Vreme 710 - Beograd - gradonacelnicka trka: Prvi ljudi velike varosi\nBeograd ima para, medije, ljude, perspektivu... Funkcija gradonačelnika možda je po operativnoj važnosti i druga po značaju za Srbiju\nDa izborna pravila to dozvoljavaju, izborni slogan "Baš naš", kojim se Beograđanima obratio jedan od kandidata za gradonačelnika, mogao bi slobodno da se stavi na bilborde svih kandidata za tu funkciju, baš kao i u vrh spiska svih kandidovanih. Naime, taj spisak je za sada takav da, ko god bili ti "mi", na njemu možemo pronaći nekog baš "našeg": od renomiranih i manje renomiranih političara, preko tzv. operativaca, do javnosti potpuno nepoznatih imena. Zahvaljujući tome, ono što mediji obično nazivaju "trkom za Beograd" sve više liči na pijacu na kojoj se svašta nudi i mnogo priča, a na kojoj je poreklo prodavaca mnogo važnije od kvaliteta robe: prema svemu onome što se do sada čulo i videlo, na predstojećim izborima u Beogradu presudnu ulogu neće imati programi i planovi kandidata, već njihov tzv. bekgraund. Ništa čudno, ako se ima u vidu da je funkcija gradonačelnika treća (neki kažu i druga) po važnosti u državi – moć i uticaj koje ima gradonačelnik Beograda zasigurno su manji jedino od moći i uticaja koje imaju premijer i eventualno predsednik države.\nKako bilo, mesec dana pred lokalne izbore spisak "baš naših" izgleda ovako: kandidat DSS-a je biznismen Zoran Drakulić, kandidat DS-a sadašnji predsednik gradske vlade Nenad Bogdanović, dok su srpski radikali kandidovali genseka stranke Aleksandra Vučića; kandidat Narodne demokratske stranke je Slobodan Vuksanović, G17 plus Branka Bošnjak, SPS-a Željko Obradović, Stranke srpskog jedinstva Nebojša Kisin, a kandidati grupe građana su izvesni Vojislav Milošević i Dragan Dugalić Dugi. U trenutku zaključenja ovog broja "Vremena", neizvesni su još kandidati SPO-a, Građanskog saveza Srbije i Pokreta Snaga Srbije Bogoljuba Karića – tu su u igri Avram Izrael, Radmila Hrustanović, Goran Svilanović, Nebojša Čović i Bojana Lekić, ali su iznenađenja svakako moguća (posebno imajući u vidu koliko ih je bilo u dosadašnjem toku "trke").\nFAVORITI: Zoran Drakulić...\nNA TOP LISTI: Pošto su dileme oko podjednako atraktivnih kandidata Pokreta Snaga Srbije i GSS-a predugo trajale, na samom vrhu top liste najzanimljivijih do sada su se ipak našli samo kandidati DSS-a i DS-a. Valjda konačno shvativši da se na lokalnim izborima odlučuje o daljoj sudbini aktuelne vlade, DSS je za funkciju gradonačelnika kandidovao ne poluanonimnu političarku (kako je prvobitno najavljivano), već viđenog biznismena s političkim ambicijama. Kandidat Zoran Drakulić rođen je 1953, Pravni fakultet završio je 1978, da bi se odmah potom (kako je sam priznavao, zahvaljujući očevim vezama) zaposlio u banci tada prestižnog Generaleksporta. Brzo napreduje i već kroz nekoliko godina postaje finansijski direktor Jugoaraba, dela Geneksovog holdinga koji je poslovao s bliskoistočnim zemljama – prema tvrdnjama hrvatskih medija, Drakulić je u ime te firme s kazahstanskom vladom sklopio ugovor o eksploataciji dragog kamenja vredan milijardu dolara, dok su ovdašnji mediji često pominjali podatak da je upravo on kupio prve boinge za Geneks. Tokom 1989. Drakulić se vraća u Beograd i postaje zamenik direktora Geneks banke i kandidat za novog generalnog direktora tog preduzeća. Planovi mu se, međutim, menjaju kada 1990. dotadašnji direktor Miki Savićević biva smenjen iz političkih razloga i kada je na njegovo mesto postavljen Andrija Dozet: Drakulić tada odlučuje da u poslove krene samostalno, ali da iz svoje dotadašnje firme pokupi "srednji, najbolji kadar". Zajedno sa Vukom Hamovićem osniva firmu Yu Point, a posle razlaza s njim odlazi na Kipar gde osniva Ist Point – kompaniju koja posluje sa istočnom Evropom i to pre svega u oblasti derivata, obojenih metala, žitarica, građevinarstva. Danas ta kompanija ima 5000 zaposlenih, predstavništva u 12 zemalja, 350 miliona dolara godišnjeg prometa, akcijski kapital od 52 miliona dolara, dok se njen vlasnik svrstava među deset najmoćnijih Srba. Čak i mnogo pre nego što se kandidovao za gradonačelnika, Drakuliću nije manjkalo političkih ambicija: zarekavši se da "njegova noga neće u Srbiju sve dok je Slobodan na Dedinju", od samog starta podržavao je Miloševićeve protivnike, pre svega Demokratsku stranku. Kada je DS počeo da se cepa, Drakulić finansijski pomaže DSS, koji mu je "bio najbliži zbog načelnih demokratskih i nacionalnih stavova". Posle Petog oktobra vratio se u Srbiju, ali su mu se i tada brojni poslovni planovi izjalovili: nije dobijao unosne državne poslove, nije pobedio na tenderu za kupovinu Valjaonice aluminijuma u Sevojnu, a tender za Beogradsku pekarsku industriju, gde je bio prvorangirani, bio je poništen. Ipak, neke firme je ipak uspeo da kupi (Klas, Fabriku kablova u Zaječaru, Valjaonicu bakra u Sevojnu, Žitomlin), a u poslednje vreme pominje se kao mogući strateški partner za RTB Bor. U međuvremenu, paralelno s napredovanjem u karijeri, uspeo je da bude i aktivan sportista, državni juniorski prvak u prsnom plivanju, reprezentativac i potom trener reprezentacije u plivanju. Imajući u vidu sve gorenavedeno, mnogi se ovih dana pitaju šta takvom čoveku, povrh svega, treba i kandidatura za mesto gradonačelnika – odgovor na to pitanje najčešće se bazira na očiglednim dugogodišnjim političkim ambicijama Zorana Drakulića, dok on sam ponavlja da ulazi u politiku "kako bi svojim znanjem i iskustvom pomogao da se neke stvari promene u mojoj zemlji i mome gradu". U tom smislu, međutim, zanimljivo je šta je Drakulić rekao u intervjuu za "Vreme" u oktobru 2003, kada je bilo reči o mogućnosti da upravo on preuzme funkciju premijera u nekoj budućoj DSS-ovoj vladi: "Ako bih preuzeo nešto u Beogradu, morao bih sve drugo ostaviti. No, ako bi u Srbiji bilo ono ‘stani-pani’ i ako bi me neko ubedio da nema boljeg rešenja, odgovor je – da, prihvatio bih taj poziv da pomognem u jednom kraćem, strogo ograničenom razdoblju." Zašto se to u međuvremenu promenilo i zašto je Drakulić ipak odlučio da zarad Beograda "ostavi sve", nije poznato. Poznato je, međutim, da je reč o čoveku koji, ako ništa drugo, u Beograd zaista može da dovede bogate investitore. Takođe, jasno je da Drakulić (čak i ako ne postane gradonačelnik) može doprineti da se promeni imidž DSS-a što je toj stranci, kako je i sam rekao, potrebno.\n...i Nenad Bogdanović\nKandidat koji uz Drakulića, po procenama političara, ima najveće šanse na predstojećim izborima jeste predstavnik DS-a, dosadašnji šef gradske vlade Nenad Bogdanović. Rođen je 1954. godine, diplomirao telekomunikacije na Elektrotehničkom fakultetu 1978, a prvi posao dobio u zemunskoj fabrici "Pupin"; direktor preduzeća koje zajednički formiraju EI "Pupin" i GTE Telecomunication postaje 1989, da bi sedam godina kasnije postao direktor francusko-jugoslovenskog mešovitog preduzeća Alkatel (na toj funkciji ostaće i po dolasku na čelo gradske vlade). Učlanjivanjem u DS 1992, Bogdanović počinje da se aktivno bavi politikom – 1993. postaje predsednik zemunskog, a potom i gradskog odbora DS-a. Na izborima 1996. postaje odbornik te stranke u Skupštini grada, da bi posle Petog oktobra bio na čelu kriznog štaba koji je tada upravljao Beogradom. Posle odlaska Milana St. Protića s mesta gradonačelnika, Bogdanović postaje predsednik Izvršnog odbora grada koji će, između ostalog, ostati upamćen po povoljnim kreditima za stambeno neobezbeđene Beograđane, temeljnoj (mnogi kažu previše sporoj) rekonstrukciji gradskih ulica i početku izgradnje parkinga ispod platoa gradske skupštine. Naravno, tako obimni radovi povlačili su i brojne tračeve o korupciji, nameštenim tenderima i sukobu interesa, ali se Bogdanović iz tih priča izvukao manje-više pošteđen: za povremene medijske priče jednostavno nije bilo dokaza. Pored javnosti vidljivih delatnosti, Bogdanović je pokušao da uvede red i u kancelarije gradske skupštine – potvrđujući tezu saradnika da se radi o "promišljenom, suzdržanom, preciznom, ali i veoma energičnom čoveku", članovima gradske vlade i ostalim zaposlenima ograničio je troškove za mobilne telefone, potpuno zabranio konzumiranje alkohola u radno vreme, ukinuo upotrebu službenih automobila i restorana u privatne svrhe i smanjio troškove za službene ručkove. Paralelno s tim aktivnostima, Bogdanović je tokom proteklih nekoliko godina prilično učvrstio i svoje pozicije u stranci: do 2000. praktično nepoznat partijski aktivista, u međuvremenu je postao jedan od vodećih ljudi DS-a i čovek kome više niko ne može da ospori politički dar. Najbolja ilustracija tog dara možda su događaji pred republičke izbore 2003, kada se na sednici Predsedništva odlučivalo ko će biti nosilac liste demokrata: Bogdanović je tom prilikom najpre otvoreno podržavao Zorana Živkovića, da bi na sednici Glavnog odbora održanoj samo nekoliko dana kasnije, valjda uviđajući kako stvari zaista stoje, isto tako otvoreno prešao na pobedničku stranu. Verovatno zahvaljujući svemu tome, Bogdanović je u stranci zauzeo poziciju potpredsednika, ali istovremeno, kako kažu upućeni, izgubio poverenje Borisa Tadića. Kako bilo, reč je o kandidatu koji je dokazao svoju operativnost i koji s punim pravom nosi nadimak "Širak": baš kao i u slučaju sadašnjeg francuskog predsednika, a bivšeg gradonačelnika Pariza, nesumnjivo je reč o političaru koji cilja na nešto mnogo više od Beograda.\n(I) NA NjIH SE RAČUNA: Na listi medijski najzanimljivijih kandidata, ali i kandidata kojima agencije za ispitivanje javnog mnjenja daju najveće šanse, slede Aleksandar Vučić i Slobodan Vuksanović. Čak i ukoliko mu ne pođe za rukom da postane gradonačelnik, Aleksandar Vučić bi sasvim sigurno mogao da uđe u antologiju političara koji su, uprkos mladosti, postigli zavidan politički uspeh. Rođen 1970. godine i završivši Pravni fakultet u rekordnom roku, Vučić se na samim počecima Srpske radikalne stranke priključuje Vojislavu Šešelju. Radikalski elokventan, inteligentan i oštar, brzo napreduje i postaje narodni poslanik i jedan od najviđenijih i najuticajnijih radikala – njihovim ulaskom u Vladu 1998. postaje ministar informisanja i ostaje upamćen pre svega po primeni Zakona o javnom informisanju, koji je finansijski uništio mnoge ovdašnje medije, a urednike preselio iz redakcija u sudnice. Posle Petog oktobra, Vučić je uglavnom figurirao kao jedan od tri redovna portparola Vojislava Šešelja (uz Tomislava Nikolića i Gordanu Pop-Lazić), da bi se posle velikog come backa radikala na decembarskim izborima 2003. i Vučić vratio na velika vrata, najpre kao šef skupštinskog Odbora za energetiku, a zatim i kao šef izbornog štaba Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima. Tokom dugogodišnjeg političkog angažmana, bilo je reči o stanu koji mu je navodno nelegalno dodeljen, ali tračevi o njemu lično tu su se uglavnom završavali. Međutim, skandalozne izjave koje su Vučić i ostali viđeni radikali davali, primeri progona političkih neistomišljenika koje su propagirali ili sprovodili, bahatost koju su pokazivali u republičkom i saveznom parlamentu,... ukratko, sve ono što je bila i što jeste Srpska radikalna stranka, dovoljni su da popune tomove knjiga. Da nije toga, Vučić bi još i mogao da se "provuče" kao operativan, sposoban, inteligentan i elokventan kandidat. Ovako, bar u oduvek većinski demokratski orijentisanom Beogradu, teško da ima neke veće šanse.\nU predizbornu kampanju najambicioznije je ušao predsednik Narodne demokratske stranke Slobodan Vuksanović – još par meseci pre raspisivanja lokalnih izbora, on se redovno pojavljivao kao potencijalni kandidat, da bi posle objavljivanja kandidature prvi počeo kampanju, sa sve bilbordima, obilaskom gradskih pijaca i internet sajtom posvećenom izborima. Rođen 1965, diplomirao je, magistrirao i doktorirao književnost – usput mu je pošlo za rukom da objavi četiri zbirke pesama, jednu monodramu i nekoliko antologija i prevoda, kao i da bude urednik časopisa "Vidici", profesor u srednjoj školi, a potom i glavni urednik "Studenta". Živopisnu političku karijeru počinje u decembru 1989, kada se našao na spisku prvih 30 članova Demokratske stranke, da bi samo četiri godine kasnije postao poslanik u Skupštini Srbije, a potom i portparol, pa i potpredsednik DS-a. Ukratko, sve do februara 2000, biće to tipična karijera mladog političara u brzom usponu – tada, međutim, Vuksanović se verovatno malo preračunao i "na nagovor dela partijskih saboraca", na unutarpartijskim izborima kandidovao se za predsednika stranke. Izborni obračun sa Zoranom Đinđićem završio se Vuksanovićevim porazom i malo potom njegovim napuštanjem stranke (iako je obećao da DS neće napustiti). Partijsko uhlebljenje kandidat za gradonačelnika posle toga nalazi u Pokretu za demokratsku Srbiju Momčila Perišića, ali je postepeni rascep DOS-a uticao i na situaciju u toj stranci. Perišić, kao tadašnji potpredsednik Vlade, javno se ograđivao od izjava potpredsednika Vuksanovića, koji je svaku priliku koristio za kritiku Zorana Đinđića i njegovog kabineta. Posle niza kontradiktornih izjava koje su tokom 2001. dolazile iz redova PDS-a, sukob je kulminirao u septembru, kada je Vuksanović saopštio da dobija anonimne pretnje zbog saradnje s Vojislavom Koštunicom – kada je neposredno potom eksplodirao Vuksanovićev automobil, Perišić je čitavu stvar prokomentarisao lakonskom konstatacijom da "u Srbiji nema političkih ubistava". Krajem oktobra 2001, Vuksanović će sa grupom stranačkih kolega otvoreno istupiti protiv Perišića i odmah nakon toga osnovati Narodnu demokratsku stranku (urbani Beograd je na čitavu priču odgovorio grafitom: Dabogda ti Vuksa došao u stranku). Od tada do danas, sledilo je konstantno flertovanje s DSS-om, zajednički izlazak na parlamentarne izbore, ali i konačna odluka Koštuničine stranke da Vuksanović ne bude njihov kandidat. No, Vuksanović je i to podneo herojski. U prvim izjavama posle kandidovanja Zorana Drakulića istakao je da je izostanak podrške vladajućih stranaka u suštini njegova prednost, kao i da su Beograđani njegov oslonac: "Beograđani imaju jednu zajedničku crtu – sve mogu da oproste sem foliranja i neiskrenosti."\nU REZERVI: Ostatak zvanične liste kandidata za gradonačelnika Beograda čine oni kojima agencije i analitičari daju male šanse za izborni uspeh, a koji su u dosadašnjem toku "trke" malo učinili po pitanju svoje kampanje. Kritika intenziteta kampanje mogla bi da se odnosi pre svega na predstavnike SPS-a i G17 plus o kojima Beograđani malo znaju uprkos tome što iza njih stoji razvijen partijski mehanizam. O funkcioneru SPS-a Željku Obradoviću zna se tek toliko da je rođen 1950, da je doktor nauka, da je objavio knjigu Nacionalne manjine na Balkanu i da je zamenik šefa poslaničkog kluba socijalista i član više skupštinskih odbora. Za razliku od njega, Branka Bošnjak uspela je u tome da je "običan svet" prepoznaje na ulici. Naime, tokom ovogodišnjeg TV eksperimenta VIN produkcije, u kojem su poslanici republičkog parlamenta pokušavali da prežive s prosečnom srpskom platom, predstavnica G17 plus bila je najuspešnija i izdržala čitavih mesec dana (ubedljivo pobedivši svog protivkandidata Aleksandra Vučića, koji je čitavu platu spiskao za nekih nedelju dana). Osim toga, o Branki Bošnjak zna se da je diplomirani arhitekta i da je, osim poslaničke, obavljala i funkciju predsednika Odbora za arhitekturu i urbanizam G17 plus. Što se tiče kandidata SSJ-a Nebojše Kisina, jedini podatak koji je poznat jeste da je kandidovan 6. avgusta, da je diplomirani pravnik i zamenik člana Republičke izborne komisije u proširenom sastavu.\nU međuvremenu, za razliku od partijskih kandidata, jedan od kandidata grupe građana potrudio se da ga birači malo bolje upoznaju: na konferenciji za novinare, on je zainteresovane obavestio da je rođen 1957, da je završio smer diplomatije na Fakultetu političkih nauka, da je bio novinar Tanjuga, savetnik u saveznom parlamentu, kao i savetnik bivšeg gradonačelnika Beograda Vojislava Mihajlovića. Kandidat Milošević je u periodu od 1990. do 1995. bio član Demokratske stranke, jedno vreme čak i na čelu njenog zemunskog odbora (baš kao i Nenad Bogdanović), da bi tada prešao u Srpski pokret obnove i postao diplomatski savetnik Vuka Draškovića. Tu stranku napustiće 2000. godine, a prvi sledeći politički angažman jeste upravo kampanja za gradonačelnika. Za sada najmanje poznat kandidat je Dragan Dugalić Dugi. Predložila ga je grupa građana "Pobednik", radnik je PTT-a i njegov predizborni slogan je "Gradonačelnik bez kravate".\nOvim imenima i biografijama spisak kandidata ipak se ne završava. Ako se "trka" nastavi dosadašnjim intenzitetom, društvancetu poznatih, polupoznatih i nepoznatih verovatno će se pridružiti oni čije biografije nimalo ne zaostaju po zanimljivosti. Uostalom, na političkoj sceni Srbije "baš naših", tako živopisnih i po svačijem ukusu, nikada nije manjkalo.\nZoran Drakulić – pored ostavki na sve funkcije u kompaniji Ist Point i dovođenja stranih investitora, obećao da će pokrenuti posrnulu beogradsku privredu i podići standard Beograđana.\nNenad Bogdanović – za sada, ništa.\nAleksandar Vučić – pored metroa, mostova, povećanja zaposlenosti i broja redovnih taksi-čamaca na Savi i Dunavu, obećao je i operu: "Beograd je jedini od velikih gradova Evrope koji nema zgradu opere. Veliki broj naših poznatih i uspešnih operskih umetnika nam garantuje da bi jedno takvo zdanje u veoma kratkom roku postalo svetski priznato i poznato."\nSlobodan Vuksanović – pored 200 miliona evra investicija u prvih šest meseci njegovog mandata, obećao ustanovljenje povelje počasnog građanina Beograda, dodeljivanje novčane nagrade za najbolje vaspitače u beogradskim vrtićima i formiranje ekološkog servisa za čuvanje čistoće ulica.\nBranka Bošnjak – bila realna u obećanjima i koncentrisala se na probleme arhitekture i urbanizma: "Beograđane muče nerešeni problemi vodovoda i kanalizacije, loš saobraćaj, nedostatak školskih i predškolskih ustanova, a grandomanski projekti iznad mogućnosti Beograda nisu ono što birači žele."\nŽeljko Obradović – uz tezu da će insistirati na tome da se stanovnici svih beogradskih opština osećaju kao Beograđani, istakao da će se fokusirati na legalizaciju bespravno podignutih objekata i na rešavanje ekoloških problema.\nVojislav Milošević – pored najave borbe protiv droge, rešavanja problema kontejnera, pasa lutalica, huligana na stadionima, socijalnih problema i integracije izbeglica, napomenuo da iza njega stoji "energetski lobi iz Amerike", koji će mu pomoći da od Beograda napravi veliku "rečno-pomorsku luku i to gradnjom kanala Dunav–Morava–Vardar–Aksios–Solun".\nDragan Dugalić Dugi – bio izrazito kratak, pa je pored objašnjenja da se zalaže za besplatnu legalizaciju objekata i gasifikaciju Beograda, rekao: "Dosta nam je japi likova i ne zanimaju nas političke stranke."\nOdredbe Zakona o lokalnoj samoupravi, usvojenog 2002. godine, dale su predsedniku opštine, odnosno gradonačelniku, prilično široka ovlašćenja. Prema članu 41 ovog zakona, gradonačelnik:\n-\tpredstavlja i zastupa opštinu (grad);\n-\tneposredno izvršava i stara se o izvršavanju odluka i drugih akata Skupštine grada;\n-\tpredlaže odluke i druge akte koje donosi Skupština, kao i način rešavanja pitanja o kojima odlučuje Skupština grada;\n-\tstara se o izvršavanju poverenih poslova iz okvira prava i dužnosti Republike, odnosno oblika teritorijalne autonomije;\n-\tusmerava i usklađuje rad opštinske uprave;\n-\tpredlaže postavljenje i razrešenje načelnika opštinske uprave, odnosno načelnika uprave za pojedine oblasti;\n-\tnaredbodavac je za izvršenje budžeta;\n-\tdonosi pojedinačne akte za koje je ovlašćen zakonom, statutom ili odlukom skupštine;\n-\tvrši i druge poslove utvrđene statutom i drugim aktima opštine.\nPrema odredbama istog zakona, predlog za opoziv gradonačelnika može podneti najmanje deset odsto birača (za Beograd, to je skoro neverovatan broj od bar 150.000 građana), Skupština grada većinom glasova, ili Vlada, "ukoliko oceni da se povereni poslovi ne obavljaju u skladu sa zakonom". No, o bilo kom slučaju da je reč, o predlogu za opoziv opet se izjašnjavaju birači neposrednim tajnim glasanjem.\nČovek koji je pravi primer za važnost mesta gradonačelnika vladao je Parizom čak 18 godina (od 1977. do 1995), da bi iz gradonačelničke fotelje prešao direktno u predsedničku. Rođen 1932, sa vojnim iskustvom u Alžiru i\nsa diplomama Fakulteta političkih nauka i Nacionalne škole za administraciju, političku karijeru počinje 1962. godine, priključivši se osoblju Žorža Pompidua, tadašnjeg premijera. Na Pompiduov nagovor, 1967. kandidovaće se za mesto poslanika u Narodnoj skupštini, dobiti na izborima i tako zauzeti položaj u ministarstvu za socijalni rad. Pet godina kasnije, postaje ministar poljoprivrede i seoskog razvoja, a rast Pompiduove moći (1969. postaje predsednik) uticaće i na Širakovo avanzovanje: 1974. postaje ministar unutrašnjih poslova. Kada je posle Pompiduove smrti u aprilu 1974. za predsednika izabran Valeri Žiskar D'Esten, Širak postaje premijer, ali će ostavku na taj položaj dati 1976. zbog nespremnosti predsednika da mu pruži veća ovlašćenja – umesto toga, posvetiće se reorganizovanju svoje Unije demokrata za Repuliku (UDR) u Savez za Republiku (RPR), što će mu dodatno uvećati uticaj.\nTaj novostečeni uticaj iskoristiće već 1977, kada je izabran za gradonačelnika Pariza. Uprkos tome što će u međuvremenu dva puta bezuspešno učestvovati na predsedničkim izborima i što će u jednom periodu istovremeno obavljati funkciju gradonačelnika i premijera (1986–1988), za sve to vreme uspešno će upravljati francuskom prestonicom, o čemu najbolje svedoči činjenica da je tu funkciju zadržao u čak tri mandata. Tokom njegovog mandata, poboljšani su uslovi za razvoj velikog biznisa u gradu, izgrađene su nove biblioteke, realizovani programi za pomoć starijima, invalidima i samohranim majkama. Jedina ozbiljnija senka na to njegovo delovanje pala je tokom predizborne kampanje na predsedničkim izborima 2002: tadašnji prvi čovek Pariza Betrand Delanue (inače član Socijalističke stranke Lionela Žospena, Širakovog rivala na izborima) objavio je da je Širak kao gradonačelnik potrošio neverovatne sume za hranu, što je (podrazumeva se) platila pariska gradska kasa. Prema tom izveštaju, Širak i njegova supruga su samo na voće dnevno trošili 150, a na kafu i čaj 50 evra – uz brojne druge troškove, Parižane je to ukupno oštetilo za oko dva miliona evra. No, kako je 2001. Širaku potvrđen imunitet od pokretanja sudskih postupaka sve dok je na mestu predsednika i kako mu upravo teče još jedan predsednički mandat, sve ove optužbe još su nepotvrđene. Ono što su potvrdili njegovi saradnici i neprijatelji jeste da se bivši gradonačelnik Pariza odlikuje brzinom, efikasnošću i sklonošću zakulisnim političkim radnjama: kako kažu poznavaoci, "ništa mu tako ne polazi za rukom kao uklanjanje potencijalnih suparnika s desne političke palube".\nSamo tri sedmice pošto je istekao osmogodišnji mandat jednog od najpopularnijih gradonačelnika u istoriji, prava za snimanje filma o njegovom životu već su bila otkupljena. Imajući u vidu da je u tom trenutku, u januaru 2002, knjiga Rudi Đulijani: vladar jednog Grada već bila bestseler, ta vest nikoga nije iznenadila. Ponajmanje Njujorčane, koji su ga na mesto gradonačelnika birali dva puta i među kojima je vremenom stekao status nacionalnog heroja.\nRođen 1944. u porodici italijanskog porekla, opredelio se za pravničku karijeru i vrlo brzo po dobijanju diplome napredovao do najviših funkcija u američkom pravnom sistemu. Sa samo 29 godina već je bio šef njujorške službe za borbu protiv narkotika, sa 31 dospeo je u Vašington, a sa 37 zauzeo je treće po važnosti mesto u ministarstvu pravde. Od 1983. do 1989. obavljaće funkciju državnog tužioca za Južni Njujork, a tokom tog perioda istaći će se naporima za zatvaranje dilera droge, borbom protiv organizovanog kriminala, zaustavljanjem korupcije u državnim organima – zvanično, njegov rezultat su čak 4152 presude. Za gradonačelnika Njujorka prvi put se kandiduje 1989, kao kandidat republikanaca, ali tom prilikom gubi izbore. Četiri godine kasnije, vodeći kampanju baziranu na poboljšanju kvaliteta života, obrazovanja i poslovanja, kao i na borbi protiv kriminala, ubedljivo dobija izbore i postaje 107. gradonačelnik najvećeg američkog grada. Ostalo je zabeleženo da je tokom njegovog mandata povraćen ugled gradskim organima, da je kvalitet života zaista poboljšan, da je broj kriminalnih akcija opao za 57 odsto, a broj ubistava za čak 65 odsto. Đulijani je takođe uspeo da realizuje efikasan program za zbrinjavanje socijalno ugroženih (smanjujući na pola dotadašnja davanja za socijalnu pomoć), da drastično uveća poreske olakšice, da osnuje centar koji se bavi isključivo zbrinjavanjem dece, da poveća broj usvojene dece, otvori 300 biblioteka i da, borbom protiv organizovanog kriminala, ojača privatni sektor – za devet godina njegovog upravljanja, u Njujorku je osnovano čak 450.000 novih privatnih preduzeća. Najveći uspeh Rudija Đulijanija ipak je, nesumnjivo, vladavina Njujorkom posle napada 11. septembra – smirivanje i sređivanje višemilionskog grada koji je u tom trenutku bio potpuno paralisan i haotičan sigurno ne bi pošlo za rukom nekom manje sposobnom nego što je Đulijani. Uostalom, ni protivnici ni pristalice nikad mu nisu sporili čudan spoj "psihologije pit bula" i "apsolutnog šarma" – što je čak i za grad kao što je Njujork dobitna kombinacija.\nAktuelni gradonačelnik Njujorka je i pre nego što je zauzeo gradonačelničko mesto, već ostvario "američki san". U trenutku kada je preuzeo tu funkciju, nalazio se na 61. mestu Forbsove liste najbogatijih Amerikanaca, imao bogatstvo procenjeno na pet milijardi dolara, a njegova kompanija zapošljavala je 8000 ljudi i imala kancelarije u 126 zemalja. Rođen 1942. u porodici srednjeg staleža, radeći na parkingu i uzimajući kredite, sam finansira svoje obrazovanje i završava studije na Univerzitetu "Džon Hopkins" – magistarsku titulu dobija na prestižnom Harvardu, posle čega sledi angažman u uspešnoj brokerskoj firmi Salomon Brothers. Vrlo brzo napreduje i dobija status partnera, ali posle prodaje te firme dobija otkaz. To ga ipak ne obeshrabruje, pa koristeći novac od otpremnine, 1981. osniva svoju kompaniju koja će uneti revolucionarne promene u informacioni sistem Vol Strita. Uvidevši arhaičnost tadašnjeg sistema njujorškog poslovnog centra, Blumberg naime stvara novi sistem koji omogućava brz pristup informacijama, visoku zaštitu podataka, jednostavnu i brzu upotrebu. Zahvaljujući tome, od prvobitnih 20 klijenata, za dve decenije uspeva da razvije mrežu od 165.000 korisnika, da potom proširi biznis na medije i osnuje novinsku agenciju, radio, televiziju, internet servis.\nNo, čak i tako bogat i sposoban, Blumberg verovatno ne bi uspeo da pobedi u trci za gradonačelnika Njujorka da nije bilo pomoći Rudija Đulijanija. Do izbora 2001. član Demokratske stranke, Blumberg se republikancima priključuje neposredno pre predizborne kampanje, što će verovatno biti ključni argument za Đulijanijevu podršku, odnosno za pobedu. Naime, uprkos tome što je u kampanju uložio veliki sopstveni novac, neizvesnost izbornih rezultata postala je znatno manja kada se bivši gradonačelnik otvoreno založio za njega (iliti, kako je tada rekao jedan od Blumbergovih stratega, "kad Rudi potapše Majka po ramenu pred TV kamerama, to je prava kampanja"). Kako bilo, Blumberg dobija izbore 2001. i uglavnom nastavlja ono što je Đulijani započeo: borbu protiv kriminala, unapređenje socijalnog staranja, izgradnju škola i igrališta, humanitarne aktivnosti.\nU istoriju se za sada ipak upisao zabranom pušenja na svim javnim mestima.\nJedan od najmoćnijih i najharizmatičnijih svetskih gradonačelnika i lider nacionalno patriotskog pokreta Otečestvo, upravlja Moskvom čitavih 12 godina. Rođen 1936, školovan na Gubkinovom institutu za naftu i gas, karijeru počinje kao istraživač Instituta za plastične materije, da bi od 1964. do 1987. rukovodio Ministarstvom za hemijsku industriju. U moskovski gradski savet ulazi 1987, a već 1990. dolazi na njegovo čelo – funkcija zamenika gradonačelnika koju obavlja tokom 1991. i 1992. biće dobra priprema za mesto gradonačelnika na koje dolazi odmah potom. Od tada do danas, za njegovu vladavinu vezivaće se optužbe za korupciju, jake političke i poslovne veze, ali i efikasnost u upravljanju ruskom prestonicom: za poslednjih 12 godina, u Moskvi su popravljeni kolovozi, obnovljene crkvene i stambene zgrade, unapređena administracija. Luškovljeva drskost, direktnost i brzina nisu, međutim, karakteristične samo za njegov način komuniciranja. Naime, pored nesumnjivo korisnih stvari za Moskvu, ovaj dugogodišnji gradonačelnik je nekim svojim najavljenim i ostvarenim kontroverznim potezima uspeo da isprovocira većinu svojih sugrađana – iz ispražnjene gradske kase izdvojio je neverovatnih 300 miliona dolara za obnovu Saborne crkve koju je porušio Staljin, a 2002. najavio je ponovo podizanje spomenika Feliksu Edmundoviču Đeržinskom, osnivaču ČEKA, tajne policije koja je dvadesetih godina progonila pravoslavce. Kako su spomenik Moskovljani srušili krajem osamdesetih i kako se u međuvremenu ponovo probudio uspavani pravoslavni ruski duh, posle te najave krenule su optužbe da je Luškov "pripadnik jevrejskog lobija". Pored toga, na veliko neodobravanje naišao je i njegov pokušaj da iz Moskve bukvalno protera sve Čečene i tamnopute imigrante.\nIako je Luškov danas povezan s vodećim bankarima, medijskim mogulima i poslovnim ljudima i iako lično odobrava praktično svaki veći gradski posao (gde se i kriju razlozi za optužbe o korupciji), baza moći ovog gradonačelnika leži u nešto daljoj prošlosti. Samo godinu dana pre nego što će postati gradonačelnik, Luškov je podržavao Borisa Jeljcina prilikom pokušaja prevrata 1991. i tokom njegovog ponovnog političkog uspona. Zahvaljujući tome, Jeljcin mu je, sad već kao gradonačelniku, dodelio široka ovlašćenja, praktičnu autonomiju u odnosu na državnu kontrolu i veliku samostalnost po pitanju privatizacije moskovskih preduzeća. Kada je, posle ubistva medijskog mogula Vladimira Listjeva 1995, Jeljcin samoinicijativno smenio gradskog tužioca i šefa policije, Luškov je odbio da dâ saglasnost za taj potez, preteći čak da će otići s mesta gradonačelnika. Dobri odnosi sa Jeljcinom tada su bili prekinuti, ali je za ograničavanje gradonačelnikovih ovlašćenja već bilo suviše kasno: na izborima 1996. Luškov je ponovo izabran.\nIspravka u broju 711, u vezi kandidata SPS-a


ANKETA POKAZALA: “Mladi u Srbiji ne vole politiku, ali muziku i pjevačice obožavaju“! « Internet portal za sve nacije I generacije\nANKETA POKAZALA: “Mladi u Srbiji ne vole politiku, ali muziku i pjevačice obožavaju“!\nObjavljeno Rujan 5th, 2018\nKoliko zapravo mladi prate moderan zvuk i ono što se tek pojavilo u svijetu svedoči anketa koja je prošlog mjeseca sporvedena kod populacije do trideset godina. Istraživanje koje je imalo za cilj da ispita položaj i potrebu mladih sprovela je “Krovna organizacija mladih Srbije” u periodu od 8. juna do 8. jula, a rezultati su objavljeni u vijestima jutarnjeg programa “Jutro sa Jovane i Srđana” na TV “Prva”.\nObjavljeni rezultati pokazuju da mladi nisu ljubitelji politike, a da se o svemu što ih zanima informišu preko društvenih mreža. Mladi su rekli da najviše vole fudbalera Aleksandra Mitrovića koji ima svega 23. godine i igra za reprezentaciju Srbije, potom da obožavaju modernu muziku čiji je predstavnik i Maja Berović, koja će, inače, 2. novembra organizovati koncert u “Štark Areni”.\nIstraživanja dalje pokazuju da su mladi upoznati sa istorijom i da znaju ko je Petar I Karađorđević, kao i kolika je dužina skoka kojim je Ivana Španović donela zlato Srbiji.\nZnali su ko je Sergej Trifunović, kao i ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nMeđutim, mladima su problem predstavile fotografije glumice Milene Dravić, političara Nikole Pašića i ministarke pravde Nele Kuburović, te je većina njih rekla da ne znaju o kome se radi.


Majić: Izdvajanje za nauku u Srbiji simbolično – Gradskibiro.rs\nBEOGRAD, 24. decembra 2015 (gradskibiro.rs) – Direktor Istraživačke stanice Petnica Vigor Majić ocenio je danas da je izdvajanje za nauku u Srbiji simbolično i da je to posledica postojanja želje da se formalno sačuvaju institucije, ali ne i da se pokrene razvoj.\nMajić je za portal Gradski biro (gradskibiro.rs) rekao da se Istraživačka stanica Petnica već četvrtu godinu bori sa “apsurdnim problemom”.\n“Radimo u obnovljenim objektima koji su imovina države ali ne dobijamo ni jedan jedini dinar za staranje i održavanje tog prostora i opreme, tako da praktično sve što dobijemo iz budžeta, a to je na istom nivou kao i pre sedam ili osam godina, nužno ode na održavanje nekretnina, umesto za rad sa mladima, što je osnovna funkcija Petnice”, kazao je on.\nPrema Majićevim rečima, to je deo “dominantne filozofije da je važno imati institucije ali da je njihova aktivnost najmanje bitna”.\nGovoreći o budućnosti nauke u Srbiji Majić je rekao da “naučna zajednica mora da shvati da nema drugog izbora” osim borbe za svoje veće i organizovanije učešće u evropskim i medjunarodnim programima.\nMajić je ocenio da naučnici u Srbiji moraju prihvatiti odgovornost da predstavljaju ključnu “inteligenciju” koja ima istorijsku odgovornost za vrednovanje stanja u društvu u celini i traženje uspešnih vizija razvoja.\nPrema njegovom mišljenju, većina naučnih radnika u Srbiji je u stanju straha.\n“Budućnost nauke u Srbiji najviše zavisi od uspešnosti približavanja Evropskoj uniji i, svakako, od tempa ekonomskog razvoja zemlje, dakle od rasta standarda života. To su ključni faktori usporavanja odliva stručnih kadrova koji čine domaću nauku”, naveo je Majić.\n“Važan činilac je i stanje na univerzitetima gde se najvažnije promene još nisu desile. Strategija kao i bilo koji drugi dokument ništa ne garantuju sami po sebi. To su papiri koji mogu da se primenjuju više ili manje uspešno i to u mnogome zavisi i od organizovanosti i efikasnosti same naučne zajednice koja je još uvek slaba, nepovezana i opterećena odnosom prema državi kao prema moćnom monarhu koji ima moći da ukazuje milost potčinjenima”, rekao je Majić.


Digitalizacija razvija biznis – bizNetwork Press\nPočetna/IT sektor/Digitalizacija razvija biznis\n0 31 Manje od minuta\nBesplatna radionica „Kako podržati mala i srednja preduzeća u 21. veku“, koju su organizovale Privredna komora Srbije i kompanija Vip mobile, održana je danas u Regionalnoj privrednoj komori Zlatiborskog okruga u Užicu.\nNa konferenciji je učestvovalo više od 40 privrednika iz Užica, kojima je predstavljena i „Naša mreža“, jedina i besplatna aplikacija na tržištu Srbije, koja im omogućava da se, bez dodatnih ulaganja i potpuno onlajn, informišu, umreže i dobiju podršku za svoje poslovanje.\nUz navode da su „mala i srednja preduzeća glavni pokretač nacionalne privrede“, Vladimir Radovanović iz Centra za digitalnu transformaciju PKS je objasnio da je želja organizatora konferencije da se predstavnicima tog sektora pomogne u primeni novih tehnologija, kako bi sačuvali i razvili biznis.\nAplikacija „Naša mreža“ za sada okuplja 300 aktivnih članova i, kako je rečeno, nastala je kao odgovor na realne potrebe vlasnika malih i srednjih preduzeća i pomaže im da šire poslove, sklapaju nove poslovne saveze kroz funkcionalnost, poput digitalne nabavke, ali i da komuniciraju na srpskom jeziku.\n– Članovima „Naše mreže“ besplatno se nudi baza osnovnih alata za svakodnevno vođenje posla, poput ugovora, prezentacija i obrazaca i primer je velike koristi koje nove tehnologije donose malim i srednjim preduzećima i velika je pomoć u procesu digitalizacije, objasnila je Milica Ostojić, predstavnica Vip mobile. Biznis karavan PKS i kompanije Vip mobile je posetio do sada Kruševac, Sombor, Valjevo i Užice, a uskoro će gostovati u Kraljevu.\nŠta donosi uvođenje platforme za mobilnu i onlajn naplatu „Alipej“ ?\nU Beogradu predstavljene sve mogućnosti 5G tehnologije\nProdaja starog telefona – više štete nego koristi\nIT zajednica traži kompromis kako ih poreska reforma ne bi „oterala“ iz Srbije\nDigitalizacija olakšava poslovanje paušalcima\nBeograd ugostio digitalne nomade iz celog sveta\nOtvorili vrata Gugla našim programerima, a uskoro će i Epla\nPoreski podsetnik za 20.09.2019.godine\nUžice raspisalo javnu nabavku za izgradnju puteva u Sevojnu


Svako sam snosi odgovornost za kvalitet vazduha u svojoj sredini - SDCafe.rs\nHome\tInfoEkologija\tSvako sam snosi odgovornost za kvalitet vazduha u svojoj sredini\nSmederevci su lane ukupno 146 dana udisali vazduh sa koncentracijom zagađujućih materijala većom od dozvoljene, pa je Agencija za zaštitu životne sredine saopštila da je u Srbiji rizičnije po zdravlje bilo samo u Užicu.\nGrad na Đetinji, naime, prednjači sa 154 dana tokom kojih je izmerena povećana koncentracija zagađujućih materija, a iza Smedereva su Kosjerić (86), Beograd (74), Valjevo (70)… Niš (54). Ipak, tokom sastanka sa predstavnicima najugroženijih lokalnih samouprava, ministar za zaštitu životne sredine Goran Trivan je ocenio da svako sam snosi odgovornost za kvalitet vazduha u svojoj sredini.\n– Da bismo vam mi pomogli, najpre to morate sami sebi da učinite, da pripremite planove i programe, te u budžetima predvidite sredstva za ozelenjavanje. Neophodno je i da ugasite bar po jednu kotlarnicu koja kao energent koristi mazut, a onda će vam Ministarstvo pružiti stručnu i finansijsku podršku – istakao je Trivan.\nNa groblju u Smederevu mesta za sahranjivanje...\nSmederevska jesen u kalendaru manifestacija\nGraska uprava proslavila Svetli ponedeljak


Tajland: Kazna za pijane vozače – rad u mrtvačnicama\nPijani vozači na Tajlandu biće osuđeni na društveno koristan rad u mrtvačnicama, saopštile su tajlanske vlasti, pojačavši napore u borbi protiv nebezbednosti koja je uzela maha na putevima u toj zemlji.\nVlasti na Tajlandu se nadaju da će plan o rehabilitaciji u mrtvačnicama probuditi svest javnosti da vožnja u pijanom stanju može biti smrtonosna, te da će to pomoći u smanjenju broj smrtih slučajeva zabeleženih u saobraćajnim nezgodama, prenosi AFP.\nVisoki zvaničnik u odeljenju za istrage Nontadžit Netpukana rekao je da je tajlanska vlada odobrila predlog o izdržavanju kazni u mrtvačnicama.\n„Prvobitno su prestupnici obavljali društveno koristan rad u bolnicama, ali smatramo da će rad u mrtvačnicama pomoći da se stekne jasnija slika o onome što se događa posle nezgoda uzrokovanih vožnjom u alkoholisanom stanju“, rekao je on.\nTajlanske vlasti najavljuju nove mere uoči trodnevnog festivala Songkran povodom obeležavanja tajlanske Nove godine, koji počinje u sredu, a tradicionalno se proslavlja žurkama i, često, ispijanjem velike količine alkohola.\nSvake godine stotine ljudi pogine na tajlanskim putevima tokom nedelje u kojoj se obeležava Songkran, što je jedan od dva perioda koje tajlanska vlada i mediji nazivaju „sedam smrtonosnih dana“, dok je drugi takav period zapadna Nova godina.\nTajland je, inače, na drugom mestu među svetskim zemljama po najopasnijim putevima, napominje francuska agencija, dodajući da, prema podacima Svetske zdravstvene organizacije, oko 24.000 ljudi svake godine izgubi život u nezgodama na tajlanskim putevima.


policija – Volim Podgoricu\nPočetna » Tag Archives: policija\nHOROR NA MORU: Građani i turisti lovili pedofila, snimao djecu bez gornjeg dijela kostima\n16.08.2017\tHronika, NOVOSTI, Region 0\nNakon što su građani i turisti primijetili šta osumnjičeni radi, 51-godišnjak je pokušao pobjeći Policija je priopćila da je uhapsila 51-godišnjeg njemačkog državljanina zbog pedofilije. Rovinjska je policija dovršila kriminalističko istraživanje i utvrdila sumnju da je 51-godišnji njemački državljanin počinio kazneno djelo iskorištavanje djece za pornografiju. Muškarca se sumnjiči da je 13. augusta oko 19 sati, na plaži u turističkom ...\nVozača kaznili bez obrazloženja\nUnutrašnja kontrola Ministarstva unutrašnjih poslova odbacila je kao neosnovanu pritužbu koju je Beranac A.H. podnio na postupanje policijskih službenika CB Berane. On se žalio zbog načina na koji su policajci 11. jula, oko 17.30 časova, prilikom kontrole u saobraćaju na magistralnom putu Berane–Rožaje, u mjestu Dapsići, preduzimali službene mjere i radnje prema njemu kao učesniku u saobraćaju – vozaču. U ...\nToni Đokaj negira sve što je pročitao u medijima u vezi sa prošlonedjeljnim saopštenjem Uprave policije o tome da je on napravio eksplozivnu napravu, namijenjenu neidentifikovanoj osobi, saopštio je njegov advokat Srđan Lješković “Vijesti su članak o tome objavile u subotu pod naslovom ,,Đokaj napravio bombu na daljinski“. Lješković tvrdi da je naslovom “povrijeđena pretpostavka nevinosti, načelo optužbe, načelo istine i ...\nPokrenute istrage protiv korumpiranih policajaca\nSpecijalno državno tužilaštvo, u saradnji sa kolegama iz Osnovnog državnog tužilaštva, formiralo je dva predmeta u kojim se ispituje korupcija u Ministarstvu unutrašnjih poslova i u Upravi policije. Predmeti su formirani pod radnim nazivima „Šekspir” i „Bosfor”, a tokom istražnih radnji provjerava se više policijskih službenika koji se sumnjiče da su počinili koruptivna krivična djela zloupotrebom službenog položaja. Prema saznanjima ...\nUHAPŠEN VOJO MARUŠIĆ: Svađao se s komšijom oko VODE, pa pucao u VAZDUH\n11.08.2017\tHronika, NOVOSTI 0\nVojo Marušić (63) iz Danilovgrada uhapšen je danas zbog sumnje da je oko 19 časova pucao u vazduh iz vatrenog oružja nakon spora oko vode sa komšijom. Policija je kod njega pronašla pištolj marke “Zastava” 7,65mm i šest metaka. Marušić je zadržan u policiji, a dežurni tužilac ga tereti za dva krivična djela – izazivanje opšte opasnosti i nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija. (Vijesti)\nPODGORIČANIN OPTUŽIO PRIPADNIKE POLICIJE: Prvo me pretukli, pa me lažno prijavili\nPodgoričanin Aleksandar Miljanić optužio je pripadnike interventne jedinice da su ga bez povoda brutalno pretukli i da su ga potom kako bi to prikrili, lažno prijavili. Miljanić se zbog te prijave trenutno nalazi u istražnom zatvoru, a redakciji „Dana” dostavio je pismo preko porodice. Do incidenta je došlo 12. aprila, oko 1.20, kada su Miljanića, koji se sa drugom Emilom ...\nCRNOGORSKA POLICIJA UHAPSILA ZALJUBLJENE LOPOVE: Srpski Boni i Klajd pljačkali turiste!\nSrpske državljane Milana Borkovića (24) iz Aleksinca i njegovu djevojku Katarinu Veličković (25) iz Niša uhapsila je budvanska policija. Oni se sumnjiče da su na plažama od turista krali kako bi platili za smeštaj i provod. Par je uhapšen u nedelju. Naime, kako saznajemo, inspektori budvanske policije su nakon učestalih prijava turista da im nestaju mobilni telefoni i novac krenuli ...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Za podsticaj turizma 800.000 eura\nPROJEKAT MORT-A I NTO 19. 06. 2019. 16:22 >> 16:21 0\nPROJEKAT MORT-A I NTO\nZa podsticaj turizma 800.000 eura\nJavni poziv za Program podsticajnih mjera za oblast turizma u vrijednosti od 800.000 eura raspisali su Ministarstvo održivog razvoja i turizma i Nacionalna turistička organizacija. Mjere bi trebalo da doprinesu unapređenju turističke ponude, povećanju prihoda u turizmu, produžetku sezone i povećanju zaposlenosti stanovništva.\nDržavni sekretar za turizam u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Damir Davidović, naglasio je da prioritet imaju projekti koji se realizuju u pred i post sezoni, kako bi ostvarili cilj da Crna Gora bude cjelogodišnja turistička destinacija.\nDirektorica NTO Željka Radak Kukavičić, pozvala je sve zainteresovane da se prijave na program mjera cijeneći da itekako utiču na kvalitet turističke ponude, ali i na život domaćeg stanovništva koje realizuje projekte.\nČetvrta mjera odnosi se na razvoj MICE (biznis) turizma, što će se sufinansirati do iznosa od 50.000 eura. Peta mjera je namijenjena promociji destinacije putem međunarodnih događaja u inostranstvu.


Marko Kostić: јануар 2015\nTakođe, ne može se više govoriti o tome da su tadašnji filmski direktori i cenzori pravili probleme ovim autorima. Pre će biti da je i to bilo obrnuto. Sa svojim razornim ideološkim pokrićem i kinematografskim znanjem, oni su pravili probleme pojedincima u kulturnoj i političkoj vlasti. Na neki način, pripadnici bivšeg vojnopartijskog sistema bili su žrtve ovih novih “kadrova” u kulturnim upravama, koje uporno nisu hteli da ih priznaju, držeći se svojih društvenih pozicija koje su osvojili metodama partizanskog juriša. Crni talas predstavlja novu vlast autora unutar starih komeserskih društvenih prostora. I upravo to je tada predstavljala naša kinematografija, u tranziciji države južnih Slovena od narodne ka socijalističkoj republici, od vlasti shvaćene kao samovolje teritorijalnih autoriteta, ka socijalističkom uređenju kao sistemu koji simbolizuje građansku slobodu pojedinca. Uz Dušana Makavejeva (Čovek nije tica, Ljubavni slučaj ili tragedija službenice PTT, Nevinost bez zaštite, WR Misterije organizma), Želimira Žilnika (Rani radovi, Lipanjska gibanja, Nezaposleni ljudi, Crni film) Kokana Rakonjca (Izdajnik, Klakson, Nemirni, Zazidan) i Živojina Pavlovića (Neprijatelj, Povratak, Kad budem mrtav i beo, Budjenje pacova), nedavno preminuli montažer i reditelj Marko Babac činio je stožer pokreta crni talas. Njegove priče su centralne u dva omnibusa koji su predstavljali svojevrstan manifest ovog pokreta i generacije - Grad i Kapi, vode, ratnici. Grad je ujedno i jedini zvanično zabranjeni film u istoriji Jugoslavije. Polazeći od ideje da urbani mentalitet ne znači ljubav prema gradu, već naprotiv, liberalnu mogućnost da se sopstveni grad mrzi, ovi autori mrze Beograd i upravo iz tog osećanja podižu ga na pijedestal prave metropole.\nОбјавио Marko Kostic у 05:30 2 коментара: Везе ка овој поруци


SKANDALOZNO: Napednjak pretio opozicionom lideru! – Glas Srbije Info\nSKANDALOZNO: Napednjak pretio opozicionom lideru!\nČlan Glavnog odbora Srpske napredne stranke i aktuelni gradonačelnik Zaječara, Velimir Ognjenović zvani Mungos, preneo je Saši Mirkoviću, bivšem poslaniku Srpske napredne stranke i opozicionom lideru, pretnje “da je meta” i poručio mu da se čuva!\nMirković kaže da je Ognjenovićev poziv i “dobronamerne savete” shvatio kao pretnju od Vučića, navodeći da ovo nije prvi put da mu Vučić preko svojih najbližih saradnika preti likvidacijom.\n– Ministarka Zorana mi je sredinom januara poslala poruku “da se samo čuvam” jer nisam pristao na to da za Vučića odrađujem prljave poslove. Sada dobijam Vučićeva upozorenja od Ognjenovića koji je, inače, vrlo blizak saradnik Zorana Milojevića “Zelje”, Vučićevog kriminalca sa Kosova, rekao je Mirković.


Rasmusen: Vrata NATO-a ostaju otvorena za BiH\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fogh Rasmusen i gotovo svi ambasadori, članovi Sjevernoatlantskog vijeća kazali su danas na razgovorima sa članovima Predsjedništva BiH u Sarajevu da su vrata NATO-a otvorena za Bosna i Hercegovina, ali ostaje pitanje "kada", izjavio je na konferenciji za novinare nakon ovih razgovora predsjedavajući Predsjedništva BiH Haris Silajdžić.\nDo posjete je došlo mjesec dana pred održavanje ministarskog sastanka NATO-a u Talinu, Estonija, na kojem će se ponovo razmatrati aplikacija BiH za dobijanje statusa MAP (Akcioni plan za članstvo).\nSilajdžić je naveo da su članovi Predsjedništva izvijestili generalnog sekretara NATO-a o onome šta BiH radi na ovom putu, uključujuci jučerašnju odluku Predsjedništva o uništavanju viška naoružanja i municije, dok će se na narednoj sjednici nastaviti rasprava o slanju bh. kontingenta u NATO-ovu misiju u Afganistanu (ISAF). I generalni sekretar Rasmusen je potvrdio da NATO želi vidjeti BiH kao svoju buduću članicu.\nVrata NATO-a su otvorena, a Akcioni plan za članstvo (MAP) bio bi važan korak na putu ka punopravnom članstvu, kazao je on, dodajući da je NATO spreman pomoći BiH na tom putu.\nRasmusen je, pozdravio i napredak koji je BiH ostvarila do sada, uključujući sve korake na reformi odbrane, ispunjavanje uvjeta za viznu liberalizaciju sa zemljama Evropske unije i odluke vezane za doprinos operaciji ISAF.Međutim, naglasio je, BiH će dobiti status MAP onda kada ostvari potreban napredak na reformama te je od velike važnosti da demonstrira sposobnost i spremnost za reforme.\nJedno od novinarskih pitanja odnosilo se na izjavu premijera Republike Srpske Milorada Dodika da je jedna od varijanti za BiH "mirni razlaz", jer "samo stranci održavaju privid funkcioniranja BiH".Rasmussen je rekao da NATO pridaje veliku važnost funkcionalnoj državi, koja može djelovati odlučno kao jedan entitet.\nJedan od razloga za to je što MAP pokriva veliki opseg pitanja ne samo iz sektora odbrane već uprave, ljudskih prava i drugog.\nZato je jasno da svaka inicijativa i izjava koja negira jedinstvo zemlje neće biti korisna na putu ka NATO-u, kazao je Rasmusen.\nPredsjedavaći Silajdžić je ocijenio da se u ovom slučaju radi samo o retorici, o izjavama koje ne mogu imati nikakav efekt.


ZVEZDA NAŠLA POJAČANJE? Posao bi mogli da im pokvare Belgijanci | Novosti.RS\nKako prenosi Žurnal srpski šampion je preduzeo ozbiljne korake za angažovanje fudbalera Metalca.\nKako navodi isti izvor, neizvesno je hoće li reprezentativac Kongoa i da se preseli na stadion "Rajko Mitić".\nRazlog za to je interesovanje jednog kluba iz Belgije, koji sa klubom iz Gornjeg Milanovca vodi pregovore. U Zvezdi žele Mbonga, ali su vrlo svesni da u tekućoj sezoni za njega ne bi bilo mesta u timu Dejana Stankovića.\nZbog toga bi plan bio otkupiti Prestiža u januaru, pa ga potom pozajmiti nazad Metalcu do kraja sezone.\n"Žurnal" piše i da Mbongo želi da dođe u redove crveno-belih ali da ostaje da se vidi kakav će biti potez Metalca, koji će svakako želeti da prihvati finansijski bolju ponudu.\nU ovom trenutku se čini da je ponuda iz Belgije unosnija, pa bi 20-godišnji krilni fudbaler mogao i da napusti Srbiju u narednom periodu. Mbongo je ove sezone na 14 mečeva u Superligi upisao jedan pogodak, ali i čak šest asistencija u timu Metalca.\nFK Crvena zvezda FK Metalac Gornji Milanovac fudbalski transfer Prestiž Mbongo


Hiljade na protestu protiv Edija Rame (FOTO) | Svet\nHiljade na protestu protiv Edija Rame (FOTO) | Mondo Portal\n11. april, 11:15\nHiljade na protestu protiv Edija Rame (FOTO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n27.01.2018. / 15:30\nHiljade na protestu protiv Edija Rame (FOTO)\nIzvor mondo.rs 27.01.2018. / 15:30\nHiljade ljudi okupile su se u Tirani na protestu albanske opozicije koja optužuje vlast za povezanost sa organizovanim kriminalom i traži ostavke članova Vlade Albanije. Na ulicama i vodeni topovi.\nPrema procenama lokalnih medija na mitingu, koji je okončan mirno nakon govora opozicionih lidera, bilo je oko 10.000 ljudi, opozicione stranke tvrde da je bilo između 200.000 i 300.000 demonstranata, a policije je odbila da iznese procene.\nLider Demokratske partije Albanije Ljuljzim Baša poručio premijeru Ediju Rami da treba da ode sa vlasti zajedno sa "nelegalnom vladom" koju vodi, a da na čelo zemlje treba da dođe "antimafijaška vlada".\n"U ime vas, u ime svih Albanaca i opozicije tražimo da Edi Rama i njegova nelegalna vlada odu", rekao je Baša.\nOn je pozvao na uspostavljanje "antimafijaške vlade koja će se boriti protiv organizovanog kriminala, pokrenuti dalje pravosudnu reformu u skladu s Ustavom i pripremi (zemlju) za održavanje slobodnih i pravednih izbora".\nVeći deo Tirane danas je bio blokiran pošto su opozicione demokrate najavile da će protest trajati oko četiri sata.\nSkup je obezbeđivalo više od 1.500 policajaca, veći deo policijskih snaga je bio pod punom opremom za razbijanje demonstracija, a bile su primetne takođe pojačane kontrole kao i vodeni topovi na ulicama.\nBaša je ranije saopštio da su nezadovoljstvo trenutnom situacijom u zemlji kao i povezanost države sa organizovanim kriminalom glavni razlog za mirne proteste.\nAmbasada SAD u Tirani izdala je saopštenje u kojem je preporučila da se izbegava maršruta protesta, kao i zadržavanje na većini trgova u gradu.\nDanašnji protest smatra se testom podrške opozicionoj Demokratskoj stranci, koja je pretrpela veliki poraz na prošlogodišnjim izborima i dobila svega 43 od 140 poslaničkih mesta u parlamentu.\nOpozicija je prvi protest organizovala u decembru, kada su poslanici demokrata bacali dimne bombe po parlamentu, dok su se njihove pristalice sukobile sa policijom.Okidač protesta je mlaka reakcija pravosuđa na veze bivšeg ministra policije Saimira Tahirija sa mafijaškom organizacijom, koja organizuje transport albanske marihuane u Italiju i dalje u zapadnu Evropu.\nAlbanija je od 2009. godine članica NATO-a, a status kandidata za članstvo u EU dobila je 2014.\nAlbanija tirana protestanti Protesti opozicija


Istinomer - (Ne)racionalna smanjenja i povećanja plata, penzija i broja zaposlenih\nPočetna Članci Analize Analize (Ne)racionalna smanjenja i povećanja plata, penzija i broja zaposlenih\n“Na privrednu aktivnost u prethodne dve godine znatno su uticali spoljni pokretači rasta – snažan pad cene nafte i hrane, smanjenje kamatnih stopa na zaduživanje u evrima i brži oporavak regiona i Evrozone. Zbog toga su praktično sve zemlje regiona, a ne samo Srbija, u 2015. i 2016. godini imale rast BDP - a za oko 1 procentni poen veći od prognoziranog. Fiskalni deficit umanjen je, pre svega, iznenađujuće dobrom naplatom javnih prihoda, dok su planirane uštede na javnim rashodima uglavnom izostale. Fiskalni rizici, koji se naročito odnose na loše poslovanje javnih i državnih preduzeća, gotovo su nepromenjeni u 2017. u odnosu na 2014. godinu. Sve ovo ukazuje da bolji ekonomski i fiskalni trendovi nisu još uvek razlog za puno zadovoljstvo, već da ih treba posmatrati kao retku priliku za sprovođenje strukturnih reformi u nešto povoljnijem okruženju i bez neposrednog pritiska izbijanja krize”, navodi se u radnom dokumentu Fiskalnog saveta “Fiskalna konsolidacija i privredni rast 2015-2017: Plan, ostvarenja i pokretači”, pripremljenom pred martovski Kopaonik biznis forum.\nCiljevi fiskalne konsolidacije – smanjenje deficita i zaustavljanje rasta javnog duga - sprovedeni su više nego uspešno, ali dosta drugačije u odnosu na prvobitni plan, a u Fiskalnom savetu uporno ponavljaju da je Srbija još daleko od uređenih i zdravih finansija.\nMeđutim, vidimo da je u istom tom periodu porastao broj zaposlenih na određeno – za oko 4.000, kao i broj onih koji su zaposleni po ugovoru o delu ili nekoj drugoj osnovi - za oko 3.000. (videti tabelu ispod)\nJedna od kritika koja se može čuti u javnosti jeste i to što se racionalizacija dobrim delom svodi na odlazak u penziju. U MDULS su nam rekli da je na centralnom nivou za dve godine isplaćeno oko 3.000 otpremnina i da se procenjuje da je otprilike toliko isplaćeno i na lokalu. To znači da od ukupno 24.000 “racionalizovanih” radnih mesta oko četvrtine odlazi na otpuštanja, dok je gotovo sve drugo bio prirodan odliv - penzije ili na primer odlazak u inostranstvo u slučaju medicinskih radnika.\n“Ranije je otpuštano tamo gde nije realno da se zaista neko otpusti, jer znaš da će za godinu dana neko morati da popuni to radno mesto. To sada nije rađeno, na primer izvršitelji u pravosuđu se neće vratiti, jer je privatni sektor preuzeo taj posao, nemedicinski radnici se neće vratiti, jer nije potrebno. Za ljude koji su odlazili u penziju - mi smo na neki način naterali zakonom da naprave nove sistematizacije. I onda su sve institucije napravile nove sistematizacije i one više ne predviđaju te ljude koje su pre deset godina imali”, navode u ministarstvu.\nRezultat takvog planiranja i takve racionalizacije - kako ocenjuju u Fiskalnom savetu – rashodi za plate i penzije u 2017. veći su za 400-500 miliona evra, u odnosu na plan s kraja 2014. Međutim, premijer Vučić o tome ne govori, već najavljuje povećanje plata i penzija.\nAleksandar VučićplatepenzijeFiskalni savetMMF


ePogledi - SAD narednih dana obustavljaju primenu nuklearnog sporazuma\n"Rusi i dalje nisu u stanju da priznaju da oni krše sporazum", kazala je Thompsonova koja se nalazi u poseti Pekingu.\n"Nažalost, nema napretka. Stav SAD-a ostaje čvrst i ultimativan", kazao je on, prenosi ruska agencija Tass.\n"Američka strana sada pokušava da nas kritikuje kako je ovo ugovoreno na pogrešan način [brifing ministarstava spoljnih poslova i odbrane o raketi 9M729[. Međutim, oni sami sebi protivreče i ne pokazuju da su spremni za dalje razgovore o merama transparentnosti", rekao je Rjabkov.\n"Zauzeli su apsolutno destruktivan i vrlo čvrst stav i postavili su 60-dnevni vremenski okvir tokom kojeg bi trebalo mi njima da izađemo u susret", naglasio je Rjabkov.\nStoltenberg je u Bukureštu, gde prisustvuje neformalnom sastanku ministara odbrane zemalja Evropske unije, rekao da Rusija krši taj sporazum i da je "razvila i rasporedila nove rakete srednjeg dometa", koje se "teško detektuju i mobilne su", prenosi AP.\nPrema Sporazumu o nuklearnim snagama srednjeg dometa - INF iz 1987. godine između SAD-a i tadašnjeg Sovjetskog Saveza, zabranjena je proizvodnja, testiranje i raspoređivanje krstarecih i balistickih raketa dometa od 500 do 5.500 kilometara.


Stigla je Barbi, sa aknama, celulitom... | Mondo Portal\nBarbi lutka napokon izgleda kao prosecna devojka\nStigla je Barbi, sa aknama, celulitom... 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n19.11.2014. / 16:22\nStigla je Barbi, sa aknama, celulitom...\nIzvor mondo.rs 19.11.2014. / 16:22\n"Normalna" Barbi ima telo prosečne devojke, a mališani joj po želji mogu dodati akne, celulit, strije.\nVeć neko vreme se govori o tome da popularna lutkica ima nerealne proporcije i da njena savršenost loše utiče na samopouzdanje dece. Zbog toga je umetnik Nikolaj Lem odlučio da napravi Barbi prema proporcijama i izgledu prosečne 19-godišnje Amerikanke - prirodnije izgleda, sa manje šminke i u manje elegantnoj odeći.\nBarbika se opet ugojila\n"Smatram da lutke izgledaju zaista idealno, dok u realnosti, retko ko od nas ima tako savršenu kožu", rekao je Lem za "Hafington post". "Dakle, zašto onda lutkice ne bi dobile jedan 'realan tretman', u vidu akni, celulita, strija, koje ima između 50 i 90 odsto žena", pita se ovaj umetnik.\nOn dodaje da je izuzetno važno da deca na vreme nauče da je sve to potpuno normalno i da se ne treba stideti takvih "mana", što ga je inspirisalo da napravi "normalnu" Barbi. Ovaj umetnik i ranije je pravio različite verzije poznate lutkice, kako bi izgledala prirodnije.\n20.11.2014. / 09:53\n@Ja: Bolji komentar nisam videla odavno.....Ne kapiram zasto decu opterecuju glupostima koje u tom dobu nikome nisu ni bitne, niti im padaju na pamet.....Pa i mi smo se igrale barbikama ....Sada ispada da smo svi zato iskomplexirani i da svi zelimo telo Barbike ....GLuposti!!!!!! -_-\n20.11.2014. / 04:06\nAko su mu uzor za ovu Barbiku bile prosecne 19-godisnje Amerikanke onda je barbika trebala da ima preko 150 kilograma i da bude morbidno debela... just sayin...\n19.11.2014. / 18:51\n"Dakle, zašto onda lutkice ne bi dobile jedan 'realan tretman', u vidu akni, celulita, strija, koje ima između 50 i 90 odsto žena", pita se ovaj umetnik. Pa verovatno zato sto se sa barbikama ne igraju zene nego male devojcice koje jos uvek I ne znaju sta su celulit, akne I strije...


Erazmus+ radionice za pisanje KA1 projekata mobilnosti za opšte, stručno i obrazovanje odraslih – Erasmus+ Srbija\nTokom aprila 2021. godine Fondacija Tempus organizuje dve onlajn radionice sa ciljem pripreme ustanova i organizacija iz oblasti opšteg, stručnog i obrazovanja odraslih za podnošenje KA1 projekata mobilnosti u okviru novog Erazmus+ Opšteg poziva za podnošenje predloga projekata za 2021. godinu.\nRadionice su namenjene predstavnicima državnih i privatnih škola i predškolskih ustanova, srednjih stručnih škola i drugih organizacija koje se bave stručnim obrazovanjem i obukama, kao i predstavnicima ustanova, organizacija, udruženja, stručnih društava i ostalih institucija koje se bave obrazovanjem odraslih, a koje planiraju da konkurišu za projekte mobilnosti.\nRadionice će se održati 22. i 23. aprila 2021. godine od 10 do 14 časova. Obe radionice će imati isti sadržaj i pokriti opšte, stručno i obrazovanje odraslih.\nPrijavljivanje je moguće isključivo putem registracionog formulara.\nRok za prijavu je nedelja, 18. april, do 23:59 časova. Naknadne prijave neće biti uvažene.\nPored radionica, Fondacija Tempus organizuje i vebinar za pisanje KA1 projekata mobilnosti u oblasti opšteg, stručnog i obrazovanja odraslih. Tema vebinara biće upoznavanje sa novim formularima za prijavljivanje projektnih predloga.\nVebinar će se održati u ponedeljak, 19. aprila, sa početkom u 14 časova. Za razliku od radionica, vebinar je otvoren za sve, a svi zainteresovani učesnici mogu da se prijave ovde.\nZa sve dodatne informacije, možete kontaktirati Fondaciju Tempus telefonom 011 33 42 430, opcija 3 ili mejlom na neku od sledećih adresa, u zavisnosti od oblasti za koju ste zainteresovani:


Predić: Ne možemo da kažemo da imamo kulturnu politiku | N1 Srbija\nPredić: Ne možemo da kažemo da imamo kulturnu politiku\n02.05.2017. |13.33 >13.41 |\nIzvor: FoNet/Nenad Porperović\nGledano unazad dugi niz godina, ne možemo da kažemo da imamo kulturnu politiku, ali postoji svest da je ona potrebna, izjavila je FoNetu novinarka Gordana Predić, čija će emisija "Nešto više" od 13. maja jednom nedeljno biti prikazivana na Radioteleviziji Vojvodine (RTV).\nSa dugogodišnjim novinarskim i iskustvom državne sekretarke u ministarstvima kulture i informisanja i prosvete, Predić objašnjava da će emisija biti o ljudima iz raznih oblasti društvenog života, poput kulture, zdravstva i obrazovanja, često nedovoljno prisutnim u javnom životu, ali iza kojih stoje veliki rezultati.\nU emisiji "Nešto više" ti ljudi će govoriti o sebi i svom radu, rekla je Predić, koja se raduje što će ponovo raditi sa ljudima sa RTV Vojvodina, jer je reč o velikim profesionalcima.\nKažu da je kultura poslednja odbrana jednog naroda. Mi imamo dosta toga da pokažemo u toj oblasti, ali to sada ne činimo, ukazala je Predić, koja je u pristupnim pregovorima sa Evropskom unijom predvodila pregovaračku grupu Srbije za Poglavlje 26 o obrazovanju i kulturi.\nPoglavlje 26 privremeno zatvoreno\nPoglavlje 26 je otvoreno i privremeno zatvoreno, podsetila je Predić i ocenila da Srbija, na osnovu njega, ima\nmogućnost da se više povezuje sa Evropom i da razmenjuje stručnjake i znanja radi stvaranja boljeg obrazovnog i kulturnog miljea.\nVerujem da će doći do povezivanja kulturne javnosti i državne uprave i njihovog rada na zajedničkoj kulturnoj politici potrebnoj svima nama, naglasila je Predić, koja je, pre državne službe, godinama radila u medijima i prosveti.\nOna nije želela da se osvrće na to što je nedavno bez zvaničnog obrazloženja razrešena funkcije u Ministarstvu prosvete, ali je istakla da je za nju rad u državnoj upravi bio izuzetno iskustvo, jer je videla kako sistem funkcioniše iznutra.\nOno što se dešava spolja samo je odjek onoga što se uradi u sistemu. Bitno je da postoji veza između ljudi koji se bave kulturom i obrazovanjem i države koja donosi zakone, ocenila je Predić.\nOsvrnuvši se na primenu nove medijske regulative, čija je izrada počela u vreme dok je bila državna sekretarka Ministarstva kulture i informisanja, Predić je predočila da se pokazalo da zakon može da bude mrtvo slovo na papiru.\nTo je jedna opasnost kada se zakon ne primeni. Kada se danas pogleda, tu može mnogo toga da se popravi, ocenila je Predić.\nZakon je živa stvar koja traži dorade i zato bi trebalo gledati struku i videti šta može da se popravi, naglasila je Predić, koja smatra da ni u primeni medijskih zakona priča nije došla do kraja.\nOna je istakla da je televizija njena osnovna novinarska forma i da je vođenje emisije "Nešto više" smatrala za šansu koju ne bi trebalo propustiti.\nPočela sam sa Televizijom Politika, pisala za časopise i to je bilo izuzetno iskustvo. Kada čovek sve to prođe, može da ima kompletnu sliku. Kada vidite i kako funkcioniše država, onda vas to stavlja u drugu situaciju i mnogo zrelije gledate stvari, objasnila je Predić.\nOna je najavila da će emisija "Nešto više" na TV Vojvodina biti prikazivana subotom u 18:15, u terminu kada su emitovani "Fazoni i fore".\nRTV Gordana Predić kulturna politika\nNi kulturnu politiku ni politiku za kulturu i umetnost.


Neško video dobru Mladost, Ivančević 'Mesija' - Sportske.net\nNeško video dobru Mladost, Ivančević 'Mesija'\nTrener Mladosti Nenad Milovanović izjavio je da su navijači u Novom Pazaru mogli da vide dobro izdanje njegovog tima, dok je strateg domaće ekipe u suprotnom taboru video Lea Mesija.\nSL - Nišlije osvojile i Karaburmu, Odita zaustavio Čačane, preokret u Pazaru!Živanović: "Da ostanemo neporaženi u Pazaru"SL - Nezadrživi Borac slavio u derbiju, slavlje Lučanaca i RadnikaMilovanović: "Neka igraju po kafićima, kod mene više neće!"Kup - Ovi superligaši su završili takmičenje!\nTrener Mladosti iz Lučana Nenad Milovanović rekao je da su njegovi fudbaleri danas u Novom Pazaru odigrali kako je od njih traženo i da su zaslužili da osvoje tri boda.\n"Možda je odbrana Nemanje Krznarića, posle šuta Vladimira Radivojević u 54. minutu, presudila. Digli smo se, odigrali kako treba i preokrenuli. Videli smo dobru Mladost, koja stalno dolazi napred iz kontri i polukontri", rekao je Milovanović.\nMladost je pobedila Novi Pazar sa 3:1, iako je domaćin poveo golom Radivojevića u 29. minutu. Lučanci su izjednačili preko Toma Kitanovskog u 55. minutu, isti igrač u strelce se upisao i u 76, dok je drugi pogodak za goste postigao Mišel Vajan u 71. minutu.\n"Postali smo ekipa koja daje golove, što se nije dešavalo u poslednje vreme. Istina, nismo ih ni primali. Morali smo nešto da menjamo, pokušali smo s mladim Mišelom Vajanom, gol će mu biti veliki stimulans", ocenio je Milovanović.\nŠef stručnog štaba Novog Pazara Radmilo Ivančević rekao je da je njegov tim mnogo grešio, ali da su najveći propusti napravljeni mnogo ranije.\n"Treba reći otvoreno, ova ekipa trenutno ovoliko može. Četvrti sam trener za četiri meseca, niko nema čarobni štapić da odmah nešto preokrene. Boli poraz, žao mi je navijača koji negoduju, ali moraće da budu strpljivi", istakao je Ivančević.\nOn je dodao da je Novi Pazar ličio na tim, dok su igrači imali snage.\n"Dok smo mogli da trčimo, ličili smo na tim. Vodili smo i imali stopostotnu šansu, ali teško da bi pobedili i da je bilo 2:0. Mladost je ozbiljan klub, a mali Saša Jovanović je za nas bio neuhvatljiv, poput Lea Mesija", priznao je Ivančević.\nMladost je sedma na superligaškoj tabeli sa 23 boda, a Pazar je na 11. mestu sa 20. Novi Pazar će u sledećem kolu gostovati Partizanu, dok će tim iz Lučana biti domaćin Spartaku.


iAnatomija: EuroDIG 2011, dan drugi\nEuroDIG 2011, dan drugi\nPredstavnici pojedinih evropskih vlada dali su svoje utiske o održanoj konferenciji, a državna sekretarka za Digitalnu agendu, Jasna Matić, zahvalila se gostima i poželela da ih ponovo vidi u Beogradu nekom drugom prilikom.\nPre svega toga tokom dana održavane su sesije na temu cyber kriminala, privatnosi i anonimnosti na internetu i novim medijima.\nPored generalnog zaključka da je cyber bezbednost javni interes, danas je bilo dosta govora o zaštiti dece na internetu, i to u okviru radionice pod nazivom - Cyber kriminal i društvene mreže kao nova pretnja.\nMari Žorž iz Saveta Evrope rekla je da ljudi zaboravljaju da treba da vode računa o tome šta njihova deca rade na internetu, kao što vode računa o njihovim aktivnostima u stvarnom svetu. Sa druge strane i deca kao i svi ostali, imaju pravo na privatnost, a postavlja se pitanje koliko zapravo roditelju mogu nadgledati sve što oni rade.\nVećina predloženih modela koji bi trebalo da dovedu do veće bezbednosti za decu na internetu podrazumeva edukaciju. Ona je ključna na nekoliko nivoa smatraju učesnici konferencije - edukacija dece kako treba da se ponašaju, ali i edukacija starijih, jer je prema mišljenju nekih od učesnika diskusije, između novih i starijih generacija veliki jaz, i najpre treba edukovati starije, a mlađi će se pravilnom korišćenju naučiti ugledajući se na njih.\nOpasnost po decu na internetu, ali i sve ostale korisnike, vreba od različitih vrsta cyber kriminala, što je pojam koji se u različitim državama različito definiše.\nU Srbiji je, na primer, krivično delo vezano za kršenje autorskih prava na internetu samo ukoliko optuženi poseduje petsto i više kopija određenog materjala, rekao je Branimir Stamenković, iz kancelarije republičkog javnog tužioca.\nIz publike su se za vreme trajanja radionice pojavili i predlozi da treba redefinisati pojam cyber kriminala, ali i da se pri promatranju šta je cyberkriminal ne treba ograničiti samo na kršenje prava, već i zarađivanje novca, odnosno trgovinu informacijama.\nDa nema želju da reguliše internet potvrđeno je iz Evropske komisije, ali i rečeno da će ona time morati da se pozabavi ukoliko kompanije na internetu to ne učine.\nSlična teza - regulacija samo onda i ukoliko je neophodna, provlačila se i kroz diskusiju o novim medijima i tome koja je njihova odgovornost.\nTomas Šnajder iz Saveta Evrope istakao je da smo svi svedoci toga da je došlo do velikih promena u medijima i načina na koji se oni koriste. Medijski sistem se diverzifikuje, a novi mediji postavljaju nove izazove tradicionalnim. Promenilo se i ponašanje korisnika, a postavlja se i pitanje kome verovati, šta izabrati kao izvor informacija i na koji način komunicirati. On je, takođe, istakao da se regulaciji mora pristupiti samo kada je ona neophodna, ali i rekao da ni sloboda govora nije neograničena.\nBilo je i mišljenja onih koji smatraju da potreba sa regulacijom postoji, među kojima je predstavnica asocijacije evropskih komercijalnih televizija, ACT, ali je rekla i da regulacija ne može da uhvati korak sa tehnologijom.\nPraveći razliku između tradicionalnih i novih medija i njihove regulacije, moglo se čuti poređenje da je regulacija tradicionalnih medija nalik regulaciji saobraćaja na jezeru. Internet je u toj komparaciji okean. On ima dvostruku ulogu - nosi sve medije i medij je sam po sebi.\nKako ne bi došlo do preterane regulacije i pogrešne regulacije, ona mora biti fleksibilna koliko su fleksibilni i servisi koje reguliše.\nŠto se pitanja poverenja u medije tiče, Tod Gilden sa Univerziteta Kolumbija, rekao je da postoje dva razloga zbog kojih ljudi nemaju poverenja u medije - prvi je ideološki, a drugi je predrasuda koji ljudi imaju o svetu da on ne funkcioniše kako treba, i oni žele da budu deo nečega što će funkcionisati.\nDrugog dana EuroDIG-a obrađivano je i pitanje identiteta i anonimnosti, a Endi Smit iz organizacije British Computer Society, rekao je da je identitet ono kako vas drugi opažaju. Vlast mora biti jasna oko toga da li i zašto prikuplja informacije.\nPredstavnik civilnog sektora Bogdan Manolea, iz Asocijacije za tehnologiju i internet, postavio je pitanje zbog čega je vladama potrebno da znaju njegov identitet kada on plaća porez. Prema njegovom mišljenju, vladi ti podaci nisu potrebni, i on smatra da je nepotrebno da dokazuje da je on - on onda kada plaća poreze i kazne za parking.\nSumirajući utiske sa EuroDIG-a na završnom delu konferencije, Frederik Ril iz švajcarskog Biroa za komunikacije, postavio je pitanje da li je G8, koji je održan prošle nedelje pravo mesto, ali i pravi način za dijalog o upravljanju internetom, ali i pomenuo problem višejezičnosti, jer, prema podacima koje je on izneo, 90 posto korisnika interneta koristi svega 10 posto postojećih jezika.\nOsim ovog, drugi učesnici su diskusije rekli su da će kao zaključak sa ovogodišnjeg EuroDIG-a poneti ideju da je cyber svet u kome živimo bez centralnog autoriteta i da zbog toga moramo jedni druge razumeti, kao i da se mora više uraditi na zaštiti sloboda na internetu.\nDržavna sekretarka za Digitalnu agendu, Jasna Matić, rekla je da je neophodno da sve zainteresovane strane konsultuju oko upravljanja internetom. Jedan od utisaka koje će ona poneti sa ove konferencije je i broj učesnika u diskusijama, i činjenica da su pomenuti različiti aspekti korišćenja interneta.\nNa samo kraju ovogodišnjeg EuroDIG-a, iako se Evropski dijalog o upravljanju internetom organizuje po četvrti put, prvi put je predata zastava sledećem domaćinu, Švedskoj.\nKako su se tokom ovogodišnje konferencije često čula mišljenja iz publike jedno od njih bilo je - ljudi se uvek plaše novih stvari, a tehnologija se brže razvija nego što oni mogu da se prilagode, zbog toga uvode nova pravila i nove kazne. Samo ostavite internet slobodnim, onakvim kakav jeste sada, bio je zahtev jednog od posetilaca ovogodišnjeg EuroDIG-a.\nIzveštaj sa prvog dana možete pročitati ovde.\nNajveći fokus dugo očekivanog iOS 14 sistema je na home ekranu, App Library, redizajniranom interfejsu za pozive i Siri, picture in pictur...


Za sedam dana Rusija slomila duh islamskih terorista - 08.10.2015, Sputnik Srbija\nZa sedam dana Rusija slomila duh islamskih terorista\nZa sedam dana trajanja operacije ruske vojske u Siriji ostvareno je više od sto poletanja, pri čemu su uništeni objekti terorista Islamske države po čitavoj... 08.10.2015, Sputnik Srbija\npolitika, rusija, vesti, svet, sirija, vojska rusije\n10:10 08.10.2015 (Osveženo: 12:38 12.10.2021)\n© Foto : Ministarstvo odbrane Ruske Federacije / Uđi u foto-galerijuKomandna tabla broda Kaspijske flote za aktiviranje krstarećih raketa na pozicije Islamske države u Siriji\nZa sedam dana trajanja operacije ruske vojske u Siriji ostvareno je više od sto poletanja, pri čemu su uništeni objekti terorista Islamske države po čitavoj zemlji, što je prema pojedinim podacima dovelo do bekstva nekih terorističkih grupa.\nRusija je operaciju borbe protiv ID započela 30. septembra, a do danas je prema podacima Ministarstva odbrane Rusije izvršeno 120 borbenih poletanja i uništeno 110 ciljeva na teritoriji koju kontrolišu teroristi. Pored toga, 7. oktobra su se ruskoj vojsci pridružila i četiri ratna broda Kaspijske flote, koji su ispalili 26 raketa i uništili sve zadate ciljeve.\nDo sada je uništeno:\n— 71 oklopno vozilo\n— 30 automobila\n— 19 komandnih centara\n— 2 komunikaciona centra\n— 23 skladišta goriva i municije\n— 6 fabrika za proizvodnju eksplozivnih naprava\n— Nekoliko artiljerijskih pozicija\n— Nekoliko kampova za treniranje\nTeroristi u bekstvu\nGlavni cilj operacije ruske vojske u Siriji je uništavanje infrastrukture terorista kako bi ih onemogućili da pružaju otpor sirijskoj vojsci pod vođstvom predsednika Bašara el Asada.\nRuska avijacija je bombardovala pozicije po čitavoj Siriji, počev od takozvane prestonice Islamske države — Raki, grada koji se nalazi na severoistoku, pa sve do drevnog grada Palmire na zapadu. Prema podacima ruskog Ministarstva odbrane, bombardovanje je slomilo duh terorista i nateralo preko hiljadu boraca u bekstvo.\nOni koji su rešili da ostanu, primorani su da premeštaju naoružanje i vojnu tehniku koja nije uništena bombardovanjem u civilne delove grada i kriju se među stanovništvom i kulturnim spomenicima.\nKakvi avioni se koriste u Siriji\nRuska vojska u borbi protiv terorista u Siriji koristi preko 50 aviona i helikoptera, podaci su ruskog Ministarstva odbrane. Svi avioni su, prema rečima portparola Ministarstva Igora Konašenkova, prošli modernizaciju i opremljeni su najnovijim sistemima za navigaciju i ciljanje.\nNajzastupljeniji su Su-24M i Su-25, međutim koristi se i lovac-bombarder Su-34, i to za veoma precizno uništavanje ciljeva. Pored toga, ruska avijacija koristi veoma precizne rakete,koje su u stanju da unište objekte sa visine od preko pet hiljada metara, ujedno čineći avione nevidljivim za protivničke sisteme PVO.\nRuski lovci i bombarderi najranjiviji su prilikom uzletanja i sletanja i zbog toga avio-bazu „Hmejmim“ stalno obleću vojni helikopteri Mi-24 i Mi-8.\nČetiri broda Kaspijske flote su 7. oktobra lansirala 26 krstarećih raketa pogodivši 11 ciljeva terorista Islamske države u Siriji. Prema rečima ministra odbrane Sergeja Šojgua, rakete su se pokazale kao veoma efektivne s obzirom da su ispaljene na razdaljini od hiljadu i po kilometara od ciljeva. Kao rezultat, rekao je Šojgu, uništeni su svi ciljevi bez oštećenja civilnih objekata, a žrtava među civilima nije bilo.\n— Minoboronы Rossii (@mod_russia) October 7, 2015\nU operaciji su korišćeni veliki raketni brod „Dagestan“, kao i tri mala „Grad Svijažsk“, „Uglič“, i „Veliki Ustjug“.


Nova SOS linija za žene žrtve nasilja u porodici - Zena.rs\nNakon tri neuspela konkursa, nacionalni SOS telefon za žene sa iskustvom nasilja konačno je pokrenut. SOS linija 0800222003 dostupna je 24 sata svih 365 dana u godini, a svi razgovori se snimaju zbog evidencije i sprečavanja bilo koje vrste zloupotrebe.\nNovi SOS broj za žene dostupan je 24 sata Foto: Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja / Promo\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević prisustvovao je svečanom pokretanju šestog nacionalnog SOS broja za žene sa iskustvom nasilja. Prilikom poziva procenjuju se kapaciteti, snage i rizici za osobu koja zove, uspostavlja se sistem podrške, koji traje sve dok je žrtvi nasilja potrebna. Tačnije podrška traje do zatvaranja postupka i izlaska iz krizne situacije u kojoj se žrtva nalazi.\nTako je bar zamišljeno da ovaj SOS broj funkcioniše, a kako će se situacija u praksi odvijati, ostaje da vidimo. I država i društvo i dalje moraju puno da rade kako bi se problem nasilja iskorenio jer je samo tokom prošle godine u porodičnom nasilju ubijeno trideset žena.\nPrema podacima Ministarstva, SOS telefon za žene sa iskustvom nasilja u prvih nedelju dana zazvonio je 117 puta, od čega je muškarac zvao samo jednom.


DEJVID FILIPS: Recite SRBIMA ako hoće u EU moraju da priznaju nezavisno Kosovo\nSrbija mora da prizna nezavisnost Kosova kako bi se postigao održivi mir u regionu, a dijalog Beograda i Prištine treba da promeni format uz efikasnije posredovanje međunarodne zajednice, ocenjuje se u izveštaju Instituta za studije ljudskih prava američkog Univerziteta Kolumbija.\nU Izveštaju o sprovođenju dijaloga Kosovo-Srbija, čiji je autor direktor Programa za izgradnju mira i prava tog Instituta Dejvid Filips, predlaže se i da se jasno definišu teme pregovora i postavi rok od najviše dve godine, kao i efikasnije posredovanje međunarodone zajednice, uključujući snažniju ulogu SAD i angažovanje uglednih međunarodnih pregovarača, prenosi Glas Amerike.\nFilips je za albansku redakciju Glasa Amerike rekao da se u izveštaju predlaže “scenario u kojem svi pobeđuju” a prema kojem bi priznanje kosovske nezavisnosti dovelo do normalizacije svih bilateralnih pitanja i integracije i Srbije i Kosova u evroatlantske institucije.\n“Ako Srbija želi da uđe u EU, poglavlje 35 je kristalno jasno. Beograd neće načiniti napredak ka članstvu u EU dok ne prizna Kosovo, što je osnova za normalizaciju. Kosovo i Srbija treba da pregovaraju s Briselom u pogledu članstva u EU i dve zemlje treba da uđu u EU zajedno, u isto vreme. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić pozvao je Srbe da se suoče sa realnošću i pozabave kosovskom situacijom. Naravno da je teško pregovarati o priznavanju Kosova od strane Srbije ali se to mora dogoditi, jedini put napred je da Srbija prizna Kosovo, to je ključno za napredak”, rekao je Filips.\n“Međutim, pre svega, međunarodna zajednica mora da učini više. EU je bila vodeći akter u medijaciji. Preporučujemo snažniju ulogu SAD. Važno je da Vašington bude u potpunosti uključen, a međunarodni medijatori da rade na rešenju”, dodao je.\nFilips je predložio i da se promeni format dijaloga, jasno definišu teme pregovora i postavi rok od najviše dve godine, kao i da se angažuju ugledni međunarodni pregovarači.


Libijska nacionalna armija bori se od aprila 2019. protiv snaga odanih međunarodno priznatoj vladi nacionalnog jedinstva za nadzor nad glavnim gradom (EPA)\nEmbargo na prodaju oružja Libiji kojim se želi zaustaviti sukobe postao je besmislen zbog opetovanih kršenja, ocijenila je u Minhenu visoka dužnosnica Ujedinjenih naroda pozivajući da oni koji ga krše za to odgovaraju.\n“Embargo na prodaju oružja postao je vic, svi ovdje zaista moramo učiniti više”, rekla je zamjenica posebnog UN-ovog predstavnika za Libiju Stephanie Williams na rubu 56. sigurnosne konferencije u Minhenu, prenosi Hina.\n“Složeno je jer se embargo krši na kopnu, moru i u zraku, ali njegovo poštivanje mora se pratiti i mora se odgovarati za njegovo kršenje”, rekla je Williams novinarima, upozorivši da je Libija preplavljena naprednim oružjem.\nLibijska nacionalna armija koju vodi general Khalifa Haftar bori se od aprila 2019. protiv snaga odanih međunarodno priznatoj vladi nacionalnog jedinstva (GNA) u Tripoliju za nadzor nad glavnim gradom. UAE i Egipat podržavaju Haftara, a Turska GNA.\nPredstavnici 13 zemalja upletenih u libijski sukob, uključujući Egipat, UAE i Tursku, okupili su se na margini konferencije o sigurnosti u Minhenu kako bi razgovarali o razvoju situacije u Libiji mjesec dana nakon sastanka u Berlinu održanog 19. januara.\nNakon susreta objavili su zajedničku izjavu u kojoj se navodi da su razgovarali o kršenjima embarga na prodaju oružja Libiji, za koja se kaže da su “za žaljenje”, i “ponovno izražava odlučnost da se pridonese njegovoj potpunoj provedbi”.\n“Svi moraju znati da, ako budu kršili embargo u budućnosti, tada krše UN-ovu rezoluciju i da to ne može proći bez posljedica”, rekao je.\nUprkos embargu, oružje pristiže u Libiju\nRaste zabrinutost zbog eskalacije nasilja u Libiji. Prema izvještajima, Khalifa Haftar je dobio ogromne količine oružja i priprema se za novu ofanzivu kako bi zauzeo Tripoli, uprkos krhkom primirju koje je na snazi tri sedmice. S druge strane, Turska je poslala vojno pojačanje međunarodno priznatoj libijsko vladi.


U Gornjem Milanovcu dostojanstveno je obeležena sedamdeseta godina slobode i Dan pobede nad fašizmom.\nU subotu, u Spomen parku "Brdo mira", nastradalim borcima sunarodnicima, crvenoarmejcima i mnogim stradalnicima u nemačkim logorima vence su položili predstavnici Ambasade Ruske federacije, Vojske Srbije, Opštine Gornji Milanovac, Saveza boraca NOR-a, Društva za negovanje tradicija oslobodilačkih ratova do 1918. godine i Društva srpsko-ruskog prijateljstva "Takovo" iz Gornjeg Milanovca.\nU čast ovog velikog praznika prisutnima su se obratili drugi sekretar Ruske Ambasade u Republici Srbiji gospođa Elena Gorškova i Predsednik Opštine Milisav Mirković, podsetivši prisutne o značaju današnjeg praznika kada je 9. maja 1945. godine nacistička Nemačka potpisla kapitualiciju i time okončala fašističku okupaciju u kojoj je živote izgubilo oko 50 miliona ljudi.\nČestitajući praznik prisutnima, drugi sekretar Ruske Ambasade u Republici Srbiji gospođa Elena Gorškova poručila je da ova manifestacija čuva uspomenu na sve naše heroje koji su se borili protiv fašizma, da istoriju ne smemo zaboraviti i da je zajedničkim aktivnostima moramo i dalje čuvati od zaborava. Ona je podsetila i da je Predsednik Rusije Vladimir Putin ratifikovao sporazum Rusije i Srbije o održavanju ruskih grobnica, vojnih spomenika i memorijalnih objekata na teritoriji Srbije, kao i srpskih na teritoriji Rusije.\nPredsednik Mirković rekao je prisutnima da danas odajemo počast i veliku zahvalnost našim poginulim borcima, žrtvama fašističkog terora i crvenoarmejcima koji su učestvovali u oslobođenju rudničko-takovskog kraja kao i čitave Srbije i sveta, uz poruku da se fašizam više nikada i nigde ne ponovi. On je istakao i da je Opština Gornji Milanovac dala ogromne žrtve i doprinos konačnoj pobedi nad fašizmom.\nNakon obraćanja, polaganja venaca na spomenike poginulim crvenoarmejcima i spomenik poginulim partizanima, predstavnici opštine, Saveza boraca NOR-a i drugih udruženja položili su cveće i na ostale spomenike u spomen parku "Brdo mira".\nTakođe, prisutni su odali poštu minutom ćutanja i intonirana je himna Rusije i Srbije, dok kraći prigodan program za sve prisutne izveli su učenici OŠ "Momčilo Nastasijević".\nOrganizatori svečanosti bili su opština Gornji Milanovac i opštinska organizacija Saveza boraca NOR-a.


Ponovljeni izbori u Partešu 19. novembra\nCentralna izborna komisija odlučila je da se izbori za gradonačelnika u opštini Parteš ponovo održe 19. novembra, kada će biti održan i drugi krug izbora za gradonačelnike u drugim opštinama, javili su mediji u Prištini.\nGlasanje u Gračanici (Foto Kim)\nČlan CIK-a Stevan Veselinović izjasnio se protiv ove odluke, prenose prištinski mediji, ocenjujući je kao političku i navodeći da će ona imati "implikacije za srpsku zajednicu".\nSrpska lista je ranije saopštila da je poništavanje rezultata izbora u opštini Parteš politička odluka Prištine, kojom se na najgrublji način zadire u izbornu volju građana srpske nacionalnosti.\n"Izborni panel za žalbe i predstavke stavio se u službu onih koji žele da u srpskim opštinama, mimo volje naroda, instaliraju poslušnike čiji bi zadatak bio da rade protiv interesa srpskog naroda", ocenila je Srpska lista.\nLokalni izbori na Kosovu održani su 22. oktobra, a prema rezultatima CIK-a, Dragan Petković iz Srpske liste dobio je 1.571 glas, a Nenad Cvetković 1.059 glasova.


Stefanović: U utorak poznat sastav vlade – Nadlanu.com\nStefanović: U utorak poznat sastav vlade\nObjavljeno 12. apr 2014. / 09:24:26\nU novoj vladi od oko 16 ili 17 ministarstava, kako je rekao Stefanović, pet do šest ministara biće iz SNS, jer ta stranka, naglasio je, gleda šta je dobro za Srbiju.\nIako ne želi da o kadrovskim rešenjima govori pre odluke stranackcih organa, potpredsednik SNS veruje da će vrlo verovatno u vladi biti dosadašnji ministar finasija Lazar Krstić, ali i da ćemo u Nemanjinoj 11 videti Kori Udovički u nekom od ekonomskih resora.\n"Verujem da ćemo videti i Kori Udovički na nekom od ministarskih mesta, ne mogu danas da kažem na kom mestu, jer to nije definitivno dogovoreno", rekao je Stefanović za RTS.\nOn je najavio da će se tokom vikenda nastaviti razgovori sa SPS i NDS, a da će u utorak biti sednica Glavnog odbora SNS kada će mnogi detalji o formiranju nove vlade biti poznati.\n"Ono što je sada gotovo izvesno i što SNS podržava je učešće SVM u vladi, koji su izrazili želju da učestvuju na nivou državnih sekretara", rekao je Stefanović i naveo da se sa NDS i SPS do sada razgovaralo o platformi, a ne o konkretnom učešću u vladi niti o podeli resora, ali da će tokom vikenda ti razgovori biti nastavljeni.\nNova vlada će, istakao je, pokazati da će mnogo toga biti drugačije nego do sada, gde je bilo nužno da većinu ministara, direktora javnih preduzeća čine ljudi iz vladajućih stranaka i najdominantnije vladajuće stranke.\n"Prvi put ćemo pokazati da to mogu da budu ljudi koji ne pripadaju političkoj stranci, a da dobiju ozbiljne resore i ozbiljnu odgovornost za vođenje zemlje što mislim da je suštinski najvažnije. Pokazaćemo da smo dobar tim i da radimo u interesu građana najbolje što možemo", poručio je Stefanović.\nTakođe, kako je rekao u SNS, se razmišlja o ideji da se u naredne četiri godine predsednik parlamenta bira na po godinu dana, što bi omogućilo i drugim manjim strankama da na čelo najvišeg zakonodavnog tela dođe njihov predstavnik.\n"Razmišljamo da predložimo unutar stranke i svima u parlamentu da prvi put izaberemo četiri predsednika parlamenta u toku naredne četiri godine, tako da svake godine damo priliku drugoj političkoj stranci da ima svog predstavnika na čelu parlamenta i pokaže da hoće da učestvuju u kontroli vlade", rekao je Stefanović, koji je aktuelni predsednik parlamenta.\n"Bilo bi neskromno da pričam šta mislim o svom radu, o tome ocenu treba da daju drugi. Mi ćemo sa konkretnim stavom izaći u utorak na sednici Glavnog odbora i tada ćemo predložiti neka od rešenja. Mislim da će tada mnogo toga biti jasno", rekao je Stefanović.\nNa pitanje da li je izvesnije da novi gradonačelnik Beograda bude predsednik Privremenog organa Siniša Mali ili ministar pravde Nikola Selaković, Stefanović je odgovorio da se radi o dvojici ozbiljnih ljudi.\n"Najvažnije za Beograd je ozbiljan tim ljudi koji to mora da iznese, ne može Beograd da vodi jedan čovek, jer je preveliki grad i ima puno odgovornosti, dugovanje koja su nasleđena", ukazao je Stefanović, koji je rekao da se još uvek nije razgovaralo sa DSS o njihovom eventualnom učešću u gradskoj vlasti.\nGovoreći o smanjenju javnog sektora, Stefanović je naveo da će svako morati da se bori za svoje radno mesto što je normalno svuda u svetu, jer je potrebno da zaposleni poseduju određena znanja.\n"Naš posao je da učinimo javni sektor efikasnijim, ali i da bude manji, jer zemlja ne može da izdržava 780.000 ljudi u javnom sektora", ukazao je potpredsednik SNS.\nnebojša stefanovićsastavvlada srbije


Ovaj veb sajt omogućila Vam je Srpska pravoslavna crkva, Eparhija šumadijska i njen prodajni centar koji se nalazi u ulici Kralja Aleksandra I Karađorđevića 69, 34000 Kragujevac, Srbija.\nKorisnik internet stranice www.eparhija.com koji je prihvatio Uslove korišćenja objavljene od strane vlasnika veb sajta, dobija neekskluzivno, neprenosivo pravo korišćenja veb sajta. Korišćenjem ovih Internet stranica izjavljujete da ste upoznati i saglasni sa ovde iznesenim uslovima korišćenja i pravilima. Ukoliko se sa istima ne slažete i ne prihvatate ih, molimo Vas da napustite ove veb stranice.\nProdajni centar Eparhije šumadijske zadržava pravo da uskrati pravo korišćenja veb sajta www.eparhija.com svakom Korisniku bez navođenja razloga kao i da vrši izmene uslova korišćenja bez prethodnog obaveštavanja Korisnika. Korisnik putem Internet stranice www.eparhija.com ne sme objavljivati bilo šta nezakonito, uvredljivo, vulgarno, oglašavati se i nuditi nečije proizvode i usluge bez prethodnog odobrenja Prodajnog centra Eparhije šumadijske.\nUkoliko Prodajni centar Eparhije šumadijske proceni da je bilo kakav sadržaj koji korisnik postavi neprikladan u bilo kom smislu, može ga ukinuti bez dodatnog obaveštavanja i pojašnjavanja.\nSve što se nalazi na stranicama www.eparhija.com jeste pravo Prodajnog centra Eparhije šumadijske. Zabranjeno je bilo kakvo prezuimanje materijala i fotografija sa ovih stranica bez pismenog odobrenja Prodajnog centra Eparhije šumadijske. Bilo kakvo kršenje ovih uslova može dovesti do krivičnog gonjenja osobe-a koja je prekršila ovu zabranu. Korisnik može sa internet stranice www.eparhija.com preuzimati, popunjavati i čuvati materijale zaštićene autorskim pravom samo u svrhu svoje vlastite i lične upotrebe bez prava javnog prikazivanja.\nInformacije koje se nalaze na ovom veb sajtu o Prodajnom centru Eparhije šumadijske i kompanijama koje su povezane sa Prodajnim centrom Eparhije šumadijske, trećim licima prikupljene su sa najvećom mogućom pažnjom. Ne možemo, međutim, da jemčimo za celovitost i tačnost informacija. Prodajni centar Eparhije šumadijske ne preuzima odgovornost za eventualne greške u sadržaju ovog veb sajta koji je formiran na osnovu informacija koje je dobio od svojih dobavljača. Kvalitet proizvoda koji su prikazani na sajtu su odgovornost njihovih proizvođača i van su kontrole Prodajnog centra Eparhije šumadijske. Ne dovodeći ni na koji način u pitanje nijednu zakonsku obavezu da ispravi reklamacije na isporučeni proizvod Prodajni centar Eparhije šumadijske ne snosi odgovornost za kvalitet i dugotrajnost proizvoda objavljenih na svom veb sajtu.\nSvaki Korisnik je isključivo odgovoran za nabavku i održavanje svoje računarske opreme, uključujući celokupan hardver i softver koji poseduje i koji koristi, kao i drugu opremu potrebnu za pristup i korišćenje internet stranice www.eparhija.com, isto tako samostalno snosi i sve troškove vezane za to. Prodajni centar Eparhije šumadijske isključuje svaku odgovornost za bilo kakva oštećenja opreme i drugih stvari krajnjeg korisnika koja eventualno mogu nastati kao posledica korišćenja internet stranice www.eparhija.com.\nKada korisnik objavi neki komentar na stranicama www.eparhija.com, Prodajni centar Eparhije šumadijske, automatski dobija pravo izmene i objavljivanja komentara bilo u tom ili izmenjenom obliku. Prodajni centar Eparhije šumadijske ima pravo da bilo kada raskine poslovnu vezu sa bilo kojim svojim korisnikom. U slučaju da korisnik ne poštuje propisane uslove ili ga Prodajni centar Eparhije šumadijske iz određenih razloga smatra neprihvatljivim, Prodajni centar Eparhije šumadijske ima pravo da ukine i njegove lozinke i račune.\nKorisnik izričito izjavljuje da neće smatrati odgovornim Prodajni centar Eparhije šumadijske, odgovorne osobe, zaposlene i agente prodaje za naknadu eventualne štete i troškova, uključujući i troškove pravnog zastupanja, a koji bi mogli da nastanu korišćenjem internet stranice www.eparhija.com od strane korisnika.\nStranice ovog veb sajta sadrže linkove (hiperlinkove) za druge veb sajtove kojima upravljaju treća lica i čiji sadržaj nije poznat Prodajnom centaru Eparhije šumadijske. Prodajni centar Eparhije šumadijske samo olakšava pristup takvim veb sajtovima i ne snosi nikakvu odgovornost za njihov sadržaj. Jedina svrha naših linkova do veb sajtova trećih lica jeste da vam olakša snalaženje na internetu. Izjave na stranicama do kojih ti linkovi vode nisu naše izjave. Izričito odbacujemo vezu sa sadržajem stranica trećih lica do kojih vode linkovi naznačeni na našem veb sajtu. Pre svega ne preuzimamo odgovornost ni za kakvo kršenje zakonskih odredaba ili povredu prava trećih lica na tim stranicama.\nProdajni centar Eparhije šumadijske ne snosi odgovornost za kršenje autorskih prava, robnih žigova ili druge intelektualne svojine ili ličnih prava na stranicama do kojih vodi neki hiperlink.\nU slučaju porudžbine ili bilo kakvog drugog pravnog posla u vezi sa nekom transakcijom, ugovor se sklapa isključivo između korisnika i vlasnika odgovarajućeg veb sajta, ili između stranke koja robu nudi ili lica koje je zastupa a ni u kom slučaju između Prodajnog centra Eparhije šumadijske i korisnika. Molimo vas da uzmete u obzir opšte poslovne uslove ponuđača na veb sajtu do koga vodi hiperlink.\nProizvodi prikazani na ovom internet veb sajtu primeri su proizvoda koji se mogu dobiti. Prodajni centar Eparhije šumadijske ne garantuje da se proizvodi koji su prikazani na sajtu mogu uvek dobiti.\nProdajni centar Eparhije šumadijske zadržava pravo da odbije pružanja usluga, ukine nalog ili otkaže narudžbenicu ukoliko ustanovi da su prekršeni Uslovi korišćenja, a shodno zakonskim ograničenjima.


07.04.2020 / 15:36 BiH - Košarac organizovao videkonferenciju\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac organizovao je danas hitnu videokonferenciju na kojoj je razgovarano o namjeri Hrvatske da gradi odlagalište za radioaktivni i nuklearni otpad na lokalitetu Trgovska gora, neposredno u blizini granice sa BiH.\nNa videokonferenciji učestvovali su ministar prostornog uređenja, građevinarstva i ekologije Republike Srpske Srebrenka Golić, federalni ministar za okolinu i turizam Edita Đapo, članvi parlamentarne grupe ''Zeleni klub'' Saša Magazinović i Jasmin Emrić, kao i načelnk Novog Grada Miroslav Drljača.\nUčesnici današnje videokonferencije konstatovali su da odluka Ministarstva za zaštitu životne sredine i energetike Hrvatske o ustupanju lokacije bivšeg vojnog skladišta Čerkezovac na upotrebu Fondu za finansiranje razgradnje i zbrinjavanja radioaktivnog otpada nuklearne elekrtane ''Krško'', svjedoči jasnoj namjeri vlasti susjedne zemlje da ne odustaje od izgradnje spornog odlagališa u neposrednoj blizini granice sa BiH.\nMinistar Košarac informisao je svoje sagovornike o sastancima koje je o ovoj temi imao sa ambasadorom Hrvatske u BiH Ivanom Sabolićem, te resornim ministrom Hrvatske Tomislavom Ćorićem.\nTokom videokonferencije istaknuto je nadležne institucije na svim nivoima vlasti u BiH imaju jednoglasan stav o neprihvatljivosti odlaganja radioaktivnog otpada u neposrednoj blizini granice, jer bi time bilo ugroženo zdravlje 250.000 stanovnika u 13 opština u slivu rijeke Une, kao i životna sredina. Upozoreno je i da je riječ o ozbiljnom bezbjednosnom problemu, budući da se radi o vrlo trusnom području.\nNa videokonferenciji zaključeno je da će Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH u narednih nekoliko dana dostaviti sveobuhvatnu informaciju Savjetu ministara BiH, u kojoj će zatražiti da kroz institucionalno djelovanje bude formiran koordinacioni tim, te ekspertna i pravna grupa koje će se baviti ovim otvorenim bilateralnim pitanjem sa Hrvatskom, kao i da se u svakoj projekciji budžeta institucija BiH planiraju sredstva rad pomenutih grupa. Zaključeno je i da je neophodno da sve nadležne institucije pojačaju diplomatske aktivnosti u cilju sprječavanja Hrvatske da predmetnu lokaciju odredi kao konačnu za skladištenje radioaktivnog otpada.


Licitacija na kojoj je imovina bijeljinske “Šećerane” bila ponuđena po cijeni od devet miliona maraka propala je jer niko nije bio spreman da uplati depozit, zbog čega će to propalo preduzeće po 14. put na doboš i to za pola miliona maraka nižu cijenu.\nPotvrdio je to u petak za "Glas Srpske" predsjednik Odbora povjerilaca "Šećerane" Vojislav Nikolić naglasivši da nije bilo zainteresovanih za kupovinu preduzeća po cijeni od devet miliona maraka, te da će imovina nekadašnjeg semberskog giganta sada biti ponuđena za 8,5 miliona KM.\n- U ponedjeljak bi trebalo da se sastane Odbor povjerilaca. Nijedna ponuda nije stigla, tako da nećemo imati šta da razmatramo. U skladu sa posljednjom odlukom Skupštine povjerilaca, cijena "Šećerane" automatski pada za pola miliona - rekao je Nikolić.\nPodsjetio je da je na posljednjoj sjednici Skupštine povjerilaca odlučeno da oglas o prodaji "Šećerane" bude raspisivan svakih 15 dana te da će cijena u slučaju da preduzeće ne bude prodato sa svakim novim oglasom padati za 500.000 KM, sve do sedam miliona KM.\n- Ni bankar iz Kine Dragan Guru Đuragin, koji je ranije poslao pismo namjere i tvrdio da je spreman da kupi "Šećeranu", više se ne javlja - rekao je Nikolić.\nOsim Banjalučanina Gorana Vajkića, koji godinama mjerka "Šećeranu" i za nju nudi 6,9 miliona maraka, za nju su bile zainteresovane i firme "Soltist" i "Sarijel" iz Turske, ali u dva navrata nisu ispoštovale propise i uplatile depozit, tako da je prodaja preduzeća Turcima propala.\nNakon njih u trku za propalo preduzeće ušla je i kompanija "Niva" iz Žablja u Srbiji koja se bavi proizvodnjom medicinskih sredstava od gaze i vate. Imali su namjeru da, nakon što kupe fabriku, u njoj prošire svoju proizvodnju i zaposle 100 radnika, ali je i ta ponuda propala.\nZa kupovinu tog preduzeća depozit je uplatila i fočanska kompanija "Pavgord", koja je za "Šećeranu" nudila pet miliona maraka, ali je ta ponuda odbijena. Fabrika zjapi prazna već 12 godina.\nSkupština povjerilaca bijeljinske "Šećerane" donijela je nedavno odluku da bi prodaja ove fabrike trebalo da bude ubrzana i okončana u što kraćem roku. Odlučeno je da će fabrika i dalje biti prodavana kao tehnološka cjelina, licitiranjem cjelokupne imovine.