O ZAKL INJANJU I PRISTOJNOSTI\nNeuspeh da se na sastanku lidera najrazvijenijih zemalja sveta u baltičkom letovalištu premoste razlike u vezi sa sudbinom Srbije, jer pitanje statusa njene južne pokrajine suštinski se samo tako može čitati, dovelo je do igre otvorenih karata. Prvo je Predsednik Rusije u Petrogradu rekao Vojislavu Koštunici da Rusija nije, niti će promeniti poziciju o Kosmetu i saglasiti se sa Ahtisarijevim planom i na njegovoj osnovi predloženom nacrtu rezolucije u Savetu bezbednosti, sve dok Srbija bude branila svoj stav zasnovan na Ustavu, Povelji UN, kao i na celokupnom važećem međunarodnom pravu. To bi bio stav svake suverene države koja ne pristaje da joj se oduzme deo suverene teritorije, bez rata naravno, a valja podsetiti da je uslov za prestanak rata 1999. godine bila upravo garancija da nema secesije Kosmeta. I tu Srbija nije, niti bi htela da bude, izuzetak.\nPutinov nastup u Petrogradu, verovatno još više u Hajligendamu, bio je podsticaj predsedniku SAD Džordžu Bušu da dan kasnije u Tirani javno saopšti „da se ne može beskrajno pregovarati o rešenju statusa Kosova“ jer „pre ili kasnije morate reći: Što je dovoljno, dovoljno je. Kosovo je nezavisno”. Otvoreno potvrđujući ono što smo kao učesnici u bečkim pregovorima više od godinu dana govorili - da Ahtisarijevi pregovori imaju unapred zadat cilj, Buš je iskazao rečima da svaki plan koji bi podrazumevao produžetak pregovora kao konačan cilj mora imati "izvesnu nezavisnost" Kosova, zapitavši se čemu voditi „beskrajne dijaloge o stvari o kojoj smo već odlučili” (sic!). Nije ni čudo što su prištinski mediji ovaj iskreni nastup „lidera slobodnog sveta“ nazvali "zakletvom na nezavisnost", imajući u vidu da se bar među Albancima zna šta zakletva (tj. „besa“) znači!\nNepristrasni posmatrači sigurno su se već zapitali šta je predsednika najmoćnije svetske demokratije nateralo da takvim potezima javno podrži velikoalbanski koncept, jer zavetovati se na nezavisnost Kosmeta, i to u sred Republike Albanije, ne znači ništa drugo do brisanje svih onih desetogodišnjih fraza zapadnih političara, medija i kreatora javnog mnjenja da tobože narodu na Kosmetu („Kosovarima“, kako vole da ih krste) treba dati nezavisnost zbog stravičnih zločina koje je Srbija pod vlašću Slobodana Miloševića nad njima počinila, a ne zbog vekovne težnje albanske političke i kulturne elite da žive u jednoj državi – takozvanoj „Velikoj Albaniji“, bez obzira na demokratska i istorijska prava suseda i međunarodno pravo.\nBušove smernice odmah su počele da marljivo razrađuju diplomate koje gore od želje da pokažu barem neki američki spoljnopolitički uspeh (kada je već „rat protiv terorizma” u Iraku izgubljen i samo još treba da se odredi rok u kojem će se američki vojnici iz njega povući, a u Avganistanu ne daje očekivane rezultate uprkos angažmanu celog, pravilnije bi bilo reći „proširenog”, NATO-a). Tako je Nikolas Berns, dan-dva kasnije, poručio da SAD prihvataju da razgovaraju samo o datumu kada će Kosovo postati nezavisno. Međutim, ono što izaziva stvarnu zebnju je direktnost novog (i verovatno još uvek nedovoljno upućenog) Generalnog sekretara UN da "ne treba da gubimo vreme na donošenje odluke“. „Apsolutno je neophodno“ - poručuje Ban Ki Mun - „da Savet bezbednosti donese odlučnu i pravednu odluku i odobri Ahtisarijev plan".\nNisu ostali tihi ni novinari, pa je tako londonski "Tajms" u utorak 12. juna istakao da je „najbolja stvar koju je predsednik Buš uradio na turneji po istočnoj Evropi i Balkanu ta što se zauzeo za nezavisno Kosovo i pored pretnji (sic!) Srbije“. Sudbina Srbije i njene južne pokrajine postala je tako jedno od prioritetnih sučeljavanja SAD i Rusije, pri čemu je EU ostalo samo da „tercira“ SAD-u uz pozivanje na proceduralnu legalnost: EU jeste za Ahtisarijev plan, koji istina prekraja Povelju UN, ali će na Kosmet poslati svoju misiju samo ako to odobri Savet bezbednosti.\nNo, da se vratimo na Bušov „zavet“ u Tirani. Da li je to i prvo obećanje koje su SAD dale kosmetskim Albancima? Iako bi za valjani odgovor verovatno trebalo da sačekamo nekoliko decenija i otvaranje mnogih arhiva, postoje brojne naznake koje upućuju da su Madlen Olbrajt, Ričard Holbruk, Vesli Klark, kao i verovatno neki drugi, kosmetskim Albancima pre i tokom rata 1999. godine obećali nezavisnost od Srbije. Takva politika je opravdavana okončanjem nasilja koje je državni aparat Srbije sprovodio nad tom nacionalnom manjinom, i sprečavanjem njegovog ponavljanja. Tadašnji politički režim u našoj zemlji ocenjen je kao nedemokratski i njegovi čelnici danas odgovaraju za teške zločine protiv humanosti i ratnog prava. Ali da li je to bio jedini, a kamoli dovoljan razlog za razbijanje jedne države? Sumnju da je to tako potkrepljuje okolnost da je današnja Srbija nesporno demokratska država, sa demokratskim ustavom i isto takvim institucijama, a zahtev za legalizacijom separatizma ne samo da nije manji, nego je čak i mnogo otvoreniji i brutalniji. S tim što se sada dodaje i argument da bi konačno odvajanje Kosmeta omogućilo Srbiji da se posveti evro-atlanskim integracijama, jer će tako odbaciti teg koji je vuče nazad. Pominje se i da će se stvaranjem nezavisnog Kosmeta okončati raspad Jugoslavije, što će, navodno, dovesti do preko potrebne stabilnosti na Balkanu koji će na taj način postati spreman za ulazak u Evropsku uniju. Da li zbog toga treba da prihvatimo predlog američkog predsednika da se Srbiji za nezavisno Kosovo zauzvrat ponudi otvoren put ka EU i NATO i ka boljim odnosima sa SAD?\nTakva „nepristojna ponuda“ kojom se Srbija i naš narod stavlja u nemoguć položaj - da svoju suverenost i teritorijalni integritet trampe za „bolje odnose“ sa državom koja ne priznaje suverenitet Srbije na celoj njenoj teritoriji, zvuči u najmanju ruku apsurdno. Još apsurdnije je možda da se SAD pitaju ko će i kad postati član EU. To svakako zahteva izjašnjenje Brisela i zemalja članica EU.\nMi mislimo, možda i naivno, da je ideja Evropske unije nešto što nema neposredne veze sa politikom SAD, posebno ne sa njihovom spoljnom politikom. Polazimo od toga da je sistem EU do sada najbolji okvir koji je omogućio da evropski narodi žive u miru i u socijalnom blagostanju, uz poštovanje postojećih državnih granica i ljudskih prava. Ako te vrednosti, u srpskom slučaju, ne treba da se primenjuju, postavlja se pitanje da li koncept EU ima neku „tajnu“ koja građanima Srbije nije poznata?\nSva navedena, kao i mnoga druga pitanja (koja bi se u nekoj nepristrasnoj analizi mogla okarakterisati čak i kao apsurdna), zvanična srpska politika želi da razmatra na racionalnom nivou - inicijativom za pokretanje pravih pregovora o statusu Kosmeta uz poštovanje opšteg okvira koji bi obavezivao sve aktere. A opšti okvir predstavlja poštovanje opštevažećih pravila međunarodnog poretka. To je jedini nužan, ali svakako ne i dovoljan uslov za stabilizaciju Balkana i omogućavanje da se i na ovim prostorima ostvare pomenute evropske vrednosti.\nAutor je član srpskog tima za političke razgovore o budućem statusu Kosova i Metohije


Ekonomista Madžar: Odluka o podeli 20.000 dinara penzionerima nelegitimna | Novosadski informativni portal 021\nPodela pomoći penzionerima po 20.000 dinara u narednoj godini je sinhronizovana s izborima i odluka o tome nije legitimna, rekao je ekonomista Ljubomir Madžar.\nOn je za Betu rekao da to pokazuje "koliko je vlast perfidna, a koliko je narod osiromašio da prihvata pomoć i po cenu dostojanstva".\n"Odluka o podeli 20.000 dinara penzionerima je nelegitimna i sinhronizovana sa izborima i pokazuje da se za male pare mogu kupiti glasovi", rekao Madžar.\nMadžar je rekao da takva odluka "nije dozvoljena iz političkih razloga jer stavlja vladajuću stanku u privilegovan položaj i omogućuje njen rast kao kanceroznog tkiva, a ostale stranke ostavlja u inferiornom položaju".\nDodao je da ciljevi kojima se teži donošenjem određenih odluka i programa moraju biti legitimni i opšteprihvaćeni.\nPošto je, kako je rekao, "to javni novac iz budžeta, a budžet je zakon, on se ne sme 'krčmiti' arbitrarno i ad hok već odluka o tome mora da prođe javnu diskusiju".\nPo oceni Madžara, suma od oko 288 miliona evra neće biti pogubna za budžet i neće ugroziti finansijsku stabilnost jer nije prevelika u odnosu na druge troškove, ali će pogoršati njegovu poziciju i podići javni dug u odnosu na bruto domaći proizvod (BDP) jer "budžet nije tako bogat kako ga vlast predstavlja".\n"Iako je javni dug pre nekoliko meseci počeo da se spušta prema 50 odsto BDP-a, zbog pogoršane finansijske situacije opet je počeo da raste i da se približava 60 odsto BDP-a a to nije dobro za nerazvijenu ekonomiju kakva je ekonomija Srbije i ima negativan uticaj na kredibilitet zemlje", rekao je on.\nIstakao je da, osim što je odluka o vanrednoj isplati penzionerima nelegitimna i politički neprihvatljiva, ona je posmatrano iz socijalnog ugla neselektivna i predviđa podjednak iznos pomoći i za penzionere sa penzijom od 25.000 dinara i 100.000 dinara.\nNeprihvatljivo je, prema njegovim rečima, tu odluku posmatrati kao meru socijalne politike jer se one fokusiraju na određene kategorije socijalno ugroženog stanovništva, umesto što su neselektivne kao sada.\n"Poklon" države penzionerima od 20.000 dinara građane će koštati 288 miliona evra - bez kamate\n05.08.2021\t• 19:44\nMoze Balkanski Minhauzen da mi da X miliona € od mene nece glasa dobiti.\n05.08.2021\t• 11:19\nOn "plati" večeru, ali prethodno vam ukrade buđelar\n05.08.2021\t• 11:02\nNe mora uzeti\nSta se bunite haha profesor madzar bicete prvi u redovima dali ce neko od vas dati u humanitarne svrhe


Desetine poginulih u sukobima policije i demonstranata u Kazahstanu, vojska se povuka sa trga u Almatiju - Izazov\nDesetine poginulih u sukobima policije i demonstranata u Kazahstanu, vojska se povuka sa trga u Almatiju\nOklopni transporteri i desetine vojnika zauzeli su jutros glavni trg u Almatiju, gde su stotine demonstranata nastavile proteste uprkos tome što vlade više nema, jer je juče podnela ostavku.\nKako navode agencije vojska se povukla sa trga u Almatiju dok ministarstvo unutrašnjih poslova Kazahstana saopštava da su noćas demonstranti pokušali upad u zgradu policije u Almatiju i da je desetine njih, kako je navedeno, "eliminisano".\nU međuvremenu, Sekretarijat Organizacije ugovora o kolektivnoj bezbednosti primio zahtev Kazahstana za pomoć, a pres sekretar te organizacije poručuje da se ova situacija posmatra kao upad naoružanih bandi koji je pripremljen u inostranstvu.\nIz kazahstanskog ministarstva zdravlja je saopšteno da je u demonstracijama prethodnih dana povređeno najmanje hiljadu ljudi dok je 400 hospitalizovano.\nKazahstan je, kako navode iz ODKB-a, održao konsultacije sa članovima Saveta bezbednosti ODKB-a, i dogovoreno je da članice ODKB-a upute vojnu pomoć Kazahstanu. Pripadnici ruskih trupa iz te organizacije već su stigli u Kazahstan, navode agencije.\nProtesti su najpre pokrenuti zbog visokih cena goriva 2. januara u oblasti Mangistau, u jugozapadnom Kazahstanu, da bi dva dana kasnije protesti zahvatili Almati, na jugoistoku zemlje, i druge gradove.


ponedeljak, 01 decembar 2014 18:40\nInstitut za javno zdravlje Srbije pozvao je, povodom Svetskog dana borbe protiv AIDS-a, 1. decembra, sve koji su imali neko rizično ponašanje u bližoj ili daljoj prošlosti da se posavetuju i besplatno i anonimno testiraju na HIV.\nTestiranje u Beogradu može da se obavi u Gradskom zavodu za javno zdravlje (Bulevar despota Stefana 54a, od 8 do 17 časova) i u Zavodu za zaštitu zdravlja studenata (Braće Nedića 28, od 8 do 19 časova), a aktivnosti sličnog sadržaja će se realizovati i u mnogim gradovima Srbije.\nNacionalna kampanja povodom obeležavanja Svetskog dana borbe protiv AIDS-a u Srbiji je počela krajem novembra i trajaće do sredine decembra, pod sloganom "Popunimo prazninu u znanju, prevenciji i podršci osobama koje žive sa HIV-om".\nPored već tradicionalnih tribina i brojnih aktivnosti na javnim mestima, biće realizovane interaktivne edukacije u školama i na fakultetima, kao i intenzivirano pružanje usluge dobrovoljnog, besplatnog, poverljivog savetovanja i testiranja u institucionalnim savetovalištima za HIV, kao i na terenu, sa fokusom na pripadnike iz populacija koje su pod povecanim rizikom od infekcije.\nAktivnosti koje prate obeležavanje 1. decembra u Srbiji se sprovode u saradnji sa Ministarstvom zdravlja, institutima i zavodima za javno zdravlje, Ministarstvom omladine i sporta - kancelarijama za mlade, UN agencijama, civilnim sektorom, Unijom organizacija Srbije koje se bave zaštitom osoba koje žive sa HIV-om, domovima zdravlja, Crvenim krstom Srbije, školama i medijima.\nPročitano 2884 puta\tPoslednji put izmenjeno ponedeljak, 01 decembar 2014 18:50\nViše iz ove kategorije « 6 jednostavnih koraka do položenog ispita\tIzložba "Muzej volonterizma" na SPENS-u »\nNoć muzeja u Vršcu\nVodič za turiste: internacionalni bonton


O TELENORU O NAMA DRUŠTVENA ODGOVORNOST TELENOR FONDACIJA VESTI TELENOR INTERNET NAJBOLJIM MATEMATIČARIMA I ASTROFIZIČARIMA\nMladi matematičari osvojili pet medalja za istorijski uspeh Srbije\nJul 2009. - Informatički kabinet na planini Goč, u kojem se mladi srpski istraživači pripremaju za međunarodna takmičenja, opremili smo najmodernom računarskom i multimedijalnom opremom (deset računara, projektor, štampač...).\nTalentovani učenici Matematičke gimnazije u Beogradu, upravo posle priprema na Goču, osvojili su pet medalja na međunarodnoj matematičkoj olimpijadi održanoj u Bremenu od 14. do 21. jula i ostvarili najbolji rezultat u istoriji matematičke reprezentacije Srbije. Učenik prvog razreda i osvajač zlatne medalje Teodor fon Burg, đaci trećeg razreda i osvajači srebrnih medalja Luka Milićević, Dušan Milijančević i Mihajlo Cekić, kao i osvajač bronzane medalje Vukašin Stojisavljević dokazali su da su budućnost srpske nauke.\nNa svečanosti u Ministarstvu prosvete Srbije darovali smo ih modemima i godišnjom pretplatom na naš bežični internet.\nTri medalje astrofizičara na olimpijadi u Iranu\nOktobar 2009. - I mladi srpski astrofizičari, nedugo posle uspeha matematičara, osvojili su tri srebrne medalje na Međunarodnoj olimpijadi iz astronomije i astrofizike, održanoj od 18. do 27. oktobra u Iranu.\nNa koktelu koji je Ministarstvo omladine i sporta priredilo u čast reprezentacije astrofizičara - Aleksandra Vasiljkovića, Nataše Dragović, Filipa Živanovića i Milene Milošević, poklonili smo im po modem i godišnju pretplatu na Telenor internet.


Rumuni napuštaju zemlju zbog izneverenih očekivanja | EurActiv Srbija\nRumuni napuštaju zemlju zbog izneverenih očekivanja\nVlada Rumunije hvali se najvećim ekonomskim rastom u Evropi, ali Rumuni i dalje u ogromnom broju napuštaju zemlju. Ipak, nešto se promenilo u odnosu na prethodne decenije. Rumuniju više ne napuštaju samo siromašni, već i fakultetski obrazovane osobe i stručnjaci. To samo znači da razlozi za odlazak više nisu samo siromaštvo i nepovoljna ekonomska situacija, nego su se mnogi razočarali u atmosferu u privredi i društvu, u uslove života i nedostatak mogućnosti za lično napredovanje, smatraju sociolozi.\nRumunija je, kao i druge države istoka Evrope, bila privlačno odredište za strane ulagače od kako je 2007. godine ušla u Evropsku uniju. Razdoblje između 2006. i 2008. godine bilo je najbolje za Rumuniju što se tiče direktnih stranih investicija i ulaska kapitala, ali je finansijska kriza uzdrmala i njenu ekonomiju i zainteresovanost investitora.\nZbog toga je iznos direktnih stranih investicija sa oko osam milijardi evra pre krize, naglo pao na dve do tri milijarde između 2009. i 2013. godine, da bi tek 2017. dostigao 4,8 milijardi evra, ili polovinu iznosa iz 2008. godine.\nPostepeni porast stranih ulaganja posle krize išao je ruku pod ruka postepenom ekspanzijom privrede. Poslednjih godina, ekonomski rast se ubrzao, hranjen naglim porastom lične potrošnje zbog smanjenja poreza i porasta zarada, što su, međutim, mere koje su kritikovali i ekonomski stručnjaci i Evropska komisija, piše Euractiv.com.\nPrivredni rast Rumunije iznosio je 2017. godine gotovo 7%, što je bio i najveći rast BDP u nekoj članici EU, ali takav rast napumpan potrošnjom nije mogao da potraje. Ove godine ekonomski rast je usporio na umerenih 4%, što je i dalje solidno, ali manje od vladinih prognoza.\nBrzi ekonomski rast nije, međutim, bio praćen i odgovarajućim porastom standarda. Nivo zarada je, uprkos porastu plata poslednjih godina, i dalje skroman u poređenju sa evropskim prosekom, a velikom delu stanovništva preti siromaštvo.\nRumunija je, uz Bugarsku i Grčku, jedna od tri članice EU u kojima je više od trećine stanovništva u opasnosti od siromaštva i društvene marginalizacije. U Rumuniji je to konkretno 35,7% od njenih ukupno 19,6 miliona stanovnika.\nSociolozi ipak, pored ekonomskih, navode i druge razloge zbog kojih Rumuni napuštaju svoju zemlju.\n"Revolucija 1989. godine bila je ispunjena velikim očekivanjima. Ljudi su gajli ogromnu nadu, očekivanja, pošto su verovali da će stvari biti bolje. Ali su se razočarali. U 2000-im su počeli da odlaze na Zapad, a ulazak u EU je samo ubrzao taj proces", smatra sociolog Konstatin Miron.\nMnogi koji su otišli toliko su se navikli na zapadni način života da više i ne planiraju da se vrate, o čemu su možda i sanjali prvih godina. Kriza u EU neke je navela i da se sele iz jedne zemlje u drugu, pa su na koncu mnogi novu domovinu potražili u skandinavskim zemljama ili Nemačkoj.\nPodaci nemačkog Saveznog zavoda za statistiku pokazuju da se 2017. godine u tu zemlju doselilo više Rumuna nego Sirijaca, a sa ukupno 73.000 bilo ih je više nego građana Hrvatske i Poljske zajedno.\nUN su 2017. godine navele Rumuniju kao drugu zemlju po broju migranata posle ratom opustošene Sirije. Prema podacima svetske organizacije, tokom protekle decenije 3,4 miliona Rumuna izabralo je da živi izvan svoje domovine.\nRumunske vlasti se nadaju da će uspeti da vrate barem deo onih koji su otišli, ali su analitičari skepični i smatraju da isključivo pokretanje privrede neće zaustaviti migraciju. I pojedini strani ulagači su, uprkos fiskalnim podsticajima i niskim troškovima, pobegli iz Rumunije, pošto je odliv mozgova doveo do manjka kvalifikovane radne snage.\nKonsultantska kuća Prajsvoterkupers (PwC) procenila je da ekonomski gubici Rumunije zbog nedostatka stručnih kadrova iznose 6% BDP, ili oko deset milijardi evra u izgubljenom prihodu za privatne preduzetnike.\nU tom svetlu izbori za Evropski parlament 2019. godine mogu u Rumuniji, koja od 1. januara preuzima šestomesečno predsedavanje EU, da posluže kao dobra prilika za razgovor o problemu emigracije, a svakako se može očekivati da će u kampanji više dominirati domaće teme od međunarodnih.\nPodaci pokazuju da su prioriteti rumunskih građana ekonomija (53%), nezaposlenost među mladima (44%), ljudska prava i demokratija (38%), zaštita potrošača i bezbednost hrane (36%) i socijalna zaštita (35%).\nUčestale izjave istaknutih političara o "nezavisnosti" izazvale su i u Rumuniji ozbiljan porast broja evroskeptika, pa je prema najnovijem istraživanju i broj onih koji pozitivno ocenjuju članstvo u EU od aprila opao za 10% na 49%.\nIpak, 43% Rumuna ima povoljno mišljenje o Evropskom parlamentu, a od tog broja 63% bi volelo da to telo igra veću ulogu. Istraživanje je, takođe, pokazalo i pojačano interesovanje Rumuna i nihovu svest o značaju evropskih izbora 2019. godine.\n"Ovog puta, evropski izbori su od ključne važnosti za opstanak Unije, a kao posledica toga i za poziciju i ulogu naše zemlje u EU", smatra poslanik u Evropskom parlamentu, rumunski socijaldemokrata Viktor Bostinaru.\n: Rumunsko predsedavanje EU gradiće konsenzus oko građana\n: Rumuniji prete procedura i kazne EU kao Poljskoj


Viznu liberalizaciju za Kosovo podržale samo Mađarska i Bugarska - Sputnjik Srbija\n19:32 03 Avgust 2020\nViznu liberalizaciju za Kosovo podržale samo Mađarska i Bugarska\n13:33 19.11.2018 (osveženo 13:34 19.11.2018) Preuzmite kraći link\nGrupa zemalja-članica Evropske unije iskazala je „veliki skepticizam“ u pogledu odobrenja vizne liberalizacije za Kosovo, a samo dve su podržale uvođenje Prištine u šengenski prostor, piše u izveštaju Ministarstva spoljnih poslova Kosova u koji je „Koha ditore“ imala uvid.\nReč je o izveštaju sačinjenom nakon sastanka održanog ovog meseca sa predstavnicima 17 zemalja-članica EU.\nIzveštaj sadrži stav svake države, a prema tom dokumentu, zabrinutost se uglavnom odnosi na ilegalnu migraciju i neuspeh u ispunjavanju očekivanja u vezi sa reformama koje je Priština trebalo da ispuni, prenosi „Koha ditore“.\nSastanak je održan sa predstavnicima 17 država-članica, od kojih su samo Bugarska i Mađarska reagovale pozitivno i podržale liberalizaciju viznog režima na Kosovu.\nDruge zemlje su izrazile neodlučnost ili zabrinutost zbog različitih aspekata vezanih za uslove i očekivane reforme, navodi se u izveštaju.\nvizna liberalizacija, podrška\n03/08 19:29 Gde je nestao Grenel: Priština u ofanzivi u Americi zaobilazi Belu kuću\n03/08 19:24 Američki grad poprište krvavih obračuna: Najveći broj ubistava u poslednjih 30 godina /video/\n03/08 19:00 Vesti: Šta se krije iza navodne brige za Kosovo generala koji je vodio NATO agresiju /video/


Putin: Nijesmo ukrali Ukrajini evropski san - Vijesti.me\nPutin: Nijesmo ukrali Ukrajini evropski san\n"Ja zavidim Obami, jer je to mogao da prisluškuje, a da mu se ništa ne desi", rekao je Putin Edit\nBeta, Tanjug 19. decembar 2013, 19:53 ažurirano 19. februar 2019, 22:19\nPredsjednik Rusije Vladimir Putin je na velikoj godišnjoj konferenciji za novinare rekao da je morao Ukrajini da ponudi pomoć i da ona nije usmjerena protiv EU.\nRuski predsednik kaže da je njegova zemlja morala da pomognu "bratskoj zemlji" koja prolazi kroz ekonomsku i političku krizu.\n"Ako za Ukrajince kažemo da su bratski narod, a Ukrajina bratska zemlja, onda moramo da se prema njima ponašamo kao bliski rođaci i da pomognemo ukrajinskom narodu u ova teška vremena", istakao je Putin.\nUkrajinski predsjednik Viktor Janukovič i Putin postigli su u sredu u Moskvi dogovor o paketu pomoći Ukrajini vrijednom 15 milijardi dolara, kao i o sniženju cijene ruskog gasa za Ukrajinu za jednu trećinu.\nPutin je istakao da protesti koji već skoro mjesec dana traju u Ukrajini nisu toliko vezani za evrointegraciju te zemlje koliko se radi o unutrašnjoj političkoj borbi opozicije i vlasti.\n"Ja sumnjam da se tu radi o unutrašnjoj političkoj borbi čiji je povod da li će Ukrajina potpisati Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ili neće. Ali to je samo povod", rekao je Putin na godišnjoj konferenciji za novinare.\nRuski predsjednik je istakao da će Rusija, ko god u toj političkoj borbi pobijedi, nastaviti saradnju sa Ukrajinom u onom "obimu i formi koji je od najvećeg interesa za ukrajinski narod".\nRuski predsjednik je ponovio da Rusija ni na šta ne primorava Ukrajinu i da nikada nije rekla da će zatvoriti svoje tržište za ukrajinske poizvode, već da više neće moći da ukrajinske proizvode tretira prema Sporazumu o slobodnoj trgovini tj. da neće biti smanjene carine kao do sada.\n"Ako neko govori da smo mi Ukrajini ukrali evropski san, moram da kažem da to nema veze sa nama, to je izbor naroda Ukrajine i legitimnih vlasti u Ukrajini da li će nešto potpisati ili neće", rekao je ruski predsjednik.\nOn je naveo i da, kada bi u Rusiji izbili masovni protesti bez dozvole, njegova obaveza bi bila da ponovo uspostavi mir u zemlji.\n"Svaka akcija koja se preduzima mora biti u skladu sa zakonom. Ako neko prekrši te granice, država je obavezna da ponovo uspostavi mir.\nŽelim da naglasim - to nije politička volja, riječ je o obavezama predstavnika vlasti", rekao je Putin.\nZavidi Obami "jer može da špijunira"\nPutin je na pitanje jednog od 1.300 prisutnih novinara o Edvardu Snoudenu rekao da se sa njim nikada nije susreo.\n"Sa bivšim saradnikom američke CIA Edvardom Snoudenom Rusija ne radi, niti je ikada radila na bezbjednosno operativnom nivou", rekao je Putin.\nPutin je istakao da se on nikada lično sa Snoudenom nije video, ali da mu je on zanimljiv i da se pitao kako se tako mlad čovek odlučio da razotkrije kako američke službe bezbjednosti prisluškuju svjetske lidere i obične građane.\nPutin je istakao da je Rusija dala azil Snoudenu i mogućnost da živi u Rusiji pod uslovom da se na teritoriji Rusije ne bavi antiameričkom propagandom.\nNa pitanje kako se lično on odnosi prema predsjedniku SAD Baraku Obami, nakon razotkrivanja razmera prisluškivanja koje sprovode američke obavještajne službe, Putin je rekao da mu zavidi.\n"Ja zavidim Obami, jer je to mogao da uradi, a da mu se ništa ne desi", rekao je Putin.\nUz osmijeh je dodao da je špijuniranja oduvijek bilo.\n"To je jedna od najstarijih profesija na svijetu, nema mnogo najstarijih profesija, neću sad da ih sve navodim", izjavio je ruski predsjednik.


Niš, 19. april 2022.\n„Zahvalila bih se Vladi Švajcarske i UNOPS programu Swiss PRO na prepoznavanju potreba za pomoć najugroženijim porodicama. Ovo iskustvo je bilo jako bitno za nas kao udruženje jer smo u sprovođenje aktivnosti uključili i mlade volontere i ostvarili saradnju sa lokalnim institucijama. Ovo je i dodatno ohrabrenje za neke nove aktivnosti”, istakla je Ivana Petković Lozanić iz udruženja Društvo Roma Zaječar.\nNa događaju je prikazan i video o uspehu projekta „Preduzeće, a ne smeće”, koji je Republički sindikat sakupljača sekundarnih sirovina sproveo u Nišu i Pirotu.\nU vreme pandemije problem sa pristupom čistoj vodi u romskim podstandardnim naseljima postao je još očigledniji jer nisu mogli da primenjuju osnovne epidemiološke mere i zato su kao odgovor u četiri romska naselja u Lebanu izbušeni bunari sa pijaćom vodom, naveo je tokom događaja direktor YUROM centra Osman Balić.\n„Uz ohrabrenje programa Swiss PRO i podršku Vlade Švajcarske mi smo ušli u jedan razvojni projekat i nikad pametnije nismo iskoristili novčana sredstva. Kada smo našli tu vodu, 230 litara u minuti, i videli te osmehe dece i žena koje žive u tim naseljima, to je najbolji dokaz uticaja projekta”, istakao je Balić i pozvao romske organizacije da identifikuju naselja u kojima nema ispravne vode.\nViše informacija o rezultatima aktivnosti dostupno je u pregledu rezultata projekata.\nOvaj događaj je realizovan u okviru programa „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti – Swiss PRO“, koji podržava Vlada Švajcarske u saradnji sa Vladom Srbije, a sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) u partnerstvu sa Stalnom konferencijom gradova i opštna (SKGO).


Press Online :: Politika :: SINIŠA MALI: Jelka prošle godine bila još skuplja / print=true\n26. 12. 2017. - Autor: Pressonline\nSINIŠA MALI: Jelka prošle godine bila još skuplja\nJelka iz 2016. plaćena je 12 miliona dinara, više nego ovogodišnja, kaže gradonačelnik\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali rekao je juče da je ponosan na rezultate koje je gradska vlast postigla u protekle tri godine uprkos kritikama, koje on smatra neosnovanim.\nGostujući na TV Hepi on je rekao da je ponosan pre svega na „finansijsku konsolidaciju koja je bila baza da se posle vraćanja duga od 500 miliona evra krene polako u investicije i izmeni slika Beograda“.\n- Prilikom rasprave o budžetu nije nađeno ništa što bi moglo da se zameri, pa je zato u prvi plan stavljena novogodišnja jelka, o kojoj je izneto niz neistina. Čitava priča o jelci nastala je u trenucima kad smo u Skupštini grada branili predlog budžeta. Tom prilikom su izneti neistiniti podaci vezani za cenu, kao i da je najskuplja na svetu - rekao je on.\nKako je naglasio, jelka iz 2016. godine plaćena je 12 miliona dinara, to jest više nego ovogodišnja, a sada se nalazi na Trgu Slavija.\n- Želimo jelku od 18 metara, želimo da grad bude ukrašen i da nastavi da privlači turiste, kojih nikada nije bilo više u Beogradu, jer grad planira da tokom novogodišnjih praznika od turizma zaradi 24 miliona evra - poručio je Mali.\nOn je naglasio da je visina jelke 18 metara, poput zgrade od šest spratova, teška je gotovo tri tone, ima 80.220 grama aluminijumske podloge i 860 ukrasa.\n- Na tenderu je pobedila firma „Kip lajt“, koja s Beogradom posluje od 1999. godine i najviše zaključenih ugovora ima iz perioda prethodne vlasti. Jelka ima garanciju na 10 godina i očekujemo da će najmanje toliko još krasiti Trg republike u vreme novogodišnjih praznika - rekao je gradonačelnik.\nMali smatra da je kompanija „Kip lajt“ doniranjem jelke pokazala da, kao i svi Beograđani, voli svoj grad i da je normalno da svaki evropski, svetski grad želi da ima što lepšu i višu novogodišnju jelku.


Novi američki ambasador u Prištini ne podržava bezrezervno Kosovske političare - Atlantski Savet Srbije\nNovi američki ambasador na Kosovu Filip Kosnet je dva puta za kratko vreme doveo u pitanje prilično rasprostranjeno mišljenje da ambasadori SAD-a na Kosovu bezrezervno podržavaju tamošnje rukovodstvo. Time je pokazao da je hrabar diplomata u sprovođenju politike države koju predstavlja i da za razliku od prethodnika ne razmišlja o tome hoće li svojim postupcima iritirati kosovske političare. Kosnet je najpre krajem marta zajedno sa ambasadorima Velike Britanije, Italije i Francuske na Kosovu podržao švajcarskog ambasadora u Prištini Žan Iber Lebera kada se ovaj suprostavio tome da Švajcarska daje novac za Kosovo, a kosovska vlada posle tim novcem plaća lažne ratne veterane.\n„Ambasador Švajcarske je rekao ono što svi mislimo. Vreme je za ljude koji vole Kosovo da preduzmu akciju protiv kriminala i korupcije. To je težak izazov koji nije ograničen i ne važi samo za Kosovo. Ali oni koji budu tako radili imaće našu podršku“, glasila je poruka koju je objavio Kosnet na „Tviteru”.\nPosle toga, objavio je još jedan sporan „tvit”. Njime je skrenuo pažnju na to da je kosovsko rukovodstvo predložilo za ambasadora u Tirani osobu koja zbog svoje problematične prošlosti ne zaslužuje da bude kandidat za tu funkciju.\n„Kakvu poruku šalje Kosovo svetu kada imenuje osuđenog ratnog zločinca za ambasadora? Da li to pokazuje poštovanje vladavine prava? Mi se snažno zalažemo protiv takvog poteza“, napisao je Kosnet na „Tviteru”.\nIako nije precizirao o kome je reč kosovski mediji su objasnili da je mislio na Sultana Selimija, osobu osuđenu za ratne zločine nad civilima. Dvadeset i petog januara ove godine Selimi je pušten na uslovni otpust, a posle toga je izabran za političkog savetnika premijera Kosova Ramuša Haradinaja. Ostaje da se vidi da li će Kosnetovo protivljenje imati neke efekte s obzirom da je kosovski premijer Ramuš Haradinaj izjavio da „Selimi ništa ne duguje pravdi”, kao i „Da je on osoba koju na Kosovu svi poštuju”.\nPrevious Generalni sekretar NATO-a boravio u važnoj poseti Turskoj\nNext NATO i Pentagon obeležili 70 godišnjicu od završetka „Berlinskog vazdušnog mosta“


Radionica modernih cirkuskih veština u Čairu – Ananas Magazin `\nŽIVOT Radionica modernih cirkuskih veština u Čairu\nFoto: Slacklife Nis / Facebook\nOvom prilikom zainteresovani imaće prilike da se upoznaju sa osnovama modernog cirkusa i akrobatike. Radionica je osmišljena tako da prisutni prođu i osnovne i napredne vežbe koje povećavaju fleksibilnost gornjeg, srednjeg i donjeg dela leđa, ramena, karlice i kukova, nogu i mišića i tetiva nogu.\nOrganizatori ističu da će organizovati ove radionice na otvorenom svake subote, sve dok vremenski uslovi to budu dopuštali, a da će kada zahladi pronaći neki zatvoreni prostor kako bi svoje sugrađane nastavili da uče akrobatici i cirkuskim veštinama.\nGrupa USB nastala je pre 7 godina, postala je poznata nakon učešća u poznatom takmičarskom šou Ja imam talenat. Prepoznatljivi su po kombinovanju kaskaderskih veština, vazdušnih akrobacija, parkura, hodanja po kanapu, akroyoge, vožnji monocikla, free style trikovima monociklom I biciklom. Nastupali su na raznim manifestacijama i humanitarnim akcijama, na javnim skupovima kako u Srbiji, na Balkanu tako i širom Bliskog Istoka.\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti za učešće na radionici putem mejl adrese: aslackline@gmail.com.\nTAGS: grupa USB Niš park Čair radionica Srbija takmičenje veština


kosarka.me - Prikaz članaka po tagu: Aleksandar Džikić\nPrikaz članaka po tagu: Aleksandar Džikić\nDžikić: Primiti 57 poena za poluvrijeme? Ispod svakog kriterijuma\nTrener Budućnosti Aleksandar Džikić rekao je da je meč protiv Crvene zvezde u ABA Superkupu riješen u prvom poluvremenu. Košarkaši Crvene zvezde osvojili su prvi trofej u sezoni pošto su ubjedljivo savladali Budućnost za pehar ABA Superkupa – 89:75.\nDžikić: Možda u ovom trenutku očekujem previše od mojih momaka\nKošarkaši Budućnost VOLI-ja uspjeli da da nakon produžetka savladaju večeras u Laktašima ekipu Partizana, rezultatom 90:87 i plasiraju se u finale SUperkupa regionalnog takmičenja.\nDžikić grmio: Neki igrači da se zamisle, moraće da brane rejting i ugovor\nTrener košarkaša Budućnost Volija Aleksandar Džikić je bio ljut, iako je njegov tim pobijedio Igokeu u četvrtfinalu ABA Superkupa (90:86).\nDžikić: Sve je ovo nešto novo za nas\nTrener Budućnost Volija pred najizazovniju sezonu u istoriji kluba poručio da će svi morati da na terenu zarade svoju poziciju u timu i da neće biti nedodirljivih.\nDžikić produžio ugovor na dvije godine\nAleksandar Džikić je produžio ugovor sa šampionom ABA lige, timom Budućnosti Voli. Kako je saopšteno iz podgoričkog kluba danas je ozvaničen nastavak saradnje koja je donijela i osvajanje regionalnog takmičenja.\nBokan: Džikić može da ode iz Siti kvarta, ne iz Podgorice\nTrener Budućnosti Aleksandar Džikić vodiće taj klub u Evroligi, i to će biti velika šansa i za njega da postane bolji trener, kazao je za RTCG, predsjednik "plavih", Dragan Bokan.\n(Video) Šampioni pjesmom prekinuli Džikića: Spalila si sve, sve u dimu nestajeee\nNovi šampioni ABA lige, košarkaši Budućnost VOLI-ja, pjesmom Bojana Bajramovića ''Spalila si sve'', prekinuli su pobjedničku pres konferenciju svog trenera Aleksandra Džikića nakon istorijskog uspjeha u 4. meču finalne serije plej-ofa ABA lige protiv Crvene zvezde.


Mere opreza za poljoprivredne proizvođače u primarnoj voćarskoj poljoprivrednoj - Forum PSSS - PSSS\nMere opreza za poljoprivredne proizvođače u primarnoj voćarskoj poljoprivrednoj\n03 apr 2020 08:24\t- 03 apr 2020 08:28\t#40979 od Mitić Aleksandar\nMitić Aleksandar je napravio novu temu: Mere opreza za poljoprivredne proizvođače u primarnoj voćarskoj poljoprivrednoj\nMere opreza za poljoprivredne proizvođače u primarnoj voćarskoj poljoprivrednoj proizvodnji za vreme izvođenja poljoprivrednih radova u vreme vandrednog stanja uvedenog povodom bolesti Covid-19 izazvane virusom SARS-CoV-2\nIzvršenje poljoprivrednih radova na gazdinstvu je složen posao i u zavisnosti od gajene biljne kulture je specifičan. Izvođenje radova na poljoprivredi u voćarstvu je jedan proizvodni ciklus od 360 dana, ponavljanje procesa proizvodnje nema i u zavisnosti od linija proizvodnje mora da se obavi na vreme naročito u vegetaciji i to u fenofazama kretanja i razvoja u toku vegetacije koja je najkritičnija fenofaza u voćarskoj proizvodnji. Pa prema tome poljoprivredni proizvođači moraju na vreme izvesti određene tretmane u zaštiti protivu određenih bolesti gajenih voćarskih kultura u zavisnosti od vremenskih prilika. Sve druge radnje da li je ishrana zasada, rezidba, berba mogu da imaju određene odstupanja od par dana, nekoliko nedelja ili čak i mesec dana. Svi ovi poslovi mogu da se izvedu ali uz mere, najviše zaštite zdravlja lično izvođača radova bez obzira da li je to poljoprivredni proizvođač, član porodice ili radnik i spoljne sredine. Za poljoprivredne proizvođače koji rade na proizvodnju hrane, sirovine poluproizvoda i proizvoda moraju da ispunjavaju uslove u pogledu zdravstvenog stanja , bez znakova respiratorne ili bilo koje druge bolesti koja može da kontiminira hranu. Isto tako je bitno da bi se izbegla i najmanja mogućnost da zaražene osobe koje proizvode i rukuju hranom mogle da dodirom, kašljom, kijanjem mogle da prenesu virus potrebno je pridržavati se i poštuju sledeća higijenska pravila. Pranje ruku toplom vodom minimum 20 sekundi i obavezna dezinfekcija ruku i to pre početka rada za vreme rada, nakon kijanja, kašlja ili bilo kakvog rukovanja bilo čime i obavezno nošenje rukavice. Prilikom kretanja sa traktorom i mehanizacijom nema nikakvog zadržavanja na putu, svraćanja u prodavnicu i slično nego delom brzo i efikasno izvođenje radnih operacija i vraćanja na domaćinstvu. Obavezno korišćenje odgovarajuđe odeće i opreme tokom proizvodnje i rukovanje hranom i to: mantili, kecelje, zaštitna odela, radna obuća, rukavice, maske, kape i zaštitne naočari. Redovna čišćenja i dezinfekcija opreme i radnih prostorija pa čak i ekonomskog dvorišta i obavezna odgovarajuća ventilacija i priliv čistog vazduha u toku dana u radnim prostorijama na gazdinstvu. Sve ove navedene mere ili upustva su opšta i obavezno, i moramo se pridržavati prilikom vandrednog stanja a u cilju zaštite sebe i ne ugrožavanja drugoga a time i oneomugoćavanja širinje virusa i njegovom uspešnom iskorenjavanju u budućem periodu.\nSavetodavac za voćarstvo i vinogradarstvo mr Aleksandar Mitić\nPoslednja izmena: 03 apr 2020 08:28 od Mitić Aleksandar.


Nova skupštinska većina na sjednici 18. juna /VIDEO/ - NTV Arena\nNova skupštinska većina na sjednici 18. juna /VIDEO/\nPredsjednik Gradskog odbora SNSD Bijeljina Nedeljko Ćorić najavio je danas da će ova stranka postati dio nove skupštine većine na redovnoj sjednici Skupštine grada 18. juna i da će u opoziciji ostati samo PDP i SDS, ako iko od odbornika ostane u ovoj stranci nakon što je Mićo Mićić formirao SDS Semberije.\nOn je naveo da će promjene uslijediti na osnovu sporazuma SNSD i Mićića i da će sjednicu naredne nedjelje već voditi novi predsjednik Skupštine, nakon smjene dosadašnjeg prvog čovjeka lokalnog parlamenta u Bijeljini Slaviše Markovića koji je kadar PDP, a biće imenovan i novi zamjenik gradonačelnika iz SNSD.\n“Siguran sam da će učešće SNSD u funkcionisanju grada dati novu političku stabilnost, koja će uliti povjerenje građanima i investitorima u budućnosti”, rekao je Ćorić novinarima nakon današnjeg međustranačkog sastanka koji prethodi održavanju sjednica lokalnog parlamenta.\nĆorić je najavio reviziju poslovanja gradskih preduzeća i ustanova, u nekima i novi kadar, prenos nadležnosti preduzeća “Grad” na lokalni nivo, a dio kredita “Vodovoda i kanalizacije” na Republiku, ističući da će to otvoriti prostor za smanjenje cijene vode u Bijeljini i još neka smanjenja komunalnih naknada, na opštu korist građana.\n“Nisu smjene imeperativ, izvršićemo analizu poslovanja gradskih ustanova i preduzeća, ima onih koji dobro rade, a biće i nekih promjena kadra kako bi osigurali da imamo stručne i sposobne ljude koji mogu da prate planirani ubrzani tempo razvoja grada”, naveo je Ćorić.\nOn je dodao da će ulaskom u vlast SNSD nastojati da pomogne u sanaciji posljedica epidemije virusa korona na privredu i lokalni budžet, a kao prioritete je najavio i velike projekte gasifikacije grada i izgradnje auto-puta, za koje je rekao da nema odgađanja.\nPredsjednik Skupštine grada Bijeljina Slaviša Marković rekao je novinarima da ravnodušno dočekuje smjenu i da je to normalno u politici, te dodao da PDP neće biti dio nove skupštinske većine.\nPrema njegovim riječima, na redovnoj sjednici biće 34 tačke dnevnog reda, među kojima nisu smjene funkcionera i formiranje nove skupštinske većine, navodeći da će to vjerovatno biti predloženo na samoj sjednici.\nSjednica Skupštine grada biće održana u Centru za kulturu, uz poštovanje epidemioloških mjera, a među najvažnijim tačkama dnevnog reda je rebalans gradskog budžeta.\nTags: bijeljina, medjustranacki, skupstina, vecina\nMjesečno oko 800 korisnika primi novčanu pomoć\nFočaci osumnjičeni da su dojavama zgrnuli 180.000 evra


Nova sezona koncerata „Džez za DŽ“ – CLUBBING.RS\nNova sezona koncerata „Džez za DŽ“\nSeptember 7, 2017 • No Comments •Koncerti\nDom omladine Beograda nastavlja koncept upoznavanja publike za savremenom beogradskom džez scenom, koji je započet 2013. godine, kroz serijal besplatnih koncerata „DŽEZ ZA DŽ“.\nJednom nedeljno, u redovnom terminu subotom od 13 časova, posetioci će imati priliku da čuju najbolje najmlađe domaće džez izvođače: Miloša Čolovića i njegov trio 9. septembra (Klub DOB), kao i „KK Trio“ Ksenije Kočetove 23. septembra (Klub DOB), te našu istaknutu pevačicu Irenu Blagojević sa bendom, u specijalnom programu posvećenom stogodišnjici rođenja Ele Ficdžerald, 30. septembra (Amerikana).\nMiloš Čolović spada u najtalentovanije mlade džez muzičare u našoj zemlji, a u njegovo umeće sa kontrabasom uverili su se u posetioci Beogradskog džez festivala – ovo je jedinstvena prilika da ga ponovo vidimo na sceni, na kojoj će nam predstaviti svoj novi program upravo pred duži odlazak na dalje školovanje u inostranstvo, što je još jedna potvrda izuzetnog Čolovićevog talenta. Katarina Kočetova takođe je poznata našoj publici sa nastupa u Domu omladine Beograda, posebno u pratećem programu Beogradskog džez festivala, a ovog puta će nam predstaviti svoja najnovija kreativna razmišljanja kroz sastav „KK Trio“ – njen lirski stil pleni pažnju i svaki put dovodi više publike, te sa pravom možemo tvrditi da se i u ovom slučaju radi o izuzetnom talentu koji tek stupa na binu.\nKatarina je učenica džez odseka SMŠ "Stanković", na kojem je Miloš ovog leta maturirao, i koji je bio polazna tačka u karijeri mnogih naših danas afirmisanih džez umetnika. Sa muzičkom školom "Stanković" Dom omladine Beograda već godinama ostvaruje uspešnu saradnju, predstavljajući naše najbolje mlade džez talente publici Beogradskog džez festivala, ali i u okviru mnogih drugih programskih sadržaja tokom godine.\nU skladu sa motom ovogodišnjeg Beogradskog džez festivala – „Džez vizije“, program nove serije besplatnih koncerata „Džez za Dž“ postavljen je po sličnom principu: uvodimo vas u veliku festivalsku avanturu 33. BDŽF, koja sledi od 26 do 30. oktobra, dovodeći najnovije, sveže snage naše džez scene, koje nude pogled u budućnost te muzike. Sam festival predstaviće velika savremena imena, kao što su Džošua Redman, Doni Mekaslin, Mark Ribo, Jan Lundgren, Mats Eilertsen i drugi, a vama ostaje da se na „Džez za Dž“ koncertima još jednom sami uverite kako su ovdašnji stvaraoci i muzičari na tragu svih važnih svetskih zbivanja, te da ne zaostaju za svojim mladim svetskim kolegama.\nPored održavanja pažnje javnosti o delatnosti Beogradskog džez festivala i negovanja postojeće publike, ovaj ciklus koncerata ima za cilj i stvaranje nove džez publike, potencijalnih novih posetilaca BDŽF, naročito među mladima. Zato smo za kraj ovogodišnjeg ciklusa pripremili jedinstvenu atrakciju kao deo svetske proslave stogodišnjice od rođenja Ele Ficdžerald, jedne od najveličanstvenijih džez pevačica svih vremena – besplatan koncert u njenu čast izvešće 30. septembra (13č) jedna od naših najboljih interpretatorki Elinog opusa, Irena Blagojević sa bendom.


Ispod 7 godina\nDeca uzrasta od 7 do 9 godina\nDeca uzrasta od 10 do 12 godina\nDeca uzrasta od 13 do 15 godina\nVreme provedeno za računarom bi trebalo da se ograniči iz zdravstvenih razloga.\nNa primer, postavite računar u dnevnu sobu. Odrasla osoba bi trebalo da bude prisutna sa decom predškolskog uzrasta prilikom korišćenja Interneta.\nPristup Internetu za decu predškolskog uzrasta bi trebalo da bude ograničen na unapred određene lokacije. Naprednija deca mogu pronaći poznate lokacije pomoću menija „Omiljene lokacije“ u Internet pregledaču.\nNajbezbednije rešenje jeste kreiranje ličnog radnog okruženja za dete, u kojem je pristup Internetu ograničen samo na određene lokacije.\nKod kuće, korišćenje Interneta bi trebalo još uvek da bude dozvoljeno samo u prisustvu roditelja. Na taj način će roditelji uvek moći da pomognu detetu u slučaju problema.\nUkoliko se računar nalazi u prostoriji koju koristi čitava porodica, korišćenje Interneta postaje deo svakodnevnice.\nDete možda još uvek neće moći samostalno da utvrdi pouzdanost Web lokacije, ali će moći da zatraži dozvolu od roditelja pre slanja ličnih podataka.\nDete ovog uzrasta još uvek ne bi trebalo da koristi sobe za ćaskanje i druge javne diskusije na mreži. E-adresa koju koriste deca ovog uzrasta bi zato trebalo da bude zajednička porodična e-adresa.\nKreiranje korisničkog naloga za dete sa ograničenim pravima pomaže detetu da nauči da samostalno koristi računar.\nPročitajte više: Bezbedno radno okruženje\nProgrami za filtriranje se takođe mogu koristiti za sprečavanje pristupa neodgovarajućim lokacijama, ali je veoma važno da i roditelji aktivno učestvuju u detetovom korišćenju Interneta.\nRoditelji i deca se moraju dogovoriti o tome šta je deci dozvoljeno da rade i koriste na Internetu a šta nije. Na primer: odgovornost pošiljaoca poruke, preuzimanje datoteka i autorska prava, kao i instaliranje programa.\nDogovorite se koji lični podaci se mogu dostavljati i kada, i razgovarajte o rizicima otkrivanja ovih informacija.\nPročitajte više: Diskusije na mreži/lična privatnost\nUkoliko je dete već zainteresovano za ćaskanje ili IRC, roditelji bi trebalo da razgovaraju o bezbednosti sa detetom i da nadgledaju aktivnosti deteta u diskusijama na mreži. Pročitajte više: Diskusije na mreži\nDeca su uglavnom radoznala i ljubopitljiva, što je upravo razlog zbog kojeg bi roditelji trebalo posebno da naglase bezbedno i pažljivo korišćenje.\nBezbednost informacija takođe treba ažurirati.\nZajednička Kućna pravila su još uvek potrebna.\nTinejdžer još uvek može imati ograničenu sposobnost procene i savet roditelja može biti potreban po pitanju objavljivanja fotografija i teksta o detetu na mreži. Pročitajte više: Diskusije na mreži/lična privatnost\nEtička pitanja i lična odgovornost korisnika Interneta su važne teme za razgovor. Na primer, nezakonito preuzimanje, bonton na mreži i autorska prava. Deca takođe moraju biti odgovorna za sadržaj koji objavljuju na mreži, uključujući svoje lične podatke ili informacije koje mogu biti nezakonite.\nRoditelji bi trebalo da budu zainteresovani za „kontakte na mreži“ deteta, kao i za ostale prijatelje. Preporučuje se da roditelji budu uključeni kada dete poželi da upozna nove osobe na mreži.\nRoditelji bi trebalo da izbegavaju neprimerene reakcije, čak i ako otkriju da se nešto „strašno“ desilo detetu na mreži. Roditelji mogu da upute decu na odgovarajući sadržaj. Na primer, na mreži postoje odlične usluge na temu seksualnosti i zdravlja namenjene mladima. Mladi treba da znaju da mogu da razgovaraju sa roditeljima ako dožive neprijatnost na mreži.


FK Zemun – Igra za povratak u Prvu ligu Srbije - Beogradski Portal\nFK Zemun – Igra za povratak u Prvu ligu Srbije\nSa pet pobeda u nizu u finišu jesenjeg dela prvenstva i drugim mestom na tabeli sa 33 boda iza prvoplasiranog OFK Beograd u Srpskoj ligi, Fudbalski klub Zemun sve svoje snage priprema za mart i odlučujuće okršaje za povratak u Prvu ligu Srbije.\n”Svesni u potpunosti činjenice koliko Zemuncima znači da imaju uspešan tim, koliko je u njega uloženo i koliko smo spremni da podržimo motivaciju igrača za ostvarenje zajedničkog cilja, ulasku u viši rang takmičenja, doveli smo mladog i perspektivnog Dejana Vukića iz surčinskog ”Jedinstva” i povratnika iz inostranstva Marka Vidovića kao pojačanja”, kaže predsednik Kluba i Gradske opštine Zemun Gavrilo Kovačević.\nNovi direktor Siniša Ercegovčević i šef Stručnog štaba Dragoslav Gaša Milenkovićsu sa svoje strane u potpunosti posvećeni ostvarenju zajedničkog cilja.\nU prethodnom delu prvenstva izmirene su sve obaveze FK Zemun, uređeni tereni i prostorije za igrače, postava pojačana za Radovana Avrama i Aleksu Ivanovića, koji su u potpunosti ispunili očekivanja. Fudbaleri se pripremaju u optimalnim uslovima, moral za borbu je na najvišem nivou.\nNa startu prolećnog dela prvenstva FK Zemun će se susresti na terenu sa ekipom Ušća iz Novog Beograda, koju su već nadigrali u utakmici odigranoj jesenas.


Polovni Kuhn ostali kamioni oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Ostali kamioni > Kuhn\nPolovna Kuhn ostali kamioni na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Kuhn ostali kamioni mašina koje su za prodaju. Kuhn ostali kamioni oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Kuhn ostali kamioni u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Kuhn ostali kamioni za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Kuhn ostali kamioni koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Kuhn ostali kamioni koje Vas interesuju.


PRED DUEL SA ŠERIFOM: Iz Zvezde stiglo VAŽNO obaveštenje!\nCrveno-beli dočekuju šampiona Moldavije.\nFudbaleri Crvene zvezde u prvoj utakmici 3. kola kvalifikacija za Ligu šampiona dočekuju Šerif iz Tiraspolja.\nPred duel sa prvakom Moldavije, crveno-beli su izrazili zahvalnost mališanima koji su ih bodrili u pobedi nad Kairatom, ali i pozvali svoje najmlađe navijače da i u meču sa Šerifom ponovo budu na tribinama.\nZa razliku od duela sa Kazahstancima, Marakana će ovog puta biti ispunjena najvatrenijim pristalicama >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << srpskog šampiona, međutim, iz Zvezde je stiglo saopštenje u kome upućuju apel deci iz cele Srbije da ponovo budu uz svoj voljeni klub. Saopštenje prenosimo u celosti:\n- Naš trofejni klub poziva sve dečake i devojčice iz osnovnih škola, kao i škola sporta, koje su prisustvovale na meču protiv Kairata da dođu na utakmicu protiv Šerifa, zakazanu za 3. avgust u 21 čas na stadionu "Rajko Mitić".\nPrisustvo je dopušteno deci do 14 godina, a na svakih deset učenika je dozvoljen jedan punoletni pratilac. Prijave se vrše isključivo putem e-mail adrese, a spisak zaiteresovanih mališana je potrebno dostaviti u eksel tabeli. Zbog epidemiološke situacije kapacitet stadiona je smanjen na 50 posto, a naši najmlađi navijači će biti smešteni na južnoj tribini beogradske Marakane. Rok za evidenciju svih prijava je do ponedeljka, 2. avgusta.\nZvezda je veoma ubedljivo eliminisala kazahstanskog predstavnika Kairat u drugom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona, a veliki "vetar u leđa" za izabranike Dejana Stankovića bili su dečaci i devojčice koje su od prvog do poslednjeg zvižduka vatreno bodrili svoj voljeni klub u ovoj istorijskoj noći. Naš klub je izneo zahvalnost mališanima na neprestanoj pesmi i bodrenju, kao i svim nastavnicima, trenerima i roditeljima na iskazanoj podršci. Upravo na krilima najmlađih navijača Crvena zvezda je obezbedila plasman u naredno kolo kvalifikacija, zbog toga naš klub ponovo poziva svu decu da dođu na stadion u utorak, 3. avgusta, u 21 čas i ponovo budu deo crveno-bele porodice - stoji u saopštenju crveno-belih.


DRŽAVA ISTRAŽUJE KO JE UZIMAO PRLJAV NOVAC: Pevaće odakle im keš! Četiri ministra i šefovi NVO na ispitivanju zbog finansija - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nDRŽAVA ISTRAŽUJE KO JE UZIMAO PRLJAV NOVAC: Pevaće odakle im keš! Četiri ministra i šefovi NVO na ispitivanju zbog finansija\nObjavio Republika 29 jul 2020 .\nČetiri ministra iz aktuelnog saziva Vlade, Vuk Jeremić, kao i CINS, BIRN, Jukom na spisku su onih koji će morati da objasne i polože račune ko im je iz inostranstva davao novac i kome su i šta plaćali u poslednjih 19 meseci. Pored njih, banke će morati da dostave na uvid sve transakcije za 20 lica i 37 organizacija ili udruženja od 1. januara 2019. da bi se istražilo da li imaju veze sa finansiranjem terorizma ili pranjem novca.\nPrema rečima Željka Radovanovića, v. d direktora ove uprave, na spisku za proveru nalaze se i četiri ministra iz aktuelnog saziva Vlade:\n- Uprava za sprečavanje pranja novca nema selektivan pristup u svom radu, ispitivala je imovinu i račune i aktuelnih ministara, a rizik kod organizacija neprofitnog sektora procenjivan je i prošle godine i niko to nije ocenio kao hajku. Ja sam profesionalac i odgovorno radim svoj posao. Uprava za sprečavanje pranja novca je nekoliko meseci ispitivala imovinu, i tekuće račune, četiri aktuelna, odnosno aktivna ministra. Imam obavezu čuvanja tajne, a ukoliko me Skupština oslobodi, ja zaista nemam nikakav problem da obelodanim njihova imena. A ukoliko ministri nisu "svete krave", zašto bi to bile nevladine organizacije - rekao je Radovanović.\nIstraživanje prometa po dinarskim i deviznim računima, sve transakcije, podaci o ovlašćenim licima i sefovima razbesnelo je predstavnike CINS, koji tvrde da ovim država zloupotrebljava nadležnosti.\nZa razliku od njih, Jelena Milić, koja je na čelu CEAS, koji je takođe na spisku za proveru, poručuje da ne strahuju od kontrole i da su njihovi računi uvek na raspolaganju državi.\nPored pomenutih političara i nevladinih organizacija, uprava će kontrolisati protok novca na računima reditelja Andreja Nosova, advokata Ivana Ninića, novinara Slobodana Georgieva, Biljane Stepanović, Branka Čečena, Vukašina Obradovića. Od banaka će se tražiti i da na uvid daju račune produkcijske kuće "Non Aligned Films", Trag fondacije, Fondacije Katalist, Fondacije Sloboda štampe. Ispitaće se priliv novca medijskim udruženjima i medijima od NUNS, UNS, CINS, BIRN, Krik, CRTA, Asocijacije lokalnih i nezavisnih medija pa do Novosadske novinarske škole.\nEvropski pokret u Srbiji, Fond za humanitarno pravo, Građanske inicijative, Vojvođanski građanski centar, Inicijativa mladih za ljudska prava, BIRODI, Jukom, CANVAS Srđe Popovića, Centar za međunarodnu saradnju i održivi razvoj, Centar za vladavinu prava, Beogradski centar za bezbednosnu politiku, Beogradski centar za ljudska prava, LIBEK, Nacionalna koalicija za decentralizaciju, Helsinški odbor za ljudska prava, Fond za humanitarno pravo Nataše Kandić takođe su na spisku Uprave za sprečavanje pranja novca.\nPobunu protiv kontrole priliva novca započeo je direktor CINS Branko Čečen, koji je odmah reagovao, tvrdeći da je zahtev za proveru računa zloupotreba institucija zarad obračuna sa kritičarima vlasti. Istraga o pranju novca nije dobila podršku ni od Georgieva, koji smatra da se spiskom kriminalizuju ljudi, te da je jedan od motiva te zloupotrebe objavljivanje podataka u tabloidima. Iz Građanskih inicijativa zatražili su da Vlada zaustavi tu zloupotrebu u svrhu zastrašivanja, dok se BIRN Stevana Dojčinovića nije oglašavao povodom najavljene kontrole finansija.\nIako je na spisku za proveru, baš kao i prethodno pomenuta udruženja i mediji, Jelena Milić i CEAS poručuju da udruženja građana, nevladinih organizacija, novinara ili opozicije sama po sebi ne sadrže vrednosnu odrednicu dobro-loše ili a priori nevino, kao što u izveštajima pokušavaju da predstave neki mediji poput NOVE TV ("Newsmax Adria"), čiji su izveštaj preneli Danas, televizija N1 i NSPM Đorđa Vukadinovića, inače opozicionog poslanika.\n- Kao i svaki drugi pravni subjekt ili pojedinci, oni mogu biti i vršioci krivičnih dela, i to ne zavisi od toga gde i za koga rade. Ako je spomenuta uprava istrage sprovodila po propisima Republike Srbije, CEAS, kao pravno, i Jelena Milić, kao fizičko lice, to pozdravljaju i ne smatramo da to ne treba raditi samo zato što neki drugi osumnjičeni nisu kažnjeni, kako sagovornici spomenutih medija komentarišu spomenuti spisak. Dodatno, ne vidimo to, ako je sprovedeno u skladu sa zakonom, kao pritisak na naš rad - poručuju iz CEAS.


Prikupljeno 11 miliona KM više javnih prihoda – ASinfo Portal\nPrikupljeno 11 miliona KM više javnih prihoda\nBANJALUKA – Poreska uprava Republike Srpske je u prva dva mjeseca ove godine prikupila ukupno 389,1 miliona KM javnih prihoda, što je za 11 miliona KM ili tri odsto više nego u istom periodu prethodne godine, izjavio je direktor Poreske uprave Srpske Goran Maričić.\n“Samo u februaru je prikupljeno 214 miliona KM, što je za 10,4 miliona KM više. To pokazuje da je i u ovoj godini nastavljen višegodišnji pozitivan trend u naplati javnih prihoda u Srpskoj, a što se može pripisati redovnim aktivnostima Poreske uprave, te dobroj makroekonomskoj situaciji u Srpskoj, kojoj je najviše svojim mjerama doprinijela Vlada Republike srpske”, istakao je Maričić.\nOn je dodao da je naplata doprinosa u februaru znatno povećana u odnosu na januar i da je naplaćeno 135,7 miliona KM ili za 7,8 miliona KM više nego u februaru prošle godine, saopšteno je iz Poreske uprave Srpske.\nMaričić je rekao da je u uporednom periodu za Fond za penzijsko i invalidsko osiguranje Republike Srpske naplaćeno 77,9 miliona KM ili sedam odsto više, a za Fond zdravstvenog osiguranja 48,5 miliona KM ili sedam odsto više.\nOn je dodao da je rast zabilježen i kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Javni fond za dječiju zaštitu i Fond za zapošljavanje lica sa invaliditetom.\n“Naplata direktnih poreza u februaru je iznosila 41,04 milion KM, što je za gotovo tri miliona KM ili osam odsto više nego u istom mjesecu prošle godine, a najveći rast naplate u ovom segmentu prihoda ostvaren je kod poreza na dobit koji je naplaćen u iznosu od 23,4 miliona KM”, naveo je Maričić.\nOn je dodao i da je rast naplate zabilježen i kod poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara od osam odsto, dok je naplata poreza na dohodak u februaru bila manja za 1,5 miliona KM, dok je kod ostalih javnih prihoda, u februaru je ostvarena naplata od 37,1 milion KM, što je na nivou naplate u istom mjesecu prošle godine.


Njihova je zona stvarno slobodna… Mladi biraju najbolji evropski film za mlade. Onlajn, naravno… | Headliner\nHome»Film»Njihova je zona stvarno slobodna… Mladi biraju najbolji evropski film za mlade. Onlajn, naravno…\nHeadliner.rs / 13/04/2020 /\t0\t/\t132\nDodela nagrade mlade publike Evropske filmske akademije (EFA Young Audience Award) ove godine će, zbog pandemije korona virusa, biti održana 26. aprila u onlajn formatu u 41 zemlji širom Evrope.\nMladi uzrasta od 12 do 14 godina, među kojima su i đaci iz Srbije, biće deo međunarodnog žirija koji će proglasiti najbolji evropski film za mlade, a u konkurenciji su italijansko-španski “My brother chases dinosaurus” (Stefano Cipani), holandsko-nemačka koprodukcija “My extraordinary summer with Tess” (Steven Wouterlood) i nemački “Rocca changes the world” (Katja Benrath).\nU svakoj od zemalja učesnica, među kojima su i Belgija, Nemačka, Holandija, Austrija, Italija, Češka, Luksemburg, Grčka, Slovačka i Španija, oformiće se nacionalni učenički žiri uzrasta od 12 do 14 godina koji će 24. i 25. aprila, putem posebne platforme, gledati filmove koje je nominovala Evropska filmska akademija, a na dan održavanja ceremonije glasati za favorite. Tokom tog dana učesnici događaja imaće priliku i da učestvuju u onlajn filmskim diskusijama sa vršnjacima iz cele Evrope, uz vođstvo stručnih moderatora.\nSrbija je deo tog projekta od njegovog osnivanja, a nakon što su gradovi domaćini prethodnih godina bili Beograd, Novi Sad, Niš i Gornji Milanovac, ovaj put se tradicija učešća nastavlja u nešto drugačijem obliku, pa će deca učestvovati u tom prestižnom filmskom događaju nezavisno od toga u kojem mestu žive.\nŽiriranje mlade publike EFA u Srbiji organizovano je u okviru programa Slobodna zona junior, u saradnji sa Filmskim festivalom Slobodna zona, pod pokroviteljstvom Filmskog centra Srbije.\nNagrada mlade filmske publike osnovana je sa ciljem da zainteresuje mlade za evropske priče, izgradi mostove za razmenu različitih stavova, te poveća njihovu svest o važnim društvenim pitanjima, predstavljajući tako svojevrsni obrazovno-vaspitni poligon za promovisanje filma i umetnosti među najmlađima.\nTags:EFA Young Audience AwardFCSFilmski centar SrbijeSlobodna zonaSlobodna zona junior\nDa ne zaboravimo koliko smo krhki... Amira Medunjanin otpevala Stingovu kultnu pesmu\nPeca Popović: Bočelijev koncert je dokaz da su čuda moguća...


CRKVA ZELI DA IMA POSLEDNJU REC O BILO KAKVOM SPORAZUMU | Institute for War and Peace Reporting\nCRKVA ZELI DA IMA POSLEDNJU REC O BILO KAKVOM SPORAZUMU\nSrpska pravoslavna crkva tvrdi da se ne sme iskljuciti iz razgovora o nezavisnosti Kosova.\nS obzirom da je jedan od kljucnih aktera na politickoj sceni, protivljenje Srpske pravoslavne crkve, SPC, nezavisnosti Kosova daje posebnu boju kako srpskom javnom mnjenju tako i zvanicnoj poziciji vlade prema pitanju konacnog statusa pokrajine.\nGovoreci za IWPR o poziciji SPC-a prema buducim razgovorima o konacnom statusu, za koje se ocekuje da ce poceti ovoga leta, vladika rasko-prizrenski Artemije insistira da bi crkva trebalo da se pita u vezi sa bilo kakvim trajnim sporazumom.\n"Glas crkve treba da se cuje", kaze on. "Nije to mesanje u politiku, vec pitanje bioloskog opstanka naroda i svetinja na Kosovu."\nZa uskrsnje izdanje beogradskog dnevnog lista "Danas", 1. maja, on je nesto ostrije izjavio: "Najveca tragedija za srpski narod bila bi da neko u njegovo ime pristane na nezavisnost i to potpise. Nadam se da takvoga nece biti."\nOvakva istupanja znacajno uticu na formiranje politickog i javnog mnjenja u Srbiji, kazu analiticari, jer je crkva preuzela ulogu drzave na Kosovu, nastupajuci kao jedini zastitnik preostalih Srba u juznoj pokrajini.\nTo proistice iz specificne situacije koja je nastala na Kosovu posle 1999. godine, kada su NATO trupe preuzele kontrolu nad pokrajinom od Srbije, pri cemu je SPC ostala jedina funkcionalna srpska institucija na Kosovu.\nIli, kao sto je to vec vladika Artemije opisao: "Kada je nestalo institucija, crkva je morala da bude tu da ocuva svest naroda i njegovu duhovnost."\nU samoj Srbiji, mediji su usvojili blagonaklon pristup ovakvom razvoju dogadjaja, iskazujuci poverenje u ono sto Srpska pravoslavna crkva, SPC, ima da kaze o tom pitanju.\nOvakav uticaj je delom posledica dogadjaja iz devedesetih, kada se crkva, nakon pet decenija komunisticke vladavine, vratila u politicku arenu i uzela ucesca u kreiranju srpskog nacionalnog programa.\nTokom proslave 600-te godisnjice Kosovskog boja iz 1389. godine, kada je Milosevic ucvrstio svoju vlast u Srbiji, po prvi put su se na istom mestu zaviorile crkvene i komunisticke zastave. Milosevic je, zapravo, u saradnji sa crkvom organizovao ovu proslavu.\nBliskost izmedju SPC-a i Milosevica je potrajala sve do druge polovine devedesetih godina, odnosno do imenovanja Artemija za vladiku rasko-prizrenskog. On je, zajedno sa Momcilom Trajkovicem, kosovskim srpskim politicarem, osnovao crkveno-narodni sabor i poceo da kritikuje Milosevicev rezim.\nOdnosi izmedju crkve i vlasti su znatno zahladili, ali su odlaskom Milosevica 2000. godine i dolaskom nove vlasti, koja svoj legitimitet nije zasnivala na komunizmu, uklonjene ideoloske prepreke za proces povratka SPC-a u javni zivot.\nOd tada, uticaj crkve neprestano raste. Jedna od naznaka ovakvog trenda je bilo ponovno uvodjenje veronauke u skole 2001. godine, uprkos snaznom otporu javnosti, bez ikakvih kadrovskih i programskih priprema.\nDanas, upravo Kosovo, koje Srbi vide kao kolevku svoje duhovnosti, predstavlja najsnazniju kariku koja povezuje srpsku drzavu i crkvu, pri cemu SPC ostaje jedina organizacija u medjunarodnom protektoratu koja zastupa interese kosovskih Srba.\nIako se formiranjem politickih partija i ulaskom Srba u kosovske institucije 2001. godine, uloga crkve kao direktnog politickog predstavnika Srba na Kosovu smanjila, uticaj SPC-a je i dalje znacajan.\nTo je posebno bilo upadljivo neposredno uoci srpskog bojkota parlamentarnih izbora 2004. godine na Kosovu. Uoci samih izbora, crkva se javno suprotstavila pozivu predsednika Srbije, Borisa Tadica, koji je kosovskim Srbima savetovao da ucestvuju na izborima. Lider SPC-a, patrijarh Pavle, je, medjutim, pozvao kosovske Srbe da ostanu u svojim kucama na dan izbora.\nSkoro potpuni bojkot Srba koji je usledio je jos jednom pokazao da SPC na Kosovu ima veci uticaj nego predsednik Srbije, cak i kada se radi o politickim pitanjima poput ucesca na izborima.\nPoliticki uticaj crkve na Kosovu je i dalje snazan, zahvaljujuci politickom vakuuma koji je nastao zbog odsustva politickih predstavnika Srba u kosovskim institucijama.\n"Dosta je razumljivo to sto Srbi na Kosovu najvise veruju crkvi", receno je IWPR-u u kabinetu predsednika Srbije, Borisa Tadica. "Kada je 1999. godine drzava napustila pokrajinu, crkva je ostala tamo, a vladika Artemije dve godine je bio jedini 'diplomata' koji je u svetu predstavljao Srbe sa Kosova."\nIrinej Gavrilovic, episkop niski, clan Svetog arhijerejskog sinoda SPC, u uskrsnjem broju beogradskog lista "Danas" objasnjava da je ucesce crkve u politici prema Kosovu neminovnost jer "crkva nije neka imaginarna organizacija i ona ne moze, a da ne bude zainteresovana za svoju i sudbinu svog naroda".\n"Crkva bi bila veoma radosna kada ne bi bilo potrebe da se bavi poslovima o kojima treba da brine drzava. Ali, kada nastupe smutna vremena, ili kada neko svojim politickim stavovima povede narod tamo gde ne treba, crkva ne moze i ne sme da cuti."\nEpiskop Irinej zakljucuje: "Tako je sada i na Kosovu i Metohiji gde je jedino crkva ostala da deli sudbinu svoga stradalnoga naroda."\nNije svim Srbima drago zbog ovakvog razvoja dogadjaja. "SPC otvoreno igra ulogu parapoliticke organizacije koja istupa sa nedefinisanim stavom o Kosovu, bez konkretne strategije za realna resenja", tvrdi za IWPR Sonja Biserko iz Helsinskog komiteta za ljudska prava u Srbiji.\n"U isto vreme, crkva povezuje pitanje Kosova sa opasnim antievropskim stavom."\nBiserko je citirala vladiku zahumsko-hercegovackog Atanasiju Jeftica, koji u listu "Pravoslavlje" posavetovao Srbe da odbace svaki sporazum koji bi podrazumevao predaju Kosova u zamenu za ubrzani proces pridruzivanja Evropskoj uniji.\n"Govore nam da ako Srbi hoce Brisel, neka se odreknu Kosova. Vracamo kartu, ne treba nam ulaznica u takvu Evropu,,izjavio je Jeftic.\nPublicista Mirko Djordjevic je obazriviji od Sonje Biserko, primecujuci da je poverenje javnosti u crkvu tako snazno da politicari nemaju drugog izbora do da uzmu u obzir politicke stavove SPC-a.\n"Kada je rec o Kosovu, rec crkve je, ako ne presudna, onda izuzetno vazna", tvrdi Djordjevic za IWPR. "Veliki broj politicara na vlasti trazi zajednicki jezik sa crkvom. Oni teze da usaglase poteze, jer su svesni da je SPC ima auru istorijskog zastitnika interesa naroda."\nSociolozi tvrde da uticaj crkve ne mora nuzno da se podudara sa religioznoscu vernika. Na Kosovu, gde su odjednom nestale stare drzavne institucije, crkva moze da ima znatan uticaj, cak i na one koji nisu vernici.\nKao sto to kaze sociolog religije Mirko Blagojevic: "Na Kosovu nema politickih i ekonomskih mobilizacionih potencijala, te je crkva odnosno ono duhovno ostalo kao jedini mobilizatorski potencijal."\n"Stav ljudi o religiji ne mora da se poklapa sa vidjenjem vaznosti crkve na Kosovu, koja je prevazisla granice duhovnog i usla u sferu politike. Srbi na Kosovu imaju poverenja u crkvu, jer je tu kraj njih, pristupacna i jednako trpi, ziveci u istim uslovima kao i oni", rekao je Blagojevic za IWPR.\nPoliticari, prirodno, objasnjavaju ispreplitanost crkve i zvanicne politike, kada je rec o Kosovu, najcesce kao zajednicku brigu za kosovske Srbe. Dusan Prorokovic, predsednik odbora u republickoj skupstini za Kosovo i Metohiju i clan Demokratske stranke Srbije, DSS, partije srpskog premijera, tvrdi da nema neposrednog uticaja SPC-a na zvanicnu politiku Srbije prema Kosovu.\n"Posrednog uticaja, naravno, ima, jer crkva utice na deo politike o Kosovu kroz razmenu informacija sa nama", rekao je Prorokovic za IWPR.\nVladika rasko-prizrenski Artemije to drugacije objasnjava: "Nas odnos je zajednicka briga za narod na Kosovu. U tim odnosima mi politicarima otvoreno iznosimo nase stavove."\nMedjutim, Dusan Janjic iz Foruma za etnicke odnose, koji se bavi Kosovom, tvrdi da se crkva uplice u drzavnu politiku prema Kosovu u mnogo vecoj meri nego sto to vlast zeli da prizna.\nStavise, Dusan Janjic tvrdi da je uticaj crkve dodatno porastao nakon dolaska na vlast Vojislava Kostunice.\n"On pokusava da na sve nacine pokaze da je veliki vernik", kaze Janjic za Kostunicu, "preskacuci cak i prag privatnosti, svojim posetama Hilandaru, neposredno pre preuzimanja premijerskog mesta kao i privatnim odlaskom na proslavu Bozica u manastir Decane na Kosovu."\nO popularnosti i uticaju crkve u Srbiji govore i istrazivanja javnog mnjenja koja potvrdjuju da je SPC institucija koja u Srbiji uziva najvece poverenje gradjana. Rezultati jednog istrazivanja sprovedenog u februaru 2005. godine pokazali da gradjani imaju vise poverenja u SPC nego u bilo koju drugu instituciju u Srbiji.\nIstrazivanja sprovedene krajem prosle godine pokazuju da samo dva odsto stanovnika Srbije vidi Kosovo kao nezavisnu drzavu, dok skoro polovina stanovnistva vidi Kosovo kao autonomnu pokrajinu u sklopu Srbije.\nMirko Djordjevic smatra da je u Srbiji stvorena klima u kojoj najveci broj gradjana veruje da SPC moze da resi kosovski problem, sto ne odgovara sasvim istini.\n"Medjutim, iako se SPC neprekidno oglasava povodom Kosova, ona se ne snalazi bas najbolje na politickoj sceni – ni na domacoj niti na medjunarodnoj", kaze on.\n"Pokazalo se da je njihova odluka da pozovu Srbe na bojkot izbora pogresna, posto sada nema nikog od politickih predstavnika Srba u institucijama Kosova".\nAndrej Nosov iz Inicijative mladih za ljudska prava, koja se bave analizom pisanja beogradskih medija o Kosovu, a posebno njihovim odnosom prema SPC-u, rekao je da je dodatni razlog za popularnost SPC-a znacajna paznja koju aktivnostima crkve poklanjaju mediji u Srbiji cime je kreirana njena reputacija postenja i kompetentnosti.\n"Mediji se ne usudjuju da na bilo koji nacin opovrgnu tvrdnje crkve ili da pruze drugacije informacije", kaze on.\n"U stampi u Srbiji je nemoguce pronaci uverenja i stavove drugih verskih zajednica sa Kosova, ili stavove relevantnih pojedinaca i institucija koji su suprotni misljenju crkve".\nPrestizu crkve u ocima naroda dodatno doprinose sastanci, koje politicari u Srbiji i strani politicari imaju sa predstavnicima crkve. Time se potvrdjuje dozivljaj crkve u javnosti kao kljucnog politickog aktera na Kosovu.\nTokom svoje poslednje posete Beogradu, Oli Ren, komesar za prosirenje Evropske unije, sastao se i sa patrijarhom Pavlom i sa njim razgovarao o obnovi manastira na Kosovu.\nIstovremeno, u aprilu, delegacija SPC-a boravila je u Americi, gde se sastala sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija, zvanicnicima americke administracije i kongresmenima.\nKosovski Srbi dozivljavaju politicke aktivnosti SPC-a pozitivno, jer su uglavnom razocarani rezultatima zvanicne politike i srpskim politickim predstavnicima.\nSedeci ispred seoske crkve koja je izgorela tokom nasilja na Kosovu u martu prosle godine, Dragoje Ratkovic, jedan od cetrdesetoro povratnika u Belo Polje, selo u blizini manastira Decani, takodje tvrdi da je rad i znacaj crkve, posebno u izolovanim srpskim zajednicama, ogromna.\n"Decanski manastir nam pruza izuzetnu moralnu i materijalnu podrsku", kaze on. "Monasi nam daju hranu, odecu, novac, useve, obilaze nas i pruzaju nam moralnu podrsku".\n"S druge strane, drzava nas nista ne pita. Boris Tadic je bio u poseti petnaest minuta i deklarativno obecao da ce pomoci, apelujuci na nas da ostanemo ovde. Ali od pomoci drzave, mi zaista nismo videli nista", kaze Dragoje.\nDusan Janjic se slaze da je SPC sada preuzela centralnu ulogu u zivotu kosovskih Srba, te da se to nece lako promeniti.\n"Objektivno, u buducnosti drzava mora shvatiti da nema dijaloga o Kosovu u kome se ne pita za razne stvari Rasko-prizrenska eparhija, ko god bio na njenom celu", kaze on.\n"Oni su ipak ljudi od kompetencije i nadlezni kada je rec o Kosovu, zbog svog neprekidnog prisustva i direktnog kontakta sa ljudima".\nTanja Matic je redovni saradnik IWPR-a.


Opština Apatin dobila preko 11 miliona za sufinansiranje mera populacione politike\nOpština Apatin je, u saradnji sa gradom Subotica, opštinom Odžaci i gradom Sombor, aplicirala na konkurs koji je raspisalo Ministarstvo bez portfelja, zaduženog za demografiju i populacionu politiku, na projekat koji se odnosi na sufinansiranje mera populacione politike. Predstavnicima 61 lokalne samouprave svečano su uručeni ugovori o dodeli bespovratnih sredstava za sufinansiranje mera populacione politike. Opštine i gradovi, među kojima je i Apatin, konkurisali su projektima za pomenuta sredstva, putem javnog poziva. Obezbeđeno je 500 miliona dinara za finansiranje do 80 odsto ukupnih ulaganja lokalnih samouprava u podizanje prirodnog priraštaja i bolje uslove života dece, a o čemu detaljnije možete saznati OVDE.\nOd Dubravke Korać, zamenice predsednika opštine Apatin, saznali smo koliko sredstava je dobila naša opština i na šta će ta sredstva biti utrošena.\n- Ukupna vrednost projekta opštine Apatin, gradova Subotice i Sombora, i opštine Odžaci iznosi 70 miliona dinara, od čega je opština Apatin dobila preko 11 miliona. Ova sredstva će biti utrošena najvećim delom na renoviranje dečijeg vrtića u Prigrevici (oko 8,5 miliona), dok će ostala sredstva biti raspoređena za izgradnju novog dečijeg igrališta, kao i za uspostavljanje škole za trudnice, kako trudnice iz opštine Apatin ne bi morale ubuduće putovati u Sombor. Takođe, deo sredstava je opredeljen i za određene nevladine organizacije, kulturno-umetnička društva, a koja se pre svega bave radom sa decom u ruralnim sredinama, rekla je za 025info web portal Koraćeva.\nPrema rečima Dubravke Korać, na nivou grada Sombora biće uspostavljen regionalni centar koji će se odnositi na razvoj poljoprivrede, odnosno pomoći mladim poljoprivrednicima koji imaju svoja gazdinstva i koji će u centru moći dobiti stručne savete i pomoć pri apliciranju u određenim fondovima.\nTagovi: Opština Apatin sufinansiranje mera populacione politike Dubravka Korać renoviranje vrtića u Prigrevici škola za trudnice\nStupanjem na snagu izmene Zakona o privrednim društvima ukida se korišćenje pečata za privredne subjekte. Zakon je...\nOpštinska smotra dečjeg muzičko-folklornog stvaralaštva u Liparu\nU sali Kulturno-umetničkog društva Lipar u subotu, 20. aprila, će se, s početkom u 17 časova, održati 59....\nU okviru Interreg-IPA programa prekogranične saradnje Mađarska-Srbija, opština Kula zajedno sa opštinom Kaloča iz Mađarske sprovodi projekat pod...\nUdomi, ne kupuj!\nU okviru akcije "Udomi, ne kupuj!", koje sprovodi Prihvatilište u Somboru, na udomljavanje se daje pas, koji traži Vašu...\nNaturalna razmena merkantilnog kukuruza za tovnu stoku\nRepublička direkcija za robne reserve objavila je javni poziv za naturalnu razmenu do 5.445 tona merkantilnog kukuruza za...\nDeset godina postojanja humanitarne akcije „Magični doručak“\nKompanija Metro i banka Crédit Agricole Srbija, u saradnji sa Sekretarijatom za obrazovanje i dečiju zaštitu Grada Beograda...


Ela B preko noći napustila zemlju, udala se za kolegu i rodila četvoro dece, nećete verovati kako danas izgleda - PRess Serbia | PR PRess team\nBrankica Celabović, poznatija kao Ella B je devedesetih godina krasila vrh svake muzičke liste, a njene pesme se i danas rado slušaju i pevaju.\n“Ajkula”, “Kamikaza”, “Oglas”, “Gori”, samo su neki od njenih hitova koji i danas na Jutjubu imaju brojne preglede, te je mnogima krivo što je pevačica svoj poslednji album izdala 2005. godine i zauvek napustila scenu.\nPored talenta, krasila ju je i lepota kojom bi svakoga prikovala za ekran, a Ella se u međuvremenu udala za Ljubu Cebalovića, nekadašnjeg člana grupe “Beat street”, sa kojim je više od dve decenije i sa kojim ima četvoro dece.\nLjuba i Brankica sada žive u Nemačkoj, daleko od očiju javnosti i medijskog sveta, a na zajedničkom Fejsbuk profilu neretko dele svoje intimne i porodične trenutke.\nMnogi govore da Brankici vreme ne može ništa, te da se gotovo nije promenila od perioda najveće slave i da je i dalje lepa i zgodna.\nTagoviBrankica Celabović Ella B izgled pevacica


Planirano preko 100 miliona evra investicija u obnovljive izvore energije u Vranju | Energetski portal Srbije\nPlanirano preko 100 miliona evra investicija u obnovljive izvore energije u Vranju\n15.03. 2014 Srbija\nGradonačelnik Vranja gospodin Zoran Antić u petak 14. marta 2014. godine potpisao je ugovore za izgradnju 5 malih hidroelektrana na teritoriji opštine Vranje i za korišćenje geotermalne energije u Vranjskoj banji.\nUgovor za izgradnju malih hidroelektrana potpisan je sa direktorom italijanske firme „Seci Energia“ Luciano Scipione, a njegova vrednost je oko 9 miliona evra. Male hidroelektrane će se graditi na Banjskoj, Korbevačkoj i Jelašničkoj reci, a studije izvodljivosti radio je Institut „Jaroslav Černi“ iz Beograda. Ovaj ugovor rezultat je saradnje Vlade Republike Srbije i Italije, a na njemu se radi još od 2011. godine. Inače, katastrom malih hidroelektrana u opštini Vranje predviđena je izgradnja 31 male hidroelektrane, a na drugom Javnom pozivu za dodelu lokacija za izgradnju malih hidroelektrana ponuđeno je 22 lokacije.\nSporazum o saradnji za iskorišćenje geotermalnih izvora potpisan je sa direktorom mađarsko-austrijske firme „SWR“ Johan Oskar Gangl, a planirano je da ova firma investira u Vranjsku banju. U prvoj fazi projekta vršiće se istraživanja, a zatim će biti izgrađena postrojenja za zagrevanje plastenika koja će zapošljavati oko 250 radnika. Najavljena vrednost ove investicije je oko 100 miliona evra.\nInstitut „Jaroslav Černi“\nRevitalizacija HE „Đerdap“ I i II važna za naš...\nPredstavljena moguća rešenja revitalizacije i očuvanja...


Brat Ivana Ivanovića prvog dana na poslu pilota u Air Serbia dobio otkaz - Leutar.net\nBrat Ivana Ivanovića prvog dana na poslu pilota u Air Serbia dobio otkaz\n20. februara 2022. LEUTAR Srbija, Vijesti 0\nPoznati srpski novinar i voditelj Ivan Ivanović gostovao je u hrvatskom podkastu „Podcast Inkubator“ i komentarisao odnos režima Aleksandra Vučića prema satiri i humoru.\nTom prilikom Ivanović je izjavio da je njegov rođeni brat dobio otkaz u kompaniji „Er Srbija“ kad su saznali da je u srodstvu sa voditeljem.\n– Velika grupa ljudi radi na tome da tebi život bude otežan ukoliko nisi na pravoj strani i sa pravom ideologijom. Poreska te maltretira… Moj rođeni brat je primljen u „Er Srbiju“ za pilota, otišao prvi dan na posao i onda su mu dali otkaz jer su saznali da sam mu ja brat – rekao je Ivanović.\nDodao je da kad su aganžovali advokata došli su do saznanja da nigde u „Er Srbiji“ ne postoji papir da je njegov brat uopšte i konkurisao iako je, kaže Ivanović – bio na prijemnom sa drugih deset ljudi, polagao testove, radio simulator, došao prvi dan na posao.\n– Osećaš taj pritisak, stvari ne idu kako treba, ali na muci se poznaju junaci – naveo je Ivanović.


Beograd, arhivska fotografija\nPolovina građana Srbije podržava dijalog između Beograda i Prištine, ali ne zna o čemu se tačno razgovara. Sa druge strane, gotovo 70 posto građana Kosovo podržava ovaj proces, ali čak 80 procenata kaže da ne oseća da lično ima dobit od dijaloga.\nOvo su neki od rezultata istraživanja koje je Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP) sproveo u Srbiji, a Kosovski centar za bezbednosne studije na Kosovu (KCBS). Istraživanje „Srbija i Kosovo: Šta građani misle?“ je predstavljeno 7. decembra na onlajn konferenciji koju je moderirao Edvard Džozef (Edward P. Joseph), sa Univerzita Džons Hopkins.\nLajčak: Dijalog Srbije i Kosova “krivudav put”\nPrema rečima Maje Bjeloš, istraživačice u BCBP-u, dve trećine ispitanika izjavilo je da podržava agendu Srbije u dijalogu, iako većina kaže da ne zna šta je cilj Srbije u dijalogu.\n„Konfuzija i glavama ljudi je rezultat nejasne politike vlade prema Kosovu, netransparentnosti u procesu dijaloga, kao i medijske propagande koju prate kontradiktorni narativi i izjave lokalnih političara i onih koji vode dijalog“, smatra Bjeloš.\nGrađani Srbije se najvećim delom informišu o toku dijaloga sa Kosovom posredstvom televizije (u skoro 65 posto slučajeva), a 23 posto ispitanika informacije dobija na internetu, pokazuje istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nMaje Bjeloš kaže da je dominantna percepcija kod gotovo dve trećine ispitanika da je primarni uslov za pristupanje Srbije Evropskoj uniji (EU) rešavanje spora sa Kosovom.\n„To nam pomaže da objasnimo negativan odnos prema EU, jer se očuvanje Kosova unutar granica Srbije vidi kao najznačajniji spoljnopolitički prioritet Srbije“, kaže Bjeloš.\nKako je pokazalo istraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, 48 posto ispitanika u Srbiji smatra da bi najbolje rešenje u dijalogu bilo da se Kosovo vrati Srbiji, uz dobijanje veće autonomije. Ishod koji podrazumeva međusobno priznanje u postojećim granicama podržava tek nešto više od sedam posto ispitanika, pokazuje istraživanje.\nŠta misle građani Kosova?\nIstraživanje Kosovskog centra za bezbednosne studije je pokazalo da 60 posto ispitanika smatra da dijalog nije promenio ništa, 17 posto ljudi smatra da je ovaj proces poboljšao odnose između dveju zajednica, dok gotovo identičan procenat ispitanika smatra da je dijalog naškodio tim odnosima.\nNa pitanje koji je cilj kosovske strane u ovom dijalogu, 37 posto ispitanika na Kosovu smatra da je to međusobno priznanje, dok 30 posto ispitanika ne zna odgovor na to pitanje.\n„To ne iznenađuje, s obzirom na nedostatak transparentnosti od strane vlade, ali čak i od strane Evropske unije, pošto ljudi nisu imali informacija o tome šta je tema dijaloga“, kaže Plator Avdiu, istraživač Kosovskog centra za bezbednosne studije.\nViše od 80 posto ispitanika na Kosovu izjasnilo se da ne podržava osnivanje Zajednice srpskih opština, kao deo konačnog dogovora sa Srbijom, pokazalo je istraživanje. Tu ideju prihvata tek devet procenata, dok je osam posto neopredeljenih.\nKao najbolje rešenje u dijalogu, 76 posto ispitanika na Kosovu vidi priznanje nezavisnosti Kosova u postojećim granicama, dok ideju da Kosovo ponovo bude deo Srbije sa više autonomije podržava tek nešto više od jedan posto ispitanika.\n„Gotovo 80 posto ljudi protivi se ideji razmene teritorija, koja je cirkulisala u kosovskoj i srpskoj javnosti, ali su je ove godine prihvatili i visoki zvaničnici SAD i EU“, kaže Avdiu.\nSvega 18 posto ljudi na Kosovu u potpunosti podržava aktuelni stav kosovske Vlade o dijalogu, 37 procenata donekle podržava, dok 28 posto ne podržava uopšte.\nVelika većina anketiranih, njih skoro 80 posto, smatra da je postizanje konačnog dogovora sa Srbijom uslov za pridruživanje Kosova Evropskoj uniji, a isto toliko ljudi smatra da bi Srbiju trebalo uslovljavati članstvom u EU u procesu dijaloga.\nGrađani Kosova, pokazuje istraživanje, najviše informacija o odnosima sa Srbijom dobijaju posredstvom televizije – u 70 posto slučajeva, dok se na internetu o tome informiše njih 25 posto.\nDijalog kao igra na sve ili ništa\nRezultati ovih istraživanja savršeno se uklapaju u sliku koju srpska i kosovska vlada same prezentuju i šalju građanima, ocenio je na konferenciji Nikola Burazer, programski direktor Centra za savremene politike iz Beograda.\n„Dakle, ljudi podržavaju dijalog, jer im vlade govore da je on potreban i angažuju se u njemu, ali građani takođe ne vide neke konkretne benefite od toga. Ne veruju u taj proces. I to je poruka koju takođe šalju političke elite, da u suštini nema razrešenja“, kaže Burazer.\nOn dodaje da srpska strana godinama predstavlja dijalog kao način da „sačuva Kosovo“, dok vlada u Prištini od početka navodi da taj proces može imati samo jedan rezultat – priznanje nezavisnosti.\n„Predstavljaju dijalog kao neku vrstu igre na sve ili ništa, gde se dve strane praktično bore jedna protiv druge. Ako jedna pobedi, druga gubi i zato koriste sva moguća sredstva kako bi postigle što bolji rezultat za svoju stranu“, kaže Burazer.\nDijalog Beograda i Prištine se odvija u atmosferi međusobnog nepoverenja između pripadnika dve etničke zajednice, pokazala su istraživanja.\nNa pitanje „Da li vam je prihvatljivo da kosovski Albanac živi u vašoj državi“ 66 posto ispitanika odgovorilo je potvrdno, a isti procenat ljudi nema problem da kosovski Albanac živi u njihovoj ulici ili zgradi. Procenat potvrdnih odgovora je upola manji kada se postavi pitanje – „Da li vam je prihvatljivo da vam kosovski Albanac bude šef na poslu?“, dok je za 23 posto ljudi prihvatljivo da se pripadnik te etničke grupe venča sa nekim iz njihove porodice.\nPolovina ispitanika na Kosovu nema problem da građanin Srbije živi na Kosovu, 40 posto nema problem da Srbin živi u njihovoj ulici ili zgradi, dok bi se svega osam posto ispitanika saglasilo da se neko iz njihove porodice venča sa etničkim Srbinom.\nNa pitanje da li biste se osećali bezbedno da sa kosovskim tablicama putujete u Srbiju, više od polovine građana Kosova odgovara da bi se osećalo potpuno nebezbedno, a osam posto ispitanika kaže da bi se osećalo potpuno bezbedno.\nŠezdeset posto anketiranih na Kosovu kaže da nikada nije upoznalo nijednog državljanina Srbije.\nČak 83 posto ispitanika u Srbiji veruje da ima više razlika nego sličnosti između Srba i kosovskih Albanaca, a 73 posto ispitanika ne misli da će dve etničke grupe u bliskoj budućnosti imati mirne i normalne odnose.\nNepoverenje građana Srbije prema kosovskim Albancima vuče korene iz vremena sukoba na Kosovu krajem devedesetih, kaže Maja Bjeloš, ali podvlači:\n„Međutim, za to su zaslužni i zvaničnici Srbije koji u medijima šire govor mržnje i negiraju ratne zločine počinjene nad Albancima. Takva retorika potkopava uverenje da je u skorijoj budućnosti moguće postići normalizaciju odnosa i dugoročan mir između Srba i Albanaca“, smatra Maja Bjeloš.\nIako smatra da postoji veliko nepoverenje između dve zajednice, a političke elite nemaju hrabrosti da otvoreno govore o tome zašto se dijalog vodi, Nikola Burazer, ipak, smatra da je pozitivno to što većina ispitanika i dalje veruje da je dijalog najbolje moguće rešenje.


Seminar za sudije Vojvođanskih fudbalskih liga 10. avgusta – Fudbalski Savez Vojvodine\nSeminar za sudije Vojvođanskih fudbalskih liga 10. avgusta\nObavezni seminar za sudije sa liste Vojvođanskih fudbalskih liga za takmičarsku 2020./21. sezonu (jesen) će se održati u ponedeljak 10. avgusta 2020. godine u Sportskom centru FS Srbije u Staroj Pazovi.\nSeminar će biti organizovan u skladu sa propisanim merama i uputstvima nadležnih organa u vezi sa trenutnom epidemiološkom situacijom. Tokom boravka u SC FSS u Staroj Pazovi obavezno je nošenje maski. Preporuka je da donesete svoje maske jer kupovina maske na licu mesta može da Vas košta nekoliko puta više nego da je kupite bilo gde drugde.\nVojvođanska fudbalska liga „Sever“ – 13. kolo\nVojvođanska fudbalska liga „Jug“ – 13. kolo\nVojvođanska fudbalska liga „Istok“- 13. kolo\nSrpska liga VOJVODINA – 16. kolo


Industrijska oprema | Solfins 3D kompanija\nSuština četvrte industrijske revolucije je u prisvajanju globalnih i lokalnih socijalnih trendova kako bi se iz korena re-definisalo kako se stvari prave. Današnji potrošači su zahtevni i žele nešto više od samog proizvoda - žele personalizovano i kvalitetno korisničko iskustvo!\nKompanija Dassault Systemes je lider u polju upravljanjem životnim ciklusom proizvoda i na inovativan nacin se bavi problematikom Industrije 4.0. Napravljena je platforma na kojoj je obezbedjen set alata iz različitih brendova kompanije (Catia, Enovia, Delmia, Simulia) od kojih svaki ima jednu od četiri osnovne funkcije:\n3DEXPERIENCE u razvoju i proizvodnji mašina i opreme\nOd ideje do isporuke\nKorišćenjem aplikacija iz ovih setova pokriven je svaki segment od inicijalnog razvoja do proizvodnje, prodaje i post-prodaje. Ime platforme je 3Dexperience platforma i kao što joj ime kaže u njenoj srži je 3D informacija.\nSvaki proizvod počinje sa konceptom i potrebno je sakupiti informacije sa tržišta i obezbediti širem auditorijumu da debatuje i komunicira o budućem proizvodu i njegovim željenim funkcijama.\nPlatforma poseduje podsistem za "upravljanje idejama" i preusmerava neformalnu komunikaciju sa email klijenta na internu socijalnu mrezu vase kompanije. Odabrane i odobrene ideje postaju budući projektni zahtevi i dalje se prate funkcijom platforme za upravljanje projektima (project management) dodeljuju im se adekvatni resursi i kreće se u detaljnu razradu ideje i prototipa proizvoda.\nZavisno od proizvoda prototip može biti fizički ili virtuelni korišćenjem aplikacija iz seta za Analizu i simulaciju. Nakon dalje verifikacije i konačne izrade fizickog prototipa moze se izvršiti odobrenje za razradu detaljne dokumentacije. Ova faza najčešće uzima najviše vremena u celom razvojnom ciklusu jer je potrebno kreirati veliku količinu komercijalne i tehničko-tehnološke dokumentacije.\nUkoliko je primenjivan 3D PMI (Product Manufacturing Information) pristup ili poznatiji pod terminom MBD (Model Based Definition) u ovoj fazi je onda samo potrebno izvršiti proveru, overu i generisanje 3D PDF dokumentacije koja će dalje biti distribuirana u papirnoj formi u proizvodnju ili dobavljačima.\nPrimenom MBD pristupa Avio i Auto industrija već godinama skraćuje ciklus uvodjenja novih proizvoda i red je da takav oproban pristup primene, na sebi svojstven način, proizvođači mašina i opreme.\nSve na jednom mestu - Digitalni kontinuitet\nKompletna specifikacija na jednom mestu bez dupliranja informacija.\nsoftver za PLC\nmehaničke i elektro komponente\nanalize i simulacije kinematike\nstrukturne analize i simulacije\nvarijante i konfiguracije\nVideo prezentacija kompletnog rešenja.


Za mlade poljoprivrednike u Vojvodini - 250 miliona dinara\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević, zajedno\nsa pokrajinskim sekretarom za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vukom Radojevićem, uručio je 204 ugovora, u ukupnoj vrednosti od 284 miliona dinara, registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima, čiji su nosioci poljoprivredni proizvođači mlađi od 40 godina.\nPodsticajna sredstva su dodeljena na osnovu konkursa za podršku mladima u ruralnim područjima na teritoriji AP Vojvodine u 2019. godini.\n„Prepoznajući potrebu da se podstaknu razvoj poljoprivrede i sela, kao i da se podrži generacija mladih poljoprivrednika, Pokrajinska vlada je 2017. godine, preko Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, uvela novu meru subvencionisanja usmerenu upravo prema mladim poljoprivrednim proizvođačima. Ona ima višestruki značaj, pre svega, kao mera ruralne razvojne politike kojom se podstiče ostanak mladih na selu, njihovo ekonomsko osnaživanje, da u toj sredini mogu da obezbede svoje poslovanje i kvalitetan život svojim porodicama, ali, takođe, i demografska mera za obnovu i razvoj seoskih sredina“, izjavio je potpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević.\nPoljoprivreda, koja sa jednom trećinom učestvuje u rastu bruto domaćeg proizvoda od 4,4 odsto ostvarenog u Srbiji prošle godine, predstavlja jedan od prioriteta naše ekonomije. Zato mera koja finansijski pomaže mlade poljoprivrednike, kako je rekao Milićević, ovu granu naše ekonomije čini snažnijom, jer se oslanja na mlade ljude, daje im podstreka da u svakom smislu modernizuju svoju proizvodnju i u tržišnoj borbi da budu konkurentni.\nPrema rečima potpredsednika Milićevića, poljoprivreda i razvoj sela su u fokusu Pokrajinske vlade o čemu govore i podaci da je, u protekle tri godine, iz pokrajinskog budzeta u agrar investirano više od 20 milijardi dinara, te da je, samo u proteklih mesec dana, skoro dve milijarde dinara kroz više konkursnih linija Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu dodeljeno korisnicima u poljoprivredi i naglasio da to dalje podstiče i druge privredne grane.\n„Kroz razvoj sela želimo da ljudi ostanu tu da žive i zato, pored subvencija za bavljenje poljoprivredom, Pokrajinska vlada ulaže sredstva i u poboljšanje ukupnih uslova za kvalitetan život na selu, da budu približni uslovima u kojima žive ljudi u gradu, kao što su ulaganja u vodovodne i kanalizacione mreže, uređenje atarskih puteva. Želimo da stvorimo uslove za pristojan život porodica na selu i, što je posebno važno, da obezbedimo uslove da mladi ljudi ostaju u Srbiji“, naglasio je Milićević.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević je ukazao na to da je u prethodnom periodu previše bilo deklarativne podrške mladim ljudima da ostanu na selu, i stoga se smatralo da ih je neophodno finansijski stimulisati da započnu svoj agrobiznis.\n„To realizujemo putem ove konkursne linije - takozvani startap za započinjanje poljoprivredne proizvodnje - od 2017. godine, kada smo najpre opredelili 100 miliona dinara, potom 2018. kada smo imali 200 miliona dinara i evo sada, ove godine 250 miliona dinara opredeljenih od strane Pokrajinske vlade preko resornog sekretarijata za poljoprivredu“, predočio je sekretar Radojević.\nRadojević je naveo da je ohrabrujuća činjenica što od ovih 204 mladih poljoprivrednika, njih 71 je mlađi od 25 godina, 101 je u rasponu od 26 do 35 godina. Više od pola korisnika ovih sredstava su žene - čak 108 poljoprivrednica s kojima su danas potpisani ugovori, kao i pet korisnika koji imaju završen poljoprivredni fakultet.\nDodeljena sredstva namenjena su za investicije mladih poljoprivrednika u primarnu, prerađivačku i stočarsku proizvodnju. Za sufinansiranje ovih investicija, iz pokrajinskog budzeta je izdvojeno 250 miliona dinara, odnosno učešće sredstava iz pokrajinskog budzeta iznosi čak 87,96 odsto, dok je učešće korisnika svega 12,04 odsto.\nNajviše ugovora je potpisano sa korisnicima iz lokalnih samouprava Vrbas , Novi Sad, Bačka Palanka i Sombor, a najveće interesovanje je bilo za nabavku kvalitetnih priplodnih grla stoke.\nSredstva su, između ostalog, dodeljena za nabavku poljoprivrednih mašina, plasteničku proizvodnju, podizanje novih zasada voća, hmelja i vinove loze, za priplodna grla za meso i mleko i opremu za stočarske farme, zatim za opremu za preradu voća, povrća i grožđa, opremu za preradu uljanih kultura, opremu za preradu začinskog, lekovitog i aromatičnog bilja, opremu za preradu mesa, kao i za opremu za zanatsku proizvodnju piva.\nap vojvodina ekonomija Novi Sad poljoprivreda privreda


BalkanMagazin :: Održan 12. HSE Forum izvođača u Novom Sadu\nčetvrtak, 09. jun 2022 16:42\nNa HSE Forumu u Novom Sadu prisustvovalo je gotovo 300 učesnika, među kojima su bili predstavnici Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije - Uprave za bezbednost i zdravlje na radu, Inspektorata za rad, Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj, kompanija sa kojima NIS sarađuje, kao i zaposleni NIS-a.\nCilj skupa bilo je podizanje svesti o potrebi doslednog sprovođenja bezbednosnih pravila na svim lokacijama NIS-a, razmena najboljih iskustava i praksi u ovoj oblasti i zajednički rad na primeni HSE pravila, navodi se u saopštenju ove kompanije. Takođe se ističe da će, svestan značaja ovakvih manifestacija, NIS će i nadalje nastaviti sa organizacijom HSE foruma kako bi doprineo daljem razvoju kulture bezbednosti na radu u našoj zemlji.\nIvan Dmitriev, direktor Funkcije za HSE u NIS-u (Foto: NIS)\n„U ovoj oblasti imamo najambiciozniji cilj - radne procese bez povreda i negativnog uticaja na životnu sredinu. Verujemo da je taj cilj moguće postići i aktivno radimo na njegovom ostvarenju. Bez obzira koliko smo mu posvećeni unutar kompanije, svesni smo da ga ne možemo dostići bez naših partnera i izvođača. Zbog toga, sa aspekta bezbednosti, odgovornosti i statistike, ne pravimo razliku između naših zaposlenih i zaposlenih naših saradnika“, rekao je Dmitriev.


Rob Kardashian nazvao Blac Chynu ludom k*čkom – Tračara\nRob Kardashian nazvao Blac Chynu ludom k*čkom\nObjavljeno 26. 07. 2016.\nNekoliko dana pre nego što je obrisao sve fotografije sa verenicom, rijaliti zvezda Rob Kardashian objavio je video na Snapchatu na kome se pojavljuje i Blac Chyna.\n“Pogledajte šta mi je uradila. Ludača”, napisao je Rob i snimio svoju ruku koja je krvarila.\nChyna se samo nasmešila i pružila mu ruku, nakon čega je on nazvao “psiho k*čkom”.\nMeđutim, samo par dana kasnije, Rob je izbrisao sve fotografije sa verenicom sa Instagram profila zbog sumnjivih poruka koje je pronašao u njenom telefonu. Nakon svađe su otpratili jedno drugo sa popularne društvene mreže, ali je Chyna ubrzo ponovo zapratila Roba, a kasnije podelila video na Snapchatu na kome nosi dijamantski verenički prsten, i na taj način otkrila da su i dalje zajedno.