Dodik: Vratiti se slovu Dejtona - BIGportal.ba\nDodik: Vratiti se slovu Dejtona\n25 Septembra, 2021 25 Septembra, 2021 027\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je za RTRS da bi Narodna skupština Republike Srpske trebalo da poništi sve što je izvan Ustava i Dejtonskog sporazuma, odnosno da povuče sve saglasnosti na odluke date ranije za nivo BiH i ukine njihovu primjenu.\nVeć dugo vremena mislim da stvari moraju ići tako što ćemo u Narodnoj skupštini poništiti sve odluke i povući naše saglasnosti koje smo dali u prošlom vremenu, kao što je, recimo, saglasnost za vojsku i povući se iz te strukture, iz sporazuma o indirektnim porezima i povući se iz sporazuma o VSTS, jer vidimo šta rade gore. Takođe, treba poništiti postojanje SIPA na prostoru Republike Srpske, indirektnih poreza i svih tih institucija koje su nastale na tome – rekao je Dodik u intervjuu za RTRS.\nDodik je istakao da se potrebno vratiti na slovo Dejtona, odnosno izvorni Dejtonski sporazum.\nNeophodno je, kaže, da Narodna skupština da rok Vladi od tri mjeseca da pripremi novo zakonodavstvo, da uspostavi službu indirektnih poreza Republike Srpske, Vojsku i VSTS Srpske, dodajući da je važno odbaciti nadležnosti Ustavnog suda, te sve zakone koje je visoki predstavnik ikada donio proglasiti nevažećim na prostoru Republike Srpske.\nPrihvatiti isključivo ono što piše u Dejtonu, to znači redukciju Savjeta ministara na tri ministarstva, predsjedavajući dva i da bude pomoćno tijelo Predsjedništva BiH i ništa više. Ukinuti primjenu zakona u Savjetu ministara na prostoru Republike Srpske i u nekom kondicionalu od par mjeseci izraditi novo zakonodavstvo na prostoru Srpske. Ukoliko to ne bude, treba ući u proglašenje nezavisnosti Republike Srpske na miran način – istakao je Dodik.\nKomentarišući odluku Ustavnog suda BiH da šume ostaju u vlasništvu Republike Srpske dok se ne donese zakon na nivou BiH, Dodik je poručio da taj zakon nikada neće biti donijet na nivou BiH.\nTo je nešto što muslimani traže 20 godina. Kada smo razgovarali o imovini to je bio zahtjev, da se prvo na nivou BiH sva imovina tamo evidentira, a onda bi mi morali da čekamo njihovu blagonaklonost, pa da oni nešto kažu. To nije samo ta priča. To je urušavanje Ustava. To je urušavanje naših prava – istakao je Dodik.\nDodik je istakao da nema nikakvog smisla uvažavati Ustavni sud BiH koji ovako presuđuje, koji mijenja čak i svoje ranije donesene odluke.\nMerkelova poručila: Glasajte za Lašeta da nam zemlja ostane stabilna\nDodatna evakuacija zbog erupcije vulkana\nNovi Supermen definitivno biseksualac: Džon Kent “pao” na novinara\nDanas Pokrov Presvete Bogorodice\nArgentinski golman prošao preglede u Veneciji\nDječak u bolnici na sav glas pjevao omiljenu pjesmu, osvojio srca svih\nLando Noris: Ferari? Srećan sam u Meklarenu\nTwitter korisnici sada mogu tiho da uklone pratioce, bez blokiranja\nPlanirana isključenja električne energije za 12.10.2021.godine


BalkanMagazin :: Gasprom i Šel uz bezugljenični LNG učvrstili partnerstvo\nsreda, 17. mart 2021 10:12\nRuska kompanija Gasprom potpisala je petogodišnji sporazum o strateškoj saradnji sa britansko-holandskom kompanijom Rojal Dač Šel, objavio je u utorak ruski državni gasni gigant. Saradnja će uključivati istraživanje energetskih tržišta, digitalizaciju tehnologija i smanjenje emisije gasova staklene bašte. U svetlu ove saradnje, Gasprom je prošle nedelje isporučio Evropi svoju prvu pošiljku tečnog prirodnog gasa bez ugljen-dioksida, koja je dopremljena Šelovom terminalu u Velsu, u Velikoj Britaniji. (Foto: sakhalinenergy.ru)\nRukovodioci ruskog Gasproma i britansko-holandske kompanije Rojal Dač Šel (Royal Dutch Shell), Aleksej Miler i Ben van Beurden razmotrili su tokom jučerašnjeg online sastanka rezultate dosadašnje saradnje između ove dve vodeće svetske kompanije u sektoru nafte i gasa, navodi se na sajtu ruske kompanije. Posebno je bilo reči o projektu Sahalin II, gde je prošle godine ostvarena rekordna proizvodnja tečnog prirodnog gasa (LNG), od preko 11,6 miliona tona, navodi se na sajtu ruskog giganta.\nUkazano je takođe da prirodni gas, zbog svoje ekološke prihvatljivosti, može igrati značajnu ulogu u ispunjavanju evropskih klimatskih ciljeva.\nInače, projekat Sahalin II, na kome su Gasprom i Šel zajedno angažovani, se odnosi na prvu fabriku za tečni prirodni gas u Rusiji, koja se nalazi na najvećem ruskom ostrvu Sahalin u Pacifiku, na istoku zemlje, severno od Japana. Projektni operater je kompanija Sahalin Enerdži, u većinskom vlasništvu Gasproma, sa udelom od 51 odsto, i Šel-a od 26,5 odsto, dok japanska kompanija Micui (Mitsui & Co. Ltd) i Micubiši korporacija (Mitsubishi Corporation) raspolažu udelom od 12,5 i 10 odsto.\nPrvi čovek Gasproma Aleksej Miler je ocenio da samo potpisivanje Sporazuma potvrđuje kvalitet do sada ostvarenog partnerstva sa Šelom i predstavlja garanciju u pogledu budućih dostignuća.\nU tom svetlu se može sagledati i prošlonedeljni poslovni potez ove dve kompanije, koji se odnosi na prvu bezugljeničnu isporuku ruskog tečnog prirodnog gasa Evropi.\nPrva ruska fabrika tečnog prirodnog gasa Sahalin, na istoimenom ostrvu u Pacifiku, prošle godine je ostvarila rekordnu proizvodnju veću od 11,6 miliona tona LNG-a. (Izvor: sakhalinenergy.ru)\n“Čist” LNG iz Rusije ka Evropi\nRuska energetska grupacija Gasprom isporučila je evropskom tržištu svoju prvu količinu bezugljeničnog tečnog prirodnog gasa. Pošiljka je dopremljena Šelovom Dragon terminalu u Velikoj Britaniji, navodi se u saopštenju od 8. marta, ove britansko-holandske kompanije.\nU skladu sa aranžmanima koji se odnose na ovaj “čisti” LNG, uklanjanje ugljeničnog otiska je izvršeno u skladu sa važećim karbonskim standardima (VCS) i sertifikatima o klimi, zajednici i biodiverzitetu (CCH).\nTo je omogućilo da tečni prirodni gas isporučen u okviru sporazuma postigne potpunu neutralnost ugljenika koje nastaju u ukupnom procesu, od istraživanja i proizvodnje do transporta i krajnje upotrebe.\nU saradnji sa Šelom, evropskom tržištu je dopremljena prva pošiljka ruskog bezugljeničnog LNG-a koji proizvodi Gasprom. (Izvor: OilPrice)\nKomentarišući isporuku, zamenica predsednika Upravnog odbora i generalnog direktora Gasprom Eksporta, Elena Burmistorova je rekla da je ugovor o bezugljeničnom LNG-u sklopljen sa Šelom, prvi takav posao za ovu rusku energetsku kompaniju, i da potvrđuje sposobnost gasne industrije da doprinese postizanju klimatskih ciljeva.\n„Prirodni gas je najčistije fosilno gorivo u pogledu štetnih emisija. Kroz dodatne napore u pravcu smanjenja emisija, uključujući i ostale aktivnosti usmerene ka ublažavanju uticaja na životnu sredinu, prirodni gas će ostati ključni element globalne energije tokom narednih decenija“, rekla je Burmistorova.\nŠel je saopštio da prosečna pošiljka LNG-a od oko 70.000 tona emituje približno 240.000 tone ekvivalenta ugljen-dioksida.\nBezugljenični LNG je osim do evropskog tržišta našao put i prema Aziji, gde je Šel otpremio sedam pošiljki. (Izvor: Shell)\nPrema rečima izvršnog potpredsednika kompanije Šel Enerdži Stiva Hila, osim na britanskom tržištu, bezugljenični LNG je našao put i ka Aziji, gde je ova britansko-holandska kompanija otpremila sedam pošiljki prve dopremljene količine iz Rusije.\n„Ugljenično neutralni LNG tereti su još jedan izbor koji nudimo našim kupcima, koji nastoje da smanje svoj neto ugljenični otisak, a istu mogućnost žele da ponude i svojim krajnjim kupcima”, naglasio je Hil.\nU Šelu ističu da prirodni gas emituje između 45 i 55 posto manje emisija gasova sa efektom staklene bašte i da je zagađenje vazduha kome doprinosi tek deseti deo onoga koje stvara korišćenje uglja za dobijanje električne energije.


ODRŽANA SEDNICA GRADSKOG VEĆA | ZR KLIK\nZRENJANIN – Sednica Gradskog veća, održana danas u Baroknoj sali Gradske kuće, imala je obiman dnevni red koji je sadržavao 63 tačke i uslovno se mogao podeliti u nekoliko tematskih oblasti. Utvrđen je Predlog Odluke o izmenama i dopunama Odluke o budžetu grada Zrenjanina za 2016. godinu.\nUtvrđen je Predlog Odluke o izmenama i dopunama Odluke o budžetu grada Zrenjanina za 2016. godinu – Rebalans I, koji je uslovio i izmene plana i programa rada ili finansijskog plana direktnih i indirektnih budžetskih korisnika. Utvrđen je i određen broj odluka iz oblasti komunalne infrastrukture, od kojih se izdvaja Predlog Zaključka o usvajanju Izveštaja istraživanja tržišta JPP Projekta izgradnja i upravljanje uređajem za prečišćavanje otpadnih voda teritorije grada Zrenjanina. Ovom odlukom Gradsko veće je, praktično, pokrenulo aktivnosti na realizaciji još jednog veoma značajnog infrastrukturnog projekta za građane Zrenjanina, ali i nekoliko naseljenih mesta u njegovom okruženju.\n– Prvim Rebalansom budžeta Grada Zrenjanina za 2016. godinu planirani su ukupni prihodi u iznosu od 5.044.990.648 dinara, što predstavlja umanjenje od 9,67% u odnosu na usvojenu Odluku o budžetu za tekuću godinu, objasnila je Euđenija Besu, zamenica načelnice Odeljenja za poslove finansija Gradske uprave.\nKomentarišući ovu odluku, gradonačelnik Zrenjanina i predsedavajući Gradskog veća Čedomir Janjić rekao je da očekuje uštede u svim segmentima budžeta, pre svega u javnim preduzećima, kao i da rebalansom nisu dovedena u pitanja socijalna izdvajanja i elementi budžeta koji se tiču građana.\n– Smanjili smo određene iznose u okviru projekata koje smo predvideli da radimo i najveće uštede su u javnim preduzećima. Videćemo kako će se puniti budžet do kraja godine, očekujem dalju racionalizaciju i uštede u javnim preduzećima i siguran sam da će godina biti uspešna.\nJanjić je posebno pohvalio rad gradskih ustanova kulture, koje su, svaka u svom domenu, širile pozitivnu sliku grada u 2015. godini, kao i aktivnosti Turističkog centra, koje su prepoznate i u širim okvirima.\n– Ustanove kulture ostvarile su značajan napredak u odnosu na neki prethodni period, što je primećeno ne samo u Zrenjaninu već i širom naše zemlje, što važi i za programe Turističkog centra. Očekujem od svih tih ustanova još bolji rad u ovoj godini i, uz podršku lokalne samouprave, još uspešnije rezultate – kazao je gradonačelnik.\nGradsko veće utvrdilo je Predlog Zaključka o usvajanju Izveštaja istraživanja tržišta JPP Projekta izgradnja i upravljanje uređajem za prečišćavanje otpadnih voda teritorije grada Zrenjanina. Izvestilac po ovoj tački Vinko Simeunović rekao je da taj izveštaj predstavlja preduslov za pripremu tendera za javnu nabavku, te da je u njemu naglašen interes potencijalnih investitora za učešće u realizaciji investicije.\n– Jedan od najvećih problema u gradu, možda ne toliko medijski eksploatisan, jeste sigurno nedostatak centralnog prečistača za otpadne vode. Mi ćemo u 2016. godini obezbediti zdravu pijaću vodu za naše građane, ali veliki problem predstavlja i odvođenje otpadnih voda. Kanalizacioni sistem je završen na celokupnoj teritoriji grada, intenzivno se gradi i po naseljenim mestima, i u narednom periodu to će biti prioritet ove lokalne administracije. Sada imamo slučaj da se sve otpadne vode izlivaju u Aleksandrovački kanal i kasnije u Begej, što predstavlja veliki ekološki problem – objasnio je Janjić i dodao da je za realizaciju investicije izgradnje prečistača prihvaćen model javno-privatnog partnerstva, za koji postoji značajno interesovanje, kao i da se očekuje pomoć države u tom poslu.\nGradsko veće utvrdilo je predloge odluke o izmenama i dopunama Odluke o promeni osnivačkog akta ili Odluke o osnivanju javnih gradskih preduzeća, kojima se pristupilo zbog usklađivanja pojedinih odredbi sa novim Zakonom o javnim preduzećima, u pravnom i normativno-tehničkom smislu.\nIzmenjeno je i nekoliko odluka u komunalnoj oblasti, koje su, po rečima Igora Virijevića, načelnika odeljenja komunalne policije, inspekcijsko-nadzornih poslova i vanrednih situacija, prilagođene novom Zakonu o prekršajima. Radi se o odlukama o auto taksi prevozu putnika na teritoriji grada Zrenjanina, o snabdevanju vodom za piće, prečišćavanju i odvođenju atmosferskih i otpadnih voda, o održavanju komunalne higijene i o postavljanju i uklanjanju manjih montažnih i drugih objekata privremenog karaktera na površinama javne namene na teritoriji grada Zrenjanina.\nGradsko veće prihvatilo je i godišnji izveštaj Zaštitnika građana grada Zrenjanina za 2015. godinu, Izveštaj o radu mesnih zajednica za 2015. godinu, kao i Izveštaj o radu na rešavanju prvostepenih upravnih predmeta u Gradskoj upravi grada Zrenjanina za period 01.01.2015.- 31.12.2015. godine. Usvojen je i Predlog Zaključka u vezi odobravanja mesnim zajednicama u naseljenim mestima Klek, Knićanin, Lukićevo, Stajićevo, Melenci, Lazarevo, Ečka i mesnoj zajednici “Veljko Vlahović“ zaključivanja aneksa ugovora kojim će se produžiti trajanje Ugovora o održavanju javne česme u tim mesnim zajednicama.\nDanašnja sednica Gradskog veća, 121. u ovom sazivu, bila je uvod u predstojeću sednicu Skupštine grada, na kojoj bi odluke većnika trebalo da verifikuju i odbornici, kao i da se završi konstituisanje organa vlasti u novom sazivu.


Jorgovanka Tabaković za NIN: Nije svaki priliv deviza poželjan – Nadlanu.com\nObjavljeno 23. okt 2013. / 15:17:09\nU skladu sa ovim očekivanjima, NBS pozitivno gleda na nedavno donete mere Vlade Srbije u pravcu fiskalne konsolidacije i nastoji da u svom domenu obezbedi pozitivan ishod pregovora o aranžmanu sa MMF-om, napisala je Tabaković u autorskom tekstu za novi broj NIN-a, uoči Regionalnog investicionog samita, 25. oktobra u Aranđelovcu.\nUz napomenu da razvoj zemalja u tranziciji u velikoj meri zavisi od priliva stranog kapitala, ona je konstatovala da je, ipak, od presudne važnosti sa kojim će ciljem i na koji način prikupljena sredstva biti iskorišćena. Tabaković ističe da je suština stranih investicija da koristi ima i zemlja u koju se investira, a karakter investitora i planirane stope profita u najvećoj meri određuju da li će kapital doći u formi stranih direktnih investicija ili portfolio investicija.\n„Nestabilnost makroekonomskih varijabli, u ambijentu visoke likvidnosti na svetskim tržištima i snižene globalne percepcije rizika, može dovesti do priliva spekulativnog kapitala. Ovakva vrsta stranih ulaganja svakako nije najpoželjnija, jer predstavlja potencijalni uzrok nestabilnosti na deviznom tržištu.\nVisoke kamatne stope usled visokih stopa inflacije u proteklom periodu i relativna stabilnost deviznog kursa privukli su portfolio investitore, koji su od početka godine do maja intenzivno ulagali u državne hartije od vrednosti“, podseća Jorgovanka Tabaković za NIN.\nNaglašavajući da je priliv portfolio investicija u Srbiju kratkoročno neminovan i koristan da se do poboljšanja makroekonomske situacije premosti jaz u platnom bilansu, ona je navela i da su portfolio investicije u značajnoj meri podložne uticajima sa svetskih tržišta.\n„To je manifestovano krajem maja i u junu kada je pojačana globalna percepcija rizika usled najava američkih Federalnih rezervi uzrokovala značajan odliv kapitala i slabljenje valuta mnogih zemalja u razvoju.\nBlagovremene intervencije NBS na deviznom tržištu u ovom periodu u znatnoj meri su uspele da umanje negativne posledice po domaću ekonomiju. Slabljenje dinara bilo je na nivou valuta zemalja u regionu, a značajno manje u odnosu na Tursku i zemlje BRIKS-a, čije su valute dostigle istorijske ili višegodišnje minimume“, ističe Tabaković, prema čijem uverenju u Srbiji nikada nisu bile važnije strukturne reforme sa ciljem da se pospeši rast produktivnosti i investicija.\njorgovanka tabakovićnarodna banka srbije


- Trebalo je da gostujem u emisiji kod Sanje Marinković, ali sam na parkingu ispred studija pala na led i polomila rame. Hitna pomoć je došla na lice mesta i prevezla me u bolnicu. Imala sam velike bolove, nisam mogla da verujem da prelom ramena može toliko da boli da dođete do te situacije da se onesvestite. Veliku zahvalnost dugujem doktoru Spasovskom koji mi je mnogo pomogao. Ležim kod kuće u krevetu. Oporavak traje osam nedelja, tako da ću morati da provedem jedno vreme kod kuće - rekla je Vesna za "Blic".


Marin Le Pen finansira kampanju zajmom mađarske banke | EurActiv Serbia\nLiderka francuske krajnje desnice Marin Le Pen dobila je od jedne mađarske banke zajam od 10,6 miliona evra za finansiranje predsedničke kampanje.\nKako je javio RTL radio, ta vest stigla je nakon što je predsednička kandidatkinja Nacionalnog okupljanja rekla da ima problema sa dobijanjem bankarskih zajmova u Francuskoj.\nRanije ove nedelje visoki funkconer Nacionalnog okupljanja Žordan Bardela (Jordan Bardella) pomenuo je za AFP da postoji zajam "evropske banke" a sada je otkriveno da je reč o mađarskoj banci čije ime nije poznato.\nRTL navodi da ime banke neće biti objavljeno zbog "klauzule o poverljivosti" i da partija ne bi trebalo dalje da komentariše te informacije.\nPodseća se i da je Marin Le Pen u oktobru putovala u Budimpeštu, nekoliko nedelja posle još jednog kandidata ekstremne desnice na predsedničkim izborima Erika Zemura.\nOcenjuje se da će 10,6 miliona evra biti značajan podsticaj za Marin Le Pen koja je morala da vodi skromnu izbornu kampanju jer su partijska sredstva ograničena a francuske banke nisu voljne da joj daju novac.\nU Francuskoj predizborna kampanja može da se finansira iz članarina i donacija pojedinaca do 4.600 evra po donatoru i po izborima, što kredite čini ključnim izvorom finansiranja.\nPosle izbora, sistem paušalne nadoknade troškova omogućava kandidatima i partijama da povrate deo novca potrošenog u kampanji.\nKandidatima koji stignu do drugog kruga, a trenutno izgleda da će Le Pen stići, nadokađuje se 47,5 odsto dekretom utvrđenog limita potrošnje. U 2017. je to bilo 10,7 miliona evra.\nLe Pen se, kada je reč o finansiranju, ranije žalila na "bankarsku fatvu".\nOna je 2021. upozorila francuskog predsednika Emanuela Makrona na teškoće koje imaju neki kandidati, uključujući Zemura i Žan-Lika Melenšona, da dođu do bankarskih zajmova.\nPartija Marin Le Pen, piše Euraktiv Francuska, inače ima iskustva sa "upitnim" finansiranjem. Naime, tokom lokalnih izbora 2014. njena partija je od ruske Prve češko-ruske banke dobila kredit od devet miliona evra za kampanju. Ta banka je nekoliko godina kasnije zatvorena.\nU to vreme zabrinutost je izazvala vest da je Le Pen, koja je rekla da obožava ruskog predsednika Putina, obećala mekši stav prema Moskvi u vezi sa Ukrajinom pozivajući Zapad da odustane od sankcija Rusiji.


Fantastic band oborio rekorde po poseti ovog leta (FOTO) – Poznati.info\nTrenutno jedan od najpopularnijih bendova „Fantastic band“ ponovo obara rekorde, ovog puta u crnogorskim letovalištima.\nNa njihovom sinočnjem nastupu u popularnoj budvanskoj diskoteci na otvorenom „Trocadero“ nije mogla ni šibica više da stane. A prolaznici su se ređali i pravili ogroman zastoj na samom šetalistu. Ređali su se njihovi hitovi među kojima publika najviše reaguje na pesmu „Usne od adrenalina“.\nOvaj bend nastavlja letnju turneju bez dana pauze, a nastupi se protežu i po Srbiji, BiH, Hrvatskoj, Švajcarskoj…


Izvor: Mondo, 23.Avg.2019, 21:30\nEngleski dnevni list The Telegraph pisao je u svom onlajn izdanju o tome kako Football Manager 2019 ima ozbiljan rasistički problem, koji privlači sve više pažnje ne samo u Velikoj Britaniji, nego i širom sveta.\nFM19 je izuzetno popularna i realistična sportska fudbalska igra, u kojoj se mnoge komponente upravljanja timom uklapaju zajedno, kako bi se ostvario napredak. >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << Ova igra je čak toliko cenjena da je koriste engleski skauti prilikom svojih aktivnosti i regrutovanja novih igrača.\nPročitajte i ovo: Igrali smo Football Manager i evo naših utisaka!\nPojedine stvari u igri, kao što su agilnost, dribling, napad, šut i slično, pa i lojalnost, sportski duh, profesionalizam i mnoge druge osobine na i van terena ocenjuju se od jedan do 20, gde je jedan najmanje, a 20 najviše. Nažalost, nekako se u ovom sistemu bodovanja pronašla i boja kože, pa je jedinicom označena najsvetlija put, a brojem 20 najtamnija. U igri se ovo oslikava tako što su jedinicom označeni, recimo Rusi, a brojem 20 Senegalci. Ovo bi nekako i moglo da prođe među igračima FM-a, da analitička kompanija Quartz nije pronašla i dokazala da su tamnoputi igrači listom lošije ocenjeni po fizičkim i sportskim karakteristikama od belih igrača.\nAnalizom podataka preko 4.800 igrača, čija je ukupna ocena svih karakteristika 10 ili veća, došlo se do činjenice da su tamnoputi igrači slabije ocenjeni u mnogim kategorijama, među kojima su i sportski duh, temperament, profesionalizam i lojalnost klubu. Takođe, tamnoputi igrači su posebno loše ocenjeni u profesionalnosti, čak ispod 40 odsto, dok su belci ocenjeni između 70 i 80 odsto.\nAnalitička kompanija Quartz i britanski The Telegraph kontaktirali su Sports Interactive razvojni tim Football Manager 2019 igre, ali zasad nisu dobili nikakav odgovor.


EYOF: Olimpijska baklja svečano dočekana u Banja Luci - Index.ba\nEYOF: Olimpijska baklja svečano dočekana u Banja Luci\nAmnestiranje Izraela: Zapanjujuće licemjerstvo zapadnih medija\nNajuspješniji sportisti, sportski radnici i zvaničnici Republike Srpske danas su ispred Administrativnog centra Vlade RS-a u Banjaluci svečano dočekali olimpijsku baklju povodom održavanja Evropskog omladinskog olimpijskog festivala 2019 (EYOF), javlja Anadolu Agency (AA).\nNenad Vuković, gradonačelnik Istočnog Sarajeva, predao je baklju kajakašu Darku Saviću. Baklja je u Banjaluku stigla iz Rima, a nakon Banjaluke odlazi u Sarajevo.\nU obraćanju okupljenima na svečanosti Radovan Višković, predsjednik Vlade RS, izrazio je zadovoljstvo što je Banjaluka domaćin olimpijskoj baklji i dodao da je proteklo 35 godina od Olimpijade u Sarajevu.\n“Ovo je jedan od događaja koji RS-u, a time i BiH puno znači. Ovim BiH šalje poruku svijetu i međunarodnoj zajednici da možemo kad hoćemo da napravimo i ovako korisne događaje”, kazao je Višković i dodao da je Vlada RS podržala festival s oko četiri miliona KM, a da je siguran da će festival donijeti značajne koristi.\nPrema njegovim riječima, borilišta i u RS-u i FBiH su spremna za takmičare.\n“Svim takmičarima želim fer i pošteno takmičenje, pobijediće najbolji, ali se nadam da će među pobjednicima biti i neko iz RS-a”, rekao je Višković.\nAbdulah Skaka, gradonačelnik Sarajeva, nada se da će ovogodišnji EYOF biti najbolje organizovani festival do sada.\n“Dolazak ‘Plamena mira’ u našu zemlju za mene je jako poseban trenutak i moja želja je da plamen mira uvijek gori u BiH”, rekao je on.\nNenad Vuković je istakao zadovoljstvo što je olimpijska baklja stigla baš u ulicu Olimpijskih pobjednika u Banjaluci.\n“Ovo je jedna od prvih aktivnosti koje ćemo imati u prilici pratiti. S ovim događajima vraćamo na scenu organizuaciju velikih takmičenja u zimskim sportovima”, kazao je on.\nEYOF se održava od 9. do 16. februara u Sarajevu i Istočnom Sarajevu, a u njemu će učestvovati više od 1.000 takmičara iz oko 50 zemalja.\nPrethodni članakDo sada 20 preminulih od gripe u RS\nNaredni članakCelik: Turska za međunarodnu istragu ubistva Khashoggija


Socijalni stan porodici izbeglica iz Bosne i Hercegovine - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Socijalni stan porodici izbeglica iz Bosne i Hercegovine\nSocijalni stan porodici izbeglica iz Bosne i Hercegovine\nZgrada za socijalno stanovanje u Leskovcu, izgrađena je 2010. godine i poseduje ukupno 20 stanova u kojima trenutno živi 19 porodica, odnosno 35 korisnika.\nPetnaest porodica je iz kategorije interno raseljenih lica i četiri porodice pripadaju socijalno ugroženom stanovništvu. Pre godinu dana jedna porodica je napustila zgradu i stan u kome su živeli ostao je prazan, a danas je taj stan ustupljen gospođi Milevi Stamenković koja će ovaj stan moći da koristi do kraja života.\nMileva Stamenković prosvetni radnik u penziji, sa svojom porodicom je izbeglo lice iz Bosne i Hercegovine koja je do sada živela u lošim materijalnim uslovima, a kako kaže ovaj mali stančić za nju, supruga i sina predstavlja sigurnost koju dugo nisu osetili.\nDirektor Centra za socijalni rad, Predrag Momčilović, kazao je ovom prilikom da je ova porodica ispunila sve uslove za stanovanje, a glavni je bio imovinsko stanje koje ne sme da pređe iznos prosečne zarade u Srbiji, te da će od danas moći da koriste stan doživotno.\nInače ova zgrada je napravljena kao donacija UNHCR, a data je na upravljanje Centru za socijalni rad Leskovac.\nPrethodni Dom zdravlja u Lebanu bogatiji za dva nova uređaja\nSledeći Počela rekonstrukcija škole “ 8. Oktobar“


100 godina Udruženja ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije | TV KANAL 9 NOVI SAD\nSukob demonstranata i policije… pa ples…\nVelike tenzije u Novom Sadu\nUčestale intervencije Hitne pomoći\nNovi pravilnik za poslodavce\nSZO: Priznajemo, pojavljuju se dokazi o prenosu korone vazduhom\nVremenska i bioprognoza, 8.7.2020.\nZbog radova izmena saobraćaja u delu Detelinare\nNaslovna EMISIJE 100 godina Udruženja ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije\n100 godina Udruženja ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije\nVIDEO K9: Udruženje ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije obeležilo je stogodišnjicu osnivanja ovog udruženja.\nOdavanjem počasti saborcima kod spomenika palim borcima ratova devedesetih u Zemunu, počelo je obeležavanje stogodišnjice od osnivanja Udruženja ratnih i mirnodopskih vojnih invalida.\nRatni invalidi, porodice palih boraca i ratni veterani ovog udruženja su potom, sa zastavama, prošetali zemunskim ulicama.\nU okviru obeležavanja ovog značajnog jubileja uručene su plakete i zahvalnice istaknutim članovima i prijateljima udruženja koji su u proteklom periodu pomagali ratne invalide, među kojima je i TV Kanal 9, a sekretar zemunskog ogranka udruženja Zvonko Kriška podsetio je na istorijat te organzacije.\n“Po završetku Velikog rata invalidi istog rata 28. oktobra 1919. godine osnivaju organizaciju Ratnih i mirnodopskih vojnih inbalida Srbije. Tadašnja adresa udruženja, koju je kralj dodelio invalidima rata Savski trg 9, je i dan-danas na toj adresi”, naveo je Kriška.\nCentralna ceremonija obeležavanja veka od osnivanja Udruženja ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije održana je u Domu Vojske Srbije u Beogradu. Tom prilikom je predsednik udruženja Siniša Drašković, je prvom potpredsediku Vlade Srbije, Ivici Dačiću uručio svečanu plaketu, dok je u ime ministra za rad zapošljavanje boračka i socijalna pitanja plaketu primio državni sekretar Nenad Nerić.\n“Želim i da vam odam priznanje na tome što se upeli da se izborite na međunarodnom planu da teroristička OVK ne bude primljena u svetsku federaciju veterana, to je takođe jedan naš veliki uspeh na međunarodnom planu”, istakao je Dačić.\nOvo udruženje je uputilo i zvaničan zahtev Vladi Srbije, da se nacrt novog zakona o borcima, u čijem su pisanju i oni učestvovali, po hitnom postupku uputi u Skupštinsku proceduru.\n“U periodu od 2017. do 2019. godine udruženje je aktivno učestvovalo u radnoj grupi za izradu nacrta boračkog zakona. Naši članovio istakli su se sa konstruktivnim predlozima tokom javne rasprave. Ranjavani smo kada smo branili Srbiju, ali nastavljamo da se borimo za Srbiju i za prava ratnih i mirnodopskih invalida”, rekao je Siniša Drašković, predsednik URMVIS.\nUdruženje ratnih i mirnodopskih vojnih invalida Srbije 1995. godine je donelo odluku da članstvu mogu pristupiti i invalidi iz sukoba devedesetih godina kao i mirnodopski invalidi, koji su danas i njabrojniji u ovoj organizaciji koja broji oko 9.000 članova.\nDuže od dvadeset godina udruženje izdaje i časopis Vojni Invalid, koji se štamapa u tiražu od 1.750 primeraka i čiji je 125 broj nedavno štampan.\n2016. godine Ministarstvo odbrane republike Srbije odlikovalo ih je vojnom spomen medaljom za doprinos sistemu odbrane.\nPrethodni tekst6 medalja za STKI Tvrđava 021 na Prvenstvu Srbije\nSledeći tekstPočinju radovi Novosadske toplane u Jastrebačkoj


Konkursi – Page 3 – Knjaževačke vesti\nHome / Konkursi (page 3)\nZIman se i dalje bori za bolje lokalne zajednice. Imate ideju kako da promenite nešto u svom kraju, gradu, opštini? Pridružite se Ziman-u i prijavite se na konkurse u okviru programa ZIman-ov fond za mlade, Mladi u pokretu i Školski ...\nDom kulture Knjaževac raspisao je likovni konkurs na temu “Kultura je ljubav”. Pravo učešća na konkursu imaju: deca starosti 3-4 godine, deca starosti 4-5 godina, deca starosti 5-7 godina, deca nižih razreda osnovnih škola (od 1. do 4. razreda). Učesnici ...\nU skladu sa odredbama člana 66b. Odluke o finansijskoj podršci porodici sa decom (“Sl. list opštine Knjaževac” broj 17/2019, 26/2020, 29/2020, 32/2021 i 39/2021) Komisija za sprovođenje konkursa objavljuje preliminarnu rang listu Svetosavskog konkursa “Budućnost Knjaževca”. Učesnici konkursa imaju pravo ...\nFondacija „Ana i Vlade Divac“ raspisuje konkurs za dodelu stipendija studentima poljoprivrede ili veterine koji su školske 2021-2022. godine upisali prvu godinu studija na teritoriji Republike Srbije. Pravo da se prijave na Konkurs, imaju studenti poljoprivrednog ili veterinarskog fakuleta čiji ...


(VIDEO) PUTIN HOĆE MIR SA AMERIKANCIMA ALI PORUČUJE: Ucene prema Rusiji nikada neće proći\nrasa markovic\t 12.10.2016. 20:47h 21:32h\nRusija je zabrinuta zbog pogoršanja rusko-američkih odnosa, bilo bi dobro kada bi odnosi sa tako velikom zemljom bili na prijateljskoj osnovi, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin.\nOVO NEĆE IZAĆI NA DOBRO! Britanci dobili dozvolu da obore ruske neprijateljske avione iznad Sirije!\n(VIDEO) PUTIN AMERIKANCIMA: Navikli smo da prisluškujete, ali nije lepo čitati tuđa pisma!\nPUTIN: Rusija više ne može da pomaže privredu Ukrajine, neka je preuzmu SAD i EU\n„To nije naš izbor, mi nikada nismo težili ka tome, nasuprot, mi želimo da imamo prijateljske odnose sa tako ogromnom, velikom zemljom, sa vodećom ekonomijom sveta“, rekao je Putin na panelu „Rusija poziva“.On je istakao da će Rusija sarađivati sa bilo kojim izabranim predsednikom SAD, ukoliko nova administracija poželi da sarađuje sa Moskvom.\nGovoreći o predstojećim izborima u SAD, ruski predsednik je rekao da ne treba koristiti Rusiju kao argument za unutrašnju političku borbu, jer to nanosi štetu međusobnim odnosima.„Svi učesnici u predsedničkoj trci zloupotrebljavaju antirusku retoriku i time truju naše odnose“, istakao je on.\nNapad na humanitarni konvoj u Alepu je izvela jedna od terorističkih organizacija i Rusija to zna, rekao je Putin.\n„Mi znamo da i SAD to znaju, ali biraju da zauzimaju drugačiji stav, da optužuju Rusiju za taj zločin. To nikako neće pomoći trenutnoj situaciji“, istakao je on. Putin je naveo da ucene prema Rusiji neće nikada proći.\nGovoreći o rusko-francuskim odnosima, Putin je naveo da je Rusija spremna da sarađuje sa svim partnerima, uključujući i sa Francuskom, međutim, nejasno je kako je uopšte moguće servisirati spoljne i unutrašnje političke interese SAD.\n„Moja poseta Francuskoj je odložena, jer nisam imao nameru da se namećem francuskoj administraciji. Ja cenim odnos sa tom zemljom i sa njenim predsednikom Fransoa Olandom.“\nOn je dodao da se u odnosima sa Parizom ništa nije promenilo, kao i da francuski investitori uživaju ista prava kao i ranije. Govoreći o francuskom predlogu rezolucije o Siriji, ruski predsednik je naveo da je ona predložena samo da bi Rusija na nju stavila veto, kako bi se pokrenula antiruska retorika u zapadnim medijima.\n„Mi smo u više navrata govorili da podržavamo inicijativu specijalnog izaslanika UN za Siriju Stefana de Misture o izlasku militanata iz Alepa. To je i francuska strana pozitivno ocenila. Mi smo očekivali zajednički i konstruktivni pristup po tom pitanju, kako sa Francuskom, tako i sa ostalim članicama Saveta bezbednosti. Međutim, ubrzo zatim je šef francuske diplomatije iz Moskve odleteo u Vašington, nakon čega je državni sekretar SAD optužio Rusiju za sve smrtne grehe. Niko sa nama nije ni o čemu razgovarao, već su predložili rezoluciju očekivajući naš veto“, zaključio je Putin.\nSankcije Zapada utiču na rusku ekonomiju pre svega kada je reč o ograničavanju pristupa tehnologijama, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin. „Često ponavljamo kao mantru da te ozloglašene sankcije na nas i ne deluju nešto specijalno. Doduše, jedinu pretnju koju vidim jeste u ograničenju razmene tehnologija. To nanosi štetu ne samo ruskoj ekonomiji, jer ona predstavlja važan segment svetske ekonomije“, rekao je Putin.On je istakao da ti koji uvode sankcije Rusiji nanose štetu i sami sebi. „Mislim da ćemo izaći na kraj sa time“, rekao je Putin.\nZa normalizaciju odnosa sa Ukrajinom neophodno je da se sve zainteresovane zemlje ponašaju partnerski, a Rusija je spremna na to, rekao je Putin.„Sa trenutnom administracijom američkog predsednika je izuzetno teško voditi dijalog, on praktično ni ne postoji. Administracija formuliše šta joj je potrebno, a potom insistira da to bude i sprovedeno. To nije dijalog, već naredba. To se dešava po svim pitanjima. Mi smo spremni za dijalog, ali dijalog podrazumeva kompromis“, naglasio je on. On je dodao da realizaciju Minskog sporazuma ne sabotira Rusija, već kijevske vlasti ne žele da taj sporazum bude implementiran.\nGovoreći o optužbama SAD da je Rusija odgovorna za hakerske napade, Putin je rekao da ništa slično nije u interesima Rusije, već se ta teza koristi kako bi se skrenula pažnja sa samog sadržaja tih dokumenata.


Nastavlja se primena Zakona o ozakonjenju objekata - inspekcija donela 9770 rešenja u rušenju - PARAĆIN ONLINE\nNastavlja se primena Zakona o ozakonjenju objekata – inspekcija donela 9770 rešenja u rušenju\nNa teritoriji opštine Paraćin, u skladu sa Zakonom o ozakonjenju popisano je 19.470 objekata građenih bez ili sa odstupanjima od uslova datih građevinskom dozvolom.\nGrađevinska inspekcija je na osnovu toga potpisala 9.770 rešenja o uklanjanju, koja građani ovih dana dobijaju na kućne adrese. Rešenje o uklanjanju ne znači rušenje objekata, već predstavlja prvi korak u procesu ozakonjenja, kojim država, pokušava da reši jedan od svojih vitalnih problema.\nOvim zakonom predviđeno je da svi objekti koji su završeni u građevinskom smislu budu popisani i da uz plaćanje minimalnih taksi građani dobiju legaizovan, ucrtan objekat.\nOvaj zakon se ne primenjuje na objekte koji su izgrađeni u vreme kad za izgradnju nije bila potrebna građevinska dozvola odnosno odobrenje za izgradnju.\nZa one koji brinu da se ovim zakonom legalizuju objekti koji ne bi trebali da se legalizuju zbog stanja u kom su ili zbog terena na kom se nalaze evo šta zakon kaže o tome:\n“Predmet ozakonjenja ne može biti objekat:\nIzuzetno od odredbe iz stava 1. ovog člana, ako je po pravnosnažnosti rešenja kojim se odbija zahtev za legalizaciju, promenjen planski dokument ili je zahtev odbijen iz razloga koji su ovim zakonom drugačije propisani, a povoljniji su za vlasnika nezakonito izgrađenog objekta, nadležni organ konstatuje ovu činjenicu i nastavlja postupak ozakonjenja u skladu sa ovim zakonom.”


Sejdinović: Čekamo razgovore na temu bezbednosti novinara\nVesti Autor:Beta15. jun. 201818:07 > 18:10\nPredsednik NDNV Nedim Sejdinović pozdravio je činjenicu da su nadležni organi pronašli nestalog novinara Stefana Cvetkovića i zatražio da se javnost upozna sa svim rezultatima istrage i sa iskazom samog Cvetkovića, kao i da se konačno povedu ozbiljni razgovori na temu bezbednosti novinara i njihovog javnog targetiranja i progona.\n„NDNV pozdravlja činjenicu da je policija uradila svoj posao i veoma smo srećni što je kolega Cvetković pronađen živ i zdrav, kako su saopštili nadležni. Mi, međutim, zahtevamo da javnosti budu saopšteni svi detalji iz istrage vezane za nestanak kolege Cvetkovića, kao i da javnost bude upoznata sa njegovim iskazom“, rekao je Sejdinović agenciji Beta.\nOn je rekao da je „dobra vest“ to što su nadležni rešili slučaj nestanka novinara Cvetkovića, ali je podsetio da su slučajevi ubistava novinara u Srbiji, kao i brojnih pretnji ostali do danas nerešeni, te da Radna grupa za bezbednost novinara uopšte ne funkcioniše.\n„Nadamo se da ovaj slučaj predstavlja početak raskida sa praksom nekažnjivosti napada na novinare. Takođe, na sledećem sastanku sa predsednicom Vlade Srbije Anom Brnabić zahtevaćemo da se otvore i razgovori o bezbednosti novinara u Srbiji, koja je svakodnevno ugrožena tabloidnim etiketiranjem i targetiranjem neposlušnih novinara”, naveo je Sejdinović.\nMinistarstvo kulture: Pravovremena reakcija nadležnih organa\nMinistarstvo kulture i informisanja izrazilo je zadovoljstvo zbog uspešno okončane potrage za nestalim novinarom Stefanom Cvetkovićem iz Bele Crkve.\n„Zahvaljujući pravovremenoj reakciji i zajedničkim naporima nadležnih organa, razrešen je slučaj nestalog novinara i ovom prilikom želimo da pohvalimo sve one koji su doprineli razrešenju te situacije“, naveo je u saopštenju državni sekretar Ministarstva kulture i informisanja Aleksandar Gajović.\nNUNS i NDNV: Nismo spekulisali o sudbini nestalog novinara\nI Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) pozdravili su brzu i uspešnu akciju policije u potrazi za Stefanom Cvetkovićem.\nIzražavajuću zadovoljstvo što je Cvetković pronađen živ i zdrav, NUNS i NDNV napominju da ni jednog trenutka nisu spekulisali o sudbini nestalog novinara.\nOva udruženja navode da bilo čime nisu navodili one medije koji su objavljivali nagađanja o celom tom sada srećno okončanom slučaju.\nNaprotiv, NUNS i NDNV su pozvali Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije „da preduzme najintenzivniju potragu za nestalim novinarom“.\nDva udruženja izražavaju nadu da će policijski i pravosudni organi i ubuduće imati uspeha u rasvetljavanju slučajeva ugrožavanja, ne samo novinara i drugih medijskih radnika, već i bilo kog građanina Srbije.\nNDNV engNedim Sejdinovićnovinaristefan cvetković


Tag / Parlament Australije / Vesti online\nZa tri godine promenio lice Australije\nNedelja iza nas obeležena je smrću Gofa Vitlema, bivšeg prvog ministra, čoveka zaslužnog za najkrupnije promene u Australiji za poslednjih 50 godina. Mediji su ovih dana s razlogom puni...\nAustralija dozvolila nikab i burku\nVlada Australije izmenila je odluku kojom se zabranjuje pristup parlamentu u Kanberi ženama čije je lice potpuno pokriveno islamskom maramom. Zvaničnici su rekli da će posetioci sada morati...\nAustralija: Srbin ministar odbrane?\nEndrju Nikolić iz Lancestona na Tasmaniji nije postao samo prvi član srpskog porekla u istoriji australijskog parlamenta, već mu predviđaju da će biti i novi ministar odbrane. Teško da bi Toni...\nMaletić: Tendenciozno i zlonamerno\nSrpska himna, hleb i so u Parlamentu Australije\nZa srpske civile 500 logora u Bosni\nObeležavanje samo srebreničkih žrtava, bez obzira na dobre namere predlagača, sigurno znači da će Australija "pomoći uvoz spoljnih tenzija na svoje tlo i produbiti podele među ljudima".\nDiskriminacija žrtava u Srebrenici\nU Predstavničkom domu Parlamenta Australije prošle nedelje usvojen je zaključak da godišnjica srebreničkog genocida (nad muslimanima) treba da služi kao vreme podsećanja na žrtve.\n09:10 >> 09:19\nSrbi su ponosan i nezavisan narod\nSlučajno (?!) i ironično, istog dana kada su u Federalnom parlamentu Australije (laburisti u većini) Srbi doživeli osudu zbog Srebrenice, u Parlamentu Novog Južnog Velsa (liberali na vlasti)...


Top 10 najskupljih automobila godine - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nNapravili smo listu sa deset najskupljih modela iz čitavog sveta, a oni idu od Bugatti Chiron modela koji košta 2.7 miliona dolara. Neke od njih ne možete kupiti sve i da imate traženu količinu novca – upravo to je bio slučaj sa Ferrari Pininfarina Sergio modelom, koji je prodavan samo odabranim klijentima koje je Ferrari brend odabrao.\nIpak, kada znamo da automobili više nisu samo sredstva prevoza, već umetničko delo koje se čuva i koje vredi i decenijama nakon proizvodnje, lakše nam je da shvatimo zašto za mnoge od njih moramo izdvojiti pravo malo bogatstvo. Velika imena, kao što su Lamborghini, Aston Martin i naravno Rolls Royce dolaze sa veoma visokim cenama koje su pre svega namenjene kolekcionarima, a mnogi od njih se rasprodaju i pre nego što se njihov nastanak objavi javno. Mnogi automobili koje možete videti na našoj listi su van domašaja običnih ljudi, ali moramo priznati da se može pronaći zadovoljstvo i dok ih samo gledate preko ekrana svog računara ili mobilnog telefona.\nPripremanje ovakve liste nije nimalo jednostavno, jer brojni brendovi cene svojih modela čuvaju kao što zmija čuva noge, otkrivajući ih samo onim perspektivnim potencijalnim kupcima. Ovog puta, mi se fokusiramo na modele koji su najskuplji ove godine.\nKao što je to slučaj sa skupocenim satovima, modom i drugim stvarima koje možemo kupiti, na visinu cene utiče i naziv brenda. Superautomobili kompanija Bugatti, Pagani, Ferrari, McLaren i drugih, koštaju mnogo novca, čak i kada govorimo o standardnim modelima. Ipak, najskuplji modeli uvek su ponuđeni u ekskluzivnim, ograničenim serijama. Prelistajte našu galeriju, ako želite da saznate koji su se modeli ove godine našli na našoj listi:\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Novi Porsche modeli sa T oznakom


"Večiti" igraju za ponos, obraz i...? - Sportske.net\n"Večiti" igraju za ponos, obraz i...?\nOdlučujući mečevi kvalifikacija za Ligu Evrope donose borbu za odbranu ugleda srpskog fudbala, ali i borbu za deo kolača koji nudi ovo evropsko takmičenje.\nVolkov: "Mažiću, idi sudi Ligu šampiona!"Volkov: "Mažiću, idi sudi Ligu šampiona!"Zbog ove šanse će žaliti "Delije"!Zbog ove šanse će žaliti "Delije"!Zbog ovih šansi će žaliti "Grobari"!\nIako ga mnogi u Evropi doživljavaju kao drugorazredno takmičenje, Liga Evrope nudi veliki sportski izazov, priliku velikom broju klubova da se pokažu i izađu iz senke poznatijih rivala.\nOsim sportskog motiva, Liga Evrope nudi i veliki finansijski motiv koji nikako nije za potcenjivanje.\nNajuspešniji klubovi koji su prošle godine nastupili u ovom takmičenju ostvarili su prihode blizu deset miliona evra, budžet sa ovu godinu je povećan za dva do tri miliona.\nUkupan budžet koji na raspolaganju za ovo takmičenje imaju čelnici UEFA samo sa strane marketinških priliva iznosi više od 220 miliona evra. Toj sumi treba pridodati i 40 miliona koje dodaje Izvršni komitet evropske kuće fudbala, čime se dolazi do značajne sume od više od 260 miliona od čega će 75% biti iskorišćeno na finansiranje klubova učesnika.\nInače, svaki klub koji se plasira u grupnu fazu Lige Evrope automatski ostvaruje prihos od 1.3 miliona evra, a na osnovu rezultata u grupi svaki tim za pobedu dobija 200 hiljada evra i 100 hiljada za nerešen ishod.\nProlaz u dalju fazu takmičenja se nagrađuje u zavinosti od pozicije na tabeli, a svaki klub koji kao drugoplasirani obezbedi učešće u šesnaestini finala zaradiće 400 hiljada, dok će prvoplasirani ostvariti prihod od 600 hiljada.\nPlasman u osminu finala se nagrađuje sa 350 hiljada, četvrtfinale sa 450, a polufinale sa miliona evra.\nPoraženi finalista dobija utešnu nagradu od 2.5 miliona evra dok pobedniku i osvajaču trofeja sleduje 5 miliona evra.\nVredi pomenuti da osim ovih fiksnih prihoda postoje i varijabilni prihodi koji se obračunavaju na osnovu prodaje medijskih prava, koji takođe nije zanemarljiv. Ukupan varijabilni deo novca koji određuje UEFA se razlikuje od zemlje do zemlje.\nUzevši sve finansijske aspekte, jasno je da Zvezda i Partizan imaju veliki motiv.\nPred njima je borba za odbranu časti i obraza, ali i pokušaj da se obezbedi deo finansijskog kolača koji za srpske klubove život znači.


Potpisati memorandum o saradnji sa Vladom RS | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Potpisati memorandum o saradnji sa Vladom RS\nPotpisati memorandum o saradnji sa Vladom RS\nISTOČNO SARAJEVO – U organizaciji Boračke organizacije Sarajevsko-romanijske regije danas je u Istočnom Sarajevu održan protestni skup demobilisanih boraca, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca sa kojeg su zatražili da do 1. septembra bude potpisan memorandum o međusobnoj saradnji Boračke organizacije i Vlade Republike Srpske.\nPredsjednik Regionalnog odbora Boračke organizacije Sarajevsko-romanijske regije Željko Lalić rekao je da je 2018. urađen memorandum o saradnji u kojem je sadržano pet osnovnih stvari kojim bi bili rješavani statusni i životni problemi prvenstveno demobilisanih boraca, porodica i djece poginulih boraca i ratnih invalida.\nU memorandumu je zatražena reprezentativnost Boračke organizacije, rješavanje statusnih pitanja demobilisanih boraca, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca, uključujući rješavanje problema traženja, ekshumacije i identifikacije 1.600 nestalih boraca.\nZatražena je primjena donesenih zakona, vraćanje ranije odluke koja omogućava borcima da prihvate ili da se odreknu ratnog staža u dvostrukom trajanju prilikom odlaska u penziju, kao i da nezaposleni demobilisani borci uđu u projekciju budžeta i da od 1. januara iduće godine počnu primati mjesečni dodatak u iznosu koji im sleduje i da ih se što više zaposli kroz programe zapošljavanja.\nU memorandumu je ukazano i na potrebu stambenog zbrinjavanja prioritetnih kategorija porodica poginulih i ratnih vojnih invalida koji, u nekim lokalnim zajednicama, žive u nehumanim uslovima.\nJedan od zahtjeva u memorandumu odnosi se na pomoć njihovim saborcima koji su u Hagu optuženi i osuđeni za ratne zločine.\nPredsjednik Skupštine Boračke organizacije „Ilidžanski borac“ Goran Šehovac rekao je da borac Republike Srpske mora dobiti ono što je zaslužio – posao, zdravstvenu zaštitu, penziju.\nPredsjednik Regionalnog odbora Stara Hercegovina Aco Savić poručio je demobilisanim borcima da se okupe oko Boračke organizacije kao jedine institucije koja može da im pomogne.\nISTOČNO SARAJEVO – Predsjednik Boračke organizacije Republike Srpske Milomir Savčić rekao je na protestnom skupu u Istočnom Sarajevu da je pri kraju rješenje pitanja redovnog mjesečnog primanja demobilisanih nezaposlenih boraca.\n„To je poruka našim nasljednicima – ukoliko se na adekvatan način brinu o onima koji su stvorili Srpsku i koji su učinili istorijsko djelo, ni oni sutra, ako budu u situaciji i imali potrebu da brane svoju zemlju, neće kalkulisati jer će znati da će neko brinuti o njihovim porodicama“, rekao je general Savčić.\nU suprotnom, dodao je, Republika Srpska neće imati patriote, ljude svjesne i spremne da se žrtvuju, nego kalkulante koji će gledati kako da se zaštite, a takvih je u prošlom ratu i te kako bilo.\n„Čast mi je da sam svojoj krvlju i dijelom tijela učestvovao u odbrani Sarajevsko-romanijske regije, Srpskog Sarajeva i srpskog naroda. Evo, i svađa nas dijeli, čini nejedinstvenim i nejakim. Laži, izmišljotine, klevete, to je ono što je opasno, ne zbog današnjeg skupa, nego uopšte za našu budućnost i sudbinu“, istakao je Savčić.\nOn je svima preporučio da pročitaju pismo prvog predsjednika Republike Srpske Radovana Karadžića, koje je napisao prije takozvanog transfera iz Haga u Englesku i uputio ga svim predsjednicima država članica UN, posebno predsjednicima država članica Savjeta bezbjednosti.\n„Upućujem na to pismo zbog onoga što nam se sprema sutra i u budućnosti“, poručio je Savčić.\nU organizaciji Boračke organizacije Sarajevsko-romanijske regije danas je u Istočnom Sarajevu održan protestni skup demobilisanih boraca, ratnih vojnih invalida i porodica poginulih boraca sa kojeg su zatražili da do 1. septembra bude potpisan memorandum o međusobnoj saradnji Boračke organizacije i Vlade Republike Srpske.\nBoračke organizacije Sarajevsko-romanijske regije\nPrethodni članakPoložen kamen temeljac za most u Vojkovićima\nNaredni članakMjere u vezi sa virusom korona produžene do 15. jula


CRVENA ZVEZDA ORGANIZUJE BESPLATAN JAVNI ČAS KOŠARKE!\nDanka Gladović, Simo Salapura i Dejan Dimitrijević\nZRENJANIN – Zrenjanin će u subotu, 5. avgusta, biti domaćin dva značajna sportska događaja, od kojih će jedan biti organizovan u Aviv Parku, a drugi na Trgu slobode, u centru grada.\nNaime, pod parolom “Budi zvezdaš”, u Aviv Parku Zrenjanin, u periodu od 16 do 20 časova, Košarkaški klub Crvena zvezda iz Beograda upriličiće besplatan javni čas škole košarke namenjen, kako dečacima, tako i devojčicama. S druge strane, na Trgu slobode biće održano Prvenstvo Srbije u basketu 3×3, i to u organizaciji Košarkaškog saveza Srbije, Košarkaškog saveza Vojvodine i Okružnog košarakaškog saveza Zrenjanin.\nDirektorka marketinga kompanije “Aviv Arlon” Danka Gladović izjavila je na današnjoj konferenciji za novinare da je ovo jedna u nizu manifestacija koje Aviv Park Zrenjanin organizuje u saradnji sa Gradom Zrenjaninom.\n– Želja nam je da decu sklonimo sa ulice i da joj omogućimo zabavne aktivnosti za vreme školskog raspusta, kao i da im predstavimo prednosti koje nudi bavljenje sportom. U pitanju je letnji karavan Košarkaškog kluba Crvena zvezda, a mi smo imali priliku da trenere dovedemo u Zrenjanin. Sve će biti organizovano kao klasični školski časovi u trajanju od 45 minuta, i poziv da učestvuju u besplatnim časovima ne odnosi se samo na dečake, nego i na devojčice – kazala je Gladović, dodajući da učesnike očekuju brojna iznenađenja i pokloni.\nSvi zainteresovani mogu se prijaviti na broj telefona 023 521 330, mada će i oni koji ne rezervišu svoje mesto imati priliku da prisustvuju javnom času škole košarke.\nO Prvenstvu Srbije u basketu 3×3 govorio je predsednik Okružnog košarkaškog saveza Dejan Dimitrijević koji je napomenuo da je u pitanju finalni turnir u muškom seniorskom uzrastu, koji će trajati od 18 do 22 časa, i na kojem će nastupiti dvanaest prvoplasiranih ekipa iz Srbije. Dimitrijević je podsetio da je basket 3×3 novi olimpijski sport i da je Srbija prvoplasirana zemlja na FIBA rang listi.\nPomoćnik gradonačelnika Zrenjanina Simo Salapura ocenio je da je grad na Begeju poslednjih dana centar košarke, s obzirom na to da se ovde nalaze na pripremama i članovi Univerzitetske košarkaške reprezentacije Srbije.\nTagoviAviv Park Zrenjanin čas košarke Danka Gladović FIBA košarka Košarkaški klub Crvena Zvezda Simo Salapura zrenjanin sport\nTRI OSOBE TEŽE POVREĐENE NA BANATSKIM PUTEVIMA\nMEMORIJALNI TURNIR U GAĐANJU GLINENIH GOLUBOVA


Park prijateljstva kod OŠ "Dragan Lukić" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Park prijateljstva kod OŠ „Dragan Lukić“\nNeko drugi 6. decembar 2011. BG servis 3 komentara\nUdruženje građana „Ekolog“ poziva sve zainteresovane da u četvrtak, 8. decembra od 11.00 prisustvuju otvaranju Parka prijateljstva, između Osnovne škole „Dragan Lukić“ i indonežanske ambasade.\nProjekat se realizuje uz finansijsku podršku Sekretarijata za zaštitu životne sredine, a podržali su ga Ambasada Republike Indonezije, Ministarstvo prosvete i nauke, opština Novi Beograd i GP „Vegrap“.\nTom prilikom predstavnici donatora i pokrovitelja projekta zasadiće deset sadnica u dvorištvu škole i otvoriti stalnu postavku fotografija posvećenih Indoneziji. Cilj je da se građanima, a pre svega školskoj deci sa Novog Beograda približe pitanja vezana za zaštitu životne sredine, ali i da se upoznaju druge kulture i običaji povezivanjem sa ambasadama. Želja organizatora jeste i da se na ovaj način razvija dalja saradnja između ambasada i škola. (Beoinfo)\nTagoviambasada indonezije bg servis opština novi beograd\nPrethodni Moj voljeni Beograd\nSledeći Turizam kroz fotografiju – Republika Srpska


Gradonačelnik Brčko distrikta Bosne i Hercegovine Siniša Milić, njegov zamjenik Anto Domić i direktor Direkcije za finansije ove lokalne zajednice Mato Lučić razgovarali su danas u Vukovaru sa županom Vukovarsko-srijemske županije Božom Galićem o rješenjima za otklanjanje problema na mostu koji povezuje Republiku Hrvatsku i BiH, odnosno Gunju i BDBiH.\nPredstavnici BDBiH su informirali župana o nedavno sačinjenom elaboratu IPSA Instituta iz Sarajeva o utvrđivanju stanja mosta i procjene njegove nosivosti te preporukama za hitnu obustavu teškog motornog saobraćaja, nakon čega se, kako su istakli, most koristi samo za saobraćaj lahkih vozila i pješaka. Na sastanku je navedeno da su posljedice obustave teškog saobraćaja višestruke, posebno u ekonomskom smislu, a da štetu trpe i privrednici BDBiH. Župan Galić je izrazio podršku u daljim koracima za rješavanje ovog problema te interes da se ovo pitanje riješi zajedničkim djelovanjem sa obje strane Save.\nRazgovarano je o kratkoročnim i dugoročnim rješenjima, te kao privremeno rješenje, koje bi osposobilo saobraćanje teških vozila u narednim godinama, predložena rekonstrukcija postojećeg mosta u smislu njegovog proširenja za još jednu traku, a o čemu će konačnu riječ dati stručnjaci iz ove oblasti. Kao dugoročno rješenje akteri sastanka u Vukovaru vide gradnju novog mosta. Vukovarsko-srijemska županija je izrazila spremnost da o ovim zaključcima izvijesti Ministarstvo saobraćaja u Vladi RH, s obzirom na to da su Vlada RH i Vijeće ministara BiH nadležni za rješavanje spomenutog pitanja. BDBiH će, prema zaključcima, iznaći finansijska sredstva za sačinjavanje dokumenta o procjeni rekonstrukcije mosta na Savi.\nPredstavnici BDBiH i Vukovarsko-srijemske županije dogovorili su intenziviranje dalje saradnje na rješavanju ovog pitanja, saopćeno je iz Kabineta gradonačenika Milića.


Američki virus inficirao i Indiju - Sputnjik Srbija\nAmerički virus inficirao i Indiju\n14:41 21.07.2018 (osveženo 20:40 24.07.2018) Preuzmite kraći link\nIndija se sprema da uvede visoke carine na uvoz solarnih baterija iz Kine, pišu lokalni mediji. Bjen Jungcu, ekspert pekinškog Narodnog univerziteta, ovakve korake Indije ocenio je kao neočekivane i nije isključio da je Nju Delhi pao pod uticaj trgovačke politike SAD.\nMinistarstvo trgovine Indije savetuje da se uvede carina u iznosu od 25 odsto na uvoz solarnih panela iz Kine i Malezije. Danas Indija uvozi više od 90 odsto pomenutih baterija, a malobrojni indijski proizvođači tvrde da jeftini kineski proizvodi nanose štetu lokalnim fabrikama. Sa druge strane, iz kineske privredne komore kažu da štetu indijskoj industriji ne čini uvoz iz Kine, već „agresivna i promenljiva“ ekonomija samih indijskih proizvođača.\nUz to, kapaciteti indijskih proizvođača solarnih panela nisu dovoljni da bi mogli ostvariti realnu podršku ambicioznom programu povećanja udela solarne energije u ukupnom elektrobilansu Indije. Lokalni mediji pišu da će doći do povećanja cena električne energije, ako preporuke Ministarstva trgovine bude podržala Vlada.\nPrema rečima Bjena Jungcua, eksperta sa pekinškog Narodnog univerziteta, reakcija Indije je takva jer se Nju Delhi nalazi pod velikim pritiskom i uticajem SAD.\n„Indija beleži deficit električne energije i ima potrebu da uveze različitu opremu, između ostalog i solarne panele. Moguće je da će uvesti carine, iako je to neočekivan potez. Međutim, donekle razumljiv, jer su još prošlog novembra SAD tražile od svetske zajednice da prestane da uvozi iransku naftu. Potom se saznalo da je Indija pod pritiskom SAD odlučila da više ne uvozi naftu iz Irana. Vlada Indije konstantno insistira na nezavisnosti i suverenosti države, pa ipak je u mnogim oblastima državna politika pod značajnim uticajem Zapada. Kina i Indija su države koje se ubrzano razvijaju i zemlje gde se tržišta još uvek tek formiraju u okviru grupe BRIKS. Stoga mislim da Kinu i Indiju ipak čekaju veoma široke perspektive saradnje“, objašnjava Jungcu za Sputnjik.\nSličnog je stava i Sergej Kamenjev, ekspert Instituta za orijentalistiku Ruske akademije nauka, koji smatra da moguće uvođenje carina na uvoz solarnih baterija neće u celini uticati na bilateralne odnose Kine i Indije.\n„Ovakva mera neće dovesti do ozbiljnih negativnih posledica po kinesko-indijske političke odnose, možda sasvim površno okrzne ekonomsku saradnju. Moguće je da Indija sada pokušava da prati opšte tendencije koje su podstakle SAD, u smislu izazivanja carinskog rata sa drugim državama. U konkretnom slučaju, može se govoriti o početku zatezanja odnosa ili lake forme carinskog rata. Ali Kina je glavni trgovačko-ekonomski partner Indije. Trgovački obrt između dveju država iznosi 86 milijardi dolara, što je više nego što Indija ostvaruje u razmeni sa SAD. Zato mislim da će Indijci ipak biti veoma obazrivi u ovom slučaju, kako sebe ne bi doveli u nezavidan položaj“, zaključuje Kamenjev.\nIndijski portal „Hindu biznis lajn“ konstatuje da trgovački odnosi Indije i Kine beleže pozitivnu dinamiku. U kontekstu trgovačkih sukoba koji su na pomolu na sve strane, obe države razmatraju mogućnosti povećanja prodaje indijskih poljoprivrednih proizvoda Kini. Štaviše, Indija radi na tome da aktivno sarađuje sa kineskim kompanijama, kako bi na tom tržištu prodavala svoje programe i softvere. Sa druge strane i Kina u ovome svakako vidi svoju korist.\ntrgovinski rat, Indija, SAD


Dodik i Vukićević: “Odnosi Srpske i Srbije na najboljem mogućem nivou” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPredsjednik RS Milorad Dodik i ambasador Srbije u BiH Stanimir Vukićević ocijenili su danas u Istočnom Sarajevu da su odnosi Srpske i Srbije na najboljem mogućem niovu, da se kontinuirano poboljšavaju, kao i da se zajednički projekti uspješno realizuju.\n“Upoznao sam ambasadora Vukićevića o našim naporima da Republiku Srpsku ojačamo i učinimo ekonomski stabilnom”, rekao je Dodik novinarima nakon sastanka. Dodik je naglasio da je Republika Srpska nakon lokalnih izbora dodatno politički stabilizovana i da Srpska uopšte nije politički polarizovana kako su to neki zlonamjerni pokušavali da predstave.\n“Narod je jasno rekao i dao podršku određenim političkim snagama, sa SNSD-om na čelu, koji su osvojili veličanstvenu pobjedu na lokalnim izborima u BiH”, naglasio je Dodik, koji je i predsjednik SNSD-a. Dodik je istakao da se narod u Srpskoj opredijelio za politiku čuvanja Republike Srpske, a ne za politiku koju su u Sarajevu vodili predstavnici Srpske.\n“Naši naredni koraci ići će u pravcu daljeg razvoja Republike Srpske i njene privrede i ekonomije”, poručio je predsjednik Srpske.\nCrna Gora: Kamenovan autobus koji je vozio hrvatske fudbalere


"Posle Telekoma nove investicije" - B92.net\n"Posle Telekoma nove investicije"\nBeograd -- Premijer najavljuje nove investicije u RS, ostaje pitanje da li je Telekom Srpske preplaæen ili je to dobar poslovni potez.\nIzvor: B92, Beta sreda, 6.12.2006. | 07:50 -> 13:48\nÈinjenica da je Telekom Srbije kupio Telekom Srpske izazvala je dosta reakcija u javnosti. Analitièari u Srbiji se ne slažu kada je u pitanju ocena tog ekonomskog koraka Srbije u regionu. Jedni smatraju da je Telekom Srpske preskupo plaæen, dok drugi smatraju da je ulaganje u regionu optimalna politika Telekoma Srbije. Treæi smatraju da iza ekonomskog poteza snažno stoje politièki interesi.\nMeðutim, ekonomski potezi "preko Drine" verovatno neæe biti tu zaustavljeni jer premijer Srbije Vojislav Koštunica najavljuje nove investicije Srbije u Republici Srpskoj. "U periodu koji je pred nama sve više i više investicionih ugovora biæe potpisivano u Beogradu i Banjaluci", kaže on.\n"Snažan privredni razvoj Srbije i Republike Srpske naš je zajednièki cilj i zajednièki interes, a to je i interes celog regiona, i mi taj cilj na najbolji naèin ostvarujemo", navodi se u izjavi Koštunice.\n"S premijerom Republike Srpske Miloradom Dodikom utvrðeni su pravci ekonomskog povezivanja dve privrede i Srbija æe se veoma brzo pokazati kao najvažniji regionalni investitor. Prirodno je da Srbija zauzima mesto koje nam pripada, a Telekom Srbija je veæ postao regionalni lider", navodi se u izjavi.\nSkupa ili dobra investicija?\nTelekom Srbija je za preuzimanje Telekoma Srpske ponudio 646 miliona evra, dok je drugi ponuðaè, Telekom Austrija, ponudio 150 miliona evra manje.\nGeneralni direktor Telekoma Srbija Draško Petroviæ kaže da je planirani prihod Telekoma Srpske u 2007. godini oko 200 miliona evra, uz profitnu stopu od 20 odsto, i da bi najveæi deo investicije mogao da se isplati samo iz profita za desetak godina.\nEkonomski konsultant za strana ulaganja Milan Kovaèeviæ iznenaðen je cenom koja je plaæena za 65 odsto državnog kapitala Telekoma Srpske i smatra da je to preuzimanje preskupo plaæeno.\nOn je, takoðe, iznenaðen što se preduzeæa u veæinskom vlasništvu države zadužuju i ulaze u velike kupovine. "Oèekivao bih da mi pospešimo privatizaciju javnih preduzeæa da bi postigli njihovo uspešnije poslovanje i bolje servise korisnicima", kaže on.\n"Mi znamo da i sam Telekom ima dosta problema, da su u njemu pomešani i fiksna i mobilna telefonija, da su njegovi rezultati ispod optimalnih i da ima veliki broj zaposlenih", navodi Kovaèeviæ.\n"Cena koju je srpski Telekom platio je 40 odsto veæa nego ona koju je ponudio jedini drugi ponuðaè. To, inaèe, znaèi da nije bilo velikog interesovanja", smatra on.\n"Izuzetno je važno da Telekom kotira na berzi - ta cena je 40 odsto veæa nego najviša postignuta cena na berzi, a 140 odsto veæa od najniže postignute cene na berzi za isti Telekom", kaže ona.\n"Tako da mi se èini da je tih 35 odsto bolji pokazatelj kolika je njegova vrednost i da je ovih 65 odsto, koje je Telekom Srbije kupio, preskupo plaæeno", rekao je Kovaèeviæ.\nPetroviæ: Uveæana vrednost Telekoma\nMeðutim, direktor Telekoma navodi da kupovina Telekoma Srpske omoguæuje da Telekom Srbija postane "znaèajan regionalni operater na èitavom Balkanu".\n"Pravi se naša velika telekomunikaciona mreža u regionu, gde veæ danas imamo 7,5 miliona korisnika fiksne i mobilne mreže, sa ciljem da u naredne tri ili èetiri godine preðemo neverovatnu cifru od 10 miliona korisnika, koliko danas ima Telekom Austrija“, navodi Petroviæ.\n"Ovom investicijom znaèajno je uveæana vrednost Telekoma Srbija. U odnosu na finansijsku transakciju iz kraja 2002, danas Telekom Srbija vredi šest puta više ili, bolje reèeno, preko 3,5 milijardi evra“, navodi on.\n"U pitanju je strateška odluka, koja za cilj ima balkanske, pa i evropske integracije", kaže Petroviæ i dodaje da se ta kompanija nije vodila politièkim, veæ iskljuèivo ekonomskim interesima, ali i strategijom otvaranja puta drugim srpskim preduzeæima, navodeæi da su tako i na tržište Srbije ulazila strana preduzeæa jedna za drugim.\nOn je rekao da te investicije ne plaæaju graðani Srbije iz svog džepa, veæ da to ide u korist i graðana Srbije i svih graðana BiH. "Finansijsku podršku æe pružiti konzorcijum banaka, na èelu sa jednom od najveæih svetskih banaka, èije æe ime uskoro biti saopšteno", kaže Draško Petroviæ.\nPetroviæ je u Vestima B92 obeæao bolje mrežu i jeftinije telefoniranje, navodeæi da je ovom kupovinom Telekom dobio pravo da radi na teritoriji èitave BiH. On kaže da je plan da se integriše komunikacioni put Beograd-Banjaluka-Sarajevo.\nNa pitanje šta je sa problemima koje korisnici imaju u Srbiji, on je rekao da su problemi u Srbiji danas minimalni. "Mi smo obeæali investicije i to je uraðeno u poslednje tri godine. U roku od poslednjih nekoliko godina uveæali smo kapacitet za 30 odsto u celoj Srbiji", rekao je on.\n"Kupovina Telekoma Srpske donosi konkurentnost i na lokalnom tržištu", kaže Petroviæ. On obeæava da Telekom Srbije neæe prestati sa investiranjem u samoj Srbiji, ali nije otkrio detalje poslovnog plana za iduæu godinu.\nOn je naveo da Srbija ima bolji telekomunikacioni kapacitet od Bugarske i Rumunije, koje ulaze u Evropsku uniju. "U mobilnim servisima, mi smo neprikosnoveni lider", zakljuèio je Petroviæ.\nHiber: Logièna kupovina\nBivši predsednik Upravnog odbora Telekoma Srbije Dragor Hiber kaže da je sadašnje vlasnièko stanje kompanije, u kom je država veæinski vlasnik, privremeno, jer æe ubrzo doæi do privatizacije Telekoma i ne vidi to kao prepreku za kupovinu Telekoma Srpska.\n"Logièno je da Telekom bira optimalnu politiku u pripremi te privatizacije i zato smatram da je logièna kupovina kompanija u regionu. Pravo pitanje je da li treba kupovati neku mrežu u regionu. Naèelan odgovor je - da, a konkretan - da to zavisi od niza pokazatelja", kaže on.\nNa pitanje da li je Telekom Srbije sredio stanje "u svom dvorištu" pre nego što je krenuo da ulaže u region, Hiber dodaje da je taèno da Telekom Srbije nije završio svoje investicije u Srbiji.\n"Potrebno je mnogo investirati i poboljšati usluge u fiksnoj telefoniji, nastaviti sa poboljšanjem usluga u mobilnoj telefoniji i, što je za buduænost navažnije, razviti usluge širokopojasnog interneta", smatra on.\n"Znaèajne investicije u te oblasti predstoje i to na nivou prethodnih tri ili èetiri godine. Ipak, to nisu investicije koje iskljuèuju investicije u okolna tržišta. Nije moguæe reæi da nema dobrih investicija u Srbiji jer su pare potrošene u Republici Srpskoj. To su dva odvojena polja", smatra Hiber.\nO ovoj temi èitajte i na stranicama ekonomskog portala B92 Biz.\nMeðutim, osim ekonomske, postavlja se i pitanje politièke isplativosti ovakvog ulaganja države Srbije.\nNaime, predstavnici drugog ponuðaèa, Telekoma Austrija, ocenjuju da je ta kompanija izgubila na tenderu za državni kapital Telekoma Srpske samo zbog toga što je kupovini prethodila politièka odluka.\nDragor Hiber pretpostavlja da je politika specijalnih veza izmeðu Srbije i Republike Srpske uticala na to da menadžment Telekoma dobije podršku u Vladi Srbije za ovaj posao. On se, meðutim, iskreno nada da to nije bio glavni motiv i veruje da su se ekonomski i politièki motivi jednostavno poklopili.\nEkonomista Miroslav Prokopijeviæ smatra da to što Telekom Srbije kupuje telekomunikacionu kompaniju iz Republike Srpske predstavlja politièki potez u predizbornoj kampanji u Srbiji.\n"Usluge Telekoma Srbije na domaæem tržištu su u katastrofalnom stanju, telefonske veze su loše, u centru Beograda ne može da se dobije ni ISDN prikljuèak, a kompanija se upušta u trgovinu napolju, umesto da poboljša usluge", rekao je Prokopijeviæ, ocenjujuæi da je ta kupovina "tragièno loš poslovni potez i ekonomski besmislen", pošto je kompanija plaæena èak 40 odsto više od maksimalne vrednosti na berzi.\n"Ekonomska bratska pomoæ"\nNi politièki analitièar Dušan Janjiæ ne iskljuèuje politièke motive u ovoj transakciji. U pitanju su veliki ulozi, kaže Janjiæ i dodaje da je taj ulog poveæan kada je premijer Srpske Milorad Dodik pomenuo moguænost održavanja referenduma o nezavisnosti tog bosanskohercegovaèkog entiteta.\nMeðutim, politièari iz Srbije taj argument ne smeju da koriste preko odreðene granice, kaže on: "Glavni rizik je da se ne pretera u ova dva domena, da se zapravo ta ekonomska bratska pomoæ, koja je i politièki motivisana, ne pretvori u veliko razoèaranje naroda Republike Srpske u Srbiju zbog pljaèke, a toga ima", kaže on.\n"Drugo, da se ne pretvori u ozbiljnu pretnju interesima Kontakt grupe, jer i oni imaju interese u RS. Vi ste videli veæ ovu kiselu reakciju Austrijskog Telekoma, koji je uèestvovao. Ali, mnogi su se povukli jer su hteli da izbegnu politièke probleme i želeæi da saèuvaju za sada dobar odnos sa Beogradom", kaže on.\n"Ali, ako se Beograd upusti u privatizaciju, ne daj bože, rafinerija ili nešto drugo, onda æe se suoèiti sa velikim ruskim interesima i tu poèinje taj kritièan momenat", smatra on.\nJanjiæ ukazuje da æe Republika Srpska iduæe godine biti poprište velikih ekonomskih interesa jer u tom entitetu predstoji privatizacija nekoliko velikih državnih monopola, meðu kojima su Telekom, rafinerije, a ulazi se i u ozbiljnu rekonstrukciju putne mreže.


Dodik: “Ako je Šiptarima nešto dozvoljeno, zašto to onda ne bi bilo i Srbima” – Kakanj-X\nZadnja izmjena 10 lis, 2019 159\nMilorad Dodik, član Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda istakao je da bi usvajanje novih principa na Balkanu, koje zagovara Aljbin Kurti za Šiptare, odnosno Albance, u pokušaju da se stvori takozvana “velika Albanija”, važilo i za druge narode na Balkanu, prije svega Srbe.\n“Republika Srpska se zalaže za mir i stabilnost, za poštovanje svih međunarodnih obaveza, prije svega Dejtonskog sporazuma, i podržava rješavanje svih kriznih pitanja u regionu mirnim putem, dogovorom i kompromisom, ali stvaranje takozvane “velike Albanije”, kakvu ovih dana najavljuje mogući kandidat za premijera Kosova Aljbin Kurti, značilo bi uvođenje i usvajanje nekih novih principa na Balkanu” – rekao je Dodik “Srni”.\nNa pitanje “Srne” da prokomentariše izjavu lidera “Samoopredjeljenja” Albina Kurtija da Kosovo i Albanija treba da se približe jedno drugom, da se integrišu u federaciju, kao Njemačka, Dodik je rekao da Kurti zaboravlja da bi usvajanje tih principa, koje on zagovara za Šiptare, odnosno Albance, u pokušaju da se stvori “Velika Albanija”, onda važili i za druge narode na Balkanu, prije svega Srbe.\n“Na Balkanu se ne mogu sprovoditi dvostruki standardi – da ono što je dozvoljeno jednom narodu, drugom nije, kako to misli Aljbin Kurti. Za to srpski narod nema razumijevanja niti će ga ikad imati, jer ako je nešto dozvoljeno drugima, kako to za Šiptare odnosno Albance zagovara provokator Kurti, zašto onda i Srbima ne bi to isto bilo dozvoljeno “- naglasio je Dodik.\n“Ne mogu reći da se nacionalno ujedinjavanje događa u EU. Tamo se pridružujemo Dancima, Austrijancima i Špancima. Ovde se mora dogoditi naš savez. Koristio bih izjavu Arbena Džaferija: “Istorijsko zalaganje Albanaca za ujedinjenje” – rekao je Kurti.\nOn je naveo da će, ako postane premijer, u odnosima sa Albanijom Kosovo imati sporazume, ne za slikanje, već za sprovođenje, kao na primjer o zajedničkom tržištu, zajedničkom civilnom registru preduzeća, zajedničkim vladinim odborima za spoljne poslove i drugo, prenosi “Srna”.\nMilorad DodikAlbanijaizdvojenoKosovoSrbiAljbin Kurtiujedinjenje


Još godinu dana za zamenu oružnih listova -\n23.01.2019. Milan Vlajić Društvo Ostavi komentar\nRok za zamenu starih oružnih listova za nove biometrijske isprave, koji je najpre bio predviđen za početak marta ove godine, produžen je za još godinu dana, preciznije do 5. marta 2020.\nZakon o oružju i municiji koji je usvojen 2016. uveo je niz novina, pre svega u pogledu kategorija oružja, uslova i režima za njegovo posedovanje, obaveznog lekarskog pregleda, a vlasnici oružja su bili u obavezi da u roku od tri godine zamene stare isprave. Međutim, prema statistici, mali broj je ovu obavezu izvršio u proteklom periodu što govori da su mnogi vlasnici oružja, po navici, čekali poslednji čas.\nVlasnik oružja je u obavezi da prilikom zamene oružanog lista u policijsku stanicu donese oružje na uvid, kao i stare isprave. Pored toga, mora dostaviti potvrdu da protiv njega nije pokrenut krivični postupak, kao i lekarsko uverenje o sposobnosti za držanje i nošenje oružja. Sastavni deo postupka je i dokument koji dokazuje opravdan razlog za posedovanje oružja.\nOpravdan razlog razlikuje se u zavisnosti od vatrenog oružja koje se poseduje. Ukoliko neko poseduje lovačku pušku ili karabin, moraće da priloži uverenje o položenom lovačkom ispitu ili kopiju lovne karte. Ukoliko je oružje namenjeno sportu, moraće da priloži potvrdu o članstvu u nekom od streljačkih klubova.\nDosta je polemike bilo oko obuke za rukovanje oružjem. Ipak, po Zakonu ovakva obuka nije obavezna za one koji već imaju dozvolu i menjaju je za novu, biometrijsku.\nŠto se troškova tiče, izdavanje novog oružnog lista košta 1.500 dinara (600 dinara je obrazac koji izrađuje Zavod za izradu novčanica, a 900 dinara naknada za troškove izrade). Oni koji poseduju oružje sa olučenim cevima, odnosno pištolje, revolvere i karabine moraju uplatiti i republičku taksu od 5.360 dinara ili 2.560 dinara za neolučene cevi. Uz ove troškove, treba uračunati i lekarsko uverenje čija se cena kreće od 2.500 do 6.000 dinara, zavisno od zdravstvene ustanove, kao i potvrdu o nekažnjavanju. Odnosno za zamenu stare novom biometrijskom ispravom vlasnici oružja treba da izdvoje otprilike od desetak do 15 hiljada dinara.\nZa razliku od starog dokumenta, na jednom biometrijskom oružnom listu moći će da se registruje do 10 komada pušaka ili isto toliko pištolja.\nVlasnici oružja koji do 5. marta naredne godine ne zamene oružne listove, kako propisuje zakon, biće novčano kažnjeni od 5.000 do 150.000 dinara, a postoji rizik i da im se oružje i municija oduzmu.\nPrevious Post:Polaznici Školice glume večeras i sutra na velikoj sceni\nNext Post:Raičević pred Konstantin: Nema euforije, očekujem tešku utakmicu


Apartman Play Spa - Pink apartmani Beograd\nPink Apartmani Beograd - Apartman Play Spa\nLokacija: Novi Beograd - Beogradska Arena\nUlica: Bulevaru Mihaila Pupina\nCena 250€ 240€ 230€ 220€ 210€ Dogovor\nApartman Play Spa je veličine 107 kvm i nalazi se u centralnom delu YU biznis centra na drugom spratu zgrade sa liftom, u Bulevaru Mihaila Pupina na Novom Beogradu. Predviđen je za udoban boravak 4 osobe. Poseduje veliki đakuzi, parno kupatilo i saunu. Takođe poseduje kupatilo sa dve tuš kabine i mali toalet. U spavaćoj sobi se nalazi prostrani francuski ležaj sa ogledalima na uzglavlju i na plafonu. Tu je još i mini linija i smart tv sa kablovskom televizijom. U blizini apartmana nalazi se tržni centar Merkator, tržni centar Ušće, Arena, marketi, kafići, kao i stanica gradskog prevoza. Parking je besplatan u krugu zgrade.


Ne otvarajte prozore: Vazduh u Beogradu ponovo otrovan – HC Group\nVazduh u Beogradu, kao i u drugim mestima u našoj zemlji, jutros je ponovo vrlo opasan. Zato se treba voditi smernicama uz koje možemo da se iole sačuvamo.\nSiv, gust, smrdljiv vazduh ponovo je nad Srbijom. Kako pokazuju merači zagađenja vazduha, Beograd je u crvenom.\nTo znači da je kvalitet vazduha veoma loš i da zbog toga prozori treba da ostanu zatvoreni, a aktivnosti na otvorenom da se izbegavaju. Za one koji moraju napolje poželjne su maske protiv zagađenja.\nI u drugim mestima u Srbiji stanje je slično.\nValjevo i Čačak su takođe u crvenom, te je najbolje sve aktivnosti na otvorenom smanjiti.\nKo u ovakvim situacijama posebno mora da vodi računa, za portal Nova.rs je govorio dr Petar Borović.\n„Pošto je zagađenje vazduha veliko, napolje ne bi trebalo da idu plućni bolesnici, ljudi koji imaju anemiju, zatim kardiovaskularni bolesnici, astmatičari, a nije dobro ni za decu”, kaže doktor Petar Borović.\n„Njihov organizam već ima svoje probleme, a sve ovo dodatno pogoršava postojeće stanje, tako da onda nastaju dodatni problemi – nema dovoljno vazduha, javljaju se glavobolja, nervoza, a mora čovek da diše…”\n„Jako je važno da te ugrožene kategorije ne puše, da uzimaju redovno terapiju, da jedu dosta svežeg voća i povrća da bi se izbacili otrovi, da bi se nadomestili vitamini i minerali i da se ne bi opteretilo postojeće stanje”, napominje doktor.


Ambasadorka Velike Britanije u UN: Beograd i Priština da se usredsrede na normalizaciju odnosa\nBeta 2. avgusta 2018. 13:05\nAmbasadorka Velike Britanije u Ujedinjenim nacijama (UN) Karen Pirs (Pierce) pozvala je Prištinu i Beograd da se ne bave previše pitanjem taktike u Savetu bezbednosti UN već da uz pomoć EU ulože sve napore u normalizaciju odnosa, jer je to jedini način da napreduju u evropskim integracijama.\n„Želim da podstaknem obe strane da se ne ne angažuju previše po pitanju taktike ovde (u Savetu bezbednosti UN) već da se okrenu višim ciljevima i da ulože sve napore sa visokom predstavnicom EU kako bi normalizovali odnose“, rekla je Pirs na sinoćnjoj konferenciji za novinare posle prve sednice Saveta bezbednosti UN pod predsedavanjem Britanije.\nNa pitanje novinara o izostavljanju rasprave o redovnom izveštaju o radu Unmika iz dnevnog reda Saveta bezbednosti UN za avgust, Pirs je rekla da Savet bezbednosti treba da se fokusira na najhitnija pitanja medjunarodnog mira i bezbednosti a da pitanje Kosova iako je i dalje veoma važno evropsko regionalno pitanje više nema intenzitet kao 1999, koji zahteva redovne sastanke u SB UN.\n„Razgovaramo sa srpskom i ruskom stranom o malo usmerenijim sastancima, još nismo došli do zaključka, ali nastavićemo da razgovaramo, to je naš cilj… da pokušamo da postignemo razuman zaključak prihvatljiv za sve i onda se možemo vratiti u SB UN“, dodala je.\nBritanska ambasadorka je naglasila da je najvažnije da Srbija i Kosovo, zajedno sa EU koja im pomaže, ostvare napredak u normalizaciji odnosa jer će samo kroz normalizaciju odnosa moći da ostvare napredak u integraciji u EU što je od „vitalnog značaja za oba naroda i obe privrede“.\nVelika Britanija i druge zapadne zemlje od ranije se zalažu za promenu formata i dinamike sednica o Kosovu, kao i za smanjenje budžeta Unmika, tvrdeći da situacija na Kosovu ne predstavlja stvarnu pretnju po medjuanrodni mir i bezbednost.


Tuzi - Lajme nga Ulqini\nCanka: Iznevjerena očekivanja Albanaca\nČelnicima vodećih albanskih stranaka, Nove demokratske snage FORCA Nazifu Cungu i Demokratske partije (DP) Fatmiru Đeki, obećanja Demokratske partije socijalista i njezinog lidera Mila Đukanovića dovoljna su garancija. Jer, DPS je obećao a, kao što je opštepoznato, u ta se obećanja može pouzdati, da će referenduma o statusu opštine Malesija s mjesnim centrom Tuzi, svakako biti. Iako niko sa sigurnošću ne zna kada će se to desiti, oni procjenjuju da to nije ni previše važno. Ko još pamti što je sve od 1997. do 2006.... Vazhdo\nFebruary 11, 2013 :: news :: Comments Off on Canka: Iznevjerena očekivanja Albanaca\nTags: albanci crne gore, Tuzi, ulcinj\nAntena M: Fatmir Đeka – ministar za manjinska prava\nDanas definisanje sastava Vlade, neka rješenja već izvjesna Mandatar Milo Đukanović obrazložiće danas na sjednici Glavnog odbora DPS-a program i sastav nove Vlade. Nešto ranije, Glavni odbor Socijaldemokratske partije utvrdiće predlog svojih kandidata za članove Vlade. No, prema saznanjima Antene M iz dobro obaviještenih izvora, neka rješenja praktično su već izvjesna. Vujica Lazović biće i dalje potpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i finansijski sistem i ministar za informaciono društvo i telekomunikacije. Izvjesno... Vazhdo\nDecember 2, 2012 :: news :: Komente (4)\nTags: Albanska koalicija, Fatmir Djeka, Tuzi, ulcinj\nBardhi: Đukanovićevo obraćanje u Malesiji više liči na politički flert\nKobna greška I za Mehmeta Bardhija, dugogodišnjeg albanskog političara i predsjednika Demokratskog saveza, Đukanovićevo obraćanje u Malesiji više liči na politički flert uoči izbora nego na stvarnu namjeru da se okonča status opštine Tuzi. “Ovim je gospodin Đukanović potvrdio da on drži sve konce u rukama u ovoj veoma centralizovanoj državi. Pošto je to samo neki konsultativni referendum, u ovom slučaju treba da bude pravi referendum. Mi mislimo da je odavno došlo vrijeme da se formira punopravna opština Tuzi.... Vazhdo\nSeptember 24, 2012 :: news :: Comments Off on Bardhi: Đukanovićevo obraćanje u Malesiji više liči na politički flert


'Koliko je ulazak u EU važan za Balkan, toliko je i Balkan važan za EU'\nIzvor: B92, 09.Sep.2019, 07:19 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Koliko je ulazak u EU važan za Balkan, toliko je i Balkan važan za EU"\nBeograd -- Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić boravi od danas u dvodnevnoj poseti Luksemburgu, tokom koje će se sastati s najvišim zvaničnicima te zemlje.\nOna će takođe učestvovati na Ekonomskom forumu Srbija-Luksemburg.\nPremijer Luskemburga Gzavije Betel poručio je da se neslaganja između zemalja na Balkanu moraju prevazići, čak i ako je istorija, kako je primetio, jedan deo "njihovog DNK".\nOn je, na zajedničkoj pres konferenciji s premijerkom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Anom Brnabić, istakao da će uvek u svakoj zemlji biti ekstremista koji neće želeti mir, ali je dodao da veruje u mirovni projekat na Balkanu, koji je, sitiče, najvažniji za prosperitet.\n"Znam i da premijerka Brnabić i predsednik Aleksandar Vučić žele da stabilizuju odnose, ali u tome moraju da učestvuju svi partneri. To nije monolog Srbije, Kosova, Hrvatske, Slovenije, Bosne, već moraju da sednu zajedno za sto", rekao je Betel.\n"Idite, na primer, u Aušvic, gde je mnogo ljudi ubijeno zbog ludog režima, to se nije desilo na drugoj strani sveta, već i u mojoj zemlji, gde su ljudi ubijani zato što su Jevreji, komunisti, zato što nisu želeli da se bore za Nemce, jer su bili homoseksualci… Ne želim da živim u takvom svetu, a ne treba da idemo toliko daleko u prošlost, da bismo videli da se istorija nekada ponavlja", rekao je Betel.\n"U intesu je svih nas da odnosi između suseda budu najbolji mogući", rekao je Betel i podsetio da čak i članice EU, Hrvatska i Slovenija, i dalje pregovaraju o otvorenim pitanjima.\n“I mi u EU se prvi put suočavamo sa tim da jedna zemlja želi da izađe iz unije i zato je potrebno da i EU uvede više reda u svojoj kući pre nego što otvori vrata za nove članice, dok 'neke izlaze kroz prozor'”, rekao je Betel na konferenciji za novinare posle sastanka sa premijerkom Anom Brnabić.\nPredsednica vlade Ana Brnabić izjavila je da se nada da će posle izbora na KiM moći da se nastave pregovori o dugoročnom, održivom i kompromisnom rešenju između Beograda i Prištine.\nNadam se da ćemo posle izbora imati ljude koji će biti dovoljno hrabri i odgovorni, pre svega prema svojim građanima, i sposobni da razgovaramo o dugoročnom, održivom rešenju. Mi ćemo biti tu”, rekla je Brnabić na konferenciji za novinare u Luksemburgu.\nNadam se da ćemo posle izbora imati ljude koji će biti dovoljno hrabri i odgovorni, pre svega prema svojim građanima, i sposobni da razgovaramo o dugoročnom održivom rešenju. Mi ćemo biti tu”, rekla je Brnabić.\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da je Luksemburg jedna od zemalja koje su uvek podržavale agendu proširenja EU, te da je važno da Srbija u toj zemlji ima partnera koji će u razgovorima sa državama koje su možda skeptične prema širenju Unije, ukazati koliko je proširenje važno.\nBrnabić je, u izjavi novinarima tokom posete Luksemburgu, rekla da je ta zemlja uvek pružala podršku Srbiji i u pogledu otvaranja poglavalja i u procesu reformi.\n"Sa Luksemburgom imamo razumevanje i važno nam je da u Luksemburgu imamo partnera koji će da razgovara sa ostalim zemljama EU, pre svega sa onima koje su možda malo više skeptične, poput Francuske i Holandije, i ukaže da je agenda proširenja značajna za Srbiju i region, ali i za samu EU", rekla je Brnabić.\nKoliko je ulazak u Uniju važan za Balkan, toliko je i Balkan važan za EU, podvukla je ona.\n"Važno je da to imamo sada kao zajedničku agendu pred dolazak nove Evropske komisije i čini mi se da smo taj zadatak ove posete ispunili", istakla je Brnabić.\nBrnabićje posetila i parlament, gde je razgovarala s predsednikom Donjeg doma Fernanom Etgenom.\nPremijerka je učestvovala i na Ekonomskom forumu Srbija-Luksemburg, na kojem su najvažnije teme bile digitalizacija i informaciono-komunikacione tehnologije.\nNa marginama foruma, potpisan je Memorandum o saradnji Privredne komore Srbije i Privredne komore Luksemburga.\nBrnabić: Balkan u EU znači mir i prosperitet za sve\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Sep.2019\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić zahvalila je danas Luksemburgu na podršci politici proširenja EU, navodeći da je ta agenda važna ne samo za mir i prosperitet na Balkanu, već i u celoj Evropi...Brnabić je na zajedničkoj konferenciji za štampu sa premijerom Luksemburga Gzavijem Betelom ukazala...


Pompeo: NATO se mora mijenjati ili rizikuje da zastari\nNakon što je francuski predsjednik Emmanuel Macron ocijenio da je NATO klinički mrtav, američki državni sekretar Mike Pompeo poručio je da se Alijansa mora razvijati i mijenjati ili rizikuje da zastari.\nDan nakon što je francuski predsjednik u intervjuu za britanski Economist poslao dramatično upozorenje Evropljanima kazavši da je Evropska unija na rubu ponora, a NATO klinički mrtav jer se članice ne mogu u odbrani osloniti na Sjedinjene Američke Države, o Alijansi je tokom posjete Berlinu govorio i šef američke diplomatije Mike Pompeo.\nKazao je da NATO nakon 70 godina mora da se mijenja ili rizikuje da bude prevaziđen. Pompeo se nasmijao kada je upitan da ocijeni da li je NATO zastario ili doživio kliničku smrt, kako je kazao Macron.\n- Ako države vjeruju da mogu dobiti sigurnosnu korist, a da ne pružaju NATO-u resurse koji su mu potrebni, ili da ne ispune svoje obaveze, postoji rizik da će NATO postati neefikasan ili zastario - rekao je Pompeo.\nNije komentirao Macronovu kritiku politike predsjednika Donalda Trumpa koji ne koordinira odluke s NATO saveznicima. U govoru dan uoči 30. godišnjice pada Berlinskog zida oštro je kritizirao Kinu i Rusiju, posebno predsjednika Vladmira Putina.\n- Rusija koju vodi bivši službenik KGB-a nekada stacioniran u Drezdenu, vrši invaziju na svoje susjede i ubija političke protivnike - kazao je Pompeo.\nObrušio se na Kinesku komunističku partiju koja, prema njegovom mišljenju, donosi novu viziju autoritarizma.\n- Kina je izuzetno nezadovoljna i protivi se njegovoj ideološkoj pristrasnosti i hladnoratovskom mentalitetu - poručio je Geng Shuang, portparol Ministarstva vanjskih poslova Kine.\nAmerički državni sekretar je položaj opozicije u Kini i Rusiji uporedio s onom u bivšoj Istočnoj Njemačkoj i rekao kako se radi o režimima za koje je datum pada Zida upozorenje ispunjeno strahom, a ne razlog za slavlje.


Društvo i ekonomija: Još nije krenula naplata kazni za prekoračenje brzine, a ovo je RAZLOG - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nNaime, kako su za "Blic" rekli u "Putevima Srbije" taj sporazum je pripremljen, ali još nije potpisan. Njime će biti definisano koje su obaveze MUP-a, a koje ovog preduzeća.Tek pošto taj dokument bude potpisan, moći će da počne merenje prosečne brzine na auto-putu, radi kažnjavanja u slučaju prekoračenja.\nJuče je trebalo zvanično da počne merenje prosečne brzine na autoputevima između naplatnih rampi i kažnjavanje vozača koji je prekorače. Sa tim znanjem vozači su veoma pazili šta im radi kazaljka na brzinomeru, te je disciplina na putu bila besprekorna, kažu radnici sa naplatnih rampi.Moguće kazne su ih izgleda dobro zaplašile, te brzinu od 120 km/h nije prekoračio niko sa našim tablicama, ali oni sa stranim jesu, javile su agencije sa lica mesta.\nZa razliku od domaćih vozača, stranci ne znaju za nove kaznene mere, što je jedna od glavnih zamerki koja se upućuje novom sistemu. Tako su stranci juče i danas jedini vozači koji su razdaljinu između dve naplatne rampe vozili preko 120 km/h.Međutim, advokat i nekadašnji koministar policije Božo Prelević ceo sistem ocenjuje kao "besmislen i protivustavan".\nOn je dodao da je neprihvatljivo što zakon još nije usvojen, a nadležni su najavili da će od ponedeljka naplaćivati kazne.- Taj zakon se kosi s filozofijom našeg zakonodavnog sistema, ali i sa osnovnim normama i postavkama krivičnog i prekršajnog prava kojima mora da se utvrdi ko je kriv i za šta je kriv, kao i to da li je delo urađeno sa umišljajem ili iz nehata, ali i na osnovu čega se utvrđuje da je neko kriv - rekao je Prelević.\nSa druge strane, direktor Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović ponovio je da je krajnji cilj merenja prosečne brzine između napletnih rampi zapravo smanjenje broja stradalih na autoputu.Kako je rekao, prag tolernacije mogao bi da ide do 125 km/h, kako se ne bi postigli suprotni efekti. Po njemu, vest o novom sistemu mera polako se širi i među strancima, jer se primetilo da smanjuju brzinu.


Rusija: Venecuela poseduje dovoljne količine ruske vojne tehnike - Sputnjik Srbija\n04:15 14 Maj 2021\nRusija: Venecuela poseduje dovoljne količine ruske vojne tehnike\n10:43 16.03.2020 Preuzmite kraći link\nVenecuela nije tražila od Rusije dodatnu vojnu tehniku, jer već poseduje dovoljne količine, izjavio je ambasador Rusije u Venecueli Sergej Melik-Bagdasaros.\nRuski zvaničnik je naglasio da ruski vojni stručnjaci nastavljaju da rade u toj zemlji na održavanju već isporučene ruske vojne tehnike po pozivu zvaničnih venecuelanskih vlasti i sporazuma iz 2001. godine.\n„Potrebno je održavati vojnu tehniku koja je ranije bila isporučena Venecueli, a time se, upravo, bave naši stručnjaci. Ako bude nekih novih ugovora, njih će najaviti sami potpisnici tih ugovora”, istakao je Sergej Melik-Bagdasaros.\nRuski ambasador u Venecueli je takođe negirao da je Moskva dobila zvaničan zahtev od opozicionog venecuelanskog lidera Huana Gvaida da učestvuje u procesu „obnove demokratije” u toj zemlji.\n„Ne, zvanični zahtev po ovom pitanju nismo dobili. Pre godinu dana Huan Gvaido je bio predsednik Nacionalne skupštine Venecuele (u skladu s tamošnjom praksom, predsednik tog državnog tela bira se na godinu dana) i on je, očigledno, mislio da je to dovoljno da se u takvim uslovima proglasi za privremenog vršioca dužnosti predsednika države. Danas, posle godinu dana, predsednik Nacionalne skupštine je neko drugi, a Gvaido je samo običan poslanik”, izjavio je ruski diplomata.\nPočetkom 2019. godine u Venecueli su počeli masovni protesti protiv legitimnog predsednika zemlje Nikolasa Madura. Od tada se Huan Gvaido, predsednik Nacionalne skupštine koju kontroliše opozicija, dva puta proglašavao za „privremenog predsednika“. Drugu „zakletvu“ položio je ovog januara. Gvaido je, svojevremeno, izjavio da venecuelanska opozicija želi da se Kina i Rusija uključe u proces obnavljanja demokratije u toj zemlji.\nnaoružanje, demokratija, Venecuela, Huan Gvaido


Pelosi: Dogovor o ekonomskoj pomoći postići do utorka – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Svet » Pelosi: Dogovor o ekonomskoj pomoći postići do utorka\nPelosi: Dogovor o ekonomskoj pomoći postići do utorka\nin Svet 18/10/2020\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi rekla da je da bi dogovor sa Trampovom administracijom o novom paketu ekonomske pomoći za prevazilaženje posledica koronavirusa, trebalo da bude postignut u narednih 48 sati ili neće biti okončan do predsedničkih izbora 3. novembra.\nPelosi razgovara već nedeljama sa sekretarom finansija Stivenom Mnučinom, predstavnikom Donalda Trampa, ali dvoje zvaničnika ne mogu da postignu dogovor, dok broj obolelih od koronavirusa ponovo raste u Sjedinjenim Državama, a privredni oporavak usporava.\nPelosi i Mnučin pregovaraju o paketu koji bi koštao između 1, 8 hiljade milijardi i 2, 2 hiljade milijardi dolara, ali se nisu dogovorili o uslovima nacionalnog strateškog plana za testiranje, između ostalog. Čak i da postignu dogovor, neki republikanski senatori kažu da se protive trošenju tolike sume novca, kao dodatak na 3 hiljade milijardi koje je Kongres usvojio pre nekoliko meseci, za ublažavanje posledica pandemije.\nPelosi je u emisiji na televiziiji Ej-Bi-Si „This Week“ rekla da „od (Trampove) administracije“ i njegovih napora, zavisi da li će ona dostići dogovor sa Mnučinom do utorka.\n„Kažemo im da mi moramo da odlučimo o nekim delovima sporazuma. I mi ćemo to uraditi ili ne“, navela je Pelosi.\nMnučin je rekao prošle nedelje da bi prihvatio zahteve Pelosi za nacionalnim strateškim planom, sa manjim promenama.\nPelosi je rekla da je Mnučinove promene smatra značajnim izmenama, kao što su promene termina „mora“ u „može“, „zahtev“ u „preporuka“ i „plan“ u „strategiju, ne strateški plan“.\nPelosi navodi da promene termina, pružaju Beloj kući previše fleksibilnosti u nadziranju pomoći. Mnučin je naveo da ne veruje da demokrate žele da predaju Trampu pobedu tim zakonom, dve nedelje pre izbora.\nPored termina u zakonu, Pelosi i Mnučin tek treba da se dogovore o finansiranju gradova i saveznih država, brizi o decu, poreskim olakšicama za Amerikance sa nižim primanjima, zaštitu u vezi sa dugovanjima koju traže republikanci i još nekim pitanjima. Obe strane žele da se podeli još jednom po 1200 dolara pomoći većini Amerikanaca i da se vrati neki nivo olakšica za nezaposlene.\nFederalna pomoć za nezaoslene od 600 dolara nedeljno, pored manje izdašnje državne pomoći, istekla je krajem jula.\nPrethodna: RTV Sunce – Dan borbe protiv trgovine ljudima\nSledeća: Viljareal bolji od Valensije, Sosijedad preuzeo prvo mesto\nNovavaks odložio testiranje eksperimentalne vakcine protiv Kovida u Americi\nDruga serija obuka iz oblasti inovacija na Zlatiboru\nUskoro ćemo plaćati porez i na pomoćne objekte


NEGOTIN-KOVID-19 PRESEK ZA 7. I 8. JANUAR - Istočne VESTI\nPrema podacima Zdravstvenog centra Negotin, u poslednjih 48 časova, od 61 obrađenog testa (23 antigen i 25 PCR) pozitivan nalaz je registrovan kod deset osoba, što čini 16,4 procenta testiranih.\nVirus je potvrđen kod tri muškarca, starosti od 54 do 63 godina starosti, i sedam žena, starosne dobi od 28 do 86 godina. U prethodnih 48 časova u Kovid ambulanti je obavljeno 80 pregleda, od kojih su 35 prvi, a 45 kontrolni. Na kovid odeljenjima ZC Negotin, na kojima se trenutno leči 29 pacijenata, u poslednja dva dana hospitalizovana su četiri, jedan pacijent je otpušten na kućno lečenje a jedan transportovan u tercijarnu ustanovu na dalje lečenje. U opštini Negotin ukupan broj aktivnih slučajeva je 353.


Levica Srbije: Zabrinutost zbog pucnjave na Štrandu | Autonomija\nLevica Srbije: Zabrinutost zbog pucnjave na Štrandu\nBezbednost na gradskim ulicama, kao i gradskoj plaži, mora biti apsolutni prioritet vlasti\nNovosadski odbor Levice Srbije zabrinut je zbog oružanog napada koji se u nedelju popodne dogodio na gradskoj plaži Štrand u tom gradu.\n“U letnjim mesecima Štrand je mesto odmora i relaksacije velikog broja naših sugrađana, među kojima najviše ima dece. Levica Srbije smatra da je nedopustivo da se puca iz vatrenog oružja na uređenoj gradskoj plaži koju dnevno poseti i do 15.000 ljudi”, piše u saopštenju ove stranke.\nLevica je apelovala na nadležne da bezbednost na gradskim ulicama, kao i gradskoj plaži, mora biti apsolutni prioritet vlasti, “bez obzira da li u toku izborna kampanja, periodu između dve kampanje ili u fazi konstituisanja nove gradske vlasti”.\n“Novosađane neće zadovoljiti da se učesnici okršaja pronađu i budu kažnjeni, već se od nadležnih očekuje da ovakve i slične događaje u budućnosti spreče”, dodala je Levica Srbije.\nOni su upozorili da je prilaz Štrandu organizovan na tri ulaza na kojima se sem plaćanja karte druge kontrole ne vrše, te je na plažu moguće vrlo lako uneti i predmete koji mogu ugroziti bezbednost.\n“Nije dovoljno samo naplatiti ulaz na plažu, kao i pretvoriti širi krug oko Štranda u plaćenu parking zonu, već mora postojati odgovornost prema posetiocima kojima se mora pružiti i adekvatna usluga, čiji je bezbednost najvažniji segment”, dodala je Levica Srbije.\nOružani sukob desio na štrandu u nedelju oko 14 sati, a kasnije istog dana još jednom je pucano na ulicama Novog Sada u večernjim časovima.


Datum kreiranja petak, 20 Januar 2012 11:11\tKlikova: 1429\tEvropska sedmica prevencije raka grlića maternice (ECCPW) ustanovljena je 2007. godine i od tada se obilježava svake godine u posljednjoj sedmici januara. Cilj akcije, koja će se ove godine održati u razdoblju od 22. do 29. januara 2012. je promocija znanja o raku grlića maternice i načinima njegove prevencije. Evropska sedmica prevencije raka grlića maternice je pan-Evropska javnozdravstvena inicijativa, koja za cilj ima podizanje svijesti žena o raku grlića materice, šta ga uzrokuje, kako se dijagnosticira, i koje su mogućnosti njegove prevencije. Inicijativa je pokrenuta od strane Evropske asocijacije za borbu protiv cervikalnog karcinoma- European Cervical Cancer Association (ECCA), u partnerstvu sa Evropskim zdravstvenim organizacijama, NGO, i farmaceutskom industrijom. European Cervical Cancer Association je za sve svoje članice pokrenula ecca web site na maternjem jeziku zemlje na kome su dostupne sve informacije o njenim aktivnostima, ali i informacije o raku grlića maternice.\tPREDSTAVNICI UKC-A U LJEKARSKOJ KOMORI FEDERACIJE BiH\nKo je na portalu: 23 gostiju i nema prijavljenih članova 003506828\nServer Time:05:21:56 24-05-2013


EXPRES VESTI - Pobeda protiv Izraela za atmosferu i skok na FIFA listi\nPobeda protiv Izraela za atmosferu i skok na FIFA listi\nSTARA PAZOVA - Selektor fudbalske reprezentacije Slavoljub Muslin rekao je danas da 56. pozicija na rang listi FIFA ne odslikava kvalitet nacionalnog tima i dodao da bi skor značajno popravile pobede nad Izraelom i Rusijom u prijateljskim utakmicama.\n"Težićemo da utakmicu odigramo sa najjačim timom u ovom trenutku. Imamo dosta povređenih igrača, od sedam vezista ostala su nam samo trojica. To nam je problem, ali nadam se da će izdržati fizički u sledeće dve utakmice. Pobeda protiv Izraela je važna, nije primarna, iako je veoma bitna zbog psihološkog aspekta", rekao je Muslin na konferenciji za medije u Staroj pazovi.\nOn je poručio da ne poznaje najbolje selekciju Izraela, ali da hoće da vidi kako će se ekipa prilagoditi takvu situaciju.\n"Razgovarao sam sa Stojkovićem i Rajkovićem, koji igraju u Izraelu, znam da su brzi u napadu, ali i da im je taktika najveći problem, posebno u odbrani. Možda je i bolje što ne znamo rivale, osim Rusije, jer hoću da vidim kako će igrači na terenu da se prilagode, iako je naša filozofija da pravimo naš stil igre".\nMuslin ističe da rang lista FIFA ne opterećuje njegove izabranike.\n"Naše 56. mesto nije realno po rezultatima i kvalitetu, ne verujem da to opterećuje moje igrače. Vrlo je važno da pobeđujemo u nizu i popravljamo rejting. Ipak, najvažnije su kvalifikacije i plasman u Rusiju".\nPrema njegovim rečima tim je potpuno fokusiran na reprezentativne obaveze, iako se bliži prelazni rok, u kojem bi mnogi Muslinovi igrači mogli da promene sredinu.\n"Razgovarao sam o tome sa njima, vidim da nemaju problem, već isključivo razmišljaju o reprezentaciji", poručio je selektor "orlova".\nZamenik kapitena reprezentacije Aleksandar Kolarov ističe da se ekipa uspešno prilagođava na novi sistem i rad pod Muslinom.\n"Mislim da svakim danom stvari idu na bolje, potrebno je vreme da se uigramo, ali nemamo ga puno. Ne poznajem mnogo Izrael, znam da se radi o dobroj reprezentaciji. Mogu slobodno da kažem da imamo više kvaliteta, ali to moramo da pokažemo na terenu".\nNa pitanje novinara kakav je osećaj prići prijateljskim utakmicama kada se zna da se mnoge spremaju za Evropsko prvenstvo, Kolarov je odgovorio:\n"Ravnodušn sam, kvalifikacije smo izgubili još pre sedam meseci. Ne mogu da budem iznenađen i nemamo šta tu da razmišljamo. Teško je gledati nešto do čega si mogao da dođeš. Svakog čuda tri dana dosta, idemo dalje", zaključio je Kolarov.\nPrijateljska utakmica između Srbije i Izraela igra se sutra od 20.15 sati u Novom Sadu na stadionu Karađorđe.\nMore in this category: « Đilas: Suspenzija van snage, sa Marjanovićem u Rio\tPratite EP u fudbalu ispred bečke gradske većnice »