FREN: Koliko je učešće sive ekonomije u srpskoj privredi | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / FREN: Koliko je učešće sive ekonomije u srpskoj privredi\nSiva ekonomija jedan je od najvećih izazova sa kojima se suočava privreda Srbije, a njene posledice vidljive su u oblastima utaje poreza, distorzije tržišta, nelojalne konkurencije i neefikasne raspodele resursa. U mnogim zemljama u tranziciji, pa tako i u Srbiji, siva ekonomija je značajna prepreka za razvoj snažnog sektora preduzeća i za izgradnju funkcionalne tržišne privrede, konstatuju autori najnovije sveobuhvatne studije o sivoj ekonomiji. Studiju je uradila Fondacija za razvoj ekonomske nauke – FREN u okviru USAID Projekta za bolje uslove poslovanja, a njeni autori su Gorana Krstić, Friedrich Schneider, Mihail Arandarenko, Milojko Arsić, Branko Radulović, Saša Ranđelović i Irena Janković.\nCilj istraživanja bio je procena obima sive ekonomije, identifikovanje njenih glavnih uzroka i formalizacije iste radi unapređivanja konkurentnosti srpske privrede. Prenosimo izveštaj u celini.\nIako je siva ekonomija i dalje važna „sigurnosna mreža“ za mnoge pojedince i domaćinstva u Srbiji, njene negativne posledice po zaposlene, preduzeća i društvo u celini daleko prevazilaze njene prednosti. Anketa o uslovima poslovanja preduzeća i preduzetnika u Srbiji.\nMere za podsticanje formalizacije sive ekonomije treba da budu zasnovane na poznavanju uzroka i strukture neformalne aktivnosti. Poseban problem u njihovom osmišljavanju predstavlja to što su informacije o sivoj ekonomiji nužno nepouzdane i nepotpune. Zbog toga je za potrebe ovog istraživanja sprovedena anketa o neformalnom poslovanju preduzeća i preduzetnika u Srbiji na reprezentativnom uzorku od 1251 privrednih subjekata (privredna društva i preduzetnici) na teritoriji Srbije. Ova anketa je omogućila da se siva ekonomija u Srbiji po prvi put sagleda iz ugla preduzeća, da se procene različiti oblici sive ekonomije u ovom sektoru i analiziraju prema relevatnim karakteristikama privrednih subjekata. Pored toga, anketa je omogućila da se sagledaju uzroci i motivi za poslovanje u sivoj ekonomiji, što je od posebnog značaja za formulisanje preporuka za formalizaciju sive ekonomije. Uzroci sive ekonomije. Analizu uzroka sive ekonomije izvršili smo koristeći, tamo gde je to moguće i prikladno, elementarnu teorijsku analizu, uporedne podatke, stavove socijalnih partnera o funkcionisanju institucija, kao i rezultate Istraživanja o uslovima poslovanja preduzeća u Srbiji.\nMeđu fiskalnim uzrocima sive ekonomije relevantni su relativno visoko fiskalno opterećenje rada, komplikovane i skupe poreske procedure, komplikovan i netransparentan poreski sistem, neadkevatno organizovana, nedovoljno obučena i opremljena poreska administracija, nizak kvalitet usluga javnog sektora i visok nivo tolerancije prema sivoj ekonomiji.\nU domenu institucija tržišta rada, među širom grupom faktora izdvaja se nekoliko ključnih faktora koji održavaju i podstiču sivu ekonomiju – visoko fiskalno opterećenje rada na nižim nivoima zarada, sistem socijalnih davanja koji praktično ne omogućava da formalno zaposlene osobe nastave da primaju socijalnu pomoć i druge transfere, visoka minimalna zarada, kao i određena pravila u okviru zakonodavne zaštite zaposlenja, regulative radnog vremena, naknada za nezaposlenost, i penzijskog sistema. Postoji i niz drugih institucionalnih i ekonomskih faktora koji doprinose visokom učešću sive ekonomije. Usled niske produktivnosti poslovni model značajnog broja preduzeća podrazumeva profitabilno poslovanje jedino u uslovima neizmirenja poreskih obaveza.\nEkonomska kriza i visok stepen nelikvidnosti su i one produktivnije privredne subjekte primorale da deo svog poslovanja prebace u neformalni sektor. Zbog neefikasnog mehanizma izlaska sa tržišta privredni subjekti koji celokupnu ili deo svojih aktivnosti obavljaju u neformalnom sektoru podstaknuti su da tamo i ostanu.\nDrugi uzroci koji značajno utiču na učešće u sivoj ekonomiji su visoko administrativno opterećenje poslovanja, nizak kvalitet regulatornog okruženja i pravna nesigurnost.\nPored navedenih regultornih uzroka na poslovanje u sivoj ekonomiji utiču i visok nivo korupcije i nizak nivo poreskog morala. Među najznačajnije faktore iz finansijske oblasti spadaju značajno učešće gotovinskih transakcija u ukupnim plaćanjima, neformalni izvori finansiranja i neregistrovane doznake migranata iz inostranstva. Obim sive ekonomije u Srbiji. Siva ekonomije u Srbiji procenjena je na osnovu tri metoda: a) MIMIC metod koji se zasniva na modeliranju i koji je obuhvatio Srbiju i 10 zemalja centralne i istočne Evrope u periodu 2001-2010. godine; b) metod poštovanja poreskih propisa kod domaćinstava (household tax compliance, HTC) koji je obuhvatio Srbiju za 2010. godinu i koji spada u grupu indirektnih metoda jer se zasniva na makroekonomskim podacima i c) Ankete o uslovima poslovanja preduzeća i preduzenika. Primenjeni metodi procene se razlikuju po obuhvatu sive ekonomije, kako po institucionalnim sektorima, tako i po oblicima sive ekonomije, kao i po metodologiji procene. MIMIC metod najšire obuhvata sivu ekonomiju, jer obuhvata sve institucionalne sektore i sve oblike sive ekonomije. HTC metodom pocenjuju se samo oni oblici sive ekonomije koji se mogu identifikovati i proceniti na osnovu podataka o dohocima i potrošnji domaćinstva. Na osnovu Ankete procenjeni su najvažaniji oblici sive ekonomije u preduzećima.\nProcena poreskog jaza\nPoreski jaz predstavlja razliku između hipotetičkog (teorijskog) poreza i stvarno naplaćenog poreza. Hipotetički porez predstavlja iznos poreza koji bi bio naplaćen u određenom vremenskom periodu pod uslovom da svi poreski obveznici u celini izmire obaveze u skladu sa poreskim propisima. Siva ekonomija predstavlja širi koncept od poreskog jaza, jer obuhvata sve oporezive ekonomske aktivnosti koje se obavljaju neformalnim putem, dok poreski jaz predstavlja iznos poreza koji bi trebalo da bude plaćen na te aktivnosti. Poreski jaz je najvećim delom posledica utaje poreza pa se stoga ova dva termina često poistovećuju.\nMeđutim poreski jaz, manjim delom može da odražava prijavljene, a neplaćane poreze, kao i gubitak poreskih prihoda usled bankrota obveznika, otpisa poreza i dr. Detaljnom analizom poreskih stopa, obima potrošnje i dr. procenjeno je da poreski jaz kod PDV iznosi 2,5% BDP. Kombinovanjem podataka iz makroekonomskiih računa sa podacima iz Ankete procenjeno je da poreski jaz kod poreza na dohodak građana i doprinosa za socijalno osiguranje iznosi oko 5% BDP. Ekstrapolacijom navedenih procena poreskog jaza na sve poreze kao i korišćenjem podataka iz Ankete o potrošnji domaćinstava dobijena je orjentaciona procena ukupnog poreskog jaza od oko 10% BDP.\nSiva ekonomija u sektoru preduzeća i preduzetnika\nPrema rezultatima Ankete o uslovima poslovanja preduzeća na osnovu mišljenja ispitanika o uključenosti sopstvenog preduzeća u aktivnosti sive ekonomije, 28% privrednih subjekata u Srbiji se bave sivom ekonomijom. To su preduzeća i preduzetnici koji imaju neformalno zaposlene i/ili koji plaćanja obavljaju gotovinski, a obveznici su PDV-a. Pod pojmom neformalno zaposleni obuhvaćeni su zaposleni koji rade bez ugovora i zaposleni koji imaju ugovor, ali nisu prijavljeni na celokupnu zaradu, pa jedan deo zarade primaju u gotovini. Rezultati Ankete pokazuju da su preduzetnici, mlade firme, privredni subjekti u građevinarstvu i oni sa sedištem u Centralnoj Srbiji više skloni aktivnostima sive ekonomije od ostalih. Na osnovu mišljenja ispitanika o uključenosti sopstvenog preduzeća u aktivnosti sive ekonomije i njihove ocene o uključenosti drugih preduzeća iz iste delatnosti, procenili smo donju i gornju granicu nivoa sive ekonomije u ovom sektoru. Tako se učešće zaposlenih koji rade bez ugovora kreće od 1,9% (donja granica) do 23,9% (gornja granica) od ukupno zaposlenih, učešće zaposlenih koji nisu prijavljeni na celokupnu zaradu od 3,8% do 24,7% i učešće prometa koji se obavlja u gotovini od 11,3% do 21,6% od ukupnog prometa.\nNa osnovu ekonometrijske analize korišćenjem podataka Ankete identifikovani su specifični faktori koji su statistički značajni za odluku preduzeća da učestvuje u sivoj ekonomiji. Dobijeni rezultati su u skladu sa rezultatima drugih studija prema kojima su preduzetnici u većoj meri uključeni u sivu ekonomiju u odnosu na druge privredne subjekte. Takođe, privredni subjekti u sektoru građevinarstva imaju skoro dva puta više šansi da budu u sivoj ekonomiji u odnosu na sektor ostalih usluga, dok oni iz sektora trgovine imaju skoro dva puta manje šansi. Konačno, kao bitan faktor učešća izdvaja se i stav u pogledu obavljanja aktivnosti u sivoj ekonomiji koji je takođe statistički značajan. Prema nalazima Ankete konkurencija od strane privrednih subjekata čije poslovanje uključuje i neki vid neformalnog poslovanja je izuzetno rasprostranjena. Čak 85,3% anketiranih privrednih subjekata navelo je postojanje takve (nelojalne) konkurencije u okviru svoje delatnosti. I u ovom slučaju izdvaja se sektor građevinarstva, kao i saobraćaja, dok je bitan faktor prisustva konkurencije i verovatnoća detekcije.\nTo ukazuje da se najveći problemi javljaju u delatnostima u kojima su veće regulatorne prepreke formalizacije i u kojima je teža kontrola angažovanih radnika. S obzirom da su u takvim okolnostima veće uštede od poslovanja, time je i pritisak konkurencije koju vrši neformalni sektor veći.\nEfekti formalizacije sive ekonomije\nIako je procenjeno da je obim sive ekonomije u Srbiji značajan, uporedni podaci pokazuju da je siva ekonomija u Srbiji tek za oko 15% relativno veća u odnosu na prosek zemalja Centralne i Istočne Evrope, iz čega se može zaključiti da je i poreski jaz u Srbiji za približno toliko veći nego u drugim pomenutim zemljama. Stoga bi optimalan cilj u smanjenju sive ekonomije i poreskog jaza u Srbiji moglo biti njihovo smanjenje na nivo proseka zemalja Centralne i Istočne Evrope u srednjem roku, dok bi u dugom roku taj cilj mogao biti približavanje nivoa sive ekonomije i poreskog jaza nivou koji postoji u razvijenim državama Zapadne Evrope.\nPotencijalni dodatni javni prihodi koji bi se, smanjenjem sive ekonomije u Srbiji mogli ostvariti procenjuju se na 0,8-1,1% BDP u srednjem roku (do 3 godine), tj. na oko 2% BDP u dugom roku (za pet od sedam godina). Ove procene predstavljaju gornju granicu potencijalnih dodatnih javnih prihoda koji bi se mogli ostvariti smanjenjem sive ekonomije, budući da je nivo institucionalnih uslova za suzbijanje sive ekonomije i nivo poreskog morala, naročito u zapadnoevropskim državama, znatno veći nego u Srbiji, kao posledica duge tradicije u pogledu aktivnosti ovih država u borbi protiv sive ekonomije. Pomenuti fiskalni efekti u Srbiji bi se mogli ostvariti samo pod pretpostavkom sveobuhvatne, dobro organizovane, neselektivne i kontinuirane primene svih relevantnih mera nephodnih za smanjenje sive ekonomije. Sa stanovišta fiskalne politike važno je da se ima u vidu da smanjenje sive ekonomije neće stvoriti prostor za smanjenje poreza ili povećanje javnih rashoda. Oporezivanje sive ekonomije treba da doprinese smanjenju fiskalnog deficita kao i kompenzovanju pada poreskih prihoda zbog očekivanog restrukutriranja privrede ka manje oporezivim aktivnostima – izvozu i investicijama. Prema rezultatima primenjenog MIMIC metoda za Srbiju i ostalih deset Centralno i Istočno evropskih zemalja, efekat sive ekonomije na registrovani BDP je statistički visoko značajan i sa očekivanim negativnim znakom: ako BDP per capita opadne za jedan procentni poen, siva ekonomija raste za između 0,6 i 0,7 procentnih poena u zavisnosti od primenjenog modela.\nTo znači da ukoliko dođe do pada BDP u narednom periodu, povećava se pritisak na sivu ekonomiju, jer smanjene mogućnosti poslovanja u formalnom sektoru, ekonomski subjekti će pokušati da kompenzuju angažovanjem u sivoj ekonomiji. Ovaj rezultat ukazuje na značaj održanja makroekonomske stabilnosti i stvaranja uslova za ekonomski rast u narednom periodu, što predstavlja važnu komponentu uspešne strategije formalizaciju sive ekonomije.\nPreporuke za formalizaciju sive ekonomije\nMere iz oblasti fiskalne politike\nMere iz domena fiskalne politike imaju za cilj smanjenje podsticaja i koristi, na jednoj strani, i povećanje troškova i rizika od uključivanja u sivu ekonomiju, na drugoj strani. U tom smislu, najvažnija mere iz domena fiskalne politike za suzbijanje sive skonomije su: smanjenje distorzivnog delovanja poreskog sistema, smanjenje troškova primene poreza, smanjenje isplativosti utaje poreza i smanjenje tolerancije prema sivoj ekonomiji. Smanjenje distorzivnog delovanja poreza u Srbiji moglo bi se ostvariti smanjenjem fiskalnog opterećenja rada (jer su drugi opšti porezi umereni), kao i smanjenjem broja poreskih stopa koje se primenjuju na dohotke iz različitih izvora ili na promet različitih dobara, kao i značajnim smanjenjem broja poreskih oslobođenja (pre svega kod oporezivanja dobiti preduzeća).\nSmanjenje troškova primene poreza bi se moglo ostvariti smanjenjem broja i pojednostavljenjem poreskih procedura, te uvođenja obaveze elektronskog podnošenja poreskih prijava i komuniciranja sa poreskim organima. Stoga se smanjenje isplativnosti utaje poreza se može ostvariti, pre svega, povećanjem verovatnoće otkrivanja utaje od strane Poreske uprave, za šta je neophodno povećati broj lica angažovanih na poslovima kontrole u Poreskoj upravi, kao i opšteg nivoa njihove obučenosti, te metodologije za odabir predmeta kontrole.\nOsim toga, neophodno je doslednije primenjivati propisane kaznene mere u slučaju otkrivanja utaje poreza, naročito u sudskim postupcima. Takođe je potrebno, zabraniti i u saradnji sa drugim državnim organima (Komunalnom policijom i sl.) zaustaviti praksu prodaje novih proizvoda na buvljim i zelenim pijacama. Unapređenje koordinacije Poreske uprave i drugih državnih organa, kako u pogledu razmene podataka, tako i u pogledu aktivnosti na terenu, predstavlja takođe bitnu pretpostavku suzbijanja sive ekonomije i utaje poreza.\nTako bi u saradnji sa Katastrom nepokretnosti i drugim državnim organima, trebalo proširiti obuhvat poreza na imovinu, jer se procenjuje da trenutno značajan broj nepokretnosti u Srbiji nije registrovan i posledično ni oporezovan porezom na imovinu. Saradnja Poreske uprave i drugih državnih organa je naročito bitna za uspešno sprovođenje unakrsne procene imovine i dohodaka građana, čime bi se javnosti poslala poruka o odlučnosti države da suzbije sivu ekonomiju i posledičnu utaju poreza. Za suzbijanje prakse neplaćanja poreza takođe je neophodno da se definitivno prekine sa praksom periodičnog otpisa nominalnih kamata po osnovu poreskih dugova. Otpisom nominalnih kamata otpisuje se i deo glavnice duga, čime se nagrađuju nedisciplinovani poreski obveznici i podstiče moralni haazard – namerno odlaganje plaćanja poreskih obaveza zbog očekivanja novog otpisa kamata.\nNa kraju, za suzbijanje sive ekonomije neophodno je kroz sistem obrazovanja i javnog informisanja povećavati svest građana o negativnim efektima sive ekonomije, i na taj način uticati na povećanje poreskog morala, čemu bi znatno doprinelo i povećanje kvaliteta javnih dobara i usluga koje obezbeđuje država.\nMere iz oblasti institucija tržišta rada\nKod fiskalnog opterećenja rada, poreski klin rada (računat kao količnik ukupnih poreza i doprinosa na zarade i ukupnih troškova rada) je visok na niskim nivoima zarada i relativno nizak na visokim nivoima zarada, kao posledica proporcionalnog sistema oporezivanja dohotka sa relativno malim neoporezivim cenzusom. Na nivou oko minimalne plate, poresko opterećenje u Srbiji je četvrto po visini među svim evropskim zemljama.\nOvo predstavlja prirodan podsticaj za održavanje i rast neformalne zaposlenosti, pošto se neformalna preduzeća obično formalizuju na tom nivou. Stoga se i najvažnija preporuka odnosi na potrebu značajnog smanjivanje troškova rada za nisko plaćeni rad. U bilo kakvoj reformi poreza na zarade (ili, šire, dohotka od rada) preporučljivo je povećati neoporezivi lični cenzus do visine minimalne zarade. Ova praksa prisutna je u većini evropskih zemalja. Takođe, uvođenje neoporezivog cenzusa za izdržavane članove porodice smanjilo bi poreski klin za zaposlene sa nezaposlenim supružnikom i decom, i tako smanjilo njihove podsticaje za angažovanje u sivoj ekonomiji. Postojanje minimalne osnovice za plaćanje doprinosa utiče na nepopularnost trajnih ugovora sa nepunim radnim vremenom.\nKao još jedan način da se smanji poreski klin za niže zarade, potrebno je ukinuti minimalnu osnovicu za socijalno osiguranje, koja je u ovom trenutku postavljena na 35% prosečne plate. Dok je njen uticaj na osobe koje rade puno radno vreme trenutno zanemarljiv, jer je minimalna zarada znatno iznad ovog nivoa, ovo pravilo povećava troškove rada osoba koje rade nepuno radno vreme sa standardnim ugovorom o radu na neodređeno vreme.\nVažna podsticajna mera za formalizaciju neformalnih radnika koji rade nepuno radno vreme bi bilo uvođenje povoljnijeg poreskog tretmana za tzv. mini i midi poslove, po uzoru na pozitivno iskustvo Nemačke. Kod mini poslova, stope doprinosa za penzijsko i zdravstveno osiguranje su bitno niže od standardnih, dok stopa poreza na dohodak može biti i nulta. Za midi poslove stope doprinosa su više od onih za mini poslove, ali još uvek niže od standardnih, kako bi zaposleni na mini poslovima izbegli zamku radnog siromaštva i kako bi se olakšao njihov prelazak u standardno zaposlenje.\nPrimanje novčane socijalne pomoći u Srbiji je u praksi ograničeno samo na nezaposlena i neaktivna lica, što navodi siromašne radno sposobne osobe da kombinuju socijalnu pomoć i neformalnu zaposlenost. Da bi se podstakla njihova radna aktivnost u formalnom sektoru, potrebno je uvesti program beneficija za rad, kakav postoji npr. u SAD, koji bi omogućio kombinovanje formalnog zaposlenja i novčane socijalne pomoći, uz postepeno povlačenje pomoći sa porastom zarade. Kod regulative minimalne zarade, da bi se izbegao efekat smanjenja tražnje za formalnim radom, preporučljivo je vratiti minimalnu zaradu sa sadašnjih 50% na oko 35-40% prosečne zarade, što je nivo na kojem je Srbija bila do pre nekoliko godina i koji Svetska banka preporučuje za srednje razvijene zemlje.\nTakođe, treba razmotriti i uvođenje nešto niže minimalne zarade za mlade do 25 godina, kako bi se podsticalo njihovo zapošljavanje na neodređeno vreme. Slično, minimalna zarada bi mogla da bude blago regionalno diferencirana, tako da delimično reflektuje različite regionalne troškove života.\nU segmentu zakonodavne zaštite zaposlenja, svakako je najurgentnije ukinuti sadašnju odredbu po kojoj je poslodavac obavezan da isplati otpremninu zaposlenom u visini koja je srazmerna njegovim ukupnim godinama radnog staža, a ne samo staža kod trenutnog poslodavca. Ovo bi podstaklo formalno zapošljavanje pre svega starijih radnika sa dužim radnim stažom. Takođe, preporučljivo je maksimalno trajanje ugovora na određeno vreme za jednu osobu produžiti sa jedne godine na dve ili tri godine. U domenu pravila penzionisanja relativno su nisko postavljene standardna i minimalna starosna granica za penzionisanje. Takođe, nema aktuarske penalizacije za prevremeni odlazak u penziju, što stvara podsticaj penzionerima da nakon penzionisanja nastave sa radom, i to pre svega u neformalnom sektoru. Zbog toga je potrebno je podići sadašnju starosnu granicu za odlazak u penziju, uvesti aktuarsko prilagođavanje penzija uzimajući u obzir očekivano trajanje života za osobe koje se ranije penzionišu, kao i uvesti aktuarsko nagrađivanje za one koji nastave da rade uz uplate penzijskog doprinosa pošto ispune uslove za punu penziju, nezavisno od toga da li primaju penziju ili ne.\nU domenu podrške preduzetništvu, potrebno je intenzivnije sprovoditi specifične mere targetirane prema smanjivanju neformalne zaposlenosti, ugledajući se na iskustva evropskih zemalja. Podršku formalnom samozapošljavanju sprovodi Nacionalna služba za zapošljavanje (NZS), i ona uključuje jednokratnu novčanu bespovratnu pomoć i određenu nenovčanu podršku, uz uslov da se redovno plaćaju doprinosi i porezi u periodu od najmanje dve godine. U proseku se uz pomoć ove mere samozaposli oko tri do pet hiljada osoba godišnje, od kojih većina, po iskustvu zaposlenih u NSZ, samo legalizuje svoj neformalni biznis.\nInteresantno je da evaluacije pokazuju da je stopa preživljavanja ovakvih ’legalizovanih’ preduzetnika veća nego kod osoba koje otpočinju posao bez prethodnog iskustva u neformalnom sektoru. Mikrokreditiranje takođe spada u mere kojima se podstiče otpočinjanje legalnih sopstvenih biznisa, posebno za kategorije osoba koje ne mogu da se oslone na sopstvena sredstva ili na komercijalne kredite, a ono u Srbiji praktično nije zastupljeno zbog neodgovarajućeg zakonskog okvira.\nInspekcija rada i Tržišna inspekcija imaju zadatak da suzbijaju neformalnu zaposlenost (’rad na crno’), odnosno neprijavljeni i nelegalni promet, dok Poreska uprava ima za cilj da sprečava utaju poreza.\nOsim pitanja tehničke opremljenosti i adekvatne kadrovske popunjenosti i kvalifikacija, jedan od ključnih problema u funkcionisanju ovih institucija je njihova nedovoljna koordinacija i integrisanost sa ostalim inspekcijskim i nadzornim službama. Stoga je potrebna čvršća integracija različitih inspekcijskih službi, bilo u formi Generalnog inspektorata, bilo u manje zahtevnom obliku novog koordinacionog tela, poput Komisije za koordinaciju inspekcijskog nadzora.\nU svakom slučaju, preporučuje se donošenje okvirnog Zakona o inspekcijama, harmonizovanog sa regulativom Evropske unije, kako bi se obezbedila bolja koordinacija inspekcijskog rada i bolja delineacija nadležnosti između inspekcijskih službi, istovremeno zatvarajući ’rupe’ u nadležnostima, koje omogućavaju bujanje sive ekonomije i otežavaju sprovođenje aktivnosti usmerenih ka njenom uklanjanju. Prednosti integrisanog inspekcijskog pristupa su posebno očigledne u zonama nadležnosti tržišne inspekcije i inspekcije rada. Postojanje jedinstvene baze podataka o prestupnicima i prekršajima, kojoj bi pristup imale sve inspekcijske službe, poreska uprava, carina i Ministarstvo unutrašnjih poslova, unapredilo bi efikasnost borbe protiv sive ekonomije. Integrisanje nadležnosti podrazumevalo bi da ona inspekcija koja zatekne neregistrovanog, odnosno neprijavljenog radnika da obavlja delatnost koja spada u nadležnost druge inspekcije, bude ovlašćena ali i dužna da bez odlaganja izrekne mere otklanjanja uočenih nepravilnosti, te da obavesti poresku upravu o zatečenom stanju i izrečenim merama.\nMere u oblasti finansijskog sektora\nSmanjenje gotovinskih plaćanja i podsticaji bezgotovinskog plaćanja. Prelazak na bezgotovinski (posebno elektronski) vid plaćanja, smanjio bi učešće transaktora u sivoj ekonomiji. Pri tome, akcenat je na stimulativnim merama koje će podstaći upotrebu bezgotovinskih transakcija. Plaćanje korišćenjem elektronskog novca je moguće podstaći uvođenjem mogućnosti elektronskog plaćanja i u sektorima u kojima dominira plaćanje gotovinom (ugostiteljstvo, taksi usluge, i sl.).\nOstale stimulativne mere bi obuhvatile subvencionisanje terminala malim i mikro preduzećima, ograničene poreske podsticaje za plaćanja izvršena elektronskim putem ili uvođenje prepaid kartica osobama koje nemaju račun u bankama kako bi se omogućilo njihovo uključivanje u formalni sektor. Na makro nivou, državne subvencije i pomoć bi mogli biti slani elektronskim putem, kao i uplate doprinosa po raznim osnovama.\nTakođe, moguće je uvesti ograničenje na sva državna plaćanja, tako da se ona mogu vršiti samo elektronskim putem. Kako bi se preostale gotovinske transakcije odvijale u formalnim okvirima, neophodno je pored značajnije upotrebe fiskalnih kasa pojačati i terensku kontrolu izdavanja računa. Dodatno, jasan konsenzus ekonomskih vlasti oko primene strategije deevroizacije, doprineo bi smanjenju značajnog dela neformalnih gotovinskih plaćanja u sistemu. Smanjenje neformalnih izvora finansiranja. Kako bi se dodatno stimulisao veći transfer sredstava formalnim kanalima (i priliv značajnih inostranih sredstva u formi doznaka) neophodno je, kako i sami preduzetnici navode u Anketi, sniziti troškove transfera čime bi se povećala transparentnost ovih tokova i olakšalo njihovo usmeravanje u investicione aktivnosti koje doprinose lokalnom rastu i razvoju zemlje. Većom konkurencijom učesnika u formalnom tranferu sredstava i snižavanjem cene usluge transfera podstaklo bi se interesovanje migranata za transfer doznaka formalnim kanalima koji nude niz povoljnosti primaocima sredstava u obliku lakšeg pristupa finansijskim institucijama, jeftinijih finansijskih sredstava koja postaju dostupna širem krugu stanovništva, nižem riziku investiranja usled veće mogućnosti diversifikacije i boljoj edukaciji korisnika sredstva o alternativnim načinima njihove upotrebe. Regulatorne vlasti zemalja koje učestvuju u procesu slanja i primanja sredstava treba da formiraju adekvatne bilateralne sporazume na bazi kojih će se formalizovati i olakšati proces transfera, kanalisanja i registrovanja primljenih sredstava Ovaj proces se može odvijati i u formi privatno-javnog partnerstva uz učešće finansijskih institucija u procesu. Uspostavljanje bliže saradnje između bankarskih sektora zemalja emitera i zemalja primalaca doznaka trebalo bi da snizi transakcione troškove transfera kao i da ubrza slanje sredstava formalnim kanalom.\nVeća uloga banaka u transferu sredstava doznaka trebalo bi da smanji troškove po transakciji, da poveća brzinu i pouzdanost usluge. To bi bilo moguće podstaći i kreiranjem jedinstvenog klirinškog sistema među zemljama učesnicama u procesu. Pokretanje investicionih aktivnosti uz pomoć doznačenih sredstava bi bilo potrebno stimulisati stvaranjem bolje investicione klime kao i različitom vrstom podsticaja na ulaganja sredstava u produktivne namene (npr. kroz poreske olakšice i slično). Razvojem neophodne tehničke i informacione infrastrukture širom zemlje koja olakšava kanalisanje primljenih finansijskih sredstava bio bi olakšan pristup i ostalim finansijskim uslugama finansijskih posrednika od strane većeg broja stanovnika (tekućim računima, štednim računima i kreditnim instrumentima).\nTo bi podstaklo i dalji razvoj finansijskog sektora zemlje. Daljim razvojem formalnih kanala transfera doznaka moguće bi bilo kreirati inovativne proizvode koji bi migrantima omogućavali da poslatim sredstvima izvrše direktnu investiciju u matičnoj zemlji, npr. kupovinu zemljišta, nekretnine i slično. Postepeno uvođenje regulacije u oblast slanja i registrovanja doznaka je poželjan pristup kako bi se omogućilo dobro upoznavanje sa prirodom ovih tokova i razvoj ovoga segmenta tržišta bez prevelike i nagle intervencije države koja bi potencijalno mogla da uspori ili destimuliše dodatne prilive sredstava po ovom osnovu.\nMere u pogledu uslova poslovanja\nU pogledu uslova poslovanja postoji niz mera koje mogu da budu usmerene na privredne subjekte koji već posluju u formalnom sektoru ili na one koji su potpuno u neformalnom sektoru. U prvoj grupi to je pre svega pojednostavljivanje postojećih regulatornih zahteva i sprečavanje uvođenja novih nepotrebnih administrativnih obaveza. Prema nivou administrativnih troškova Srbija se sa rezultatom između 3,8% i 4,2% BDP-a nalazi u samom vrhu zemalja koje su izvršile slična merenja. Dosledna primena metoda poput Testa uticaja na mala i srednja preduzeća i Modela standardnog troška i konsultativnog procesa mogla bi da spreči uvođenje novih, dok bi sprovođenje preporuka za pojednostavljenjem administrativnih obaveza mogla značajno da smanji učešće postojećih administrativnih troškova, čime bi se stvorio podsticaj da deo aktivnosti pređe iz neformalnog u formalni sektor.\nPostoje i drugi segmenti regulatornog procesa koje je moguće značajno unaprediti, pre svega pravovremeno donošenje podzakonskih akata kako bi se smanjila pravna nesigurnost. Poseban značaj za smanjenje učešća sive ekonomije predstavlja rešavanje problema tzv. „feniks“ preduzeća i nelojalne konkurencije. Rešavanje prvog problema doprinelo bi smanjenju nelikvidnosti, pre svega malih i srednjih preduzeća, koja usled neizmirenih obaveza od strane „feniks“ preduzeća zarad opstanka na tržištu bivaju primorana da sele deo aktivnosti u sivu ekonomiju. Moguće rešenje je formiranje posebnog registra izrečenih zabrana direktorima i vlasnicima privrednih društava u krivičnim i drugim postupcima. Ipak, i u slučaju „feniks“ preduzeća i u slučaju nelojalne konkurencije potrebno je pre svega bolje primeniti postojeći pravni okvir. U pogledu uključivanja privrednih subjekata koji su u potpunosti u neformalnom sektoru, moguće je učiniti niz koraka kojima bi se olakšalo pokretanje poslovanja. Pored direktnog smanjenja troškova uklanjanjem barijera ulasku u pojedine sektore, moguće je uspostaviti javno dostupan i besplatan elektronski registar propisa, a takođe je moguće unaprediti postojeća rešenja ili formirati nov e-portala licenci, dozvola, saglasnosti i odobrenja. Na mogućnost uključenja u formalni sektor utiče i problem legalizacije objekata i dobijanja građevinskih dozvola. Nejasna i komplikovana legalizacija objekata znači da je otežan i ulazak u formalni sektor, odnosno započinjanje legalnog poslovanja čime se određeni resursi u potpunosti stavljaju van regularnog prometa i ekonomske upotrebe.\nPored problema sa legalizacijom, ulazak na tržište otežan je i zbog veoma kompleksnog sistema dobijanja građevinskih dozvola koji podrazumeva podnošenje zahteva za odobrenjem od velikog broja tela. Otklanjanje ovih problema zahteva sprovođenje niza mera kako bi se omogućilo ubrzanje procedure izdavanja dozvola uključujući formiranje „jednošalterskih“ službi na nivou lokalne samouprave, promenu položaja javnih preduzeća u postupku izdavanja dozvola, pravovremene izrade planova i drugo.\nFREN doprinosi ekonomija fiskalna inspekcija legalizacija minimalac opterećenje porezi posao potrošnja preduzeća preporuke rad siva-ekonomija socijalno tržište rada utaja


Putin: Ne želim da Evropa izgleda kao Bugarska, koja je odbacila „Južni tok“ - Sputnjik Srbija\n21:38 03.10.2018 (osveženo 21:47 03.10.2018) Preuzmite kraći link\n„Nikako ne bih voleo da cela Evropa izgleda kao Bugarska i pokaže slabost i nemogućnost da zaštiti svoje nacionalne interese“, naglasio je Putin.\nRuski predsednik uverio je da će Rusija ostati pouzdani snabdevač energetskih resursa u Evropi.\nPrema njegovim rečima, snabdevanje energentima je pouzdano i bez tranzitnih rizika.\n„Raste obim nabavke i pada domaća eksploatacija u Evropi“, dodao je Putin.\n„Naša zemlja neprekidno snabdeva Austriju energetskim resursima, a tranzitom kroz njenu teritoriju i druge evropske zemlje“, rekao je Putin, naglasivši da je to nesumnjivo jedna od ključnih oblasti saradnje Moskve i Beča.\nUprkos teškoj situaciji u svetskoj politici i ekonomiji, rusko-austrijske trgovinske i investicione veze nalaze se u usponu, istakao je on. Prošle godine trgovina je povećana za 40 odsto, dodao je Putin.\nRusija pozdravlja stav austrijske vlade u podršci projektu „Severni tok 2“, koji je značajan za ceo evropski kontinent, izjavio je Putin.\n„OMV takođe učestvuje u izgradnji gasovoda ’Severni tok 2‘. Ruska strana pozdravlja stav Vlade Austrije za podršku ovom projektu, koji je značajan za ceo evropski kontinent“, rekao je Putin posle razgovora sa austrijskim kancelarom.\nRusija polazi od činjenice da je Evropa zajedno sa Rusijom zainteresovana za realizaciju projekta gasovoda „Severni tok 2“. „Mi ćemo se boriti za njegovu realizaciju“, naglasio je ruski lider.\nAustrijski kancelar istakao je da evropske države podržavaju projekat gasovoda „Severni tok 2“.\n„Mi imamo sopstvene interese, a Evropska unija pristupa ovom pitanju uz punu odgovornost. Želeo bih da vas uverim da evropske države koje učestvuju u ovom projektu njega i podržavaju. Naravno, postoje još neka pravna pitanja koja treba razjasniti“, odgovorio je Kurc na pitanje o potencijalnoj opasnosti od povlačenja evropskih partnera iz projekta zbog opasnosti od jednostranih američkih sankcija.\n„S tim u vezi, Austrija podržava ’Severni tok 2‘… Ali za nas je veoma važno da se poštuju interesi Ukrajine kao važne tranzitne države. Postoji pitanje Ukrajine koje treba razjasniti“, naglasio je Kurc.\ngasovod, snabdevanje, Sebastijan Kurc, Vladimir Putin, Austrija


IFA 2014 | Android Market\nBy android • Android vesti • 1 • Tags: IFA 2014, samasung galaxy note edge, samsung galaxy note 4, smamsung\nMicrosoft najavio selfi telefon za IFA 2014 sajam\nMicrosoft će na ovogodišnjem IFA 2014 sajmu održati svoju konferenciju 4. septembra, a očekuje se prikazivanje Lumia telefona čiji će fokus biti na selfije. Do sada su o tome postojale samo glasine, ali je kompanija nedavnim upisom na Nokia Conversations otkrila da ćemo u četvrtak videti upravo ovakav telefon.\nPrema očekivanjima, to bi trebalo da bude Lumia 730, a njena kamera sa prednje strane bi trebalo da bude 5 megapiksela. Ovaj uređaj bi trebao još da se odlikuje 4,7-inčnim ekranom, kao i mogućnošću ubacivanja dve SIM kartice. Biće objavljena i verzija sa LTE podrškom, ali će ona nositi naziv Lumia 735.\nBy android • Android vesti • 0 • Tags: IFA 2014, kamera za selfie, Microsoft, Selfie


Margetić: Motivi za ubistvo Đinđića finansijske prirode – Nadlanu.com\nMargetić: Motivi za ubistvo Đinđića finansijske prirode\nObjavljeno 19. feb 2014. / 14:15:15\nHrvatski novinar i član Antikorpucijske lige Domagoj Margetić najavio je danas da će za desetak dana biti formirana nevladina Komisija za istraživanje pozadine ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića, uz napomenu da poseduje dokumentaciju koja ukazuje da su motivi za ubistvo premijera bili finansijski.\nMargetić je rekao da je u razgovoru sa misijom Evropske komisije koja je u Beogradu bila radi skrininga poglavlja 23 i 24 predložio osnivanje takve komisije, jer se ne može očekivati da institucije Srbije vode takvu istragu.\n„Ne možete očekivati od Bezbednosno-informativne agencije, ministarstva unutrašnjih poslova i odbrane, u kojima sede ljudi koji su na posredan ili neposredna učestvovali u ubistvu premijera, da sada istražuju pozadinu tog ubistva“, rekao je Margetić i naglasio da poseduje 20 gigabajta dokumentacije ili 20.000 stranica.\n„Đinđić je naivno dotakao ozbiljnu prevaru“, rekao je Margetić i istakao da su Beograd i Zagreb devedesetih godina, odnosno Slobodan Milošević i Franjo Tuđman, sistemski pljačkali građane i iznosili novac na Kipar.\ndomagoj margetićfinansijeubistvozoran đinđić\nOdržan još jedan uspešan Beogradski Ignite: Moj slatki životni saputnik\nCane Partibrejkersi o izjavi Džejmsa Blanta: Dva kretena ubiše pošteni narod


Kako se kotiraju beogradski hoteli na servisima 'Booking' i 'TripAdvisor'? - Novosti - Turistički svet\nKako se kotiraju beogradski hoteli na servisima "Booking" i "TripAdvisor"?\nOnlajn servisi za pronalazak i rezervaciju smeštaja na putovanjima, sa milionima komentara o hotelima i smeštajnim objektima širom sveta, sve se više koriste među putnicima namernicima. Prema podacima Poslovnog udruženja hotelsko ugostiteljske privrede Srbije (HORES), preko najpopularnijih servisa te vrste, u Srbiju dođe oko 30% gostiju. Da se radi o svetskom trendu i da bi svi hoteli u Srbiji trebalo da budu prisustni na njima, siguran je i Georgi Genov, predsednik HORES-a.\n- Izuzetno je važna konstantna prisutnost na ovakvim sajtovima, kao i na društvenim mrežama. Ranije, ukoliko dođe do slabe popunjenosti kapaciteta, hoteli nisu imali mogućnost da direktno reaguju. Sada različitim akcijama mogu da deluju na vreme kako bi povećali svoju popunjenost – objavljuju popuste, i akcijske ponude, sve do onih troškova koji pokrivaju poslovanje – smatra Genov.\nMnogi, možda, nisu imali iskustva u korišćenju onlajn servisa za pronalazak smeštaja u željenim mestima. Donosimo nekoliko saveta koje korake da pratite na najpopularnjim sajtovima "Booking.com" i "TripAdvisor.com" , te kako izabrati najbolje ponude hotela.\n"TripAdvisor.com" je idealno mesto za pronalazak smeštaja, ali ne i zakupa. Reč je o jednom od najpopularnijih servisa gde korisnici ostavljaju komentare i savete o određenim destinacijama, hotelima, restoranima, ali preko koga ne možete napraviti rezervaciju. "TripAdvisor" će vas zato povezati sa parterskim sajtom na kome to možete uraditi na siguran način ("Hotels.com", "Booking.com", "Expedia", "Agoda.com").\nVeć duži niz godina, "Townhouse 27″ ja najbolje pozicioniran hotel u Beogradu na najpopularnijim servisima "Booking.com" i "TripAdvisor". Na prvom, "Townhouse 27″ je zauzeo visoko prvo mesto sa ocenom 9,7, a prosečna ocena formirana je na osnovu 75 proverenih recenzija. Odmah iza njega, isto ocenjen, je hotel "Constantine the Great", a ocena je dobijena od 34 proverene recenzije.\n"Kao kod kuće" glasi ime jedne od recenzija za hotel "Townhouse 27″ na "Booking.com". Korisnici koji su boravili u njemu viskoko su ocenili higijenu, lokaciju i osoblje.\nNa "TripAdvisor"-u hotel "Townhouse 27″ je prvi od ukupno 70 registrovanih hotela. Od 202 komentara, 176 je čekiralo opciju "odlično", a njih 26 "vrlo dobro". I ovde su korisnici najviše zadovljni lokacijom, udobnošću, ljubaznim osobljem i "razumnim cenama". Visoko pozicionirani "Townhouse 27″ prate "Square Nine", "Constantine the Great", zatim "88 rooms", "Growne plaza" i drugi.


Istraživačice IA učile od mađarskih think tank organizacija – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Bezbjednost i odbrana » Istraživačice IA učile od mađarskih think tank organizacija\nObjavljeno 10. 12. 2016. 27. 12. 2017.\nIstraživačice javnih politika Instituta alternativa, Ana Đurnić i Milica Ražnatović, posjetile su think tank organizacije u Budimpešti radi razmjene iskustava i uspostavljanja saradnje sa organizacijama koje se bave istraživanjem javnih politika u Mađarskoj.\nU okviru studijske posjete, organizovane od 27. novembra do 2. decembra 2016. godine, istraživačice Instituta alternativa imale su priliku da upoznaju istraživače think tank organizacija u Budimpešti i sa njima diskutuju o aktuelnim pitanjima koji obilježavaju svakodnevnicu u Mađarskoj i Crnoj Gori, problemima na koja su usmjerena njihova istraživanja ali i preprekama za sprovođenje istraživanja.\nU okviru posjete, održani su sastanci sa Budimpeštanskim institutom za analizu javnih politika, K-Monitorom, Istraživačkim centrom za korupciju, Institut za vladinu transparentnost i Atlatszo centrom za istraživačko novinarstvo. Ana i Milica su sa istraživačicama i istraživačima pomenutih organizacija razgovarale o njihovim tekućim projektima koji se tiču budžetskih politika, transparentnosti budžeta na lokalnom nivou, javnih nabavki, borbe protiv korupcije, kao i naporima koje ulažu kako bi povećali transparentnost i odgovornost rada javne uprave u Mađarskoj.\nPosjetu smo iskoristili i da predstavimo naše aktivnosti usmjerene na snaženje demokratskih procesa i dobrog upravljanja u Crnoj Gori kroz istraživanje i analizu opcija javne politike, kao i monitoring rada javne uprave.\nSa istraživačicama i istraživačima think tank organizacija koje smo posjetili razgovarali smo i o metodama istraživanja i načinu rada i saradnje sa javnom upravom. Posjetu smo iskoristili i za identifikovanje problema i pitanja od zajedničkog interesa za ove dvije zemlje, koji bi u budućnosti otvorili prostor za saradnju i zajedničke projekte.\nStudijska posjeta organizovana je u okviru projekta Ka održivom uticaju na javne politike (Institucionalni grant), podržanom od strane Think Tank Fonda Fondacije za otvoreno društvo.


► Inicijativa Ne davimo Beograd traži da se objavi ugovor o kamerama\nInicijativa Ne davimo Beograd ocenila je kao nedopustivu najavu da će u Beogradu na javnim mestima biti postavljeno više od 2.000 kamera sa tehnologijom prepoznavanja lica, i izrazila sumnju da će podaci biti zloupotrebljeni.\nU saopštenju, Inicijativa Ne davimo Beograd ocenila je da bi taj projekat morao da bude otvoren za javnu raspravu da bi se otklonile sumnje u zloupotrebe i zatražila da se što pre objavi šta je sve potpisano sa kineskom kompanijom Huawei, po kom osnovu i kako će sadržaj tih ugovora uticati na slobodu građana i građanki Beograda.\nPo oceni Inicijative, ugovor o poslu je skriven od javnosti, ne postoje mehanizmi civilne kontrole, podatke o građanima skupljaće privatna kompanija i posao su dogovorili ljudi koji su već zloupotrebljavali mehanizme prisluškivanja i praćenja neistomišljenika vlasti.\n"Svedoci smo da se uticaj i moć koju u policiji i pravosuđu ima vladajuća stranka svakodnevno koristi protiv neistomišljenika, da se građani prate, nezakonito prisluškuju, a da privatni podaci MUP-a veoma često završavaju u prorežimskim tabloidima, iako su i mnogi od tih podataka upravo oni za koje se ne bi smelo desiti da procure u javnost", navodi se u saopštenju.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović najavio je da će do kraja 2020. godine u Beogradu biti postavljeno 2.000 kamera, što je deo projekta "Siguran grad", a poručio je da građani ne treba da brinu, jer MUP strogo čuva prikupljene podatke.\nAktivista inicijative Ne davimo Beograd Dobrica Veselinović osuđen je na kaznu od 100.000 dinara zbog organizacije skupa podrške grupi Pravda za Davida iz Banjaluke, saopštila je ta inicijativa.\nNe davimo Beograd: Više od 50.000 građana potpisalo Inicijativu za odbranu Košutnjaka\nInicijativu za odbranu Košutnjaka prethodnih dana potpisom je podržalo preko 50.000 građana, saopštila je inicijativa Ne davimo Beograd koja je pokrenula prikupljanje potpisa.


RTS :: Srbija pouzdan i iskren prijatelj Kine\nPolitika Srbija pouzdan i iskren prijatelj Kine\nsubota, 21. sep 2019, 20:47 -> 23:18\nNa svečanosti kojom se obeležava 70. godina od osnivanja NR Kine, predsednik Aleksandar Vučić je rekao da je ponosan što je Srbija značajna karika u implementaciji projekta "Jedna pojas, jedan put". Ukazao je da je Kina u teškim trenucima nesrećnim za Srbiju uvek bila principijelni i istrajni partner. Kineska ambasadorka Čen Bo je rekla da tih 70 godina predstavlja period neprekidnog produbljivanja prijateljstva Kine i Srbije.\nKina nema pouzdanijeg partnera i iskrenijeg prijatelja od Srbije, poručio je predsednik Aleksandar Vučić, na svečanoj akademiji.\n"Moj odgovor njima je ''dobrodošli u svoju Srbiju''. Zbog te činjenice imao zajedničke patrole u Beogradu sa kineskim policajcima. Kao što ste primetili nikome u Beogradu i Srbiji to nije zasmetalo nijednog sekunda, a razlog za tako nešto je što građani Srbije vole Kineze, što smo uvek bili zajedno, što ste bili sa nama i kada je bilo teško, a ne samo kada je bilo lako", objasnio je Vučić.\nKazao je da je Srbija zahvalna Kini na podršci teritorijalne celovitosti Srbije i rešavanju kosovskog pitanja, te da Kina može računati na podršku Srbije u suočavanju sa sličnim pošastima.\n"Sve što čujete od drugih koji želeli da kažu nešto loše o Kini, od nas nećete čuti", podvukao je Vučić.\nIstakao je posebno ulogu predsednika Kine Si Đipinga u razvoju Kine, ostvarenju ogromnih ekonomskih uspeha, uspešnoj borbi protiv siromaštva, i daljem otvaranju prema svetu, posebno i zbog inicijative "Jedan pojas, jedan put", koji prema njemu ne treba da donosi samo razvoj Kinezima, već sreću svim narodima na tom putu.\nTakođe, nabrojao je značajne kineske investicije u Srbiji - "Ziđin" u Boru, "Šangdong Linglong" u Zrenjaninu, "Mint Automotiv" u Loznici, "Meitu" u Obrenovcu, a među svim ulaganjima posebno je izdvojio HBIS, kinesku kompaniju koja je preuzela smederevsku Železaru, pre svega zahvaljujući predsedniku Si Đinpingu.\n"Nikada to nećemo zaborvaiti, HBIS je u Smederevu bukvalno spasio Železaru i radna mesta 5.000 ljudi", podvukao je Vučić.\nDodao je i da Kineska banka posluje u Srbiji, a da se Srbija promoviše na kineskoj platform Alibabi.\n"Tu vrstu posete retko možete da zaboravite, a Si je uradio nešto posebno - lično je obećao da će da pomogne u rešavanju problema Železare, koja je ''uzimala'' 12 miliona dolara svakog meseca. Niko nije znao šta sa njom da uradi, a Si je znao", rekao je Vučić.\nSrbija uvek podržavala politiku Kine\nKineska ambasadorka Čen Bo je istakla da je čvrsto uverena da će pod vođstvom kineskog i srpskog predsednika, Si Đinpinga i Aleksandra Vučića, kineski i srpski narod još čvršće biti ujedinjeni, pomagati jedni drugima i postizati sveobuhvatno strateško partnerstvo Srbije i Kine višeg kvaliteta.\nBo je podsetila da je samo pet dana nakon osnivanja Narodne Republike Kine, nova Kina iz Beograda dobila zvanično priznanje.\n"Tokom ovih 70 godina, bez obzira na promene u domaćem i međunarodnom okruženju, Srbija je uvek podržavala politiku Kine", rekla je Bo i dodala da će kineski narod večno pamtiti tu podršku.\nAmbasadorka je podsetila da je Kina 1998. godine pretrpela strašne poplave, a 2008. veliki zemljotres i istakla da je, uprkos ogromnim ekonomskim teškoćama, srpski narod pružio materijalnu pomoć Kini.\nSledeći inicijativu "Pojas i put" je, kako je rekla, otpočela nova era odnosa Kine i Srbija.\n"Zajedničkim naporima izgradili smo most Zemun-Borča, zajedno spasili našu 'Železaru Smederevo', otvorili auto-put 'Miloš Veliki...", navela je ona.\nRekla je da će Narodna Republika Kina dočekati 70. jubilej svog osnivanja prvog oktobra ove godine i dodala da je to kratak period u više hiljada godina dugoj istoriji Kine.\n"To je izuzetnih sedamdeset godina tokom kojih je Kina postigla sjajan razvojni uspeh i snažno doprinela svetskom miru i razvoju. Kina je od jedne siromašne zemlje napredovala do druge najveće svetske ekonomije", rekla je Bo.\nIstakla je da kineski narod, pod rukovodstvom predsednika Si Đinpinga, napreduje sa uverenjem u svoju lepšu budućnost i da će razvoj Kine doneti blagostanje celom svetu.\nNakon zvaničnog obraćanja održan je mešoviti koncert kineskog orkestra i Narodnog ansambla "Kolo", a svečanost je završena velikim vatrometom ispred Sava centra.\n(nedelja, 22. sep 2019, 08:16) - anonymous [neregistrovani]


Medicinska sredstva prodaju i u kineskim radnjama : Beograd : POLITIKA\nBeograd\tMedicinska sredstva prodaju i u kineskim radnjama\nPrema Zakonu o lekovima, medikamenti mogu da budu u prometu isključivo u apotekama i nije dozvoljena njihova prodaja preko interneta i oglasa. – Neregistrovani preparati prošle godine nađeni u četiri objekta\tMedikamenti mogu da budu u prometu isključivo u apotekama\n(Foto D. Jevremović)\tKada je Beograđanka S. K. zbog bolesti bila sprečena da ode u apoteku i kupi lekove, odlučila je da proveri da li je moguće da to učini posredstvom interneta. Iznenadilo je da je na nekim sajtovima naglašeno da oni ne snose odgovornost za isporučene preparate, pa je odustala od ove ideje.\nIzvestan procenat građana ipak i dalje ima naviku da medikamente i dijetetska sredstva kupuje preko oglasa ili da ih naručuje elektronskom poštom, jer smatra da na taj način može da nabave tablete i bočice po povoljnijim cenama, a uz bolju diskreciju, jer im je neprijatno da objašnjavaju svoje probleme. Pri tom gube iz vida da, prema podacima istraživanja sprovedenih u svetu, većina nelegalno nabavljenih lekova je – plagijat.\nU toku protekle decenije,u Srbiji je prijavljeno tri slučaja sumnje na plagijat, a i dokazano je da se radilo o „lažnjacima”: 2005. falsifikovan je „tetaglobulin”, 2007. „tetagam”, a 2009.„cijalis”.\nU Ministarstvu zdravlja tvrde da u prošloj godini nije evidentiran nijedan falsifikovan lek, ali da je zabeleženo falsifikovanje medicinskog sredstva i da je prijavljena njegova prodaja preko mobilnih telefona, interneta, oglašavanjem u novinama, veleprodajnim i maloprodajnim objektima kineske robe.\n– Od šest kontrolisanih objekata u četiri je pronađen falsifikat tog medicinskog sredstva, čije ime ne možemo da otkrijemo, jer je istraga u toku.Neregistrovani lekovi su pak nađeniu četiri objekta, a nađeno je 32 leka za koje nije bila izdata dozvola za stavljanje u promet. U tri objekta su nađena medicinska sredstva koja nisu bila registrovana, odnosno za dva preparata nije izdata dozvola za prodaju – objašnjavaju u Ministarstvu zdravlja.\nFalsifikovani ili lažni lekovi su globalni problem i predstavljaju pravu ilegalnu industriju, kaže Aleksandar Tucović, pi-ar Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije. Prema njegovim rečima, procenjuje se da je u 2010. godini obrt na tržištu falsifikovanih lekova bio većiod 75 milijardi dolara, sa procenom rasta od 20 odsto godišnje. Same farmaceutske kompanije procenjuju, kaže on, da je na svakih 1.000 uloženih dolara u krivotvorene lekove moguća zarada od čak 500.000, pa se s pravom može reći da je ovo jedna od najprofitabilnijih kriminalnih aktivnosti. U poslednjih nekoliko godina se ulažu veliki napori na međunarodnom planu, ali i u nacionalnim okvirima da se ova pojava suzbije, a Srbija se ubrzano uključuje u ove akcije.\n– Prema našem zakonu, lekovi mogu da budu u prometu isključivo u apotekama i nije dozvoljena njihova prodaja preko interneta i oglasa. Zato upozoravamo građane da ne kupuju medikamente iz nelegalnih izvora, jer mogu biti falsifikovani. Ako znamo da je prema svetskom proseku 50 odsto lekova koji se kupuju preko interneta lažno, onda ne bi trebalo da bude sumnje u to da niko, i to ne samo zato što to zakon kaže već pre svega zbog bezbednosti, ne treba da kupuje lekove na ovaj način. Mi ćemo izdati brošure o ovoj tematici, jer ako uspemo da utičemo na smanjenje potražnje, ako su građani svesni rizika i više ne žele da kupe lek iz nedozvoljenog izvora, na najefikasniji način ćemo suzbiti i takvu ponudu – istakao je Tucović.\nU lekove koji se najčešće falsifikuju u razvijenim zemljama spadaju preparati koji utiču na potenciju („vijagra”, „cijalis”), kao i hormoni, steroidi i antihistaminici, zatim lekovi za terapiju hroničnih bolesti (posebno za hipertenziju i dijabetes). U siromašnim državama to su lekovi protiv zaraznih bolesti poput malarije i tuberkuloze, a naročito su skupi lekovi koji se koriste u terapiji side. Čak se falsifikuju i medikamenti koji se primenjuju u lečenje kancera.\n– Prema podacima jedne velike farmaceutske kompanije, falsifikati njihovih lekova se mogu naći u čak 101 državi, u čak 40 različitih verzija. Srbija je pozvana i da potpiše konvenciju Saveta Evrope, kojom se ovakve aktivnosti svrstavaju u ozbiljan kriminal, ali i proširuje definicija falsifikata lekova. Iako je procenat zastupljenosti ovakvih lekova na svetskom nivou oko jedan odsto, i dalje se povremeno dešavaju veliki slučajevi zloupotrebe. Veoma je važno i da pacijenti prijavljuju neželjene reakcije na medikamente koje uzimaju – dodao je Tucović.\n666 inspekcijskih nadzora sprovedeno u 2011.\n631 objekat je kontrolisan\n35 objekata bilo je pod nadzorom inspektora i preduzete su mere u skladu sa zakonom zbog prodaje lekova koji se mogu dobiti isključivo na recept\n50 odsto lekova koji se prodaju na nelegalan način su falsifikati, procena je Svetske zdravstvene organizacije\nFalsifikovani lekovi, kaže Aleksandar Tucović, mogu imati različite negativne posledice po one koji ih koriste. Zbog neadekvatnog tretmana, dolazi do produženja trajanja bolesti, pogoršanja stanja, novih patoloških poremećaja i opasnih neželjenih reakcija, kao što su alergije. Zbog štetnih materija koje često sadrže mogu da prouzrokuju i – smrt pacijenta.\tDanijela Davidov-Kesar\tobjavljeno: 09.05.2012.\nRZFO zavodi strogu kontrolu apoteka


Tramp sa generalom Dzejmsom Matisom\nNovo izabrani američki predsednik, Donald Tramp, danas se sastao sa novim potencijalnim članovima svog kabineta i kaže da bi uskoro mogao da donese dodatne odluke o ključnim imenovanjima u novoj vladi.\nTramp je u svom luksuznom golf odmaralištu u Nju Džerziju razgovarao sa dvojicom svojih najžešćih zagovornika tokom predsedničke kampanje, odnosno bivšim gradonačelnikom Njujorka Rudijem Djulijanijem i guvernerom Nju Džerzija Krisom Kristijem.\nDjulijani, koji je simbol rešenosti Amerike u borbi protiv islamskog terorizma nakon napada 2001., ima zanemarljivo iskustvo na planu inostrane politike, ali nastoji da stekne položaj državnog sekretara. Novo izabrani potpredsednik Sjedinjenih Država, Majk Pens, je izjavio za Foks Njuz da je Mit Romni, koji se sa Trampom sastao juče "aktivno razmatran" za položaj državnog sekretara "kao što je to slučaj", kako je naveo, "sa još nekim, veoma istaknutim Amerikancima."\nTrampovi pomoćnici navode da on razmatra i kandidate za druge pozicije. U medjuvremenu, Tramp je tvitovao da razmatra 66 godišnjeg penzionisanog generala Marinaca Džejmsa Matisa za položaj sekrerara za odbranu.\nNovo izabrani predsednik takodje se danas sastao sa Krisom Kobačem, funkcionerom iz Kanzasa koji je dogmatski nastrojen prema ilegalnoj imigraciji što je jedna od ključnihi tema Trampove kampanje i Vilburom Rosom mogućim kandidatom za položaj sekretara za trgovinu, globalnim investitorom Dejvidom Mek Kormikom i konzervativnim ekonomskim teoretiračerm Džonom Grejom.


Već prvog dana nove godine vatrogasci iz Borče spasili život našeg sugrađanina - www.lobi-info.rs\nVeć prvog dana nove godine vatrogasci iz Borče spasili život našeg sugrađanina\nMarija K. 2. januara 2020., 13:25 6.1k Views\nPripadnici Vatrogasno-spasilačkog odeljenja u Borči spasili su juče ujutru jednu osobu prilikom gašenja požara u stanu u Borči, saopštio je MUP.\nVatrogasci iz Borče su u 2019. godini imali 296 intervencija u kojima je spaseno 10 osoba.\nNjih su posetili državni sekretar MUP Milosav Miličković i načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić, koji su im zahvalili na radu za vreme novogodišnjih praznika, kao i na svemu što su činili za građane tokom prethodne godine.\nMiličković je pohvalio sve pripadnike Sektora za vanredne situacije koji su tokom 2019. godine spasli više od 1.300 osoba i intervenisali više od 34.000 puta.\nOn je poručio da će MUP i u narednom periodu nastojati da ulaže u njihovu opremu i vozila, kako bi im se još više poboljšali uslovi rada.\nPrethodna objava U udesu na Zrenjaninskom putu povređeno troje dece\nSledeća objava Momak se vratio da ponovo zapali petardu, ona mu raznela obe šake\nMomak se vratio da ponovo zapali petardu, ona mu raznela obe šake


KLIMATSKA KRIZA – Budućnost današnje dece su toplotni talasi, poplave, suše i šumski požari | Sjeverozapadni Balkan | Save the Children\nPočetna/Vijesti/KLIMATSKA KRIZA – Budućnost današnje dece su toplotni talasi, poplave, suše i šumski požari\nKLIMATSKA KRIZA – Budućnost današnje dece su toplotni talasi, poplave, suše i šumski požari\nPonedeljak 27 September 2021\nAko se pristup klimatskoj krizi ne promeni, današnja deca živeće u svetu u kojem su toplotni talasi, poplave, suše i požari višestruko učestaliji nego što su bili tokom života njihovih roditelja i deda i baka.\nNovorođenčad širom planete suočiće se tokom svog života sa dva puta više suša, skoro tri puta više poplava, i tri puta više propalih useva. Ako emisija gasova na koju su se države obavezale Pariskim sporazumom ostane ista, takođe se očekuje da se broj šumskih požara udvostruči, a broj toplotnih talasa bude čak sedam puta veći.\nOvo su zaključci istraživanja koje je međunarodna organizacija Save the Children sprovela u saradnji sa Slobodnim univerzitetom u Briselu (Vrije Universiteit Brussel) i čiji je proizvod izveštaj“Rođeni u vreme klimatske krize: zašto moramo da reagujemo odmah i zaštitimo dečija prava”. Zbog toga što pogađa prvenstveno decu, smatra organizacija Save the Children, može se reći da je klimatska kriza, u suštini, kriza dečijih prava.\nZa potrebe izveštaja, napravljeno je poređenje između generacija rođenih 2020. i 1960. godine, a kao osnovica globalnog pristupa problemu klimatskih promena uzet je Pariski sporazum.\nCilj Pariskog sporazuma, koji je nastao 2015. godine kao ključni međunarodni sporazum kada je u pitanju klima, je da se značajno smanji emisija gasova sa efektom staklene bašte i tako porast temperature u ovom veku spreči da bude iznad 2 stepena Celzijusa, a da se, idealno, zadrži na maksimalno 1.5 stepen Celzijusa. Kako bi se to postiglo, zemlje potpisnice sporazuma obavezale su se na smanjenje emisije gasova. Ti planovi, međutim, nisu dovoljni, i stručnjaci upozoravaju da će, ako se ništa ne promeni, temperature u skoroj budućnosti porasti između 2.6 i 3.1 stepeni Celzijusa, što će imati katastrofalne posledice po decu.\nNeki delovi planete stradaće više od drugih kada su pitanju kako visina temperature, tako i učestalost toplotnih talasa. Tako decu u Avganistanu u budućnosti očekuje 18 puta više toplotnih talasa nego što su iskusile starije generacije u ovoj zemlji. Deca u Maliju biće značajno više ugrožena glađu jer se može desiti da usevi stradaju čak deset puta češće nego što je to bio slučaj u prethodnih 80 godina.\nU nekim zemljama, deca će biti pogođena višestokrukim katastrofama koje se dešavaju istovremeno, ili u kratkom razmaku, što izaziva strašne posledice po prirodnu sredinu i živote ljudi.\nDeca koja žive u zemljama u razvoju, kao i deca iz zajednica u nepovoljnom položaju najviše su pogođena klimatskom krizom, s obzirom na to da su već izložena većem riziku od poplava, gladi i neuhranjenosti.\nKlimatske promene i prirodne opasnosti izazivaju i mnogobrojne posledice u društvima, koje se možda ne mogu na prvi pogled povezati sa klimom. Ugrožene su ekomije čitavih zemalja, kao i sistemi od kojih zavisi dobrobit dece, kao što su obrazovanje i zdravstvo. Nakon kriza, povratak u prethodno stanje uvek je teži za ranjivije grupe, što su najčešće devojčice, deca koja žive u siromaštvu, deca sa invaliditetom. Rezultat klimatskih promena su i raseljavanje i migracije, kojima već svedočimo, i u kojima milioni dece gube godine i godine detinjstva.\nPosledice klimatskih promena mogu da zarobe decu u dugotrajnom siromaštvu, i ugroze napredak koji je rezultat decenija borbe protiv gladi i drugih činilaca koji ugrožavaju život, zdravlje i razvoj dece širom planete. Skorašnji toplotni talasi koji su pogodili mnoge zemlje, požari, velike suše koje su dovele do gladi, ali i mnogobrojne poplave, pokazuju da nigde nije bezbedno, i da deci predajemo smrtonosnu budućnost.\nJoš uvek ima vremena da se kriza globalnih razmera umanji. Ako zagrevanje bude zaustavljeno na 1.5 stepena, izloženost današnje novorođenčadi tokom njihovog života toplotnim talasima smanjiće se za 45%, izloženost sušama za 39%, poplavama 38%, šumskim požarima za 10% a verovatnoća da se desi propast useva u zemljama u kojima deca žive smanjiće se za 28%.\nKako bi se sprečile posledice krize, moramo da obezbedimo podršku za one koje kriza najviše pogađa. Vlade širom sveta imaju obavezu, propisanu zakonima, da delaju u najboljem interesu dece.\nMeđutim, iako su deca najviše pogođena posledicama krize, izostavljena su iz donošenja odluka i uticaja na promene. Države moraju dati priliku decu da se njihov glas čuje i da utiču na odluke koje se tiču njihove budućnosti.\nKako bi se smanjio uticaj klimatske krize na živote miliona dece, organizacija Save the Children zahteva sledeće:\nPreduzimanje mera da se globalno zagrevanje zaustavi na 1.5 stepena. Ovo se, između ostalog, može učiniti hitnim smanjenjem upotrebe fosilnih goriva.\nPovećanje budžeta za pomoć deci i odraslima u zajednicama koje su pogođene klimatskim promenama.\nUključivanje dece u donošenje odluka i planiranje koraka kako bi se umanjile posledice klimatske krize na njihove živote.\nInvestiranje u izgradnju sistema otpornih na katastrofe koji štite decu i porodice.\n Izveštaj na engleskom jeziku nalazi se na adresi:


Košarac: Ubrzati procedure da Vijeće ministara razmotri uvođenje prelevmana i carina\nPo njegovim riječima, neophodno je iskoristiti postojeće mehanizme zaštite domaće proizvodnje od nelojalne konkurencije izvana, poštujući međunarodne ugovore koje je BiH potpisala\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Staša Košarac pozvao je nadležne institucije da u što kraćem roku dostave mišljenja na predloženu odluku o uvođenju prelevmana i carinskih stopa na uvoz svježeg i rashlađenog goveđeg i svinjskog mesa iz EU na period od dvije godine, kako bi se ta tačka mogla naći na narednoj sjednici Vijeća ministara BiH.\n– Nadležne institucije moraju ozbiljno pristupiti ovom pitanju i u što kraćem vremenskom roku dostaviti potreba mišljenja, da bismo već na narednoj sjednici Vijeća ministara BiH mogli razmotriti uvođenje zaštitnih mjera. Usporavanje ovog procesa u direktnoj je suprotnosti sa našim nastojanjima da zaštitimo domaće proizvođače, posebno u vremenu pandemije koja ugrožava njihov egzistencijalni izvor zarade – istakao je Košarac.\nPo njegovim riječima, neophodno je iskoristiti postojeće mehanizme zaštite domaće proizvodnje od nelojalne konkurencije izvana, poštujući međunarodne ugovore koje je BiH potpisala.\n– Uvođenjem prelevmana i carinskih stopa na uvoz izlazimo u susret našim poljoprivrednim proizvođačima i omogućavamo im nastavak i razvoj proizvodnje. Zbog toga ću glasati za ovu mjeru i očekujem da kolege iz Vijeća ministara BiH postupe na isti način – poručio je Košarac.\nNaglasio je da se, paralelno s tim, vode konsultacije s Evropskom komisijom o predloženim mjerama, što je obaveza iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, te da je u toku usklađivanje tehničkih pojedinosti.\n– Naš cilj je da adekvatnim politikama potičemo razvoj domaćih poljoprivrednih kapaciteta. Uvođenje prelevmana i carinskih stopa dio je seta mjera za zaštitu i unapređenje poljoprivredne proizvodnje u Republici Srpskoj i Federaciji BiH. Istovremeno, aktivno radimo na otvaranju novih tržišta za plasman domaćih proizvoda, u namjeri da tržišne viškove svedemo na minimum – zaključio je Košarac, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.\nKošarac će pred Evropskom komisijom odgovarati o odluci kojom bi prekršio sporazum sa EU


Osam horova na Festivalu Glas Beograda : Nadlanu.com\nOsam horova na Festivalu Glas Beograda\nObjavljeno 6. maja 2011. / 13:42:36\nBEOGRAD, 6. maja 2011. (Beta) - Na Drugom festivalu horova "Glas Beograda", koji će biti otvoren u petak uveče u beogradskoj Galeriji "Progres" nastupiće osam horova iz sedam gradova u Srbiji, najavili su organizatori.\nU toku tri festivalska dana nastupiće horovi iz Požarevca, Leskovca, Subotice, Sombora, Bečeja, Niša i Beograda, u prostorijama Galerije "Progres", muzičke škole "Mokranjac" i u Studentskom kulturnom centru u Beogradu.\nCilj manifestacije je da okupi brojne ljubitelje horske muzike i omogući im da se takmiče i upoznaju bogato kulturno nasledje srpskog, ali i drugih naroda.\nFestival "Glas Beograda" uživa podršku najvećeg dela muzičke javnosti Beograda i Srbije, a podršku festivalu su pružili i umetnički direktor Simfonijskog orkestra RTS-a Bojan Sudjić, kao i umetnički rukovodilac hora "Obilić" Darinka Matić Marović.\nUlaz na sva tri festivalska dana je slobodan, a žiri će dodeliti nagrade poslednjeg dana manifestacije, 8. maja.\nNagrada Tanja Petrović uručena portalu SEEcult, plaketa Teatru Gimnazijalac


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Bečić saradnike UDBE da potraži u svom okruženju\nSDP 15. 05. 2019. 15:49 >> 16:52 1\nBečić saradnike UDBE da potraži u svom okruženju\nNe postoji opoziciona partija koju nekada nije napustio odbornik i djelovao mimo partijske politike, i nijednoj zbog toga nije doveden u pitanje opozicioni legitimitet. I niko nije djelima pokazao odgovornost kao SDP, saopšteno je iz te stranke.\nRanije danas Demokrate su ocijenile da je postupak isključenja Brune Lončarević iz Socijaldemokratske partije (SDP) nastavak pokušaja da se politička korupcija kamuflira nekim navodnim političkim principima te partije.\n“Aleksi Bečiću preporučujemo da saradnike UDBE potraži u svom najbližem okruženju ili priupita Snežanu Jonicu o kome se radi. Ako je vjerovati Jonici iz vremena SNP kongresa upravo je Aleksa i njegovo okruženje na listi udbaškog razbijanja SNP-a”, poručuju iz SDP-a.\nIz te partije poručuju da osjećaju odgovornost što je sa njihove liste izabrana odbornica za koju postoji mogućnost da mimo volje građana i partijskih odluka promijeni većinu u Kotoru.\nPodsjećaju da je Lončarević isključena iz partije, a da je lider SDP-a Ranko Krivokapić najavio povlačenje sa čela partije, djelima pokazujući da to nije politika SDP-a.\n“Niska saopštenja Joničine djece iz Demokrata, a koji su i sami nastali pokušajem razbijanja SNP-a, kojima pokušavaju čitavu partiju okriviti za postupanje jedne osobe, pokazuju njihove stvarne namjere i da im je obračun unutar opozicije jedini cilj”, poručuju iz SDP-a.


source.ba | Zvizdić razgovarao s ambasadoricom Njemačke u BiH\nZvizdić razgovarao s ambasadoricom Njemačke u BiH\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić razgovarao je danas s ambasadoricom Njemačke u BiH Margretom Uebber o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u BiH, sa posebnim fokusom na EU integracije, investicije, vladavinu prava i regionalnu saradnju.\nSchmidt o sastanku u Briselu: Sporazum ide u pravcu napretka BiH na putu ka EU\nAmerikanci pozvali Podžića na sastanak NATO -a\nDetalji sporazuma kojeg su bh. lideri prihvatili na sastanku u Briselu\nSaglasili su se da su odnosi dvije zemlje dobri i prijateljski i da je i u narednom periodu potrebno podsticati saradnju u svim segmentima.\nZvizdić je posebno zahvalio na dosadašnjoj prijateljskoj, iskrenoj i izuzetno korisnoj podršci Bosni i Hercegovini na putu EU integracija, izgradnji infrastrukture i ekonomskom razvoju, te posebno naglasio ključnu ulogu njemačke kancelarke Angele Merkel na pokretanju Berlinskog procesa i njemačko-britanske inicijative koja je unaprijedila saradnju država zapadnog Balkana i dala novi zamah evropskim integracijama BiH.\nAmbasadorica Uebber je istakla da Njemačka želi da se Bosna i Hercegovina integriše u euroatlantske strukture i naglasila da je na tom putu Njemačka bila i ostala iskren prijatelj našoj zemlji.\nZvizdić i Uebber su se saglasili da su blokade institucija u BiH kontraproduktivne, te da treba što prije nastaviti reformske procese i aktivnosti na realizaciji prioriteta iz Mišljenja EU za BiH kako bi se postigao napredak, unaprijedila sigurnost i ekonomija, a institucije BiH se ponovo posvetile aktivnostima na evropskom putu i ekonomskom razvoju, saopćeno je iz PSBiH.\nTagovi: SastanakDenis ZvizdićNjemačka ambasadorica


Vesti - Održan treći Divac Ideja Forum\nOdržan treći Divac Ideja Forum\nTreći Divac Ideja Forum, konferencija posvećena definisanju i promociji pravih vrednosti, deo projekta „Vrednosti mladih u Srbiji“ održana je danas u Narodnoj banci Srbije. Projekat namenjen prvenstveno mladim ljudima pokrenula je Fondacija „Ana i Vlade Divac“ uz donatorsku pomoć USAID-a i Instituta za održive zajednice (ISC) kako bi se nа jednom mestu okupili predstavnici civilnog, javnog i poslovnog sektora kao i ustanova kulture i medija.\nNa trećem Forumu učestvovali su Snežana Klašnja, pomoćnica ministarke za omladinu, Direktor Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) Suzan Fric (Susan Fritz), te Ana i Vlade Divac kao i mnogobrojni predstavnici organizacija i udruženja mladih, donatori i predstavnici biznis i neprofitnog sektora.\nObraćajući se prisutnima, osnivač Fondacije i promoter projekta Vlade Divac istakao je da je cilj projekta „Vrednosti mladih Srbije“ spajanje različitih komponenti društva radi identifikacije razlike između željenog i trenutnog stanja kada su u pitanju vrednosti mladih ljudi u Srbiji. U okviru projekta “Vrednosti mladih u Srbiji“ do sada je učestvovalo 250 mladih iz 90 formalnih i neformalnih organizacija koji su ukazali na to da su problemi koji njih najviše brinu zapravo zapošljavanje i obrazovanje, te problem koji se tiče bezbednosti mladih. “Krenuli smo vredno u realizaciju rešavanja tih problema kroz projekte koje smo pokrenuli ove i prošle godine.“, istakao je Divac.\nOvogodišnji Forum imao je za cilj da predstavi dosadašnje rezultate, započete i realizovane omladinske projekate. U okviru trećeg Divac Ideja Foruma održana su tri okrugla stola koja su se bavila sledećim temama: zapošljavanje i obrazovanje mladih: kako do preduzimljivijih mladih, bezbednost mladih: kako sprečiti vršnjačko nasilje i onlajn aktivizam: internet u službi mladih.\nTreći Divac Ideja Forum organizovan je kao deo projekta “Vrednosti mladih u Srbiji“podržanog od USAID-a kroz program „Inicijativa javnog zagovaranja građanskog društva“ kojim rukovodi Institut za održive zajednice (ISC).\nNa dosadašnja dva „Divac Ideja Foruma“ održana u prethodnih godinu dana, definisani su problemi sa kojima se mladi susreću i predlagani načini za njihovo rešavanje.


Premijer Sjeverne Makedonije traži prijevremene izbore\nPremijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev zatražio je danas hitne prijevremene parlamentarne izbore kako bi u obnovljenom mandatu mogao da se bori za evropsku perspektivu Sjeverne Makedonije.\nZaev je na vanrednoj konferenciji za novinare, nakon jučerašnjeg odbijanja zvaničnika EU-a da počnu pregovori o pristupanju Sjeverne Makedonije i Albanije, rekao da preuzima odgovornost i razočaranost svog naroda, tražeći brze parlamentarne izbore.\n"Moj prijedlog su brzi prijevremeni izbori", rekao je Zaev, ističući da je potreban stav građana.\nOn je zahvalio velikoj većini lidera EU-a koji su se borili za datum o početku pregovora Sjeverne Makedonije.\n"Cijenimo podršku i znamo da možemo da računamo na njih. Žrtve smo historijske greške i kod njih svih, kao i kod nas, odluka izaziva razočaranost i gorčinu. Ja sam ljut i razočaran. Za mene lično, ovo je loša i nepravedna postavka EU-a", rekao je Zaev.\nOn je naveo da će se, uprkos svemu, ponijeti odgovorno, te da postojeća situacija zahtijeva ozbiljnost trenutka.\n"Poručujem da evropski san makedonskog naroda neće biti srušen", rekao je Zaev.\nOn je dodao da će na sutrašnjem sastanku državnog rukovodstva, koji organizuje šef države Stevo Pendarovski, izložiti prijedlog o održavanju hitnih izbora.\nVijeće ministara EU-a jučer se nije saglasilo o otvaranju pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom.


Poziv Vučiću da učestvuje na Nedelji održivosti u Abu Dabiju - Studio B\nPoziv Vučiću da učestvuje na Nedelji održivosti u Abu Dabiju Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 31. 07. 2019. 13:37:11\nZadovoljni smo napretkom projekta Beograd na vodi, koji je postao pravi simbol glavnog grada, poručuju predsednik Vučić i ambasador Ujedinjenih Arapskih Emirata i dodaju da su ponosni i na ostale zajedničke projekte. Vučić prihvatio poziv šeika Mohameda bin Zajeda da dođe na otvaranje „Nedelje održivosti 2020“ u Abu Dabiju.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je ambasadora Ujedinjenih Arapskih Emirata Mubaraka Al Daherija, koji mu je preneo pozdrave šeika Mohameda bin Zajeda i poziv da prisustvuje ceremoniji otvaranja “Nedelje održivosti 2020” u Abu Dabiju, što je Vučić i prihvatio.\nTa manifestacija okuplja veliki broj učesnika i posvećena je razvoju tehnologije i veštačke inteligencije i njihovoj primeni u različitim sektorima privrede i sferama života, objasnio je ambasador Al Daheri.\nOn je izrazio nadu da će tada imati priliku da sa šeikom Mohamedom razgovara ne samo o bilateralnim odnosima, već i o globalnim kretanjima, s obzirom na ugled i sve veći uticaj UAE u svetu, navodi se u saopštenju Pres službe predsednika Srbije.\nVučić i Al Daheri su razgovarali o razvoju saradnje, s namerom da veze dveju zemalja budu još jače i raznovrsnije.\nPredsednik Vučić je naglasio da je ponosan na zajedničke projekte koji se uspešno realizuju ne samo u Beogradu, nego i u drugim gradovima Srbije.\nVučić je istakao da je zahvalan šeiku Mohamedu bin Zajedu, za kojeg ga veže iskreno prijateljstvo, što posvećuje pažnju razvoju odnosa naših dveju zemalja i uputio mu poziv da ponovo poseti Srbiju.


Šta piše u famoznoj odluci UEFA o Partizanu? - Sportske.net\nŠta piše u famoznoj odluci UEFA o Partizanu?\nEvropska fudbalska unija (UEFA) navela je u svojoj odluci o kažnjavanju Partizana detaljno sva dugovanja kluba i obrazložila je razlog suspenzije. U klubu insistiraju na tome da je u pitanju samo upozorenje.\nKraj drame! Na leto opet - EVROPSKI Partizan!Iliev jači od pretnji suspenzijom, stiže novo pojačanje?Partizan neće da čeka kraj januara, evo kad će da uplati ''sve što treba''!Nije tri, već ''samo'' godinu dana suspenzije?Vazura umiruje "Grobare": "Imamo rok do kraja meseca!"\nU sedmom delu odluke, pod nazivom "Operativni deo", pod tačkom 63 navodi se koje je tačno Partizan prekršaje napravio i navodi se da je kažnjen isključivanjem iz klupskog takmičenja UEFA u koje bi se plasirao u naredne tri godine. U odluci se navodi i da su crno-beli kažnjeni i sa 3.000 evra, ali i da je odluka konačna.\nU Partizanu, međutim, insistiraju na tome da klub nije suspendovan. Sagovornici Bete iz kluba su objašnjavali da postoji rok za plaćanje i da će dug biti izmiren na vreme, a u zvaničnom saopštenju iz Humske nešto kasnije je objavljeno da će spornih 370.000 evra biti isplaćeno već sutra.\nNa primedbu da u odluci piše da je klub suspendovan, Beti je rečeno da su ljudi iz Partizana u kontaktu sa ljudima iz UEFA, i da će problem biti rešen.\nGeneralni direktor Miloš Vazura ranije je rekao da je u pitanju uslovna suspenzija ako se ne plati dug i naglasio je da će dug biti izmiren u predviđenom roku.\nKonačno - Partizan pušta u prodaju ulaznice za LE!


Vučić: Onima sa visokim penzijama povećanje od 8.000 u odnosu na 2014.\n► Vučić: Onima sa visokim penzijama povećanje od 8.000 u odnosu na 2014.\n02.09.2018 | 15:37h ► 16:00h Beograd\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da će penzionerima s visokim penzijama, koji su imali penziju oko 70.000 dinara, sada imati penziju oko 93.000 dinara.\nOn je rekao da će ta penzija biti 8.000 ili 9.000 viša od one koju su imali 2014. godine, a oko 20.000 dinara više od one koju su imali posle smanjenja 2014. godine.\nVučić je rekao da to znači da će oni na godišnjem nivou imati oko 100.000 dinara više novca od penzija.\nOčekujem neizvesnu borbu u Majdanpeku\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da očekuje da će rezultati izbora u Majdanpeku biti neizvesni.\n"Danas su izbori u Majdanpeku, naši protivnici su favoriti, svi su tamo podržali listu jedne od članica Saveza za Srbiju... Ja očekujem da bude neizvesno, videćemo večeras... Naši politički protivnici su veliki favoriti", rekao je Vučić novinarima u Grdeličkoj klisuri upitan šta očekuje od formiranja Saveza za Srbiju.\nOn je dodao i da očekuje da će u Majdanpeku izlaznost na izbore biti viša od 50 odsto.\nU Majdanpeku se održavaju redovni lokalni izbori na kojima će se za 31 odborničko mesto u Skupštini opštine nadmetati kandidati sa sedam izbornih lista.\nOpštinska izborna komisija proglasila je izborne liste "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Majdanpek", "Milan Krkobabić - PUPS - I Majdanpek je Srbija", i "Ivica Dačić i Dragan Marković Palma - SPS - Jedinstvena Srbija".\nNa izborima će učestvovati i liste "Doktor Marko Radulović - Srpski pokret Dveri", "Vlaška stranka Most", "Vlaška stranka" i lista Grupe građana "Dosta je bilo - Upalimo svetlo".\nGrdelička klisura prioritet, završetak deonice do kraja godine\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da da je završetak deonice auto-puta kroz Grdeličku klisuru prioritet i da očekuje da ta deonica bude završena do kraja godine.\n"Mi smo rekli do kraja godine. Ja sam rekao vi to pokušajte i ako bude gotovo do kraja januara neće nikome pasti kruna s glave. Najvažnije je da ovo bude bezbedno", rekao je Vučić novinarima u Grdeličkoj klisuri.\n"Završite ovaj posao da građani srbije budu sigurni i bezbedni", rekao ej Vučić.\nOn je dodao da je zahvalan onima koji su preuzeli odgovornost, jer se kada je pao potporni zid vođena negativna kampanja zbog koje mnogi ne žele da se prihvate tog posla.\nNe možete porediti Đilasa i Vesića\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da se ne mogu porediti nekadašnji predsednik Demokratske stranke i gradonačelnik Beograda Dragan Đilas i aktuelni zamenik gradonačelnika i bivši zvaničnik DS-a a sada SNS-a Goran Vesić, jer je Vesić uvek išao za istom idejom, dok je Đilasu ideja bila samo novac.\nVučić je novinarima u Grdelčkoj klisuri rekao da se Đilas i Vesić ne mogu porediti, "jer ne možete da poredite Đilasove milione i Vesićevo potkrovlje" i optužio Đilasa da pre dolaska na vlast nije imao ništa osim stana na ime svoje supruge i jedng automobila, kao i da se na vlasti obogatio.\nĐilas je ranije ove nedelje rekao da je svoje stanove i kuće kupovao od svojih para, a da je Vesić uzeo potkrovlje u Njegoševoj ulici čim je ušao u DS.\nVučić je rekao da je Vesić uvek pratio svoju ideju i da je i kada je prešao u Srpsku naprednu stranku pratio ideju za kojom je išao i kada je pratio ubijenog premijera Srbije i predsednika DS Zorana Đinđića.\n"Goran Vesić je pratio svoju ideju, pratio je onu ideju za kojom je išao za Đinđićem", rekao je Vučić novinarima u Grdeličkoj klisuri.\nOn je dodao da se s Vesićem nije slagao ni na fakultetu, kada je Vesić bio član DS, dok prema njegovim rečima, Đilas tada nije bio član DS.\nVučić je rekao da se Vesić sklonio nakon što su "unutar DS odlučili da se sami obračunaju sa Đinđićem", ali da je i tada bio lojalan i nije loše govorio o DS.\n"Mislite da je danas lako Vesiću? I dalje ga 50 ili 60 odsto članova SNS-a gleda kao uljeza", rekao je Vučić.


TotalCar.rs » BBC odlučio: Nećemo produžiti ugovor sa Klarksonom\nUgovor sa Džeremijem Klarksonom, koji ističe krajem marta, neće biti produžen, saopštio je BBC. Na taj način zvanično je potvrđeno da je voditelj emisije Top Gear dobio otkaz nakon incidenta u kome je fizički napao jednog od producenata.\nUprkos tome što je gledanost serijala Top Gear porasla pre svega zahvaljujući Klarksonu, navodi se da “BBC ne može da toleriše takvo ponašanje u Korporaciji”.\nInterna istraga koju je vodio šef odeljenja BBC Scotland, Ken Mekveri, utvrdila je da je voditelj fizički napao producenta Oisina Timona.\n“Jasno je da nam je Klarkson ostavio veoma malo prostora za konačnu odluku”, izjavio je Hol.\nSaopšteno je i da se za zaposlene ne mogu primenjivati “dvostruki aršini” i da ista pravila ponašanja moraju da važe za svakoga, pa makar se on zvao Džeremi Klarkson.\nIpak, posle incidenta iz 2014. u kome je tokom snimanja jedne epizode u dečiju razbrajalicu umetnuo reč “nigger” (pogrdni naziv za crnce), Klarskon je dobio prvi žuti karton.\nOdluka rukovodstva britanske TV kuće označava kraj Klarksonove karijere na BBC-ju koja je trajala oko tri decenije. Top Gear je postao veoma popularan širom sveta u poslednjih desetak godina i donosio je značajne prihode toj britanskoj televiziji.\nVoditelja je razbesnelo to što mu organizator nije nakon snimanja obezbedio hranu jer hotel u kome su odseli nije služio obroke u tom periodu. Fizičkom obračunu prethodile su brojne uvrede koje je Klarkson uputio nesrećnom producentu.\nBritanski javni servis pokušaće da održi Top Gear u životu i nakon odlaska Klarksona, s obzirom da je to najpopularnija emisija na programu BBC2 koja toj televiziji godišnje donese zaradu od oko 50 miliona funti.\nMeđutim postavlja se pitanje šta će se dogoditi sa preostalom dvojicom voditelja Top Gear-a, Džejmsom Mejom i Ričardom Hamondom, kojima ugovor takođe ističe krajem marta.


U klubu poslanika u Beogradu u utorak 22. novembra opštini Novi Bečej je uručen ugovor za realizaciju ukupno osam stambenih rešenja namenjenih izbegličkim porodicama iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, koje do sada nisu trajno zbrinute.\nOpština Novi Bečej je jedna od pedest i tri lokalne samouprave u kojima će se realizovati ukupno 899 stambenih rešenja, koja su dodeljena u okviru petog i proširenja četvrtog potprojekta Regionalnog stambenog programa u Republici Srbiji. Vrednost svakog objekta iznosi 9.000 evra, kaže pomoćnik predsednika opštine Novi Bečej, Saša Vojnović: „Pozivam naše građane, interno raseljena lica koja do sada nisu rešila svoj stambeni status, da se prijave u Opštini Novi Bečej, koja će u narednih nedelju dana oformiti komisiju. Zahtevi će biti prikupljani tokom tri meseca, a nakon toga, komisija će odabrati lica kojima će biti dodeljena rešenja. Uslediće rok za žalbe u trajanju od mesec dana, iako se nadam da će sve biti transparentno i da neće biti potrebe za istim, odnosno da će sve proteći u najboljem redu.“


Opština Visoko, odnosno nadležna Opštinska služba za prostorno uređenje, imovinsko-pravne, geodetske, stambeno-komunalne poslove i zaštitu okoline, realizovala je projekat rekonstrukcije dijela lokalnog puta Donja Zimča – Gornja Zimča u Mjesnoj zajednici Zimča. Sredstva su osigurana u budžetu Opštine Visoko, a ukupna vrijednost ugovorenih radova je 55.000,00 KM, s tim da je izvođač radova «Asfaltgradnja « d.d. sufinansirala projekat sa 5.000,00 KM.\nOvim programom je riješen problem nesmetanog odvijanja autobuskog saobraćaja za Gornju Zimču kao i odvodnja vode sa kolovozne konstrukcije izgradnjom dva cjevasta propusta. Na pojedinim dijelovima saobraćajnice izvršeno je proširenje trase, te u zavisnosti od raspoloživih finansijskih sredstava urađeno je i asfaltiranje iste.\nSutra u Zenici konferencija o odgovornom upravljanju u obrazovanju


Završeno asfaltiranje Zlatiborske ulice – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 9 јуна, 2020\nUŽICE – Završeno je asfaltiranje Zlatiborske ulice koja je alternativni pravac u vreme obustave saobraćaja na magistralnom putu ka Zlatiboru.\n„Zlatiborska ulica je kompletno rekonstruisana, a u prethodnoj godini urađena je i gasovodna mreža. Ukupna vrednost ovih radova je oko 12 miliona dinara. Urađeno je oko 12 hiljada kvadrata novog asfalta u dužini od oko tri kilometra“, kaže direktor JP Užice razvoj Nikola Maksimović.\nOn dodaje da je u planu da se u narednom periodu u saradnji sa Putevima Srbije uradi deonica do Doma za stare na Zabučju, kao i deo puta do Bele Zemlje gde se trenutno radi gasovodna mreža.\n„Građevinska sezona se nastavlja u punom jeku. Završavamo dve veoma bitne gradske saobraćajnice, ulice Ive Andrića i Karađorđevu, nastavlja se asfaltiranje u Volujcu, Lunovom Selu, pokušavamo da iskoristimo lepo vreme da sve stignemo da uradimo“, navodi Maksimović.\nTags: asfaltiranje užiceJP Užice razvoj\nNext story Na Tari se gradi po novim pravilima\nPrevious story Podsticaji za seoski turizam


Međunarodni festival folklora trećeg doba u Leskovcu - Televizija Leskovac\nTradicionalni Međunarodni festival folklora trećeg doba održan je danas u našem gradu, u organizaciji Folklorne sekcije “Sava Čokot” leskovačkog Udruženja penzionera. Pre glavnog, takmičarskog dela programa, tradicionalna povorka kulturno-umetničkih ansambala prošla je glavnim ulicama Leskovca i kao i ranijih godina, privukla veliku pažnju javnosti i izazvala pozitivne reakcije sugrađana.\nPovorka je krenula od sedišta leskovačkog Udruženja penzionera glavnim ulicama do centralnog gradskog trga, gde je okupljenim sugrađanima predstavila tradicionalna kola iz Srbije i okolnih zemalja.\nFestival je okupio šest kulturno-umetničkih društava iz različitih krajeva Srbije, Bugarske i Severne Makedonije. Svi učesnici su se složili da im je nedostajalo druženje i okupljanja poput ovog, imajući u vidu da su manifestacije ovog tipa u prethodne dve godine ređe održavane zbog pandemije kovida 19.\nMeđunarodni festival folklora trećeg doba u Leskovcu se ove godine održava po trinaesti put. Osim što žele da u društveni život uključe što veći broj starijih, cilj organizatora je, između ostalog, da sačuvaju i mlađim generacijama predstave tradicionalne igre.\nPokrovitelj ove manifestacije je lokalna samouprava Grada Leskovca.\nTags: Međunarodni festival folklora trećeg doba, Udruženje penzionera u Leskovcu


Promocija zbirke priča „Kredenac pun uzdaha“ Slađane Belko - MediaSfera\nU organizaciji Instituta Belko i CLU Guarnerius u prelepoj sali „Guarnerius“ u subotu 4.12.2021. održana je izuzetno uspela promocija zbirke priča „Kredenac pun uzdaha“ autorke Slađane Belko.\nUčestvovali su: autorka knjige Slađana Belko, moderatorka programa Anka Stanojčić, recenzent Miodrag Radović i dramski umetnik Aleksandar Kecman.\nSlađana Belko je uspela da nam dokaže da je i u ovim teškim vremenima moguće pričati i pevati o ljubavi, strasti, čežnji. Po aplauzu i dobroj atmosferi u sali, bilo je jasno da je svako uspeo da nađe sebe u bar nekoj od ispričanih životnih priča.\nNa pitanje zašto smo njene knjige tako dugo čekali, autorka je odgovorila: „Svi znamo da ako pesme ili priče moramo da pojašnjavamo onda smo promašili temu. Ja sam ipak novo lice na ovoj sceni, vrlo malo ljudi zna za ovu moju strast prema pisanju, sve meni dragi ljudi, a samo mali deo je danas ovde, corona i mere uzimaju nam meru… dakle svi vi me znate kao majku Slajku, baku, direktorku, uspešnu poslovnu ženu, neuspešnu slikarku ikona, Cruelu, Helgu i još mnogo čudesnih nadimaka koje sam stekla tokom ovih decenija. Ovim pričama htela sam da vam predstavim jednu drugačiju i drugu Sladjanu koja i sve drugo što radi pokušava da radi dobro. Ide na pijacu, šiša se u Leštanima, bori se sa Milosrdnim anđelom, državnom administracijom i izgura tu svoju Noć dužu od vijeka. I voli da pegla…“\nKao odgovor na ovo, Aleksandar Kecman je pročitao jednu od najlepših i najpoučnijh priča u knjizi,„Bele košulje“.\nI pored blokade grada, sala je bila puna pažljivih slušalaca, koji su na kraju večeri u redu čekali da im spisateljica potpiše knjigu. Poslušali su savet moderatorke da je poklone sebi ili dragim osobama.\nTagoviAnka Stanojčić Kredenac pun uzdaha Slađana Belko zbirka priča


Mere zapošljavanja na Brajevom pismu - JUGPRESS\nMere zapošljavanja na Brajevom pismu\nOd autora: Jugpress Juni 12, 2018\nMaterijal o merama kojima država podstiče zapošljavanje, Nacionalna služba je, uz podršku GIZ-a odštampala Brajevim pismom i šest kompleta danas uručila Udruženju slepih i slabovidih u Leskovcu, sa ciljem da se lica sa ovom kategorijom invaliditeta, što bolje upoznaju sa mogućnostima za zasnivanje radnog odnosa.\n– Namera nam je da slepim i slabovidim licima omogućimo dobijanje informacija o merama koje Nacionalna služba sprovodi u okviru aktivne politike zapošljavanja, a osim svih ostalih, imamo poseban program za zapošljavanje lica sa invaliditetom.Na kraju maja meseca, na našoj evidenciji u Leskovcu je 28o, a na tertirotiji Jablaničkog okruga 475 lica, sa različitim vidovima invaliditeta. Taj broj značajno je smanjen, u odnosu na januar, i to kroz razne mere i podrške zapošljavanju lica sa invaliditetom, rekla je Marija Stevanović, šef odseka za posredovanje u zapošljavanju.\nOna je dodala da je Služba sa Udruženjem slepih i slabovidih, u poslednjih sedam godina ostvarivala vrlo uspešnu saradnju. Realizovano je devet javnih radova, na kojima je angažovano 16 lica.\nČlanovi udruženja do sada nisu imali priliku da dragocene informacije dobiju u formatu koji jedino mogu da koriste, a to je Brajeva azbuka.\n– Ovo je prvi put da slepi ljudi ispred sebe imaju informacije u obliku koji ima je dostupan i to predstavlja veliki pomak u odnosu prema licima sa invaliditetom. U Udruženju imamo oko 36o registrovanih članova, ali je aktivno njih 28o, ističe predsednik, Milivoje Djokić.\nOn dodaje i da, od svih kategorija invalidnosti, slepi i slabovidi, najteže dolaze do posla:\n– Uspeli smo pre nekog vremena da jednu našu članicu zaposlimo u Elektrodistribuciji i mnogo smo muka prošli dok smo to postigli. Jedna već radi u ”Moravci”, ali najviše lica angažovano je putem javnih radova, pa koristim priliku da za to zahvalim leskovačkoj filijali Nacionalne službe.\nAlen Husić, trenutno je, upravo preko javnih radova, angažovan na poslovima telefoniste u Ustanovi za odrasle i starije i taj posao za njega je predstavljao izazov:\n– Nisam posedovao znanja u toj oblasti, iako spadam u radno-osposobljena slepa i slabovida lica. Do sada sam koristio računar, uz pomoć govornog programa i služim se se Brajevim pismom, pa mi je novi posao pružio značajno iskustvo.\nUdruženje slepih i slabovidih dobilo je šest kompleta materijala sa podsticajnim programima Nacionalne službe, putem kojih će članovi doći do korisnih infomacija o mogućnostima za zapošljavanje, kako ove, tako i narednih godina.\nU Privrednoj komori održan sastanak sa predstavnicima područja Permske oblasti(Rusija)\nZaboravljeno pravo na istinu\nPedeset godina Fakulteta političkih nauka\nZašto je predsedniku opštine Medevedja podneta prijava da radi "na crno" ?\nU Vranju neviđen vandalizam\nDrago na Zašto je predsedniku opštine Medevedja podneta prijava da radi “na crno” ?\nMiran na Zašto je predsedniku opštine Medevedja podneta prijava da radi “na crno” ?\nAngry bee again :) na Zašto je predsedniku opštine Medevedja podneta prijava da radi “na crno” ?\nPomorandža na Zašto je predsedniku opštine Medevedja podneta prijava da radi “na crno” ?\nArhive Odaberite mjesec Novembar 2018 (194) Oktobar 2018 (494) Septembar 2018 (454) August 2018 (520) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Građani članica EU da razmišljaju evropski / print=true\nHAN UOČI IZBORA 16. 03. 2019. 23:16 >> 22:42 2\nHAN UOČI IZBORA\nGrađani članica EU da razmišljaju evropski\nEvropski komesar za proširenje Johanes Han pozvao je građane članica Evropske unije da na izborima za Evropski parlament (EP) razmišljaju "evropski" i ocijenio da populisti nikada nijesu ništa dobro uradili.\n"Nije mi poznato da je bilo koji populistički pokret ikada nešto (dobro) donio. U najboljem slučaju se ništa ne desi, a po pravili razore nešto", upozorio je Han na tribini u Beču.\nOn je podsjetio da rješenja koja predlažu populisti samo zaoštravaju probleme, prenose agencije.\nBivša potpredsjednica EP Ulrike Lunaček rekla je da je populizam "kao metoda" često potreban da bi se u kratkom vremenskom roku sagledali kompleksni problemi, ali da je suština da populisti žele samo da "razore" saradnju.\nHan je naglasio da na predstojećim izborima za EP građani treba da razmišljaju "evropski".\nPrema njegovim riječima, problem je što građani članica EU uvijek gledaju "naočarima" svoje zemlje, a ne sagladavaju cjelinu sveukupnog bloka koji ima najveći ekonomski doprinos na svijetu.


IT stručnjaci za bezbednost sve traženiji | PC Press\n20. januar 2018. 14. februar 2018. PC Press\nU poslednjih nekoliko godina, nisu samo velike kompanije i finansijske institucije na udaru sajberkriminalaca. Napadači više ne zaobilaze mala i srednja preduzeća, koja su daleko lakše mete od korporacija.\nVeliki broj kompanija suočava se s nedostatkom obučenih ljudi koji su sposobni da na adekvatan način vode računa o bezbednosti IT infrastrukture.\nSve brojniji, gotovo svakodnevni, primeri sajbernapada doprineli su da kompanije postanu svesnije rizika, pa i da više ulažu u bezbednost. Procenjuje se da će od 2017. do 2021. potrošiti bilion dolara na borbu sa sajberpretnjama.\nIpak, iako postoji tendencija da sajberbezbednost postane prioritet, kompanije će imati problema da primene tehnologiju u koju planiraju da ulože mnogo novca.\nI s većim ulaganjem u softver i hardver, ostaje otvoreno pitanje personala, odnosno nedostatka kadra obučenog za pitanja sajberbezbednosti.\nU svetu, tražnja za stručnjacima za bezbednost raste tri puta brže nego za drugim IT poslovima. Procenjuje se da je prošle godine bilo oko milion konkursa za pozicije koje imaju veze sa IT bezbednošću, ali skoro polovina kompanija nije uspela da pronađe ljude sa odgovarajućim setom veština.\nPostoje dva rešenja da se problem prevaziđe: reedukacija zaposlenih u IT sektoru i outsourcing.\nSamo zato što je neko IT profesionalac, na primer administrator mreže ili sistem administrator, ne znači da je stručnjak za bezbednost. Nedostatak veština, kao i vremena, glavni su problemi IT administratora.\nFirme koje se odluče za edukaciju zaposlenih, treba da imaju u vidu kako ne mogu da očekuju da tradicionalne IT profesionalce pretvore u stručnjake za bezbednost preko noći. Za savladavanje nekih veština treba čak i nekoliko godina, a kursevi i ispiti nisu nimalo jeftini.\nTakođe, zbog velike tražnje za specijalistima za bezbednost nije lako zadržati zaposlene koji steknu tražene veštine.\nOutscourcing, odnosno angažovanje spoljnih partnera za upravljanje sajberbezbednošću (kompletnom ili jednim delom), izbor je sve većeg broja kompanija. U istraživanju koje su sproveli CIO, CSO i Computerworld, 56 odsto organizacija koje su učestvovale rekle su da su koristile usluge spoljnih konsultanata u procesu kreiranja bezbednosne strategije, a 40 odsto je gotovo u potpunosti prepustilo vođenje IT bezbednosti spoljnim saradnicima.\nOutsourcing bezbednosti naročito odgovara malim i srednjim preduzećima, pre svega zbog ograničenih budžeta i manjka osoblja. Manja preduzeća, ukoliko uopšte imaju zaposlene zadužene za IT, najčešće nemaju ljude koji su specijalizovani za bezbednost.\nDrugi razlog zbog kog se kompanije odlučuju za angažovanje spoljnih partnera kojima će poveriti bezbednost jeste taj što je sajber pretnji i prevara sve više, baš kao i proizvoda koji treba da nas zaštite od toga. Zaposleni u IT sektoru prosečne firme ne mogu da isprate taj tempo, jer najčešće imaju još gomilu posla koji moraju svakog dana da obave.\nKorišćenje bezbednosnih usluga itekako ima smisla i za veće kompanije, jer najčešće niko osim CIO‑a nije posvećen bezbednosti i nije odgovoran za nju.\nPomoć spoljnih partnera može da pomogne da se IT rastereti posla vezanog za bezbednost, ali i da, što je još važnije, podigne nivo bezbednosti.\nU kojoj meri će kompanija prepustiti upravljanje bezbednošću spoljnim saradnicima, zavisi od nje same. Nekima će odgovarati da planiranje prepuste konsultantima, dok će drugima više odgovarati da partner za njih vodi računa o nekoj od komponenata bezbednosti, recimo o firewall‑u, ili da periodično radi provere zdravlja antivirusnih rešenja.\nManaged Security usluga\nNet++ technology Managed Security može da vam pomogne da prevaziđete probleme nastale zbog nedostatka stručnih ljudi u vašem IT timu.\nNaša usluga obuhvata vrhunsku tehnologiju, stručnu podršku, nadgledanje sistema i brze odgovore.\nUpravljanje sistemima za e‑mail bezbednost\nUpravljanje firewall‑ima i bezbednošću mreže\nOdgovore na bezbednosne incidente\nTehnologija sama nije dovoljna da biste postigli visok nivo bezbednosti. Potrebni su vam stručnjaci koji razumeju pretnje, znaju da odrede prioritete i kako da odgovore na pretnje. Da bi mogli efikasno da se bore sa izazovima, moraju da budu stalno u toku s novim trendovima napada i dobro da poznaju bezbednosna rešenja koja koriste. Naši ljudi su sertifikovani i apsolutno posvećeni bezbednosti.\nU slučaju sajbernapada, naši stručnjaci pružiće vam podršku i pomoći će vam da uklonite pretnju i sanirate njene posledice. Naš tim vam je na raspolaganju 24/7.\nNaše Managed Security usluge pomoći će vam ne samo da postignete maksimum bezbednosti uz minimalno angažovanje vaših zaposlenih već i da lakše postignete i održavate usklađenost s propisima, poput GDPR‑a, NIS‑a i PCI.\nBilo da imate ograničen budžet, nedovoljan broj stručnog osoblja ili vaše poslovanje zahteva bezbednost najvišeg nivoa, Net++ technology Managed Security usluge mogu da budu rešenje za vas. Naše usluge su fleksibilne i mogu se prilagoditi vašim konkretnim potrebama.\nViše o Managed Security uslugama, pročitajte na netpp.rs/usluge.\nTagovi: .NET, GDPR, Managed Security, sajber bezbednost, sajber pretnje\n← Dejan Turk – Nagrada za najboljeg poslodavca\nOko 75% ranjivih uređaja nije dobilo zakrpu za Meltdown i Spectre →


Velež dobio novog sponzora za narednih pet godina: Evropa je cilj svake sezone - Klik Jajce\nFK Velež je bio hit kvalifikacija za Konferencijsku ligu, izbacio je i slavni AEK, a cilj tima iz Mostara je da svake sezone odigra što više evropskih mečeva.\nBorba na više frontova izmorila je Rođene ovog ljeta, pa su trenutno u donjem domu tabele Premijer lige BiH, ali uz podršku novog sponzora, kompanije Mozzart, žele da se vrate u sam vrh i izbore još jedan nastup u Evropi.\nBajka poslije eliminacije AEK-a nije imala sretan kraj, jer je švedski Elfsborg bio bolji u dvomeču trećeg kola, ali ekipa je pokazala da ima veliki potencijal. To je prepoznao i regionalni lider u priređivanju igara na sreću, pa je potpisan ugovor o sponzorstvu na pet godina.\n“Izuzetno sam sretan i zadovoljan sto smo nakon konstruktivnih razgovora došli do uspostavljanja saradnje sa jednom renomiranom firmom kao što je Mozzart. Podrška nam u ovom trenutku mnogo znači, jer želimo da nastavimo razvoj kluba i da plasman u evropska takmičenja postane realan cilj svake sezone. U ime cijelog kluba želim da se zahvalim Mozzartu na povjerenju”, istakao je direktor kluba Džemil Šoše.\nMostar je još jedan u nizu gradova u kojima je Mozzart nastavio svoju društveno odgovornu misiju i ulaganje u sportske kolektive.\nRukovodilac Sektora marketinga u kompaniji Mozzart, Tamara Đajić, izrazila je uvjerenje da će se na stadionu Rođeni opet igrati sjajan fudbal ove sezone.\n“FK Velež je klub sa dugom tradicijom, koji je ovog ljeta ponovo skrenuo pažnju evropske javnosti. Vjerujemo da je to samo početak jedne lijepe priče i da će se u Mostaru tek slaviti historijski trijumfi. U Mozzartu će uvijek imati vjernog navijača, a radujemo se zajedničkim akcijama u narednom periodu”, naglasila je Tamara Đajić.\nCilj ove kompanije je da obezbijedi finansijsku podršku za sportske kolektive širom zemlje, a pogotovo za premijerligaše. Mozzart je prethodnih nedjelja postao sponzor Željezničara iz Sarajeva, Leotara iz Trebinja, prijedorskog Rudara, ženske odbojkaške reprezentacija BiH, HŠK Zrinjski, a i FK Velež je sada dobio snažan vjetar u leđa.\nThe post Velež dobio novog sponzora za narednih pet godina: Evropa je cilj svake sezone appeared first on Jajce Online.\nRudar potvrdio odlazak Milenkovića: Bili smo primorani poduzeti određene korake\nU Federaciji BiH 333 novozaražene osobe\nLegenda Premijer lige BiH ne planira stati: Još uvijek želim da trčim i da se nadigravam\nJajce Online 17/02/2021\nJajce Online 12/02/2021


Epidemija malih boginja se ubrzava i pojačava – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeVestiEpidemija malih boginja se ubrzava i pojačava\nIako je obuhvat MMR vakcinom od izbijanja epidemije povećan, pa smo se sa 91 odsto vakcinisanih gotovo približili granici od 95 odsto – koja je uslov za kolektivni imunitet – dr Kon za Večernje novosti“ kaže da to neće biti dovoljno da se spreči dalje pogoršanje epidemiološke situacije.\nNajviše obolelih od početka novembra evidentirano je u Beogradu i Kraljevu – po 107, i u Nišu – 48, a ovog meseca prvi slučajevi morbila prijavljeni su i na teritoriji Smederevske Palanke – dva obolela, Velike Plane – petoro i Bojnika – 12 obolelih, pišu „Novosti“.\nList dodaje da je u centralnoj Srbiji obolelo više dece i odraslih nego na teritoriji Kosova i Metohije, gde je epidemija počela, a samo za sedam dana – od 7. do 13. decembra, registrovano je 11 obolelih od morbila, što je čak četiri puta više nego što ih je ukupno registrovano u oktobru, kada je i počela epidemija.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, većina obolelih – njih 90 odsto – nije vakcinisana, a koliko morbile mogu da budu opasne, pokazuje i podatak da je svaki treći oboleli lečen u bolnici.\nOd težih komplikacija, kod 58 obolelih registrovana je upala pluća, navode „Novosti“.