traje do 14. decembra 2020. godine. Ovaj podsticaj mogu ostvariti sva pravna i fizička lica koja registruju djelatnosti i podnesu zahtjev Službi za prostorno uređenje, planiranje, razvoj i poduzetništvo Općine Banovići. U prvih šest mjeseci tekuće godine, ovaj finansijski podsticaj je ostvarilo četrnaest poduzetnika i registrovano dvanaest djelatnosti iz oblasti obrta, ugostiteljstvo i trgovine te dvije djelatnosti u obliku društva ograničene odgovornosti.\nTakođe, značajni su programi podsticaja omogućeni kod ulaganja u poslovnu zonu Sadnice, koje je usvojilo Općinsko vijeće i kojima je difinisano vraćanje dijela naknada koje su predviđene općinskim administrativnim taksama po osnovu uređenja i rente, ali tek nakon što investitor obezbijedi upotrebnu dozvolu.\nDo kraja tekuće godine, Općinsko vijeće je na prijedlog općinskog načelnika Midhata Husića, oslobodilo od obaveza plaćanja pravna i fizička lica te javna preduzeća i ustanove za poslovne prostore, zgrade i garaže u kojima se nije obavljala djelatnost, odnosno koji su prekinuli rad zbog proglašenja stanja nesreće izazvanog pandemijom koronavirusa. Iz istog razloga pravna i fizička lica koja nisu obavljala djelatnost oslobođena su plaćanja komunalne takse i komunalne naknade do kraja godine. Takođe će, do kraja tekuće godine, sva pravna i fizička lica biti oslobođena plaćanja naknada za privremeno korištenje javnih površina koja su predviđena Odlukom o privremenom korištenju javnih površina i visini naknada na području opštine Banovići.\n← Sutra zasjeda Općinsko vijeće Banovići, na dnevnom redu trinaest tačaka\nIzvještaj sa 40. sjednice Općinskog vijeća Banovići →


Petrovačka publika je šeste večeri desetog festivala “Gulini dani” imala priliku da vidi predstavu Centra za kulturu Berane (Crna Gora) “Ne mogu da platim i nemam da platim” koju je po tekstu Darija Foa režirao Goran Bjelanović.\nU osnovi ove komedije sadržana je kritika socijalnih prilika, ali i ekonomskog i političkog sistema Italije. Međutim, prateći pojedinačne sudbine predstavnika radničke klase pronalazeći ih na marginama društva, ovaj komad tematski korespondira i postaje aktuelan u kontekstu domaćih okolnosti i problema koji prate radnike na čitavom Balkanu.\nTročlani žiri u sastavu Vladan Živković glumac (predsednik žirija), Aleksandar Volić režiser i Jelisaveta Koraksić glumica imali su dosta težak zadatak, posebno i zbog toga što se na sceni pojavljuje sedam odličnih glumaca, pa su na kraju odlučili da plaketu „Dragoljub Milosavljević Gula“ šeste festivalske večeri ponese Marija Iritano za ulogu Antonije. Plaketu nagrađenoj glumici kao i zahvalnicu Centru za kulturu Berane uručila je glumica petrovačkog pozorišta Jelena Janaćković.\nŠedme festivalske večeri deseteog festivala glumačkih ostvarenja „Gulini dani“ publika će biti u prilici da pogleda predstavu pozorišta Narodnog pozorišta iz Beograda „Frenki i Džoni“ koju je po tekstu Terensa Mek Nelija režirala Tea Puharić. Predstava se igra u čast nagrađenim glumcima koji će te večeri biti proglašeni.


Borislav Pekić: Političke sveske LIV deo\nPolitičke ideje i komentari LIV deo 1956. godina\nU Istorijskom delu (kritika političke istorije) biće kritičkoj analizi podvrgnuti društveno-politički sistemi aktuelizirani tokom istorije. U drugom delu istorijskog izlaganja naročita pažnja biće posvećena onim porecima, koji su uprkos idejne i istorijske nedovršenosti u izvesnoj meri manifestovali elemente Aristokratske oligarhije\nKritiku zamišljam kao dvopolnu: raspravljanje nedostataka (a naročito neracionalnosti) jednog oblika istorijskog stanja mora jednovremeno da bude opisivanje prvih kontura doktrine definisane Tezama u prvom delu.\nU Teorijskom delu (doktrina Aristokratske oligarhije) najpre će biti raspravljana metafizička i istorijska zasnovanost doktrine, dakle prva grupa Teza. Tek tada, kad ova zasnovanost dobije oblik jedne ideologije, biće raspravljani društveni, socijalni, ekonomski i politički problemi sa stanovišta Aristokratske oligarhije, onim redom kojim se javljaju. (Ovaj deo Prolegomene biće ideološki temelj za politički i taktički program definisan u poslednjem delu studije.)\nU Taktičkom delu (teze o političkoj taktici) ideologija Aristokratske oligarhije biće transkribovana u date društvene i istorijske okolnosti, pa će iz teorijske forme biti prevedena u praktičnu. Taktički deo Prolegomene obuhvatiće uglavnom dva kompleksa pitanja: izgradnju političke platforme i taktike na osnovama opštih istorijskih uslova i tu istu izgradnju na osnovama nacionalnih uslova. Poslednje poglavlje Teza o Taktici imaće da se bavi neposrednim političkim problemima, zavisnim od okolnosti mesta i vremena: osvajanjem i organizacijom vlasti.\nPredstava Francuske revolucije kao krvnika u crvenom trikou, nije naravno odgovarajuća, ali je istorijska, što znači dramatska. Puritanski crno odelo pariskih advokata i trgovaca, koga otkrivamo ispod krvnikove dolame, razočarava dečji smisao za slike što nam ga je usadila istoriografija.\nAli ako ispod građanskih pantalona pronađemo dronjav vršak sankilotske košulje mi smo iznova očarani: jer istoriji je sve osim osrednjosti dopušteno. Od jedne revolucije koja pognute glave stoji pred kraljem u Loptačnici, od jedne revolucije koja pre liči na kaluđersko hodočašće nego na osvajački pohod, nije se moglo očekivati da će za tri meseca srušiti Bastilleu, a za narednih pet podići na njenom mestu giljotinu.\nOva brzina služi na čast vođama, ali dokazuje da je lakše pronaći novu spravu za ubijanje nego nove zakone. Pa ipak od Francuske revolucije stvarno su ostale samo giljotina i izvestan broj stranica u Thiersovom udžbeniku istorije. Čovek se pita da li bi se danas znalo za Revoluciju da nije bilo Delacroixovih slika?\nSaint-Just je hteo da bude dobar Rimljanin, ali je postao dovoljno dobar filistar; petrovgradski radnici su pevali „Marseljezu“ sa jakobinskim tekstom, ali se ona, đavo bi je znao zašto, pretvorila u „Internacionalu“. Isto tako se na volšeban način dogodilo da oni koji su započeli „Internacionalu“ uhvate najzad sebe kako pevaju „Hej Sloveni“!\nOvo međusobno pozajmljivanje iz veka u vek dokazuje da transfer istorije kao iskustva počiva na dramskim elementima skaske, a ne na njenom smislu. Istorija je tako drama koja od premijere do poslednjeg izvođenja pretrpi sve nova i nova skraćenja i sažimanja, sve dotle dok od nje na kraju ostanu nekoliko marševa i krilatica. Pedagoška snaga istorije upravo je u veštom spoju tih tvorevina i onih konačnih ciljeva koji su, sledeći jedan drugog nas kao istorijski slučaj proizveli.\nŽeli li čovek da istoriju doživi kao dramu, da je primi emocionalno, mora se odreći njenog ispitivanja. Istoriografiju koja želi da podstiče, privlače prijaški pokreti naroda i uzvišene reči izgovorene operetskim gestom. Kad zamišljamo Aleksandrov pohod na istok, nećemo se usuditi da o dizenteriji njegovog veličanstva govorimo kao o najvažnijem istorijskom uslovu pohoda, kao o jednom od najbitnijih istorijskih pojava starog veka. Čini se da gubavci sa Jafe ni ...


Fiskalne kase i štampači\nU program fiskalnizacije naša kompanija je uključena od samog početka. Želja kompanije, s obzirom da proizvodi poslovni softver koji ima dodira sa ovim uređajima, je da svojim kupcima ponudi integralnu podršku i za ove sisteme, koji su manje-više vezani za IT opremu. Kao partnerske firme su izabrani distributeri najjačih brendova u segmentu fiskanih uređaja, kao što su HCP i SHARP fiksalne kase distributera Digitron IST iz Beograda. Partnerstvo se ogleda u prodajnoj i servisnoj mreži opreme pomenutih brendova, što je u potpunosti saglasno sa politikom kompanije da se kupcu ponudi ključ u ruke sa svim uslugama na jednom mestu.\nPored toga softverski su podržani u BusinessWare softveru i proizvodi ostalih proizvođača fiskalnih uređaja. Tu prvenstveno mislimo na jedan od najvećih domaćih brendova među fiskalnim štampačima, Galebov štampač FP-550, a kasnije i GP-550. Ipak želja kompanije je bila da pored softverske podrške ima servis i prodaju ovih uređaja, što se na žalost nije ostvarilo sa kompanijom Galeb Group, ali se ostvarilo sa drugim domaćim brednom kompanijom HCP iz Trstenika.\nNjihovi odlični fiskalni štampači, sa svojim monolitnim dizajnom su cenovno i kvalitativno u prednosti u odnosu na Galebove štampače, pa smo se opredelili sa saradnju sa kompanijom HCP. Danas Micro Business DOO ima servis i prodaju svih HCP-ovih fiskalnih uređaja, a kupcima je omogućen besplatan servis ovih uređaja ukoliko se kupuju zajedno sa BusinessWare Safe POS softverom.


Šta znači potpisivanje Memoranduma o dostojanstvenom radu – Bankar.me\nApril 8, 2015 MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistarka rada i socijalnog staranja Zorica Kovačević kaže da je sprovođenje Memoranduma o razumijevanju o program dostojanstvenog rada od 2015. do 2017. prioritet Crne Gore na putu ka EU, prenosi Radio Antena M.\n“Sigurna sam da će današnjim potpisom MOR pružiti punu podršku potpisnicima Memorandum u cilju promovisanja socijalnog dijaloga, promovisanju zapošljavanja i održivosti preduzeća i organizaciji suzbijanja neformalne ekonomije u zapošljavanju”, rekla je Kovačević.\nRegionalni direktor Međunarodne organizacije rada za Evropu i Centralnu Aziju Hejns Koler podsjetio je da, od kada je osnovana 1919. ta organizacija broji 185 članica te da je jedina organizacija zasnovana na tripartitnoj osnovi. Koler ističe da će implementacija tog programa biti rezultat zajedničkog napora svih konstituenata u Crnoj Gori.\n“Nadam se i očekujem da će sprovođenje ovog programa ojačati tu tripartitnu strukturu a pogotovo u radu, angažmanu socijalnog savjeta. Očekujem da će i ovaj program doprinijeti otvaranju većeg broja radnih mjesta u Crnoj Gori”, naglasio je on.\nSvetlana Vuksanović iz Unije poslodavaca UPCG kaže da su prioriteti promovisanje zapošljavanja.\n“Radujem se ovom dokumentu naročito u susret kreiranju odnosno reformisanju Zakona o radu koji nam predstoji u čemu očekujemo i pomoć kolega iz MOR-a”, dodala je Vuksanović.\nGeneralni sekretar Saveza sindikata Marko Nikčević rekao je da je ovaj program proistekao iz kvalitetno vođenog socijalnog dijaloga u Crnoj Gori “što nam stvara mogućnosti da taj dijalog unapređujemo i razvijamo.”\nGeneralni sekretar Unije slobodnih sindikata USSCG Srđa Keković kaže da je potpisivanje memoranduma korak više.\n“To je velika odgovornost za sve nas, socijalne partnere i Vladu. Svi znamo da na jednom kvalitetnom socijalnom dijalogu počiva razvoj jedne modern demokratske i napredne države”, smatra Keković.\nPotpisnici su zaključili da će Memorandum doprinijeti između ostalog i suzbijanju sive ekonomije što će biti podstrek za sve socijalne partnere.\nPOJMOVI3d secure kartica Memorandum o dostojanstvenom radu Sindikat Unija poslodavaca Crne Gore USSCG - Unija slobodnih sindikata Crne Gore\nPrevious Porto Montenegro na Sajmu luksuza u Londonu\nSljedeći Prijavite se za stipendiju italijanske ambasade


Crvena zvezda se priključila akciji "Novi dresovi za nove šampione“\nEKSKLUZIVNI SNIMCI KURIRA: Dok cela Srbija BRUJI o njemu, Jokić u Somboru 325\t1.5k\nNE POSTOJI VELIKA ТRОЈКА! Evo kako je Nole "ubio" Federera i Nadala! 66\t264\nPOLA MILIJARDE DOLARA Nole u karijeri zaradio više od 520.000.000 $! Ovo 51\t223\nPOSLE RAFE JOŠ JEDNO VELIKO IME IZ SVETA TENISA REKLO NE! Austrijanac odustao 13\t13\nDejan Djosic\t 08.06.2021. 13:28h 13:32h\nSrpski šampion i kompanija Mozzart obezbeđivaće opremu za manje klubove koji nastupaju u nižim rangovima takmičenja, počev od četvrte lige pa naniže.\nCrveno-beli odlučili su da podrže svog ekskluzivnog beting partnera kompaniju Mozzart u akciji „Novi dresovi za nove šampione“. Nakon nekoliko godina od kako je regionalni lider u priređivanju igara na sreću krenuo sa donacijama manjim klubovima iz nižih liga, FK Crvena zvezda se priključuje sa željom da obraduje fudbalere nižih liga iz cele Srbije.\nManji klubov već četiri godine dobijaju podršku od kompanije Mozzart kroz akciju donacije dresova. Više od 6.000 sportista iz zemlje, regiona i dijaspore dobili su novu opremu zahvaljujući regionalnom lideru u priređivanju igara na sreću.\nFK Crvena zvezda nakon više uspešnih akcija sa kompanijom Mozzart odlučila je da i na ovom projektu asistira svom dugogodišnjem partneru i podrži sprski fudbal.\nNaime, zajedničkim snagama jednom mesečno deliće opremu srpskog šampiona, istu kao što nose prvotimci crveno-belih. Akcija je organizovana po principu takmičenja i trajaće godinu dana. Uslov koji svaki klub mora da ispuni jeste da učlani minimum 20 ljudi u Crvenu zvezdu. Krajem svakog meseca praviće se presek i dodeljivaće se oprema onom klubu koji ima najviše učlanjenih. Potrebno je da svaki klub izabere predstavnika koji će prijavu poslati na info@crvenazvezdafk.com. U ovom takmičenju nema odustajanja jer klubovi koji ne dobiju opremu datog meseca imaće priliku da svoj rezultat poprave i osvoje opremu tokom sledećeg, budući da će se rezultati iz prošlog prenositi u naredni mesec.\nPodsetimo, ovo nije prva saradnja Mozzarta i crveno-belih. „Od rođenja moga“, poseta Sigurnoj kući…samo su neke od zajedničkih akcija.\nPOLA MILIJARDE DOLARA Nole u karijeri zaradio više od 520.000.000 $! Ovo je lista 5 najplaćenijih srpskih sportista SVIH VREMENA 51\t223


Roditelji nisu srećni što im deca odlaze, ali ih podržavaju - Biznis Telegraf.rs\nMladi sve češće odlaze iz Srbije. Njihovi roditelji nisu srećni zbog toga, ali ih podržavaju, izveštava Demostat.\nU tekstu se dalje navodi i sledeće: U periodu odrastanja značajan izvor podrške mladima je porodica, koja im pruža finansijsku, emotivnu i socijalnu podršku. Međutim, porodica na sebe preuzima obaveze koje je zapravo trebalo da preuzme država, što za nju predstavlja veliko opterećenje s obzirom na prilično skromne resurse kojima raspolaže.\nDok se javnost uveliko bavi problemom odlaska mladih iz Srbije i zabrinjavajućim podatkom da je Srbija deseta zemlja na svetu po "odlivu mozgova", istraživači postavljaju pitanje koliko je nezadovoljstvo starijih sugrađana zbog odlaska omladine?\nKonkretni podaci biće dostupni javnosti već tokom ove godine, a preliminarna istraživanja, u koja je Demostat imao uvid, pokazuju da je sve veći broj starijih - nezadovoljan.\nJaku želju za iseljenjem iz Srbije ima 29 odsto mladih, dok 46 procenata pokazuje umerenu nameru da ode u inostranstvo, pokazuju podaci studije o mladima u državama Jugoistočne Evrope 2018/2019. Ova studija ujedno je i pokazala da najveće poverenje mladih imaju njihovi roditelji, uža porodica i prijatelji, a da će mladi oko važnih životnih odluka najpre konsultovati upravo roditelje.\nMogu li stariji zadržati mlade u Srbiji?\nI pored evidentnog nezadovoljstva starijih zbog „odliva mozgova“, stručnjaci kažu da ovo nezadovoljstvo neće imati velikog uticaja na to da mladi ostanu u zemlji. Ključno je da država svojim populacionim politikama i institucionalnim merama pokaže jasna rešenja za problem.\nSociološkinja Milica Vesković Anđelković, sa Filozofskog fakulteta u Beogradu, ističe da roditelji, iako tužni, podržavaju odlazak svoje dece jer su svesni da oni u Srbiji ne mogu da ostvare adekvatan životni standard.\n- Sigurno je da stariji nisu srećni zbog odlaska mladih, jer postoji bojazan ko će da puni penzione fondove i budžet, i od čega će oni da žive. Postoje istraživanja Zavoda za statistiku koja pokazuju da većina sugrađana podržava odlazak svoje dece u inostranstvo, ali sa druge strane, ne podržava odlazak tuđe dece, odnosno zabrinjava ih taj trend generalno - objašnjava Vesković Anđelković.\nI dodaje da odlazak mladih starijima predstavlja problem, jer ne postoji nikakva razmena sa iseljenicima.\n- Mislim da stare više brinu populacione politike koje država vodi, to što institucije ne rade ništa da održi kontakt sa onima koji su otišli, dakle, ne postoji nikakva saradnja sa dijasporom ni ekonomska razmena. Nije dovoljno da oni šalju novac direktno svojim porodicama, već je potrebno osmisliti politike koje će omogućiti da se njihova znanja i iskustva iz inostranstva primene i ovde - smatra ova sociološkinja.\nStariji građani, koliko god bili zabrinuti za ovaj trend i uključeni u odluke koje njihova deca donose, ipak ne mogu imati presudan uticaj da „zadrže“ svoju decu u zemlji, smatra Vesković Anđelković, ni pored toga što mladi u istraživanjima ističu da im je teško da napuste porodicu i prijatelje.\nSociolog Srećko Mihailović smatra da je teško prebaciti odgovornost za ovu odluku na roditelje. On kaže da nema sumnje da je "jedan broj mladih, i pored želje da ode za karijerom, boljom platom i uslovima života, ipak prinuđen da ostane uz svoje roditelje jer oseća neku vrstu duga prema njima i doveo bi svoj integritet u pitanje, ukoliko bi "napustio" one koji su ga odgajali".\nStudija o mladima pokazala je i da primarna porodica preuzima na sebe veliki broj obaveza koje bi trebalo da vrši država u pogledu odgajanja mladih - pre svega za pružanje ekonomske sigurnosti, podseća Mihailović, pa je logično da oni, kao i celo društvo, osećaju gubitak onog trenutka kada mladi odu iz zemlje.\n- Roditelji su ti koji najviše ulažu u svoju decu, ali u njihovo obrazovanje ulažu i država, odnosno drugi građani ove zemlje, i sigurno da je društvo na nekoj vrsti gubitka zbog toga što pametni, mladi i sposobni ljudi napuštaju zemlju, ali pitanje je šta je uradila država da održi kontakt sa njima - ističe sociolog.\nRoditelji svakako imaju veoma važnu ulogu u odluci mladih da ostanu ili napuste zemlju, ističe profesor Filozofskog fakulteta Zoran Pavlović, koji je takođe bio deo istraživačkog tima Studije o mladima, ali on naglašava da je veoma teško reći da li je uloga porodice presudna.\n- S jedne strane, porodica može uložiti pojačane napore da nekog svog člana „zadrži“ tako što će mu na raspolaganje staviti više resursa. S druge strane, porodica, iz ovih ili onih razloga, može upravo dodatno podsticati mlade da napuste zemlju. Jedna šala (pre zapravo crni humor) dobro to ilustruje i kaže da ako želiš da dete izvedeš na pravi put, treba da ga odvedeš do najbliže granice - kaže on.\nPavlović podseća i da, pre svega, moramo imati u vidu "skoro pa banalnu činjenicu" da je nezadovoljstvo, ili bolje reći tuga, zbog odlaska deteta ili drugog bliskog člana porodice - posledica toga što se porodica na taj način rastura. Ipak, mnogo više zabrinjava, naglašava profesor, činjenica da iza toga stoji veliko razočarenje odnosom države prema ovom trendu.\nNajslabije plaćeni u Evropi: Crnu Goru do sada napustilo više od 150 mladih lekara i specijalista\nNemačka širom Evrope traži železničare, fokus na Srbiji\nPotresni trenutak: Lekari, sestre i građani ispratili telo Amfilohija iz bolnice


BalkanMagazin :: Trka za vakcinom podseća na (hladni) rat: Sajber-napadi, špijunaža, vojska\nponedeljak, 30. novembar 2020 02:39\nPolovina Francuza nema nameru da se vakciniše jer nemaju poverenja u zdravstvene i državne vlasti koje treba da garantuju bezbednost vakcine – pokazalo je više istraživanja javnog mnenja.\nNepoverenje raste tim pre što trka za vakcinom zlokobno podseća na vreme hladnog rata u kojoj je sve dozvoljeno: uključeni su sajber-napadači, špijunaža, vojska. Mediji izveštavaju o vakcinama kao da izveštavaju o politici. Ruske i kineske vakcine su nepouzdane jer nisu dovoljno ispitane, a zapadne vakcine nisu nepouzdane iako – nisu dovoljno ispitane...\nFrancuski mediji prenose da je prioritet sigurnosnih službi sada zaštita projekata vakcine privatne grupe Sanofi i državnog Instituta Paster. Francuski obaveštajci imaju zadatak da otkriju eventualnu krađu intelektualne svojine u vezi sa istraživanjima vakcine protiv korona-virusa.\nOptužbe i špijunaža\nZadatak obaveštajnih službi je i da otkriju moguće manipulacije podataka koje bi mogli da objave potencijalni konkurenti kako bi posejali sumnju u validnost francuskih naučnih studija.\nNedeljnik Challenges navodi da sve velike sile nadziru istraživanja vezana za buduću vakcinu kao i za njenu proizvodnju i distribuciju. List navodi da se time za račun SAD bavi „vrlo tajna“ firma Palantir, bliska svetu obaveštajnih službi.\nU julu, FBI je optužio dvojicu Kineza da su, u saradnji sa kineskom vladom, izveli više informatičkih napada protiv kalifornijskih preduzeća koja su se bavila istraživanjima vakcine protiv korona-virusa. Peking je zauzvrat optužio Vašington da se bavi klevetanjem.\nFrancuski mediji prenose da je Francuska meta Kine u kontekstu istraživanja vezanih za vakcinu. Nedeljnik Challenges tvrdi da je imao uvid u poverljivi dokument francuskog sekretarijata za odbranu i bezbednost iz jula 2018. godine koji izveštava o kineskom sajber-napadu godine protiv farmeceutske grupe Sanofi u periodu između 2014. i 2018.\nLondon je nedavno optužio Rusiju, tvrdeći da je grupa pirata APT29, za koje smatraju da su bliski ruskoj obaveštajnoj službi, napadala laboratorijske centre za istraživanja vakcina.\nChallenges navodi da se špijunski ratovi između velikih svetskih sila vode takođe zbog toga što su neke laboratorije na „zlom glasu“: „Tako, jednog od dva kandidata za vakcinu u kliničkoj fazi ispitivanja u Rusiji (EpiVachorona) proizvodi misteriozni centar Vektor. To je ostatak SSSR-a, blizu Novosibirska u Sibiru, koji je u prošlosti imao ulogu u pravljenju biološkog oružja i još i danas poseduje uzorke variole“.\nList citira neimenovanog „francuskog naučnika koji je nekada radio u Rusiji“: „Istinski problem je to što odbrana i obaveštajna služba imaju nadzor i skupljaju sve podatke koji ih zanimaju“.\nKirill Dmitriev, izvršni direktor Ruskog fonda za direktna ulaganja, obećao letos da će njegova zemlja imati prvu vakcinu protiv kovid-19\nVojno i civilno „preplitanje“\nChallenges citira Patrisa Bendera, bivšeg vojnog lekara i autora knjige “Biološke pretnje“ da se u zemljama kao Rusija i Kina “vrlo tesno prepliću vojno i civilno“. On smatra da je trka za vakcinom za njih toliko važna, naročito u geopolitičkom smislu, „da stoga armija u celoj stvari ima glavnu ulogu“.\nKiril Dimitriev iz preduzeća Vektor ocenio je u razgovoru sa dopisnikom pariskog dnevnika Le Monde iz Moskve, da „sve što dolazi iz Rusije izaziva negativne reakcije naročuto na Zapadu“.\n„Reč je o ratu informacijama, protivljenja na nemoralan način. I pobedili smo! Ako pogledate Latinsku Ameriku, Aziju, Afriku, Bliski Istok - svuda je vakcina Sputnjik V dobro primljena”.\nLe Monde prenosi da će prve isporuke ruske vakcine krenuti u Indiju 2021. godine, u Brazil, južnu Koreju i Kinu. Te će zemlje proizvoditi „rusku vakcinu“ na svojoj teritoriji. Vakcina će moći da se čuva na temperaturi od +2 do +8 stepeni. Na listi budućih kupaca su i Pakistani, Meksiko kao i Mađarska.\nPolitizovanu atmosferu u vezi s vakcinama najbolje ilustruje ocena dopisnika lista Le Monde da „ime vakcine Sputnik V“ govori o ambicijama Rusije „jer je to bilo i ime prvog sovjetskog satelita koji je poslat u svemir 1957. godine”. U istom tekstu se zatim donose prigovori proceduri testiranja ruske vakcine i citira članak iz britanskog medicinskog časopisa The Lancet. Rusima se prigovara da nisu objavili protokol i da su zaključak o efikasnosti vakcine doneli na osnovu premalog broja slučajeva.\nKako ubediti građane?\n“Ove reakcije u inostranstvu suprotne su entuzijazmu koji Rusija pokazuje za svoju vakcinu”, zaključuje Le Monde. Više od 50 hiljada ljudi je već vakcinisano, počev od predsednika Putina, ministra odbrane Šojgua i direktorke televizijske kuće RT Margarite Simonian.\nIzveštaj dopisnika iz Moskve završava se citatom „jednog voditelja prvog kanala koji se nije ustručavao da postavi ´smelu´ analogiju: dok su zapadne vakcine ´skupe i kapriciozne´, Sputnik V je, po njemu, ´jednostavan za upotrebu i pouzdan kao kalašnjikov´”.\nKako ubediti milione Francuza da se vakcinišu? Hladnoratovski stil opisivanja ruskih i kineskih vakcina kao neproverenih, izgleda da nije dovoljan da bi oni poverovali da su vakcine iz zapadanih laboratorija dovoljno proverene.\nPočetkom novembra američki Fajzer, četvrta farmaceutska grupa na svetu, zajedno sa nemačkim Biontekom najavili su vakcinu na bazi tehnologije koja nikada do sada nije isprobana a koja je efikasna 95 odsto. Ova vakcina mora da se čuva na temperaturi od minus 80 stepeni. Ova vakcina moraće zato da se transportuje pod posebnim uslovima. Osim toga, lekari će morati da imaju posebne frižidere jer ne sme da dođe do prekida „hladnog lanca“.\nUprkos očigledno komplikovanom i skupom infrastrukturnom sistemu potrebnom za ovu vakcinu, Francuska je već investirala u kupovinu 50 super-frižidera – najavio je ministar zdravlja Olivie Veran.\nVolonter dobija Moderninu eksperimentalnu vakcinu za kovid-19 tokom prve faze kliničke studije u martu\nNova tehnologija pod sumnjom\nJavnosti je i dalje poznato samo ono što je Fajzer-Biontek objavio o ovoj vakcini u svom saopštenju i prilikom prilaganja protokola za patent. Nijedan neutralan naučni rad niko nije objavio.\nOsim toga, za proizvodnju Fajzer-Biontekova vakcine upotrebljava se nova tehnologija. Nema odgovora na pitanje koliko ona dugo štiti, kako deluje na starije ljude i na decu.\nUbrzo je usledila američka farmaceutska grupa Moderna koja je objavila da ima vakcinu delotvornu više od 90 odsto čija je velika prednost da za kraći period može da se čuva u običnom frižideru, a na duži rok – na minus 20 stepeni. To je velika prednost jer nisu potrebni posebni uslovi za transport i investicije u frižidere.\nZatim je britanska farmaceutska grupa AstraZeneka objavila da ima vakcinu koja je jeftinija i delotvorna 70 odsto. Samo dan kasnije Astra Zeneka optužena je da je prikrila grešku koja se dogodila prilikom testiranja: naime preduzeće – podizvodjač ubrizgalo je svojoj grupi dobrovoljnih pacijenata samo pola doze vakcine. Rukovodstvo AstraZeneka je prvo tvrdilo da su odatle proizišli zanimljivi rezultati, a onda su priznali da se dogodila greška kao i da treba nastaviti ispitivanja.\nNew York Times preneo je ocenu analitičara investicione banke SVB Leerink da pokušaj prikrivanja podriva poverenje u program AstraZeneka.\nNemačka, Portugalija, Španija već su pripremile „vakcinodrome“ za masovno primanje vakcina.\nPregovori o kupovini vakcina centralizovani su za sve zemlje EU u Briselu i vodi ih Evropska komisija, što kod većine francuskih građana ne povećava poverenje. Ovaj centralizovani sistem usvojen je, kako je rečeno, da se ne bi razvijala „nezdrava konkurencija“ između zemalja članica i kako bi se grupisanom kupovinom velikih količina smanjile cene. EK je angažovala kolosalne sume: 2,4 milijardi evra pred-porudžbine 1,4 milijarde vakcina. Ugovori su sklopljeni sa AstraZeneca, Johnson & Johnson, Sanofi-GSK, Pfizer, Moderna et CureVac.\nBrojna pitanja ostaju bez odgovora. Da li vakcina pogađa dobar soj virusa? Kakav je rizik od negativnih efekata vakcine? Da li je potrebna obnova vakcinacije svake godine kao protiv gripa?\nJasno je iz svega ovoga da vakcine nisu dovoljno proverene, da proizvođači žure da bi zaradili više.\nFrancuzi ne žele da budu zamorčići – ističe ovdašnji nedeljnik Marianne, zaključujući da će vlasti morati pedagoški da objašnjavaju građanima zašto je vakcina “izlaz iz tunela”. Ministar zdravlja Olivie Veran ponovio je više puta da Francuska neće pristupiti vakcinaciji ukoliko njene provere ne pokažu da je neka vakcina pouzdana. Pitanje je međutim, koliko njegove reči, posle svih kontradikcija, imaju težinu i da li bi mu građani poverovali čak i da izjavi da je zemlja okrugla.


Istraživanje RSE: Kineske cigarete na crnom tržištu Srbije - JUGPRESS\nIstraživanje RSE: Kineske cigarete na crnom tržištu Srbije\nNa crnom tržištu cigareta u Srbiji, među najzastupljenijim brendovima su „Marble“ i „Ashima“, napravljene u fabrikama kineskih kompanija, pokazalo je istraživanje Radija Slobodna Evropa (RSE).\n„Brendovi kao što su ’Ashima’ i ’Marble’, koji su danas najzastupljeniji, uglavnom stižu iz pravca Rumunije, Severne Makedonije i Crne Gore“,rekla je u razgovoru za RSE Olivera Radovanović iz Uprave carina.\nMN Ko ih proizvodi?\nMN Načini krijumčarenja\nUprava carina na svojim nalozima na društvenim mrežama često objavljuje snimke zaplene švercovanih cigareta. Jedan od najsvežijih datira iz septembra 2021. godine, kada su carinski službenici kod Kladova, na granici sa Rumunijom, otkrili 500 boksova cigareta marke “Ashima” skrivenih u jednom od tankova za benzin na brodu.\n“Cigarete stižu brodskim kontejnerima do tih luka najčešće na osnovu falsifikovane dokumentacije. Navodno neko pravno lice iz Ujedinjenih Arapskih Emirata robu prodaje krajnjim kupcima, koja se transportuje dalje ka zemljama Evropske unije. Tu se pretovaruju na drumska prevozna sredstva i dalje transportuju drumskim putem do krajnjeg odredišta“,kaže Olivera Radovanović.\nPrema istraživanju Istituta za javno zdravlje Srbije, skoro 38 posto odraslih su pušači.


Prikupljeno dovoljno dokaza protiv Dudakovića\nTužilaštvo BiH prikupilo je dovoljno dokaza za podizanje optužnice protiv ratnog komandanta Petog korpusa takozvane Armije BiH Atifa Dudakovića za ratne zločine počinjene na području Krajine od 1992. do 1995. godine, saznaje “Glas Srpske” iz izvora bliskih istrazi.\nIstraga protiv Dudakovića i njegovih saradnika pokrenuta je još 2007. godine, a na spisku osumnjičenih nalazi se 21 ime.\n“Bez obzira na dosadašnju zaštitu stranih moćnika, na činjenicu da je 90 odsto zaposlenih u Tužilaštvu BiH protiv podizanja optužnice i na to što će poslije podnošenja tog optužbenog naloga doći i do protesta u Federaciji BiH, optužnica će sigurno biti uskoro podignuta. Niko ne može i ne smije zanemariti veliku količinu prikupljenih čvrstih dokaza protiv Dudakovića”, ističe izvor “Glasa Srpske”.\nIsti izvor dodaje da su dokazi kojima raspolaže Tužilaštvo BiH toliko jaki da bi na poštenom suđenju Dudaković dobio doživotnu robiju.\nDo posljednjih dokaza protiv Dudakovića Tužilaštvo BiH je došlo ove sedmice, kada su pripadnici Agencije za istrage i zaštitu BiH /SIPA/ pretresli bivšu kasarnu “Orljani” u Bihaću. Dokazi o ratnim zločinima Petog korpusa takozvane Armije BiH pronađeni su i tokom nedavne ekshumacije osam tijela srpskih vojnika u krugu kasarne “Adil Bešić” u Bihaću, na kojim se vidi da su im ruke bile vezane bodljikavom žicom.\nO Dudakovićevoj odgovornosti za ratne zločine svjedoče i snimci na kojima se vidi kako naređuje likvidaciju zarobljenika i paljenje srpskih sela. Vlasti Republike Srpske su još 2006. godine podnijele krivičnu prijavu protiv Dudakovića za ratne zločine nad Srbima, ali je on do danas na slobodi.\nPored Dudakovića, optužnica bi trebalo da bude podignuta protiv komandanta 502. brigade takozvane Armije BiH Hamdije Abdića zvanog Tigar, komandanta 517. brigade Ibrahima Nadarevića i komandira izviđačko-diverzantskog voda 517. brigade “Apači” Hasana Hadžalića.


Građenje brenda u svijetu lakog ignorisanja - BI COMMUNICATION\nGrađenje brenda u svijetu lakog ignorisanja\nOd prekidanja oglasima do željenosti contenta\nPredavač: Lazar Džamić\n6. novembar 2019. HILTON PODGORICA\nLazar Džamić jedan je od vodećih digitalnih stratega u svijetu, predavač na katedri za digitalni marketing na Fakultetu za medije i komunikacije Singidunum univerziteta, pisac i bivši šef za brend planiranje u evropskoj centrali kompanije Google.\nRadio je kao direktor planiranja u nekoliko vodećih integrisanih britanskih agencija (EHS Brann, Kitcatt Nohr Digitas), kao i u digitalnoj ,,pureplay” agenciji Underwired. Nagrađivan je kao strateg na projektima za vodeće britanske klijente kao što su Waitrose, Virgin Holidays, Visit Wales, GAP, Glenfiddich, AXA, Nando’s i mnoge druge.\nSeminar Građenje brenda u svijetu lakog ignorisanja – Od prekidanja oglasima do željenosti contenta sadrži pregršt korisnih tema koje svaki savremeni marketar mora da zna.\nNa seminaru ćete, između ostalog saznati:\nKako zaslužiti pažnju u digitalnom eko sistemu.\nKako izgleda marketing poslije Kotlera…


Vesti online / Sport / Košarka / Mijatović: Bili smo hrabriji, više smo želeli medalju\nSelektor mlade košarkaške reprezentacije Srbije Dejan Mijatović rekao je da je u meču za treće mesto za Evropskom prvenstvu presudilo to što je njegova ekipa više želela medalju od selekije Hrvatske.\n"Nije im bilo lako posle poraza od sjajne selekcije Turske u polufinalnom susretu. Ali, su pronašli način da se podignu, oporave, što je karakteristika pravih šampiona. Bili su borbeniji i hrabriji, više želeli pobedu i medalju od selekcije Hrvatske što je bilo presudno na ovom meču", kazao je Mijatović.\nMlada košarkaška reprezentacija Srbije osvojila je bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu za mlade u Grčkoj, pošto je u meču za treće mesto pobedila Hrvatsku sa 79:66 (17:18, 22:18, 22:12, 18:18).\n"U ovoj konkurenciji ne znamo za medalju od 2008. godine. Međutim, ova generacija igrača, rođenih 1994. godine ne zna za neuspeh. Bili su treći u Evropi, drugi na svetu i sada su ponovo na pobedničkom postolju iako nam je nedostajalo dosta nosilaca igre", rekao je Mijatović.\nMijatović je dodao da mu je ovo najteža madalja koju je ikad osvojio.\n"Ovo je bila moja najteža reprezentativna misija za sedam godina koliko sam u Košarkaškom savezu Srbije. Najteža nedelja u mojoj trenerskoj karijeri. Samo najbliži saradnici znaju kakvih smo imali problema od prvog dana priprema zbog brojnih otkaza, povreda i kalendara takmičenja", rekao je selektor Srbije.\nOn je posebno zahvalio i igračima koji nisu otputovali sa reprezentacijom za Gračku.\n"Želim da se zahvalim Nemanji Đorđeviću, Miroslavu Pašajliću, Milošu Koprivici, Aleksandru Bursaću i Matiji Milinu koji su naknadno pozvani da samo treniraju sa nama i pomognu nam iako su znali da neće ići na šampionat. Ovo je i njihova medalja", kazao je Mijatović.\nEP u Grčkoj 2014.


Brčko Distrikt BiH na putu da uspostavi novi imidž kao pokretač reformi u BiH | Brčanski Forum\nBrčko Distrikt BiH na putu da uspostavi novi imidž kao pokretač reformi u BiH\nSupervizor za Brčko distrikt Michael Scanlan izjavio je da novi saziv Skupštine i vlast u distriktu moraju biti formirani ove godine, kako bi bio obezbijeđen nastavak reformi.\n“Vrijeme je da stranke postignu dogovor i ostanu pri svom opredjeljenju da održe inauguralnu sjednicu Skupštine Brčko distrikta prije 25. decembra”, rekao je Scanlan.\nOn je naveo da je Brčko distrikt na putu da uspostavi novi imidž kao pokretač reformi u BiH, a time bi omogućio građanima kvalitet života i ekonomske prilike koje zaslužuju, saopšteno je iz OHR-a.\nScanlan je naveo da je danas objavljen prvi tender za modernizaciju Luke, te da su vlasti Brčkog juče održale konstruktivan sastanak sa predstavnicima Svjetske banke o tome kako se distrikt može uključiti u niz infrastrukturnih projekata u okviru “Programa integrisanog razvoja riječnih koridora Save i Drine”.\nPrema njegovim riječima, juče su napravljeni i koraci za nastavak izrade kvalitetnog zakona o sukobu interesa prema evropskim standardima i sa svrsishodnim posljedicama za eventualne prekršioce.\n“Zajedno sa novim Zakonom o budžetu, Zakonom o udruženjima i fondacijama, te online Registrom javnih zvaničnika, to će biti jedan od ključnih alata kako bi bilo obezbijeđeno transparentno i fiskalno odgovorno trošenje javnih sredstava za dobrobit cijele zajednice”, istakao je supervizor.\nScanlan je rekao da vlada u tehničkom mandatu aktivno radi sa međunarodnim partnerima na širokom spektru inicijativa koje se očekuju na proljeće, kako bi se ubrzala primjena prakse dobrog upravljanja, reforma javne uprave, razvoj infrastrukture, te inicijative za olakšavanje poslovanja, čime bi se u Brčko distrikt privukli dobro plaćeni poslovi u privatnom sektoru.


Pevanje - ŠKOLE SRBIJE\n-školujte vaš glas-\nMašina muzička školica postoji od 1. oktobra 2014. godine i organizuje časove klavira i pevanja za sve uzraste.\nMusic Art Project, MAP, je organizacija koja sprovodi internacionalni program El Sistema u Srbiji. U okviru programa koji se bavi muzičkim obrazovanjem,organizuje majstorske radionice i seminare, koncerte, kampove i internacionalna gostovanja.\nMaster Blaster – Beograd\nSVI polaznici Master Blaster škole rastu u srećne I ispunjene ljude pune samopouzdanja, u okruženju pozitivne energije, lepih misli, I pravih vrednosti.\nLekArt je škola glume, plesa i pevanja koja pomaže pre svega deci i mladima, ali i ostalima koji žele da se ostvare kroz umetnost.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Novski odbornici se odrekli naknade, od Gusinja 5.000\nIZ BUDŽETA HN 8.000 24. 03. 2020. 11:44 >> 11:59 1\nIZ BUDŽETA HN 8.000\nNovski odbornici se odrekli naknade, od Gusinja 5.000\nSvi odbornici Skupštine opštine Herceg Novi odrekli su se februarske nadoknade u korist Nacionalnog koordinacionog tijela za borbu protiv zaraznih bolesti. Za ovu namjernu će iz budžeta Opštine Herceg Novi biti uplaćeno oko 8 hiljada eura, dok će Opština Gusinje donirati 5.000.\n"Uzimajući u obzir stanje u kojem se nalazimo, nadam se da ćemo ovim činom pomoći našim zdravstvenim radnicima koji ovih dana vode nezapamćenu i izuzetno tešku borbu sa podmuklim neprijateljem", poručio je predsjednik Skupštine opštine Herceg Novi, Nikola Samardžić.\nOn se zahvalio svim odbornicima i odborničkim klubovima na saradnji i ujedinjenosti u ovoj teškoj situaciji.\n"On je poručio građanima Herceg Novog da u predstojećim danima svi pokažemo solidarnost, budemo disciplinovani i držimo se naredbi i preporuka koje dolaze sa državnog i lokalnog nivoa", navodi se u saopštenju.\nOpština Gusinje donirala 5.000\nOpština Gusinje donijela je odluku da se na zajednički račun Nacionalnog koordinacionog tijela za zarazne bolesti, uplati iznos od 5.000 eura, iz stalne budžetske rezerve Budžeta Opštine Gusinje za 2020. godinu.\n,,Napori države i svih njenih institucija, ali i ozbiljnost situacije razlozi su zbog kojih smo se odlučili na ovaj korak. Životi naših građana su najvrijedniji i jako je važno da se ujedinimo i da svako, u skladu sa svojim mogućnostima, učestvuje u ovoj borbi“, zaključila je predsjednica opštine Anela Čekić.\n“Poštujmo preporuke nadležnih institucija, na taj način sačuvajmo sebe, svoju porodicu, opštinu i državu”, dodala je ona.


Napad na učenicu u Pasjanu\nUčenicu druge godine gimnazije u Pasjanu Sunčicu Marković (16) danas oko podne napala su dva za sada nepoznati muškarca u centru sela.Oni su je iz vozila sive boje kroz otvoren prozor udarili po ruci , rekli nešto na albanskom jeziku , ubrzali vožnju i pobegli.\nNikolić razgovarao sa ambasadorom UAE\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić istakao je danas u razgovoru sa ambasadorom Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) Džumom Rašidom Al-Daherijem da je realizacija projekata u Ä†upriji i Novom Pazaru značajan potez za naše građane i najbolji pokazatelj širine saradnje Srbije i UAE, saopštila je predsednikova Služba za saradnju s medijima.\nSvedok Abraši nije povezala optužene sa zločinima\nNi današnji svedok tužilaštva Preveza Abraši nije povezala petoricu Srba, među kojima je i lider Građanske inicijative SDP Oliver Ivanović, sa delima za koja se terete a to su neka od najtežih krivičnih dela počinjenih 1999. I 2000.godine.\nEU : Priznavanje Kosova na članicama\nPovodom pisanja jednog prištinskog portala da je visoka predstavnica EU Federika Mogerini "priznala" Kosovo time što ga je na Fejsbuk profilu uključila na spisak država koje je posetila, u Briselu ističu da je stav Unije jasan - da Unija posreduje u dijalogu, a da je pitanje priznavanja na državama članicama.\nZahvalnost svima zbog uspešnog spektakla\nOpština Gračanica danas se zahvalila svima koji doprineli da ta opština u ponedeljak, tokom gostovanja fudbalera Crvene Zvezde bude centar veličanstvenog događaja koji je pokazao da je budućnost dece svima najveća briga.\nPark mira na mostu neće biti uklonjen\nPark mira na glavnom mostu u Mitrovici, na severu Kosova i Metohije, neće biti uklonjen do pronalaženja obostrano prihvatljivog rešenja za srpsku i albansku zajednicu u tom gradu, poručili su gradonačelnici severne i južne Mitrovice Goran Rakić i Agim Bahtiri.\nKozarev i Stojanović u poseti povređenom Srbinu\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev i zamenik kosovskog premijera Branimir Stojanović posetiće danas Zorana Kostića, Srbina koji je izboden nožem na ulazu u selo Pasjane. Kozarev i Stojanović posetiće Kostića u porodičnoj kući, najavila je Kancelarija za KiM .\nPozitivan i konstruktivan pristup vlade Srbije\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister pozdravio je danas pozitivan i konstruktivan pristup prema regionalnoj saradnji koji je Vlada Srbije pokazala u poslednjih nekoliko meseci.\n13:09 Jun 03, 2019\nU Evropu stiže novi talas vrućine\n22:10 Jul 21, 2019\n22:03 Jul 21, 2019\nJedan gol, tri boda - Partizan savladao Inđiju\n21:50 Jul 21, 2019\n21:42 Jul 21, 2019\nKraljevčanin stradao u udesu u Crnoj Gori\n21:23 Jul 21, 2019


Foto: Aleksandar Dobrosavljević / RAS Srbija\nVečeras je u Jagodini u 20 časova listu koja nosi naziv " Dragan Markovic Palma - Jedinstvena Srbija - Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije - Aleksandar Vučić - Srpska napredna stranka", čiji je nosilac Dragan Marković Palma predala je dokumentaciju Gradskoj izbornoj komisiji.\nOvo je prva izborna lista koja je predata ne samo u Jagodini, već i u čitavoj Srbiji.\nOvlašćeni podnosilac liste Zoran Gligorijević izjavio je da je lista sastavljena od ljudi koji su svi zaposleni, svi dobro poznati jagodinskoj javnosti i svi ostvareni i veoma uspešni u poslovima kojima se bave.\nPrilikom podnošenja liste bio je prisutan veliki broj mladih ljudi koji su skandirali "pobeda, pobeda" uvereni u uspeh liste koju podržavaju, a koju predvodi Dragan Marković Palma.\nDa podsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić raspisao je redovne parlamentarne izbore za 26. april ove godine.


source.ba | Selmo Cikotić na konferenciji Brdo procesa, upravljanje migracijama u fokusu\nNa ovom skupu u Portorožu ministri unutrašnjih poslova zemalja regiona razgovaraju o jačanju saradnje u oblasti migracija i efikasnijem upravljanju migracijskim tokovima. Najavljeno je će Slovenija tokom predsjedavanja EU staviti borbu protiv ilegalnih migracija kao jedan od priopriteta. U fokus će biti stavljene zemlje zapadnog Balkana, a najavljana je i značajnija podrška za bolje upravljanje migracijskim tokovima.\nMinistar Cikotić je upoznao učesnike konferencije s aktivnostima koje BiH poduzima za efikasnije upravljanje migracijama. Data je puna podrška institucijama BiH kako bi što prije došlo do potpisivanja Sporazuma za Frontex-om i na taj način poboljšali zaštitu granice BiH.\nCikotić je istakao potrebu uključivanja svih nadležnih institucija u BiH u upravljanje migracijama i ravnomjernog rasporeda tereta migrantske situacije na cijeloj teritoriji BiH. Upoznao je ministre i sa započetim radovima na izgradnji privremenog prihvatnog centra u USK, ali i važnosti da ovakvi centri također budu razmješteni na cijeloj teritoriji BiH.\nMeđu važnim koracima koje je BiH poduzela u cilju vraćanja ilegalnih migranata naveo je potpisivanje Sporazuma o readmisiji sa Pakistanom, te započete pregovore sa još nekoliko država iz kojih dolazi najviše migranata. Radi smanjenja pristiska ilegalnih migracija, poduzimaju se mjere na jačanju kontrole i zaštite istočne granice, te provode akcije presjecanja krijumčarenja osoba i razbijanja grupa koje se bave krijumčarenjem ljudi.\nTagovi: Selmo CikotickonferencijaPortorožBiHBrdo proces


Pesniku iz Vranja nagrada za knjigu „Pogled sa koca“ - JUGPRESS\nPesniku iz Vranja nagrada za knjigu „Pogled sa koca“\nNagrada „Stevan Pešić“ za najbolju knjigu na srpskom jeziku za 2016. godinu pripala je Vranjancu, Miroslavu Ceri Mihailoviću za knjigu poezije „Pogled sa koca“.\nJednoglasnu odluku doneo je žiri u sastavu Jovan Zivlak, predsednik, Vladimir Gvozden i Zoran Đerič\nU obrazloženju je navedeno da je Mihailović „izdvojen pesnik u jednoj vrsti vere da je kritička refleksija o aktuelnom svetu i društvu moguća. Niko kao on ne zastupa tako snažno stanovište angažmana u našoj savremenoj poeziji. Po tome i po izvesnim stavovima koji se tiču društvenih prilika blizak je romantičarskom Zmaju i tamnom i nihilističkom Disu i njegovim apokaliptičnim stihovima naših dana“, ocenio je žiri.\nPrema mišljenju žirija Mihailović je sledbenik kako Disa, tako i Brehta ili Harolda Pintera i mnogih koji su videli realnost, posebno političku, kao plodno tle za pesničko delovanje i posredovanje.\n„Čak nezavisno od realnih događaja koji su predmet Cerinih refleksija, od mogućih tumačenja i razloga, njegova poezija će u formama nadahnutih i lucidnih oblikovanja ostati kao svedočanstvo o realnom svetu društvenih događaja i o realnosti koja se prikazuje kao neodigrana, ali moguća, stoji u obrazloženju stručnog žirija.\nNagradu dodeljuju Gradska biblioteka iz Novog Sada i Savet mesne zajednice Kovilj već 22. put u okviru manifestacije „Memorijal Stevana Pešića. Među dosadašnjim dobitnicima su značajna imena savremene srpske književnosti od Danila Nikolića, Jovice Aćina do Raše Popova, Duška Novakovića.\nOvogodišnjem laureatu biće uručena 23. decembra na svečanosti u Kovilju.


Prvo je Kina sa kosmodroma Sičan (Xichang) 11. januara raketom-nosačem CZ-3B na geostacionarnu orbitu izbacila telekomunikacioni satelit “Žongksin-2D” (Zhongxing). Satelit je namenjen za prenos informacija kineskih radio-stanica i televizijskih kanala (uključujući kablovske).\nSamo nekoliko časova kasnije, sa rampe SLC-4E Vazduhoplovne baze “Vandenberg” u Kaliforniji, stručnjaci kompanije SpaceX su lansirali raketom-nosačem “Falkon-9” (v.1.2b5) deset satelita tipa “Iridujum” (Iridum). Prilikom ovog lansiranja, korišćen je po drugi put prvi stepen B1049, koji je po završetku zadatak, uspešno vraćen na ploveću platformu neobičnog imena “Samo čitaj instrukcije” (“Just Read the Instructions”) smeštenoj u ekvatoriji Tihog okeana. Sateliti tipa “Iridijum” se koriste za održavanje telefonskih veza.\nTreći kosmički start u ovoj godini je bio poseban, jer je obavljen u Iranu, državi koja je jedna od retkih članica kosmičkog kluba sposobna da samostalno gradi satelite i rakete i da ih lansira sa nacionalnog kosmodroma. Petnaestog januara, Iran je obavio lansiranje satelita “Pajam” (Payam – “Glasnik” na persijskom), koji međutim nije uspeo da dospe na orbitu. Iz kratkog saopštenja, izvesno je da je do problema došlo u završnoj etapi lansiranja, kada je radio treći stepen rakete-nosača “Basir” .\nIran je inače nedavno objavio da ove godine planira da lansira na orbitu dva satelita. Pokušaj lansiranja drugog satelita, pod imenom “Dusti” (Doosti – “Prijateljstvo” na persijskom) će biti obavljen za nekoliko meseci. Satelit treba da bude postavljen na orbitu visine 250 km.\nOba satelita su namenjena za ekološki monitoring Irana.


Rektorka: Poštovaćemo odluku stručnog tela Univerziteta o doktoratu Malog – SveVesti.net\nRektorka: Poštovaćemo odluku stručnog tela Univerziteta o doktoratu Malog\nRektorka je danas, na pitanje novinara da li će Malog promovisati u doktora nauka ukoliko Odbor kaže da doktorat nije plagijat, rekla da je to, prema proceduri, obaveza:\n“Mi smo dužni da poštujemo odluku stručnog tela univerziteta. Takva je procedura”, rekla je Popović novinarima u Rektoratu.\nNavela je da je juče održana konsultativna sednica Odbora za profesionalnu etiku na kojoj je “konstatovano stanje, koju dokumentaciju poseduje Odbor, šta još mora da se sačeka da bi mogli da donesu konačno rešenje”.\n“Konačno rešenje se donosi na osnovu celokupne dokumentaciju koju imaju od početka do kraja. Kako mi je rečeno od strane pravnika, odluka koja bude doneta do 22. novembra je konačna i želim da verujem da je to kraj”, rekla je Popović.\nDodala je da nije dobro da se prejudicira “šta će ko da radi u kojoj situaciji”.\nU rektoratu su, naime, bili i studenti iz udruženja “1 od 5 miliona”, koji su rekli da će sačekati konačnu odluku Odbora za profesionalnu etiku UB, a ako ne bude onakva kakvu oni očekuju, da će ponovo blokirati Rektorat.\nPrevious Protest bivših radnika “Azotare”\nNext Srbija poklonila Crnoj Gori SAPA softver za zatvore


Autor Novi Put Jan 29, 2015\nEvropski dan borbe protiv trgovine ljudima obilježen širom BiH: Veliki dio žrtava ostaje neotkriven i neregistrovan\nMinistarstvo sigurnosti Bosne i Hercegovine danas je u Sarajevu u saradnji sa Asocijacijom XY obilježilo 18. oktobar - Evropski dan borbe protiv trgovine ljudima, prenosi Anadolija.\nTim povodom na Trgu djece Sarajeva aktivisti Asocijacije XY dijelili su promotivni materijal i letke kako bi ukazali na problem trgovine ljudima, a posebno problem organizovanog prosjačenja sa djecom.\nKada je riječ o trgovini ljudima, Bosna i Hercegovina od 1999. godine organizovano i struktuirano prati ovaj problem i radi na njegovom suzbijanju, a dosadašnji podaci pokazuju da je trgovina ljudima i dalje prisutna.\n"Nekad je to bilo u svrhu seksualne ekspolatacije, a danas imamo nove pojavne oblike. U zadnjih pet godina stagniramo kada je riječ o podacima i broju žrtava međutim ne možemo suditi o tome na osnovu brojki. Veliki dio žrtava tog fenomena ostaje neotkriven i neregistrovan", kazao je Samir Rizvo, koordinator za borbu protiv trgovine ljudima u Ministarstvu sigurnosti BiH.\nOn je također, dodao kako je poseban fenomen ovog socijalnog problema - organizovano prosjačenje sa djecom na ulicama bh. gradova gdje su ona eksploatisana i prinuđena da na račun pojedinaca ili grupa prikupljaju novac.\n"Cilj je kazati građanima kako pomaganjem toj djeci novcem ne pomažu njima već time podržavaju kriminal na našim ulicama. Ukoliko zaista žele da im pomognu mogu to uraditi na druge načine. Trgovina ljudima je kriminal. I prisiljavanje djece na prosjačenje je kriminal. Međutim bh. građani na to još uvijek gledaju kao na problem socijalne kategorije ili kulturološki problem nekih manjih zajednica, a ne kao kriminal", kazao je Rizvo.\nPrema njegovim riječima, trgovina ljudima je globalni i kompleksni problem stoga građani moraju biti upoznati sa njegovim segmentima.\nNevladina organizacija Asocijacija XY proteklih šest godina aktivno obilježava 18. oktobar podizanjem svijesti o problemu trgovine ljudima.\n"Kroz promotivne filmove i sesije sa učenicima srednjih škola Kantona Sarajevo, a danas sa dijeljenjem promotivnih materijala radimo na podzanju svijesti. Sa druge strane, profesionalni stručnjaci koji su uključeni u naš rad i drugi saradnici rade na osvještavanju i učenju o tome kako primjenjivati protokole o pružanju zaštite ljudima koji su bili žrtve trgovine ljudima", kazao je Dženan Karić, službenik za odnose s javnošću i komunikacije Asocijacije XY.\nUčenici brojnih sarajevskih srednjih škola i aktivistvi asocijacije XY na Trgu djece Sarajeva dijelili su letke te upriličili interaktivne razgovore sa građanima kako bi ih što više upoznali sa problemima trgovine ljudima.\nEvropski dan borbe protiv trgovine ljudima danas je pored Sarajeva obilježen i u svim većim gradovima Bosne i Hercegovine gje su se također dijeliti promotivni materijali.\nTako je Udruženje "Nova generacija" na Trgu Krajine, u Banja Luci, distribuiralo promotivne materijele i informacije u povodu obilježavanja Evropskog dana borbe protiv trgovine ljudima. Isto je činilo Udruženje "Novi put" na Španskom trgu i širom grada Mostara, kao i Udruženje "Zemlja djece" kod zgrade Sodaso na Slatini i šetalištu Korzo u Tuzli.\nNEWSPAPERS - OSLOBOĐENJE Jan 29, 2015\nNEWSPAPERS Dnevni List Jan 29, 2015\nViše iz kategorije: « Rekla je NE seksualnim uslugama, a onda su je pretukli. Privedene tri osobe. NEWSPAPERS Dnevni List »


"OVO NEMA SMISLA!": U Parizu besni zbog Mesijevog poteza, gorko su se pokajali nakon ustupaka pri potpisivanju ugovora - Sportal\nLautaro Martinez i Lionel Mesi Foto: Stare Slike\nVl.K. - Vest objavljena: 11:46 - 08.11.2021\nZa sada Lionel Mesi nije previše toga doneo PSŽ-u na terenu, ali zato jeste glavobolje čelnicima ovog kluba.\nArgentinska zvezda na „Parku prinčeva“ za sada igra znatno ispod svog nivoa, a na sve to se nadovezala i povreda zbog koje je fudbaler propustio i poslednji prvenstveni meč protiv Bordoa.\nIpak, ova povreda nije sprečila Mesija da se odazove pozivu nacionalne selekcije Argentine, što je razljutilo čelnike pariskog kluba, a najglasniji u negodovanju bio je sportski direktor Leonard.\nLeonardo PSŽ Foto: Stare Slike\n- Ne pristajemo da pustimo u reprezentaciju igrača koji kod nas nije fizički spreman ili koji je u fazi rehabilitacije. Nije logično i nema smisla. Ovakva situacija traži da definišemo stvari s FIFA - rekao je Leonardo za francuski „Le Parisijen“.\nIpak, iz PSŽ-a mogu samo da negoduju i ništa više, pošto su pri potpisivanju ugovora sa Lionelom Mesijem pristali na klauzulu koja Argentincu omogućava da sam odlučuje o tome hoće li nastupati za nacionalni tim ili ne, bez obzira na okolnosti.\nTako je jedan od najboljih fudbalera sveta stavio reprezentaciju ispred kluba, a njemu je očigledno u ovom trenutku najbitnije da se nađe na terenu u predstojećem meču protiv Brazila, nego da u miru sanira povredu i što bolje se pripremi za nastavak klupske sezone.\nEvropski fudbal Lionel Mesi


Turinci su sa jakom Tisom iz Adorjana igrali 0:0 u meču koji je bio na programu u okviru 12. kola Vojvođanske lige Sever u nedelju, 5. novembra 2017. godine.\nTo je drugi vezani susret na kojem igrači Mladosti nisu zatresli mrežu rivala sa druge strane terena, a zanimljivo je i da je jedini nerešen rezultat koji su upisali na domaćem terenu, kada je protivnik bio Srbobran, takođe završen bez pogodaka. A Tisa se izgleda pretplatila na utakmice bez pobednika i golova sa klubovima iz srbobranske opštine, jer je pre samo dve nedelje sa istim ishodom završen duel sa Vašarišćanima.\nPrvi remi posle duže vremena koštao je Turince lošijeg plasmana na tabeli. Sa šestog spustili su se na sedmo mesto, mada ih od četvrtog BSK-a iz Bačkog Brestovca deli samo jedan bod.\nSjajna šansa da se po prvi put u sezoni raduju u gostima fudbaleri Mladosti imaće u nedelju, 12. novembra od 13 časova kada će izaći na megdan Preporodu iz Novog Žednika koji se nalazi u zoni ispadanja.\nNapredak pobedio posle dva meseca\nBilo je i vreme da fudbaleri Napretka na svoj konto pripišu tri boda. Davno je bio 10. septembar i meč sa Subotičanima kada su se Nadaljčani poslednji put sladili pobedom. Njihova treća žrtva u sezoni bio je Horgoš – rezultat je glasio 1:3 (1:0) u utakmici odigranoj u okviru 12. kola PFL Subotica u nedelju, 5. novembra.\nPrvi deo igre doneo je prednost domaćinima iz Horgoša, dok se se u drugom poluvremenu igrači Napretka razgoropadili i postigli sva tri gola. Trijumf nad jednom od najslabijih ekipa u prvenstvu nije uticao na njihovu poziciju, te su tako još uvek dvanaestoplasirani tim lige.\nHoće li ovaj susret biti prekretnica za Nadaljčane videće se već u nedelju, 12. novembra od 13 časova jer tada dočekuju Njegoš iz Lovćenca koji zauzima mesto u sredini tabele.


Čet botovi: Veza između brendova i potrošača - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Zanimljivosti » Čet botovi: Veza između brendova i potrošača\nČet botovi: Veza između brendova i potrošača\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 29. 11. 2018. Rubrika: Zanimljivosti | komentar : 0\nAko volite brzu i bezbrižnu komunikaciju, osmišljenu da vas zabavi i informiše, onda ćete u Vi\nber čet botovima naći novog prijatelja za predstojeće hladne dane.\nČet botovi su, ukratko, računarski programi za pojednostavljenu komunikaciju i čiji je cilj da olakšaju život ljudi pružanjem informacija i odgovaranjem na pitanja samo jednim klikom. Najčešće ih koriste poznati brendovi i organizacije kako bi angažovali ciljnu javnost, potencijalne i postojeće potrošače, na ličnom i angažovanom nivou, u novoj dvosmernoj vezi između brendova i potrošača koja je nedostajala.\nPopularnost čet botova desila se sa porastom popularnosti aplikacija za razmenu poruka. Istraživanje je pokazaloda je preko 66% korisnika već koristilo ove aplikacije za komunikaciju sa kompanijama i organizacijama. Na Viberu možete pronaći hiljade čet botova koji pokrivaju različita interesovanja, poput sporta, muzičkih festivala, recepata, mode i drugih. Komunikacijom sa izabranim čet botom sigurno ćete pronaći informaciju koja vam je potrebna, kratak savet, ili čak dobiti ekskluzivni uvid u određenu temu.\nZvanični Barsa bot nudi šansu da pogađate rezultate svakog meča, glasate za najboljeg igrača nakon što sudija svira kraj, sakupljate poene i osvajate nagrade. Svakog meseca, jedan srećni znalac osvaja titulu “Barsa navijač meseca” i neku od fenomenalnih nagrada. Nakon što sakupite svoje poene, možete da se pohvalite prijateljima i pokažete svoje veštine: jednom kada podelite svoju prognozu sa prijateljima, kreira se automatska tabela uživo u vašem grupnom četu, u kojoj možete da pratite međusobne bodove i svake nedelje saznate ko je bio najuspešniji.


Pokrenuta istraga protiv inspektora zbog požara u Kontrastu | Autonomija\nPokrenuta istraga protiv inspektora zbog požara u Kontrastu\nČetvoro inspektora je već saslušano u svojstvu svedoka tokom sudskog procesa optuženima\nNovosadsko tužilaštvo pokrenulo je istragu protiv četvoro inspektora zbog požara u diskoteci Kontrast u Novom Sadu, u kojem je 2012. godine nastradalo šestoro mladih.\nKako su preneli novosadski mediji, pod istragom su Slavko Hajrović, Tihomir Vuletić i Maja Golubović koji su obavili nadzor i kontrolu u Kontrastu, kao i Veselin Kerac iz građevinske inspekcije.\nČetvoro inspektora je već saslušano u svojstvu svedoka tokom sudskog procesa optuženima koji je završen ove nedelje izricanjem zatvorskih kazni od pet do devet godina za zakupce, vlasnika i električara.\nRoditelji nastradalih u ovom požaru rekli su posle izricanja presude da su nezadovoljni odlukom Višeg suda, jer nisu procesuirani svi koji su krivi za nesreću, kao i da „nedostaju predstavnici državnih institucija“.\nOtac jedne od nastradalih Božo Dalmacija je posle izricanja presuda najavio da će roditelji pokrenuti privatne tužbe odgovornih u državnim institucijama.\nOtac nastradale Branko Miladinović rekao je medijima da je tužilaštvo 2012. godine na zahtev roditelja uzelo krivične prijave.\n„Sada je tužilaštvo podiglo krivične prijave protiv inspektora. Pretpostavljam da im je toliko vremena trebalo jer su čekali da veštaci daju svoje mišljenje iz Višeg suda, gde su procesuirana prva četvorica optuženih i osuđenih“, rekao je Miladinović.\nU požaru u diskoteci Kontrast 1. aprila 2012. godine stradali su Marina Aničić (25), Tamara Miladinović (25), Milena Dalmacija (28), Zoran Ignjatović (28), Marko Pavlović (29) i Renato Vuković (20).


Neophodna bolja sinhronizacija tužilačkih i policijskih informacija | DETEKTOR.BA\nNeophodna bolja sinhronizacija tužilačkih i policijskih informacija\nAutor: Haris RovčaninDatum: 26.03.2019\nNedostatak sinhronizacije policijskih i tužilačkih informacija je jedan od važnijih problema koji se pojavljuju kada se ovi organi obraćaju javnosti, zbog čega je neophodna bolja interna komunikacija.\nOvo je rečeno na regionalnoj konferenciji “Saradnja tužilaštava i policije u segmentu odnosa s javnošću” održanoj u Sarajevu, gdje je, između ostalog, istaknuto da se usljed nedostatka sinhronizacije i pravih informacija, stvara prostor za dezinformacije i špekulacije.\nMilan Tegeltija, predsjednik Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV), kazao je da živimo u vremenu u kojem građani uglavnom nemaju povjerenje u pravosudne i policijske institucije te se prihvata loša interpretacija i stvara prostor za krive informacije.\n“Istraživanje je pokazalo da 90 posto građana sliku o pravosuđu stvara preko informacija koje dobijaju iz medija, a svega 10 posto na osnovu iskustva. Zdrav odnos medija i pravosudnih institucija je neophodan za ostvarivanje prave svrhe, a to je da građani budu blagovremeno informisani”, istakao je Tegeltija.\nGlasnogovornik tuzlanskog Kantonalnog tužilaštva Admir Arnautović je naglasio da “pravda nije u potpunosti zadovoljena ako javnost ne zna da je ona zadovoljena”, što je jedan od ključnih principa na kojima treba raditi.\nPrema njegovim riječima, najbitnije, najučinkovitije i najlakše je komunicirati sa građanima posredstvom medija, a stvar je u tome da medijima treba odgovoriti na ono što traže, u zavisnosti od toka i faze predmeta.\n“Ne postoji, ali zaista ne postoji nijedna situacija ni u policijskim agencijama ni u tužilaštvima da mi budemo u potpunosti zatvoreni za medije i da odgovaramo: ‘Nemam komentara.’ U svakom momentu se ima nešto prenijeti javnosti. Previše je važno ono što rade policija i tužilaštva da bismo mi bili začahureni i netransparentni”, kazao je Arnautović.\nTomo Zorić, sekretar Državnog vijeća tužilaca Srbije, naveo je kako je neophodna sinhronizacija između policije i tužilaštva, da se mora napraviti artikulacija informacije koja ide ka medijima, da se zna ko govori, te da to ne utiče i ne kompromituje dokaze koji će se kasnije koristiti u sudskom postupku.\n“Ono što je možda centralni problem jeste curenje informacija mimo državnih organa, i naš zadatak je da spriječimo to, da informacija bude zvanična, da iza nje stoji autoritet policije i tužilaštva, državnog organa koji je radi. Neimenovani izvori iz kojih cure informacije izuzetno su opasni, jer daju dezinformacije, poluinformacije, i javnost prosto može imati iskrivljenu i pogrešnu sliku o nekom postupku ili predmetu”, rekao je Zorić.\nDragana Unković-Maljević, savjetnica za odnose s javnošću u Vrhovnom državnom tužilaštvu Crne Gore, kazala je da komunikaciju olakšava kada se zna šta novinari traže, a otežava to što zakon sprečava da se otkrije određeni broj informacija.\n“Mnogo treba da se radi i na internoj komunikaciji samog tužilaštva”, navela je Unković-Maljević i pojasnila da je Državno tužilaštvo Crne Gore krenulo sa suprotnog kraja i bilo jedna od najzatvorenijih institucija, a danas je obratna situacija.\nOna je rekla da praksa u crnogorskom tužilaštvu nije odgovarati na medijske upite frazom “bez komentara”.\nMartina Mihordin, glasnogovornica Državnog odvjetništva Republike Hrvatske (DORH), kazala je da ova institucija ne može djelovati sama za sebe, bez saradnje sa ostalim organima, kao i da su mediji, pogotovo kvalitetne istraživačke priče, dobar izvor saznanja za daljnji rad.