КОСОВО ЈЕ НАЈСКУПЉА АМЕРИЧКА ИНВЕСТИЦИЈА У СВЕТУ\nOvako za Sputnjik Živadin Jovanović nekadašnji ministar inostranih poslova SR Jugoslavije od 1998. do 2000. godine i predsednik Beogradskog foruma za svet ravnopravnih, komentariše američke donacije koje se što kroz projekte što, kroz „žive pare“ a u poslednje vreme i naoružavanjem tzv Vojske Kosova, slivaju u budžet nepostojeće države.\n„U svakom slučaju u pitanju su stotine i stotine miliona ako ne i milijardi koje su Amerikanci angažovali što svojih što iz izvora svojih evropskih saveznika. Iz svojih geostrateških interesa oni su morali da održavaju taj svoj projekat zvani nezavisno Kosovo, kako bi održali svoj položaj u Evropi i geostrateški položaj prema istoku. Suština je da je Kosovo za Ameriku poligon za demonstraciju geopolitičke ekspanziji ka globalnim činiocima,“ objašnjava Jovanović.\nOn je uveren da Bajdenova administracija na ovaj način želi da pokaže da je u punoj meri posvećena zaokruživanju projekta nezavisnog Kosova i da ima za cilj, da kao najveći međunarodni pokrovitelj kosovske paradržave pomogne u procesu izgradnje njenih institucija.\n„To potvrđuju i analize uglednog američkog časopisa „Nešnal interest“ u kojima se navodi da su SAD u proteklih dvadeset godina u kosovski projekat uložile pedeset puta više vojne i dvadesetpet puta više finansijske pomoći nego u ratom razoreni Avganistan ali je uprkos tome prema svim karakteristikama tzv. Kosovo jedna propala država.“\n„Teško je reći koliko je Amerika uložila da Kosovo dobije slobodu i ekonomski i politički razvoj ali sigurno se radi o desetinama milijardi dolara. Kosovo je najmlađa zemlja i mi smo zahvali što Americi što nam pomaže,“ kaže naš sagovornik.\n„Osim u ovo Amerika ulaže i kroz firme koje otvara a jedna od većih koja je skoro otvorena i koja radi samo za američko tržište vezana je za proizvodnju montažnih kuća,“ objašnjava Šahimi.\n„Normalno je da Amerika ulaže u našu bezbednost jer na Kosovu se nalazi jedna od najvećih američkih baza Bondstil,“ naglašava on.\nAmerika je u poslednje vreme kao podršku na putu ka samoodrživosti Kosova, u maju ove godine dala 1,6 miliona dolara, a američki Stejt department je izdvojio i pola miliona dolara za formiranju „alternativnih izvora informacija“ za korisnike srpskog jezika, kao i da pomogne „nezavisnim“ medijima na tzv. Kosovu da se bore protiv „dezinformacija“, uključujući i „ruskih“ u aprilu ove godine. Nedavno je subvencionisala i kupovinu dronovi za tzv. Vojsku Kosova u vrednosti od 4,6 miliona dolara (11,9 miliona evra). I ovo su smo od nekih detalja koji su objavljeni u medijima.\nPodsećanja radi, novinar Bi-Bi-Sija pokušao da u emisiji izračuna troškove rata posle čega je praktično nestao, a svi podaci koje je izneo su demantovani. Čak i kroz suđenje Toniju Bleru, koji je prikazao samo troškove za gorivo u tom ratu, uspešno je izbegnuto da se otkrije koliko je samo Veliku Britaniju koštao rat na Kosovu, odnosno vazdušni rat protiv Srbije.\nSamo nevidljivi strateški bombarder b2 košta 2 milijarde dolara, a kažu da su iznad Srbije oborena komada 2. Kad se tome doda i nekoliko desetina, možda i stotinu i više ostalih letelica, onda bi se moglo reći da su ih samo izgubljene letelice koštale desetak milijardi, a možda i daleko više. Ali ameri ne cicijaše kad krenu da ubijaju iz zadovoljstva i radi lične koristi. Nadali su se bogatom plenu, a zatekli samo opustošenu teritoriju, ali im se ipak ne ide kući, jer je teško priznati sebi i svojim gradjanima da su se pametnjakovići preigrali.\nPa jeste ali ne mogu tamo da vršljaju dok mi ne priznamo da to nije naše, a svi papiri i dokumenti govore da jeste naše, zato oni tu ne mogu još od nato agresije da razvijaju prljavu industriju olova i srebra sa jeftinom radnom snagom, Pokušaće i naše demokrate da potkupe sa par milijardi neopranih i prljavih dolara. Da se čeda pita on odavno prodo, drug vuči je već to sve zaradio od ostalih prodaja po srbiji, pa se sada obezbedio, a deonice na kosovu imaju svi kompletni nato agresori počev od Klarka, Olbrajtove, Robina Kuka, Tonija Blera, Klintonovih i ko zna kojeg sve ostalog šljama, al treba im lova.\nBilo bi zanimljivo izracunati koliko je Jugoslavija ulozila u kosovo od 45 do 91 a koliko srbija od 92 do danas.Samo boris tadic je izjavio da je ulozio kao pomoc tamosnjim srbima za vreme njegova vlasti 6 MILIJARDI EURA Srbija i danas otplacuje siptarima dug koji kosovo ima jos iz doba Jugoslavije Naravno da to cini da bi pokazala da je kosovo srbija ali realno to je teska glupost.Da je u Vojvodinu ulozeno samo 10% od novca ulozenog u kosovo u poljoprivredu i puteve Vojvodina bi bila švajcarska.Zanimljivo i Jugoslaviji i srbiji uvek je bilo vazno da daju milijarde dolara siptarima a da svojoj braci Srbima u Vojvodini ne daju ništa čak sta vise da im uzmu sve sto imaju pljackom kompletne Vojvodine od 1918 do danas.Prava braća.\nSrbija moze da odlozi vracanja kosovskih dugova dok ne vrati kontrolu na okupiranu teritoriu.


Bečki univerzitet među 200 najboljih u svetu - Dijalog.net\nNaslovna Kultura Bečki univerzitet među 200 najboljih u svetu\nPostavljeno 2. September 2020.\nBeč, 02. septembar 2020. – Ove godine je četrnaest obrazovnih institucija iz Austrije ušlo na šangajsku listu Hiljadu najboljih univerziteta.\nSedam austrijskih univerziteta se nalazi među prvih 500 dok je Univerzitet u Beču (Uni Wien) među 200 najboljih univerziteta u svetu.\nMeđu evropskim univerzitetima na rang listi se nalaze francuski Paris-Sekle (14. mesto), Univerzitet Kopenhagen (33. mesto ), Sorbona (39. mesto) kao i Univerzitet u Minhenu (51. mesto).\nOd austrijskih univerziteta, pored Univerziteta u Beču koji je ušao u prvih 200, dobro su plasirani Medicinski univerzitet u Beču (MedUni Wien), Univerzitet u Insbruku kao i Tehnički univerzitet u Beču (TU Wien).\nAkademsko rangiranje svetskih univerziteta (ARWU) od 2003. godine sprovodi šangajski Univerzitet Đao Tong.\nManje od četiri odsto svetskih univerziteta obuhvaćeno je ovom listom koja se formira prvenstveno na osnovu istraživačkog rada pojedinačnih univerziteta za šta se koriste javno dostupne baze podataka.\nKriterijumi prema kojima se univerziteti rangiraju su mnogobrojni: broj Nobelovaca među studentima i nastavnim osobljem, broj dobitnika Fildsove medalje, broj visoko citiranih nastavnika i istraživača u okviru određenih naučnih oblasti, broj naučnih radova objavljenih u stručnim časopisima „Nature“ i „Science“.\nUkupno 40 odsto evaluacije se zasniva na kvalitetu osoblja date obrazovne institucije i broju objavljenih radova istraživačkih i naučnih timova u relevantnim žurnalima i časopisima, saopšteno je iz Predstavništva Grada Beča u Beogradu.\nPrethodno Mađarska rediteljka Ildiko Enjedi dobitnica nagrade Aleksandar Lifka\nSledeće Nemačka prikupila 6,5 milijardi evra od prve zelene obveznice\nBeograd, 15. avgust 2021. – Rezultat Univerziteta u Beogradu (UB) ove godine na Šang…\nTop Tags Društvo Vlada Republike Srbije Evropska komisija mediji istraživanje OCD lokalna samouprava Civilno društvo evropske integracije Srbija i Evropska unija mladi ljudska prava konkurs vladavina prava Evropska unija


Beta 28. oktobra 2017. 12:35\nNa aktuelni konkurs za prekvalifikacije u IT sektoru u prvih nedelju dana prijavilo se više od četiri hiljade gradjanja, saopštila je danas vladina Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu.\nKonkurs će biti otvoren do 5. novembra, a gradjani koji žele da se prijave za obuku za rad na poziciji programera, to mogu da učine na internet sajtu IT obuke. Pravo učešća imaju svi punoletni gradjani sa minimum srednjom stručnom spremom.\n„Program prekvalifikacija pokrenut je sa ciljem obezbedjivanja kadrova za industriju programiranja koja u Srbiji raste oko 20 odsto godišnje, i može da zaposli više programera nego što ih ima na tržištu. Procene su da u ovom času na tržištu rada nedostaje izmedju 15.000 i 20.000 stručnjaka iz ove industrije“, navodi se u saopštenju Kancelarije.\nPrekvalifikacije u IT sektoru nastavak su pilot projekta, pokrenutog na predlog Ministarskog saveta za informacione tehnologije i inovaciono preduzetništvo, u okviru koga je do sada 100 gradjana obučeno za rad na poziciji junior programera.\nDeo polaznika već je pronašao zaposlenje, dok 70 odsto njih pohadja stručne prakse u velikim IT kompanijama, sa ozbiljnom perspektivom da se zaposle, saopšteno je iz Kancelarije za informacione tehnologije.


Србија негује пријатељске односе са земљама југоисточне Азије | Socijalistička partija Srbije\nSrbija neguje prijateljske odnose sa zemljama jugoistočne Azije Vesti\n30 marta, 2015 u 13:39\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić razgovarao je sa ekspertom za međunarodne odnose i nekadašnjim visokim funkcionerom Ministarstva spoljnih poslova Singapura Kišorom Mahbubanijem. Dačić i Mahbubani, koji je bio i predsedavajući SB UN u dva navrata i dekan Škole za javnu politiku „Li Kvan Ju“ Nacionalnog univerziteta u Singapuru, razmenili su mišljenja o globalnim pitanjima i izazovima, kao i o načinima unapređenja regionalnog i svetskog mira i bezbednosti.\nU razgovoru je istaknuto da Srbija neguje odnose prijateljstva i uzajamnog razumevanja sa zemljama jugoistočne Azije, a posebno je zainteresovana za to da na svom putu reformi usvaja iskustva Singapura kao uspešnog primera ekonomskog lidera u regionu.\nDačić je tom prilikom istakao doprinos eksperata poput Kišora Mahbubanija produbljivanju saradnje Srbije i Singapura. On je, takođe, uticajnom diplomati uputio čestitke na objavljivanju knjige „Velika konvergencija: Azija, Zapad i logika jednog sveta“ na srpskom jeziku, u izdanju Centra za međunarodne odnose i održivi razvoj.


Od EU za vakcinaciju šest miliona - Stočarstvo\nOd 1. januara u Srbiji će se sprovesti sveobuhvatna vakcinacija svinja protiv svinjske kuge i za to je Evropska unija obezbedila u vidu donacija šest miliona vakcina, izjavio je danas agenciji Beta predstavnik Uprave za veterinu Budimir Plavšić. On je kazao da će vakcinacija svinja od svinske kuge u narednoj godini biti besplatna i očekuje se da će taj posao biti završen u roku od šest meseci.\n"Po statistici imamo 350.000 krmača i šest miliona vakcina je dovoljno za potrebe Srbije, a ako taj posao obavimo u narednim mesecima imaćemo potpuni imunitet", naveo je Plavšić.\nPreman njegovim rečima, ova akcija je potrebna da bi se postigao krajnji cilj, a to je prestanak vakcinacije od svinjske kuge što je jedan od ključnih uslova za sticanje statusa zemlje oslobođene od te bolesti što omogućava promet živih svinja i prozvoda od svinjskog mesa na evropsko tržište.\nOn je naglasio da je situacija pod kontrolom kada je reč o klasičnim zaraznim bolestima kod životinja u Srbiji, što se po njegovim rečima vidi i po zdravlju ljudi.\n"Situacija u Srbiji sa zaraznim bolestima kod svinja i kod goveda je veoma povoljna, odnosno stabilna. Kod goveda imamo simbolično sporadično pojavljivanje tuberkuloze i zato svake godine ispitujemo čitavu populaciju goveda starijih od šest nedelja, odnosno sve životinje testiramo. I kod bruceloze situacija je sllična i kod goveda i kod ovaca", kazao je Plavšić.\nPlavšić je danas govoreći o značaju prevencije zaraznih bolesti životinja naglasiio da je veoma važno da se u Srbiji što pre formira nacionalni kompenzacioni fond koji će uzgajivačima životinja garantovati sigurnost kad se pojavi neka bolest.\n"Mi hoćemo u partnerstvu sa uzgajivačima, osiguravajućim kompanijama, sa industrijom da napravimo fond koji će značiti stabilnost i sigurnost. Kompenzacioni fond je partnerski posao, želimo da imamo na jednom mestu sredstva koja će se uvećavati, a ne nestajati nakon isteka fiskalne godine. Ta sredstva ćemo onda trošiti u kritičnim situacijama", kazao je on.\nPredstavnik Delegacije EU u Srbiji Rihard Maša kazao je da EU daje prioritet prevenciji i kontroli bolesti životinja kroz zajedničko zakonodavstvo u toj oblasti i da smatra da je je potreban odgovoran pristup svih u rešavanju tog problema.\nNa današnjoj konferenciji je naglašeno i da je Uprava za veterinu uz podršku EU projekata u Srbiji organizovala obuke u cilju jačanja kapaciteta svih veterinarskih službi i uspostavljanja čvršće veze između veterinara, inspekcije, prozvođača i odgajivača. Na konferenciji su učestvovali međunarodni i domaći stručnjaci koji se bave kontrolom i suzbijanjem zaraznih bolesti kod životinja.\nPoslednja izmena 08 Dec, 2015 15:32\nTagovi: svinjska kuga vakcinacija uprava za veterinu budimir plavšić evropska unija


Na Jahorini izgradnja novog puta i pasarele - FILTER\nNa Jahorini izgradnja novog puta i pasarele\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Ćorić danas je obišao infrastrukturne radove na izgradnji novog putnog pravca Osimce-Prača, kao i lokaciju izgradnje pasarele čija vrijednost iznosi 1.500.000 KM.\nĆorić je rekao je da će Vlada Republike Srpske i u narednom periodu podržati sve infrastruklturne projekte koji su važni za planinu, a posebno izgradnju putne infrastrukture.\n„Krenuli smo sa aktivnostima i u toku su radovi na kružnoj obilaznici, ubrzo će krenuti radovi i na rehabilitacije putnog pravca od Pala prema Jahorini. Imamo investiciju izgradnje pasarele koja spaja staze Prača-Ogorjelica i smatram da je to neophodna investicija. Siguran sam da ćemo razmišljati i o drugim infrastrukturnim projektima koji su neophodni i potrebni kako bi Jahorina mogla u punom kapacitetu da pruži sve dodatne sadržaje koji traže posjetioci olimpijske ljepotice“, dodao je Ćorić.\nTehnički direktor Puteva RS Slobodan Šiljegović, dodao je da će izgradnja pasarele početi nakon dobijanja dozvole, kao i izbora izvođača radova.\n„Pasarela će povezati skijališta Ogorjelica sa skijalištem Prača, a obezbijeđen je i slobodni saobraćajni profil. Kada je riječ o rehabilitaciji puta Pale-Jahorina izabran je izvođač radova i trenutno smo u proceduri stručno – tehniočkog nadzora kroz proces javne nabavke. Kad se to završi steći će se uslovi da izvođač otpočne radove. Ja se nadam u narednih par mjeseci, a vrijednost projekta je 5,4 miliona KM“, dodao je Šiljegović.\nDejan Ljevnaić, direktor Olimpijskog centra Jahorina rekao je da su najznačajnije investicija za 2021. godinu izgradnja gondole na Poljicama i dva šestosjeda u Rajskoj dolini i Trnovu.\n„Ta gondola će biti namjodernija u Evropi, 3.600 skijaša na sat, sa svjetlosnim efektima, sa dizajnom koji će biti najmoderniji. Drugi projekti su dva šestosjeda. Jedan u Rajskoj dolini gdje smo već započeli radove, drugi na lokaciji Trnovo, kako bismo povezali vikend naselje sa skijalištem . Radimo dva lifta na lokaciji Rajska dolina. Uskoro i tu počinjemo sa radovima. Započeli smo sa radovima na 7 km osnežavanja staza što će takođe doprineti boljem kvalitetu usluge skijanja“, rekao je Ljevnaić.\nTags: Dejan Ljevnaić Jahorina Nedeljko Ćorić Slobodan Šiljegović\nPrethodna Pokrenuta inicijativa o bratimljenju Sokoca i japanskog grada Isen\nSledeća Kratak prekid u snabdijevanju vodom u dijelu Pala


USKORO VRAĆANJE OBAVEZNOG VOJNOG ROKA ? PLATE POVEĆANE do 35.000 RSD – IVENSA MEDIA GROUP\nMinistarstvo odbrane izdalo je saopštenje povodom OTVORENIH PRIJAVI za sve kandidate koji žela dobrovoljno da odsluže vojni rok, pod oružjem.\nZa dobrovoljno služenje VOJSKE znatno su povećane plate, te će dobrovoljno služenje vojske mladim vojnicima biti i značajno finansijski isplativije jer će, umesto dosadašnjih 22.000, u proseku mesečno dobijati oko 35.000 dinara.\nKANDIDATI koji žele da dobrovoljno odsluže vojni rok imaju priliku da se prijave u narednih još 10 dana.\nPrijavljivanje za dobrovoljno služenje vojnog roka i vojnostručno osposobljavanje za rezervne oficire, osim u centrima Ministarstva odbrane u jedinicama lokalne samouprave od sada je moguće i preko portala e-uprave, uz posedovanje kvalifikovanog elektronskog sertifikata, ali i na oko 1.500 šaltera Pošta Srbije širom zemlje.\nDok se kandidati za dobrovoljno služenje vojnog roka i preko medija pozivaju da se prijave, NADLEŽNI VEĆ UVELIKO RAZMATRAJU DA UVEDU SLUŽENJE KAO OBAVEZNO.\nPomoćnik ministra odbrane za ljudske resurse~ Katarina Tomašević izjavila je danas da za taj resor „nema dileme“ da je redovno služenje vojnog roka „nešto što treba da se vrati“.\nOna je na tribini na beogradskom Pravnom fakultetu, tokom koje su govorili još i predavači s Pravnog fakulteta – prof. dr Bojan Milisavljević i docent dr Miloš Jovanović, o uvođenju obaveznog služenja vojnog roka navela da se u Ministarstvu odbrane „intenzivno radi“ na stvaranju uslova za eventualno vraćanje obaveznog služenja vojnog roka.\n„Moramo da vodimo računa, da popunimo Vojsku Srbije, pre svega zbog bezbednosnog okruženja, ali i zbog svih drugih stvari zbog kojih vojska postoji“, navela je Tomašević, a prenelo Ministarstvo odbrane.\nNačelnik Uprave za obaveze odbrane Sektora za ljudske resurse Ministarstva odbrane pukovnik ~ Dragan Kotarlić je, nakon osvrta na 11 godina dobrovoljnog služenja vojnog roka, prisutnima predočio o čemu se u sistemu odbrane razmišlja tokom analize ponovnog uvođenja vojnog roka i predstavio gantogram aktivnosti, pripremljen u ministarstvu odbrane, čiji je cilj stvaranje optimalnih uslova za sprovođenje takve odluke.\nPukovnik Dragan Kotarlić naveo je da je vraćanje obaveznog služenja vojnog roka „jedan od težišnih zadataka“ tog resora za 2021. godinu.\n„Formirana je radna grupa na čelu s ministrom odbrane i mesečno se dostavljaju informacija o svemu što je urađeno, kao i o svim problemima i varijantama koje se razmatraju, a stvaranje uslova za nastavak obaveznog služenja vojnog roka jedan je od težišnih zadataka Ministarstva odbrane za 2021. godinu, a ne sumnjam da će biti i naredne godine“, zaključio je Kotarlić.\nTags: VOJNI ROK OBAVEZNO SLUŽENJE VOJNOG ROKA KATARINA TOMAŠEVIĆ VOJSKA RS\nPrevious ŠOK, ISPLIVAO SNIMAK PUCNJAVE OD VEČERAS IZ NOVOG PAZARA – INFO\nNext MINISTAR DMITROVIĆ O FINANSIJAMA DRŽAVE I POMOĆI OD 20.000 EURA ZA RODITELJE – INFO


Anja Ilić sve bliža plasmanu na OI u Pekingu - SPORTSKI ŽURNAL\nAnja Ilić sve bliža plasmanu na OI u Pekingu\nNaša reprezentativka drugom pobedom u nizu osvojila 72 FIS poena i približila se ostvarenju olimpijskog sna\nFOTO: Privatna arhiva A.Ilić\nDrugog dana takmičenja na Zlatiboru u nordijskom trčanju, okviru FIS trke Zvezda kup, videli smo još šest zanimljivih trka u tri starosne kategorije. Distanca je bila ista, za mlađe nordijce, starosti do 14 i do 12 godina, dužina je bila tri, za seniorke pet i seniore deset kilometara.\nDobra vest sa Zlatibora je da je naša najbolja takmičarka, Anja Ilić, zabeležila još jednu pobedu i da je sa novom trkom u kojoj je osvojila 72 FIS poena, zabeležila još jedan rezultat kojim je korak bliže OI u Kini. Ilićeva je u drugoj trci imala vreme 16:33,4 što je skoro pola minuta bolje od Grkinja, drugoplasirane Paraskevi Ladopolu, treća je kao i juče bila Marija Ntanu.\nMađarska je i ovoga puta imala pobednika kod seniora. Krištof Lagler koji je slavio prvog dana, sad je bio treći, a pobedu je odneo njegov kolega Adam Konja, sa 24:07,3. Drugo mesto pripalo je Bugarinu Danijelu Peškovu.\nU mlađim kategorijama dve pobede domaćih nordijaca - Andrije Tošića (do 14 godina) i Anđela Rajevac (12). Preostala dva prva mesta pripala su Kristini Rozi iz Grčke i Blagojču Trajanovskom iz Severne Makedonije.\n- Ostvaren je dobar rezultat, Anja Ilić je zabeležila dve pobede u dva dana i pokazala da joj je mesto na Olimpijskim igrama u Pekingu. I mlađe snage su opravdale ukazano poverenje, pobede drugog dana govore u prilog tome da smo dobro radili tokom leta. Žao mi je što zbog aktuelne situacije sa pandemijom nismo mogli da nastupimo u najjačem sastavu, imamo odlične juniore koji su bili sprečeni da nastupe na ovim trkama, da nije toga rezultati bi bilo još bolji – rekla je Mina Ilić, selektor nordijske reprezentacije Srbije, s razlogom više nego zadovoljna.\nU subotu počinje preliminarni deo plej-ofa Košarkaške lige Srbije\nZvezda pita: Zašto Borac i Zlatibor igraju baraž?\nDušan Kutlešić ispisao istoriju Zlatibora\nVojvodina ima novo rukovodstvo - Zbiljić: Moramo da budemo i profitni centar, osim što smo sportski\nSREĆI NEMA KRAJA - Kalinić na dan derbija postao otac


M. D.\t 14. avgusta 2016. 22:00\nOtapanje snega i leda u švajcarskim Alpina usled globalnog zagrevanja otkriva posmrtne ostatke onih koji su u tim visokim planinama nastradali pre više desetina godina, a poslednji takav slučaj bio je pronalazak nemačkog skijaša koji je nestao skijajući 30. avgusta 1963, kad je imao 36 godina.\nDelove njegova tela koje je dugo prekrivao sneg i led pronašli su planinari na glečeru Morterats u kantonu Graubuenden, a identitet umrlog potvrđen je i DNK analizom, objavila je kantonalna policija, prenela je Hina.\nSmanjivanje ledenjaka Morterats koji klizi sve niže redovno otkriva ostatke ljudskih tela, žrtava planina.\nSamo u području Bernina, najvišeg dela istočnih Alpa u Švajcarskoj, čiji vrhovi prelaze 4000 metara nadmorske visine, još uvek se traži četrdesetak planinara i skijaša koji su tamo nestali proteklih decenija.\nAlpi prepuni leševa! (video)\nOnim planinarima koji otkriju ostatke umrlih policija preporučuje da ih označe i zabeleže koordinate, ali da ništa ne diraju pre dolaska za to osposobljenih stručnjaka.\nTakvi slučajevi u Švajcarskoj više nisu sasvim retki zbog otapanja i klizanja lednjaka usled klimatskih promena.\nTako su prošlog leta, na primer, na padinama Materhorna nađeni ostaci dvojice japanskih penjača na taj vrh koji su nestali 1970. a godinu pre toga i telo češkog alpiniste koji se na Materhorn penjao 1974.


Njemački ministar spoljnih poslova Heiko Maas smatra kako u 2020. godini neće biti normalne turističke sezone s punim plažama, ni u jednoj zemlji, ni u Evropi, ni u bilo kojoj drugoj regiji svijeta.\nKako je za ARD Extra poslije videokonferencije s drugim ministrima spoljnih poslova članica Evropske unije kazao Maas, ne postoji niti jedan pokazatelj da bi restrikcije za putovanje mogle biti ukinute.\n“Svi smo izdali upozorenje o putovanjima širom svijeta i nekad će to biti ukinuto, međutim, ne postoji ni jedan nagovještaj u ovom trenutku koji bi ukazivao na to da bi se to moglo uskoro učiniti“, izjavio je.\n“Ljudi bi trebali imati mogućnost sigurnog povratka, a da bi se to omogućilo potreban je aktivan sistem međunarodnog aviosaobraćaj koji trenutno ne postoji. Trenutno nije odgovorno ljudima reći da mogu otići na odmor u inostranstvo“, kazao je Maas.\nHaos usred turističke sezone: Poplave pogodile Grčku, devastirane kuće\nSlovenija prijeti Hrvatima: Uništićemo vam sezonu\nDK 12/01/2017 12/01/2017


Sutra kreće isplata penzija i jednokratnog dodatka | Kamatica\nPočetna > vest > Sutra kreće isplata penzija i jednokratnog dodatka\nSutra kreće isplata penzija i jednokratnog dodatka\nTekst objavljen: 09.04.2020 11:15\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će sutra početi isplata cele martovske penzije koja će biti uvećana za jednokratnu pomoć u iznosu od 4.000 dinara\n"Doneta je odluka da martovska penzija neće biti isplaćivana u dva dela, već ođednom i to zajedno sa obećanom pomoći", rekao je Mali, saopštilo je ministarstvo. Mali je naveo i da je u vanrednim okolnostima republički budžet dobio novu ulogu.\n"Najvažniji zadatak budžeta tokom pandemije izazvane virusom korona danas je da finansira troškove borbe za živote i zdravlje građana Srbije i mi to upravo činimo. Budžet treba da ima važnu ulogu u umanjenju ekonomskih troškova za ugrožene grupe građane i socijalno osetljive grupe ljudi", rekao je on.\nMinistar je podsetio da su obezbeđeni i svi birokratski uslovi da penzije na kućne adrese stignu na vreme.Kako je dodao, oni koji penzionerske čekove primaju preko tekućih računa, penzije će dobiti sutra, kada počinje i isplata na kućne adrese koja će trajati nekoliko narednih dana.\n"Pored pozivanja banke telefonom i traženja da vam se penzija donese na kućnu adresu, postoji i mogućnost da putem ovlašćenja omogućite nekom da podigne vašu penziju. On će to uraditi u vaše ime i za vaš račun, uz posedovanje svoje i vaše lične karte. To ovlašćenje može biti napisano u slobodnoj formi i nije potrebna bilo kakva overa kod notara", pojasnio je ministar.\nMali je istakao da su se penzioneri već snašli i da njihove prinadležnosti iz banaka preuzimaju sinovi, kćeri ili bliski i dalji rođaci.Tu su, kako je naveo, i volonterske službe pri opštinama koje su takode u službi najstarijima.\nPenzije su, kako je podsetio, početkom ove godine uvećane za 5,4 odsto, a prethodno su penzioneri u novembru prošle godine dobili jednokratni iznos od po 5.000 dinara, da bi nova pomoć bila isplaćena u prvoj polovini ove godine.\n"Ova mera ni na koji način ne ugrožava fiskalnu i makroekonomsku stabilnost Srbije", kazao je Mali. Naglasio je da je Srbija "finansijski stabilna i ekonomski snažna zemlja, čak i u uslovima pandemije".\n"Vlada je morala svakako da preusmerava i izdvoji dodatna sredstva iz budžeta za sprovođenje mera zdravstvene zaštite stanovništva, a u najskorije vreme krenuće sprovođenje ekonomskih mera za ublažavanje posledica u privredi", rekao je ministar finansija.\nPrema njegovim rečima, ono što Srbija čini, ne radi mimo sveta, već to rade i druge države, kako bi sačuvala stanovništvo i podržala domaću privredu."Ako i bude povećanih troškova, deficita ili javnog duga, to neće biti u tom obimu da ugrozi fiskalnu stabilnost zemlje. Srbija ima zdrave finansije i one su u stanju da taj teret izdrže", poručio je Mali.\npenzije isplata penzija jednokratna pomoć 4000 dinara siniša mali


RADIVOJ KORAĆ – SPARTAK 111:90 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nKošarkašice Radivoja Koraća zabeležile su 14 pobedu nakon 20 odigranih kola u Prvenstvu Srbije savladavši ekipu Spartaka lakše nego što se očekivalo rezultatom 111:90.\nCela prva četvrtina protekla je u izjednačenoj borbi, a finiš je pripao domaćim košarkašicama koje su serijom 9:0 /Tomašević I Ilić/ rešile prvu četvrtinu rezultatom 30:23.\nVeć početkom druge četvrtine Korać je prednost duplirao na 14 poena razlike /43:29/ ali su košarkašice Spartaka zahvaljujući prevashodno Radulović I Morse uspele da goste do poluvremena zadrze na 8 poena zaostatka /55:47/ odnosno da ovaj period igre okoncaju sa samo jednim poenom zaostatka. Domaći tim je i u trecoj četvrtini, uz pojedine rezultatske oscilacije, održavao prednost od desetak poena. Korać je u tri navrata imao i 16 poena prednosti, ali se gostujući tim u finišu trećeg perioda spustio na devet poena zaostatka – 81:72.\nPitanje pobednika rešeno je početkom poslednjeg perioda kada je Korać serijom od 10:2 za dva minuta došao do nedostižne prednosti /91:74/ a odmah zatim Turudić Vulović I Inđić su pokrenule još jednu seriju kojom su domaće igračice u 35. minutu stigle do 25 poena prednosti – 101:76.\nTrener Miloš Pavlović nije mogao da računa na Hristinu Marjanović u ovoj utakmici, a šest košarkašica su bile dvocifrene. Inđić je bila najefikasnija sa 21 poenom (7 asistencija), 15 su postigle Vulović (7 skokova) i Tomašević (5 asistencija), 14 Turudić (8 skokova), 13 Ilić, a 11 Ristić (7 skokova).\nGošće su nastupile bez Anđele Zlajić. Najefikasnija je bila Morse sa 38 poena, Radulović je ubacila 26 poena, a Pavlov 14.\nKorać je izdominirao u skoku /44 naspram 19/ I asistencijama /30 naspram 13/ sto je bilo dovoljno za ubedljivu pobedu.\nRADIVOJ KORAĆ – VRŠAC 80:31


Devojci Borisa Nemcova prete smrću - Sputnjik Srbija\n10:30 06.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nSvedokinja ubistva i devojka političara Borisa Nemcova, Ukrajinka Ana Duricka, saopštila je da dobija pretnje od nepoznatih ljudi u Ukrajini, saopštilo je Javno tužilaštvo u petak.\n„Svedokinja u predmetu ubistva ruskog opozicionara Borisa Nemcova, Ana Duricka, obratila se petog marta MUP-u Belocerkovskog u Kijevskoj oblasti Ukrajine, zbog pretnje smrću od strane nepoznatih osoba tokom boravka u mestu prebivališta svojih roditelja. Prema zahtevu tužilaštva Kijevske oblasti, istražni organi Belocerkovskog gradskog odeljenja policije pokrenuli su krivični postupak po članu 1 tačke 15 i članu 1 tačke 115 Krivičnog zakona Ukrajine“, kaže se u saopštenju.\nU ovom trenutku se preduzimaju mere za zaštitu Duricke. Javno tužilaštvo Ukrajine je tok predistražnog postupka stavilo pod svoju ličnu kontrolu.\nAna Duricka, Ukrajina


Od 15. do 17. jula na Maćavniku\n09/07/2016 09/07/2016 Artija net klasična muzika, muzika, festival\nČetvrti festival ruske muzike „Boljšoj“, pod rukovodstvom režisera Emira Kusturice, održaće se od 15. do 17. jula na Maćavniku.\nU toku tri dana u Drvengradu takmičiće se veliki broj mladih muzičara za nagradu „Zlatna matrjoška“, u izvođenju klasičnih i savremenih kompozicija ruskih i srpskih kompozitora. Za takmičenje se prijavilo oko 140 mladih od 13 do 25 godina iz muzičkih škola i akademija Srbije, Republike Srpske i Rusije, a selekciju takmičarskog programa je izvršio Dejan Sparavalo.\n„U svetu se danas sve zasniva na kvantitetu, a mi insistiramo na kvalitetu“, rekao je Kusturica, dodavši da ti mladi ne predstavljaju „krdo koje treba da se uvećava, već selekciju onih koji su najbolji i koji uvećavaju svoju mogućnost da postanu najbolji na svetu“. Osvrćući se na posetu festivalu rekao je da se veći deo života danas ne odvija u realnosti, nego u fikciji i potpuno je svejedno da li će na jednom trgu biti 300.000 ljudi ili će ih biti 300, jer posle toga, sve to dolazi u ruke sedme sile čiji rad se prenosi društvenim mrežama.\nKo će biti najbolji na ovogodišnjem festivalu „Boljšoj“ odlučivaće žiri: dekan Fakulteta muzičkih umetnosti u Beogradu Ljiljana Nestorovska, profesor Zoran Komadina i pijanista Jurij Rozum, koji je prošle godine otvorio festival u Drvengradu.\nU revijalnom delu nastupiće jermenski violončelista Narek Haknazarijan u pratnji simfonijskog orkestra Boljškoj, tenor Zoran Todorović i mladi violinista Nemanja Radulović uz ansambl „Double Sense“. Radulović će, kao i ostali afirmisani gosti, sa takmičarima festivala održati i majstorske radionice, koje predstavljaju novinu festivala.\nKljučna ideja festivala je podrška talentovanim mladim muzičarima iz Srbije i Republike Srpske, kao i širom Rusije. Festival predstavlja platformu za dijalog koja omogućava razmenu iskustava, stvaranje muzičkih veza i usavršavanje muzičkih veština.\nOvogodišnje izdanje festivala, koje se odvija u produkciji „Rasta International“ i uz podršku kompanije „Gaspromnjeft“, imaće novi vizuelni izgled koji će prikazati jedinstvo kulturnih vrednosti dva slovenska naroda – Rusije i Srbije. Logo festivala je sastavljen od nekoliko simbola koji formiraju rusku matrjošku, tj. babušku, u bojama ruske i srpske državne zastave.\n← „Komunizam i renesansa“ na platnu Stefana Jovičića\n23. Festival evropskog filma „Palić“ →


U srijedu 11. oktobra u prostorijama Nadbiskupijskog centra za pastoral mladih "Ivan Pavao II" održano je predavanje pod nazivom "Možemo li zajedno?", koje je jedna od aktivnosti koje se realiziraju u sklopu međureligijskog projekta "Koračajmo zajedno".\nNa samom početku, sve prisutne je pozdravila koordinatorica projekta Nadežda Mojsilović, koja je najavila predavačice Aminu Šljivo Bećić, koordinatoricu programa za mlade u CEI Nahla i Teu Vuglec Mijović, katoličku teologinju i doktoranticu na Katoličkom bogoslovnom fakultetu u Zagrebu.\nU svom izlaganju Amina se osvrnula na važnost volonterizma i aktivizma kao životnog stila mladih osoba, u cilju činjenja i širenja dobra. Također, ona je govorila o volontiranju koje je inspirisano vjerom, te kako kroz volonterski rad možemo dobiti priliku upoznati ljude različitih vjeroispovijesti i etničkih pripadnosti te samo tako graditi stabilne zajednice, mir i progres, naglasivši da mladi uvijek trebaju uložiti svoj maksimalni trud, a da konačni rezultat prepuste Bogu.\nO kvalitetu suživota i koje karakteristike pojedinac treba imati da bi mogao živjeti zajedno sa drugima, govorila je teologinja Tea, istaknuvši zrelost pojedinca, poštovanje i povjerenje prema drugoj osobi kao preduvjet za taj odnos. Ona je u svojoj prezentaciji definirala pojam identiteta i koje sve identite osoba ima da bi bila potpuna osoba, te na taj način je u mogućnosti graditi suživot.\nPo završetku izlaganja, prisutni su bili vrlo aktivni u diskusiji, postavljanju i odgovaranju na pitanja, te iznošenju svojih vlastitih iskustava kada je u pitanju međuvjerska i međuetnička saradnja, suživot i odnos prema drugom i drugačijem. Diskusija je otvorila mnoga pitanja i potakla na razgovor, koji se nastavio u restoranu NCM „Ivan Pavao II“ uz neformalno druženje predavačica i mladih.


RS dobija Garantni fond: Djelatnost fonda biće izdavanje svih oblika garancija preduzetnicima i finansijskim institucijama - Akta.ba\nRS dobija Garantni fond: Djelatnost fonda biće izdavanje svih oblika garancija preduzetnicima i finansijskim institucijama\n30.01.2010. 10:47 / Izvor: Fokus\nGarantni fond Republike Srpske čije je formiranje u toku omogućiće preduzetnicima u Republici Srpskoj lakši pristup kreditnim sredstvima finansijskih institucija i doprinijeti smanjenju cijene kapitala. Vlasnici malih i srednjih preduzeća, bilo da je riječ o početnim ili postojećim djelatnostima, preduzetnici i proizvođači u oblasti poljoprivrede, proizvodno-uslužne djelatnosti i drugi, često postižu slabije i skromnije rezultate djelimično iz razloga što se susreću s nizom prepreka prilikom uspostavljanja i razvoja svojih biznisa.\n"Jedna od najvećih prepreka jeste otežan pristup kapitalu za kratkoročno i dugoročno finansiranje njihovih potreba i projekata, pod povoljnijim uslovima. Banke i druge finansijske institucije zahtijevaju finansijsku održivost ulaganja i sposobnost tražioca kredita da obezbijedi odgovarajuće instrumente obezbjeđenja, što preduzetnici i fizička lica uvijek nisu u mogućnosti da ponude zbog čega otežano dobijaju potrebna finansijska sredstva", ističu u Ministarstvu finansija RS.\nGarantni fondovi uspostavljeni u zemljama okruženja pomažu da se ovakvi problemi prevaziđu tako što daju dodatne garancije za pristupanje finansijskim sredstvima koje nude banke i druge finansijske institucije.\nGarantni fond RS izdavanjem garancija znatno će doprinijeti razvoju početnih poslovnih djelatnosti, zapošljavanju mladih i očuvanju radnih mjesta, izvozno orijentisanoj privredi, poslovnim djelatnostima u oblasti poljoprivrede, projektima u nerazvijenim i izrazito nerazvijenim opštinama, kao i drugim održivim i razvojnim projektima. Djelatnost fonda biće izdavanje svih oblika garancija preduzetnicima i finansijskim institucijama sa sjedištem u RS. Ukupna garancijska izloženost prema jednom preduzetniku neće moći biti veća od tri odsto od vrijednosti osnovnog kapitala fonda, dok prema jednoj finansijskoj instituciji neće moći biti veća od 30 odsto garancijskog potencijala Fonda.\n"Bitno je napomenuti da će sredstva fonda biti obezbjeđena iz budžeta RS, budžeta jedinica lokalne samouprave, Razvojnog programa RS, kreditnog zaduženja, emisijom hartija od vrijednosti, prihoda fonda, donacija i ostalih izvora", ističu u Ministarstvu finansija RS.\nZamjenik direktora Nove banke, Milan Radović, kaže da je interes Vlade RS u svim razgovorima s bankarima bio da se poveća plasman sredstava u privredu.\n"Osnovni problem jeste to što komercijalne banke snose sav rizik plasmana. Iz tog razloga, a u uslovima kada je zbog krize kreditna sposobnost klijenata narušena u odnosu na 2008. godinu, mi smo sugerisali da bi bilo potrebno formirati garantni fond koji bi s bankama podijelio rizik plasmana u odnosu pola-pola", navodi Radović.\nIzvršna direktorka Privredne komore RS, Dragica Ristić, pozdravila je usvajanje Nacrta zakona o garantnom fondu RS ističući da će fond omogućiti privrednicima da lakše dođu do kredita poslovnih banaka što će dovesti do očuvanja i poboljšanja likvidnosti domaće privrede.\nNacrt zakona o garantnom fondu RS


Koordinator obezbjeđenja kvaliteta | Univerzitet „Bijeljina“ Bijeljina\nKoordinator obezbjeđenja kvaliteta\nRadi efikasnijeg izvršavanja zadataka u oblasti obezbjeđenja kvaliteta i koordinacije svih aktivnosti na obezbjeđenju kvaliteta između tijela za obezbjeđenje kvaliteta, Senat Univerziteta imenuje koordinatora za obezbjeđenje kvaliteta na Univerzitetu.\nZa koordinatora za obezbjeđenje kvaliteta na Univerzitetu imenuje se direktor Univerziteta, koji se na to mjesto postavlja po svojoj funkciji.\nU cilju sveobuhvatnijeg i racionalnijeg sprovođenja aktivnosti na obezbjeđenju kvaliteta, Senat Univerziteta, na prijedlog fakulteta, imenuje po jednog koordinatora za obezbjeđenje kvaliteta, ispred svakog fakulteta.\nKoordinatori za obezbjeđenje kvaliteta djeluju u skladu sa prijedlogom aktivnosti koje podnese Komisija, a usvoji Senat Univerziteta.\nRad koordinatora u organizacionim jedinicama organizuje i koordiniše Odbor za obezbjeđenje kvaliteta


Endurans: Odabrani konstruktori novih LMP2 prototipova\nFIA i ACO su odabrali četiri konstruktora novih LMP2 šasija koje će biti korišćene od sezone 2017. U pitanju su Dalara, Onroak, Oreka i Rajli-Multimatik.\nOpširnije: Endurans: Odabrani konstruktori novih LMP2 prototipova Add new comment Datum poslednje izmene četvrtak, 16 jul 2015 08:57\nPobedom ekipe KCMG na ovogodišnjoj trci 24 sata Le Mana u klasi LMP2, Dunlop je peti put uzastopno osvojio prvo mesto u ovoj klasi i četvrti put uzastopno zauzeo sve tri pobedničke stepenice.\nOpširnije: Dunlop na trci Le Mans LMP2 ponovo oborio sve rekorde Add new comment Datum poslednje izmene utorak, 30 jun 2015 23:08\nLe Mans: Porše dočekao jutro na prvom mestu\nPorše posada #19 u sastavu Hulkenberg, Bamber, Tandy je trenutno vodeća na trci za 24 časa Le Mana. Pozicija Poršea je dodatno utvrđena problemima Audi posade #7 koja je imala problema sa svojim prototipom. Vodeći u LMP2 je i dalje Oreca #47, dok u GTEPro vodi AF Corse Ferari #51, a u GTEAm #98 Aston Martin.\nOpširnije: Le Mans: Porše dočekao jutro na prvom mestu Add new comment Datum poslednje izmene nedelja, 14 jun 2015 08:16\nLe Mans: Porše skinuo Audi sa trona\nPorše je došao do svog 17. trijumfa na legendarnoj trci za 24 časa Le Mana. Trijumf je Poršeu posle 17 punih godina donela posada #19 u sastavu Nico Hulkenberg, Nick Tandy i Earl Bamber. Drugo mesto je takođe pripalo Poršeu, dok se Audi morao zadovoljiti trećim mestom. Pobeda u LMP2 kategoriji pripala je KCMG Oreca timu i to dominantno, dok su pobede u GTE klasama podeljene između Korvete (PRO) i Ferarija (Am).\nOpširnije: Le Mans: Porše skinuo Audi sa trona Add new comment Datum poslednje izmene nedelja, 14 jun 2015 17:42\nLe Mans: Žestoka Audi-Porše borba u toku\nNakon osam časova borbe na trci za 24 časa Le Mana u toku je žestoka borba između Poršea i Audija. Tojota vidno zaostaje za vodećim u LMP1 klasi, dok je fantastična borba viđena u GTEPro klasi između Ševroleta i Aston Martina.\nOpširnije: Le Mans: Žestoka Audi-Porše borba u toku Add new comment Datum poslednje izmene nedelja, 14 jun 2015 00:35\nLe Mans: Porsche 1-2-3, oboren rekord – 3.16!\nLe Mans: Porsche najbrži na zvaničnom Le Man testu\nEndurans: Audi pobednik na 24 časa Nordšlajfa\nWEC: Pobede za Audi, Jota i Aston Martin na Spa\nStrana 5 od 168\tStartPrev12345678910NextKraj\tAuto Godine 2016


Šarović na sastanku s Ivancovim: Očekujem otvaranje ruske granice za bh. privrednike\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović s ambasadorom Rusije u BiH Petrom Ivancovim razgovarao je o otvaranju ruskog tržišta za hranu životinjskog porijekla iz Bosne i Hercegovine\nAldijana Hadzic | 11.07.2019\nFoto: Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine (BiH) Mirko Šarović sastao se danas s ambasadorom Rusije u BiH Petrom Ivancovim kako bi razgovarali o otvorenim pitanjima i unapređenju daljnje saradnje dviju zemalja, prenosi Anadolu Agency (AA).\nNa sastanku je razgovarano o otvaranju ruskog tržišta za hranu životinjskog porijekla iz Bosne i Hercegovine.\n“Vjerujem da smo dovoljno napredovali jer nam je Evropska unija, koja zahtijeva visoke standarde, već dozvolila izvoz većine vrsta hrane. Sistem za izvoz hrane životinjskog porijekla je dovoljno razvijen i očekujem otvaranje ruske granice za naše privrednike i u ovoj oblasti”, istakao Šarović.\nBiH Mirko Šarović Petar Ivancov Rusija\nKomšić pisao Kraljevskoj švedskoj akademiji: Prije dodjele nagrade Handkeu posjetite Srebrenicu\nNa ulicama Atine još nema navijača Grčke i BiH, prodano samo 6.000 ulaznica\nBivši bh. selektor Baždarević: Grci nam ne leže, jer imaju kvalitet


Slađana Babić rođena je 1970. godine u Banja Luci.\nDiplomu master elektronike i telekomunikacija stekla je 1995. godine na Elektrotehničkom fakultetu Univerziteta u Banja Luci.\nSvoju karijeru je započela kao glavni inženjer u PTT Krajina Banja Luka, RJ TT mreže Banja Luka, a u kompaniji Mtel a.d. Banjaluka je od avgusta 1998. godine gdje polazi od pozicije glavni inženjer za velike korisnike da bi već u decembru 1998. godine preuzela funkciju rukovodioca Sektora za rezidencijalne korisnike. Od 2003. do 2005. godine imenovana je za direktora Direkcije za marketing i prodaju, odnosno od januara 2005. do aprila 2007. godine za poziciju izvršnog direktora za marketing i prodaju, po završenom procesu privatizacije Telekoma Srpske u kojoj je aktivno učestvovala. U tom periodu, od avgusta 2004. do avgusta 2007. godine bila je predsjednik Upravnog odbora TT Inženjering d.o.o Banja Luka.\nTagovi: blicnetnovi direktorsladjana babicvazno\nAkcija u Blicnetu: DUO i TRIO paketi uz 25 odsto popusta prva četiri mjeseca\nUz Blicnet DUO i TRIO pakete 50 odsto popusta na mjesečnu pretplatu


Karavan Sportskih igara mladih na svom putovanju kroz Srbiju sutra će posetiti Prijepolje. Na sportskim terenima Osnovne škole “Sveti Sava“ u Bostanima, u okviru jedne od najstarijih sportskih manifestacija za mlade, biće organizovan turnir u malom fudbalu za decu osnovnoškolskog uzrasta, “Coca Cola cup“.\nKako je saopšteno iz opštinskog Sportskog saveza, koji pruža logističku podršku organizaciji ovgodišnjeg turnira, prijavljivanje ekipa moguće je obaviti putem interneta na veb stranici Igara ili preko koordinatora za Prijepolje, profesora Munira Musića, do 10 časova na dan početka turnira. Prijava podrazumeva sastav ekipe, saglasnost roditelja i vođu ekipe koji mora biti punoletna osoba.\nPrema propozicijama pobednik će izboriti plasman na regionalno takmičenje koje će biti održano krajem maja, dok je državno finale Sportskih igara za mlade planirano za kraj jula. Kao i prethodnih godina pobednici sa državnog finala putuju na međunarodno finale u Split, zakazano za drugu polovinu avgusta.\nSportske igre mladih najveća su regionalna i evropska manifestacija za decu i omladinu i njima su obuhvaćene tri države regiona, Hrvatska, Bosna i Hercegovina i Srbija. Igre ove godine proslavljaju jubilej, 25 godina od osnivanja.\n“Dunav osiguranje“ Sportske igre mladih u Srbiji se održavaju pod pokroviteljstvom predsednika Aleksandra Vučića i uz podršku Vlade Srbije.\nGeneralni sponzor igara je firma “Dunav osiguranje“, a krug sponzora čine i “Coca Cola“, UEFA fondacija, Elektroprivreda Srbije, Poštanska štedionica, NIS i Podravka Srbija.\nOd osnivanja do danas na Sportskim igrama učestvovalo je više od 2 miliona školaraca.


Objavljeno u kategoriji Sport na 19.01.2018 18:00:56\nDamir Džumhur na Australian Openu potvrdio da je izrastao u ozbiljnog igrača\nNajbolji bh. teniser Damir Džumhur prošlu godinu završio je na sjajnom 30. mjestu, što je ujedno i njegov najbolji rezultat u karijeri, ali i najbolji plasman jednog tenisera iz Bosne i Hercegovine.\nNakon sjajne sezone Džumhur je najavio kako će i u novoj sezoni, ukoliko ga posluži dobro zdravlje, nastaviti sa dobrim igrama i rezultatima, koji će mu donijeti još veći napredak na ATP rang listi.\nNa prvom Grand Slam turniru nove sezone, Australian Openu, Džumhur je ostvario plasman u treće kolo, što je samo potvrda da njegove ambicije nisu bez pokrića i da je zaista izrastao u ozbiljnog tenisera.\nTo je potvrdio i najbolji teniser svijeta u ovom trenutku Rafael Nadal, koji je savladao našeg igrača u trećem kolu. Nadal je istakao da je Džumhur mnogo napredovao u odnosu na njihov prethodni meč odigran u Miamiju 2016. godine u kojem je slavio Džumhur nakon što predaje španskog asa.\nDžumhur je u Melburnu slavio pobjede protiv italijanskog veterana Paola Lorenzija i domaćeg igrača Johna Millmana. Snagu i karakter Džumhur je pokazao posebno u prvom kolu protiv Lorenzija kada je nakon što je gubio sa 2-0 u setovima, uprkos povredi, uspio napraviti preokret i slaviti pobjedu.\nNe treba zaboraviti ni činjenicu da je Damirov nastup na Australian Openu zbog nezgodne povrede bio pod upitnikom samo dva dana pred početak turnira, pa je plasman u treće kolo i više nego sjajan rezultat.\nProlaskom dva kola u Melburnu Džumhur je ostvario napredak za dvije pozicije i sada se nalazi na 28. mjestu najboljih svjetskih turnira, a stekao je i dovoljan bodovni saldo koji mu garantuje napredak u narednom periodu.\nDžumhur je na Australian Openu prvi put imao status nositelja na jednom Grand Slam turniru, što će vjerovatno imati i na sljedećem Roland Garrosu, koji se igra u Parizu krajem maja.\nZbog godinama skupljanog iskustva, Džumhur igrački napreduje i sazrijeva iz meča u meč, pa neće biti nikakvo čudo ako ovu sezonu završi u Top 20.


V. B. 29. juna 2020. 00:08\n„Kovid 19 u Italiji je manje agresivan i slabije cirkuliše i očigledno je da je osetljiv na visoku temperaturu”, kaže primarijus Roberto Rigoli, potpredsednik italijanskog udruženja mikrobiologa, u razgovoru za list „Il Messaggero“.\nU severnoj pokrajini Veneto upravo je završeno istraživanje, analiza više od 60 hiljada testova na koronavirus. Veneto je bolje prošla tokom pandemije zahvaljući činjenici da je među stanovništvom masovno sprovedeno testiranje i traganje za eventualno zaraženim.\nTri su moguća scenarija: da se zaraza vrati, odnosno da virus na jesen bude jednako agresivan, ali to mi se čini malo verovatnim. Druga varijanta je da se desi kao sa virusom H1N1, koji je takođe iz grupe koronavirusa, i drugim sličnim koji su postali dobri i čine deo virusa koji se vraćaju svake godine u sezoni, i treća da bude kao sa virusom SARS koji se pojavio 2003. i 2004. i uradio to što je uradio – nestao”, rekao je Rigoli.\nRigoli izražava nadu da će se scenarijo oko perspektive kovida odvijati po trećoj varijanti, tim pre što je ovaj virus po svojoj strukturi veoma sličan Sars-u.


Sutra počinje beogradski Sajam turizma › Made-in-Germany.rs\nPod sloganom “Put pod noge”, u Beogradu se od sutra do 23. februara održava 42. Međunarodni sajam turizma, na kojem će se predstaviti oko 900 izlagača iz više od 40 zemalja, uz najavu sajamskih popusta i do 50 posto.\nOve godine će po prvi put na sajmu učestvovati i Šri Lanka, Kenija i Slovačka, a Egipat će biti zemlja partner. Oko 700 izlagača svoje ponude će predstaviti u okviru sajma turizma, dok će ostalih 200 izlagati u okviru pratećih sajamskih događaja, budući da se paraleno održavaju još tri manifestacije: sajam vina, sajam opreme za hotelijerstvo i ugostiteljstvo i sajam suvenira.\n– Kao i ranijih godina posetioci će moći da se zabave i za sebe izaberu putovanje iz snova, a agencije su pripremile posete zanimljivim destinacijama i povoljne aranžmane, sa popustima koji će se kretati od 5 do 50 posto – najavljuje predstavnik Beogradskog sajma Dejan Veselinov, a prenosi agencija Tanjug.\nOn je dodao kako se nadaju da će Sajam turizma i ove godine ispuniti sva očekivanja, kao i da će oboriti rekorde u broju posetilaca i sklopljenih poslovnih aranžmana, budući da su, pored sajamskog dela, predviđeni i poslovni sastanci. Kako kaže, očekuje se da će tokom četiri dana manifestaciju posetiti oko 70.000 ljudi.\n– Ankete iz prethodnih godina su pokazale da veliki broj posetilaca pronađe na ovom sajmu željene aranžmane po izuzetno povoljnim cenama. Beogradski sajam je jedan od najvećih turističkih događaja ne samo u Srbiji, već u ovom delu Evrope koji iz godine u godinu ima sve više posetilaca, ali i na kojem se sklapa sve više poslova – kaže Veselinov.\nPrema mišljenju stručne javnosti, turizam je važna privredna grana u Srbiji i pokretač razvoja cele zemlje koju je tokom prošle godine posetilo više od 3,5 miliona turista, uz više od 10 miliona ostvarenih noćenja. Ovogodišnji beogradski Sajam turizma se održava u halama 1, 2, 3 i 4, a radno vreme će biti od 10 do 19 sati, dok će na dan zatvaranja sajam raditi od 10 do 18 časova.\nSve spremno za Beogradski sajam turizma\nOd MiG na 19/02/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nNemačka šalje 8.7 tona medicinske pomoći u Kinu\nMaksimalna vrednost zlata u odnosu na euro


Polje: Prirodno-matematičke nauke\nprof. dr Milan Milosavljević,\nCilj studijskog programa je obrazovanje visokostručnog naučnog kadra koji problematiku naprednih kriptosistema može da tretira rigoroznim teorijsko matematičkim aparatom zasnovanim na Šenonovoj teoriji informacija, Kolmogorovljevoj teoriji kompleksnosti, kao i najsavremenijim teorijskim postavkama distribuiranih sistema za testiranje hipoteza u okviru savremenih računarsko komunikacionih mreža.\nJedan od važnih ciljeva ovog studijskog programa je razvijanje sposobnosti kod kandidata da problematiku naprednih kriptosistema formulišu na način koji je prepoznatljiv i u drugim srodnim naučnim disciplinama kao što su teorija informacija, teorija zaštitnog kodovanja, teorija statističkih rešenja, teorija kompleksnosti, diskretna optimizacija i veštačka inteligencija. Na taj način se stiče kritičan naučno-metodološki okvir neophodan za rešavanje izuzetno kompleksnih problema koji leže u osnovi analize i sinteze naprednih kriptosistema.\nSvrha studijskog programa NAPREDNI SISTEMI ZAŠTITE je razvoj novih naučnih metoda analize i sinteze kriptosistema, sistema za autentifikaciju i detekciju narušavanja bezbednosnih mehanizama u savremenim računarskim sistemima, kao i razvoj kritičkog mišljenja u oceni postojećih sistema, metoda i rešenja u ovom domenu.\nKvantitativne metode za naučna istraživanja\nUpoznavanje sa kvantitativnim metodama, kako klasičnim tako i savremenim, koje će se koristiti u naučnim istraživanjima, te njihovoj primeni u realnim problemima. Polazeći od klasične matematičke analize sa funkcijama jedne i više promenljivih, te njenom primenom u problemima optimizacije, do savremene teorije operatora (funkcija) agregacije, sa važnim predstavnicima kao što su trougaone norme i kopule. Kako se u istraživanjima i stvaranju odgovarajućih modela pojavljuje uvek i određena doza neodređenosti, zato se proučava kako klasična aparatura verovatnoće sa konkretnom realizacijom u obliku statističkih ispitivanja, tako i savremena aparatura teorije fazi skupova i neaditivnih mera.\nPo uspešnom završetku predmeta studenti će imati sveobuhvatno razumevanje kvantitativnih metoda koji se koriste u njihovom domenu naučnog istraživanja. Moći će da planiraju, sprovedu i analiziraju rezultate tipičnog projekta za rešavanja problema iz njihovog domena interesovanja koristeći kvantitativnu metodologiju.\nNapredni kriptosistemi 1\nSticanje teorijskih i praktičnih znanja za analizu i sintezu savremenih kripto sistema namenjenih za rad u različitim scenarijima komuniciranja preko otvorenih komunikacionih kanala i javnih računarskih mreža. Sticanje teorijskog znanja u sagledavanju fundamentalnih veza između informacionih mera neodređenosti, kapaciteta kanala i greške dekodovanja sa jedne strane i pokazatelja bitnih u sintezi kripto sistema i sistema za distribuciju šifrskih ključeva.\nStudent se osposobljava da na teorijskom i praktičnom nivou usvoji fundamentalne koncepte teorije informacija i kodovanja i uoči veze sa kriterijumima bitnim u analizi i sintezi savremenih kripto sistema koji po pravilu rade u distribuiranom nesigurnom informaciono-komunikacionom okruženju. Sposobnost teorijsko informacione procene kvaliteta zadatog kripto sistema.\nStudijsko-istraživački rad 1\nStudijsko istraživački rad je akt provere kandidata na doktorskim studijama i prvo značajnije verifikaciono saopštenje koje kandidat radi uz konsultacije sa mentorom. Studijsko istraživački rad je rad na projektima koji obuhvataju praktične probleme, a treba da finalizuju deo znanja iz prethodno savladanih nastavnih predmeta. Kroz istraživački rad se proverava samostalnost kandidata da uradi složeniju i celovitiju analizu nekog problema.\nObavljanjem studijsko istraživačkog rada kandidat se osposobljava da uoči, formuliše i obradi jedan naučno istraživački problem poštujući opšte teorijske metodološke okvire naučno istraživačkog rada. Kandidat je osposobljen za: primenu stečenog znanja u rešavanju realnih problema, samostalan istraživački rad u domenu za koji se edukovao tokom studija i prezentovanje rezultata svog rada.\nSagledavanje kompleksnosti postupaka kriptoanalize i upoznavanje sa osnovnim matematičkim aparatom neophodnim za njihovo sprovođenje. Klasifikacija napada na simetrične kriptosisteme, ocena njihove uspešnosti i složenosti napada. Opis glavnih metoda kriptoanalize simetričnih kriptosistema. Primena razmatranih metoda na nekoliko najpoznatijih blok šifara (block ciphers) i sekvencijalnih šifara (stream ciphers).\nSticanje opštih teorijskih znanja iz oblasti kriptoanalize uključujući i potrebnu matematičku osnovu. Sticanje teorijskih znanja o postupcima kriptoanalize simetričnih kriptosistema i njihovoj primeni na blok šifre i sekvencijalne šifre. Ovladavanje različitim tehnikama kriptoanalize na praktičnim primerima uprošćenih varijanti reprezentativnih simetričnih kriptosistema.\nNapredni kriptosistemi 2\nSticanje teorijskih i praktičnih znanja u primeni kriptografskih rešenja u savremenim informacionim tehnologijama. Upoznavanje sa metodologijom analize, sinteze i evaluacije naprednih kriptosistema. Upoznavanje sa savremenim tehnologijama za realizaciju sveobuhvatne zaštite uključujući: kriptoalgoritme garantovanog nivoa sigurnosti, bezbedne nosioce kriptografskih parametara, i savremene sisteme za distribuciju kriptoloških ključeva.\nZnanja i veštine neophodne za analizu, sintezu i evaluaciju naprednih kriptosistema, bezbednih nosioca kriptografskih parametara i metoda za njihovu distribuciju. Stiču se znanja o primeni kriptoloških rešenja u savremenim sistemima elektronskog poslovanja elektronske uprave i profesionalnih sistema zaštite.\nNapredni sistemi zaštite računarskih mreža\nSavremeno računarsko-telekomunikaciono okruženje se menja i evoluira ogromnom brzinom. Razmena podataka i informacija putem Interneta je dostupna ne samo sve većem delu ljudske populacije, već i sve širem spektru uređaja koje ta populacija koristi. Vrednost informacija u virtualnom svetu eksponencijalno raste, poslovno okruženje i kriterijumi konkurentnosti se neprekidno redefinišu, a privatnost pojedinaca je sve upitnija. Razvoj savremenih informaciono-komunikacionih tehnologija, primarno diktiran zahtevima za novim funkcionalnostima, pitanje bezbednosti često postavlja tek u fazi akutnog javljanja problema. Bezbednosni rizici više nisu teoretska mogućnost, već sve izraženiji deo naše stvarnosti. Vektori napada postaju sve složeniji i, pored tehnološkog, sve više uključuju i društveni inženjering. Napadi kakve nije bilo moguće ni zamisliti pre svega nekoliko godina, danas su u stanju potpuno da unište poslovne sisteme od kojih egzistencijalno zavise stotine ljudi. Klasični sistemi zaštite više nisu sposobni da odgovore na savremene bezbednosne izazove. U okviru ovog predmeta razmatraju se napredni sistemi zaštite, odnosno mogućnosti njihovog razvoja i primene, kao trenutno jedini realan odgovor na navedene probleme.\nStudijsko istraživački rad je akt provere kandidata na doktorskim studijama i drugo značajnije verifikaciono saopštenje koje kandidat radi uz konsultacije sa mentorom. Studijsko istraživački rad je na projektima koji obuhvataju praktične probleme a treba da se finalizuju delovi znanja iz prethodno savladanih nastavnih predmeta. Kroz istraživački rad se proverava samostalnost kandidata da uradi složeniju i celovitiju analizu nekog problema.\nObavljanjem studijsko istraživačkog rada kandidat se osposobljava da uoči, formuliše i obradi jedan naučno istraživački problem poštujući opšte teorijske metodološke okvire naučno istraživačkog rada. Kandidat je osposobljen za primenu stečenog znanja u rešavanju realnih problema, samostalan istraživački rad u domenu za koji se edukovao tokom studija i prezentovanje rezultata svog rada.\nUpoznavanje sa postupcima kriptoanalize kriptosistema koji koriste hash funkcije uz izlaganje odgovarajućeg matematičkog aparata. Predstavljanje najznačajnih sistema ove vrste sa kriptografskog aspekta, kao i rezultata do sada poznatih napada na ove sisteme. Upoznavanje sa postupcima kriptoanalize asimetričnih kriptosistema, tj. kriptosistema sa javnim ključevima.. Opis pojedinih metoda kriptoanalize ovih sistema. Primena razmatranih metoda na nekoliko reprezantativnih asimetričnih kriptosistema.\nSticanje teorijskih znanja iz oblasti kriptoanalize kriptosistema koji se zasnivaju na primeni hash funkcija, uključujući i potrebnu matematičku osnovu. Ovladavanje osnovnim tehnikama kriptoanalize kriptosistema sa javnim ključevima. Primena razmatranih tehnika na karakteristične primere kriptosistema ove vrste.\nSticanje znanja iz domena savremenih biometrijskih tehnologija, kao što su otisak prsta, retina, iris, DNK, glas, i njihova primena u domenu informacionih tehnologija i sistema zaštite informacija. Ovladavanje metodama evaluacije pouzdanosti i performansi biometrijskih sistema.\nZnanja i praktične sposobnosti iz domena digitalne obrade biometrijskih signala, funkcionalnosti različitih biometrijskih tehnologija i značaja njihove uloge za potrebe bezbednosti informacionih tehnologija. Znanja iz domena evaluacije biometrijskih sistema.\nSistemi za detekciju upada u računarske mreže\nUpoznavanje studenata sa teorijskim osnovama sinteze sistema za detekciju napada na računarske mreže, njihovom klasifikacijom, primenom u različitim okruženjima i merenjem njihovih performansi.\nZnanja neophodna za teorijsko razumevanje rada sistema za detekciju, parametara koji definišu radni režim detektora i evaluaciju efikasnosti rada u različitim radnim okruženjima. Sposobnost za samostalno definisanje i evaluaciju diskriminatorne informativnosti informacionog ulaza detektora.\nSticanje znanja iz domena savremenih sistema za sakrivanje digitalnih informacija, zasnovanih na votermarkingu i steganografiji. Ovladavanje znanjima i tehnikama za analizu, sintezu i evaluaciju ove klase sistema.\nZnanja i praktične sposobnosti iz domena analize, sinteze i evaluacije sistema za sakrivanje digitalnih informacija. Znanja i sposobnosti za procenu mesta i uloge steganografskih i votermarking sistema u integralnoj bezbednosti informacionih tehnologija.\nCilj aktivnosti studenata u okviru studijskog istraživačkog projekta ogleda se u sticanju neophodnih iskustava kroz rešavanja pojedinih problema i zadataka i prepoznavanje mogućnosti za primenu prethodno stečenih znanja u praksi. Studijsko istraživački projekat predstavlja nastavak studijskog istraživačkog rada iz drugog semestra. Kroz istraživački rad se proverava samostalnost kandidata da uradi složeniju i celovitiju analizu nekog problema. Studijsko istraživački projekat obuhvata praktične probleme u kojim treba da finalizuju deo znanja iz prethodno savladanih nastavnih predmeta. Primena osnovnih, teorijsko-metodoloških, naučno-stručnih i stručno-aplikativnih znanja i metoda na rešavanju konkretnih problema u okviru izabranog područja. U okviru studijskog istraživačkog projekta student izučava problem, njegovu strukturu i složenost i na osnovu sprovedenih analiza izvodi zaključke o mogućim načinima njegovog rešavanja. Proučavajući literaturu student se upoznaje sa metodama koje su namenjene za kreativno rešavanje novih zadataka i inženjerskom praksom u njihovom rešavanju.\nNaučno-istraživački projekat za kripto sintezu\nIzbor istraživačkog projekta, koji je zasnovan na realnim problemima iz naučne literature. Izbor kriptološkog mehanizma kojim se unapređuje, rešava ili objašnjava problem koji se razmatra. Realizacija eksperimentalnog okruženja, simulacija sa test podacima, realan eksperiment, dobijanje rezultata koji se prikazuju tabelarno, grafički ili dijagramima. Diskusija dobijenih rezultata, povezivanje efekata koji se mogu uočiti na realnim merenjima sa efektima kod rezultata iz simulacija. Pisanje rada za međunarodne naučne konferencije ili časopise, kako bi se verifikovao dobijeni rezultat. Sticanje znanja o načinu, strukturi i formi pisanja naučno istraživačkih radova. Izradom naučno istraživačkih projekata studenti stiču naučno iskustvo za kreativan rad, pisanje radova u okviru kojih je potrebno opisati problematiku, sprovedene metode i postupke i rezultate do kojih se došlo, kao i da daju nov naučni doprinos razvoju nauke i primeni svojih naučnih istraživanja u praksi.\nNaučno-istraživački projekat za kripto analizu\nIzbor istraživačkog projekta, koji je zasnovan na realnim problemima iz naučne literature. Izbor kriptoanalitičkog mehanizma kojim se unapređuje, rešava ili objašnjava problem koji se razmatra. Realizacija eksperimentalnog okruženja, simulacija sa test podacima, realan eksperiment, dobijanje rezultata koji se prikazuju tabelarno, grafički ili dijagramima. Diskusija dobijenih rezultata, povezivanje efekata koji se mogu uočiti na realnim merenjima sa efektima kod rezultata iz simulacija. Pisanje rada za međunarodne naučne konferencije ili časopise, kako bi se verifikovao dobijeni rezultat. Sticanje znanja o načinu, strukturi i formi pisanja naučno istraživačkih radova. Izradom naučno istraživačkih projekata studenti stiču naučno iskustvo za kreativan rad, pisanje radova u okviru kojih je potrebno opisati problematiku, sprovedene metode i postupke i rezultate do kojih se došlo, kao i da daju nov naučni doprinos razvoju nauke i primeni svojih naučnih istraživanja u praksi.\nStudijsko-istraživački rad na doktorskoj disertaciji\nOsposobljavanje studenata da samostalno primenjuju prethodno stečena znanja iz različitih područja koje su prethodno izučavali, radi sagledavanja strukture zadatog problema i njegovoj sistemskoj analizi u cilju izvođenja zaključaka o mogućim pravcima njegovog rešavanja. Kroz samostalno korišćenje literature, studenti proširuju znanja iz izabranog područja i proučavaju različite metode i radove koji se odnose na sličnu problematiku. Na taj način, kod studenata se razvija sposobnost da sprovode analize i identifikuju probleme u okviru zadate teme. Praktičnom primenom stečenih znanja iz različitih oblasti kod studenata se razvija sposobnost da sagledaju mesto i ulogu inženjera u izabranom području, potrebu za saradnjom sa drugim strukama i timskim radom.\nIzrada i odbrana doktorske disertacije\nSticanje znanja o načinu, strukturi i formi pisanja elaborata disertacije nakon izvršenih analiza i drugih aktivnosti koje su izvedene u okviru zadate teme doktorske disertacije. Izradom doktorske disertacije studenti stiču naučno iskustvo za kreativan rad, pisanje radova u okviru kojih je potrebno opisati problematiku, sprovedene metode i postupke i rezultate do kojih se došlo, kao i da daje nov naučni doprinos razvoju nauke i primeni svojih naučnih istraživanja u praksi. Pored toga, cilj izrade i odbrane doktorske disertacije je razvijanje sposobnosti kod studenata da rezultate samostalnog rada pripreme u pogodnoj formi javno prezentuju, kao i da odgovaraju na primedbe i pitanja u vezi zadate teme.\nPopunite on-line prijavu za upis na studijski program "Napredni sistemi zaštite".


Moguće izmještanje crkve iz Dugog Polja\nŠef političkog odjela američke ambasade u BiH Tamir Waser danas je boravio u radnoj posjeti Općini Srebrenica, gdje se sastao s načelnikom Općine Ćamilom Durakovićem, zamjenicom načelnika Biljanom Rakić te predsjednikom Skupštine Radomirom Pavlovićem.\nRazgovarano je o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji na području ove općine, a bilo je riječi i o crkvi u Dugom Polju.\n-Mislim da je važno da se izbalansira situacija između dvije zajednice. Članovi Pravoslavne crkve imaju svoja prava da idu i obavljaju vjerske obrede, dok s druge strane muslimanima koji su ukopali svoje najmilije u Potočarima treba omogućiti da kad dođu na mezarje na miru obavljaju dove i da ih niko ne ometa – izjavio je Feni šef političkog odjela američke ambasade u BiH Tamir Waser.\nOn ističe da je općinska vlast voljna da ponudi neku drugu lokaciju za izgradnju crkve koja bi bila pogodna za vjernike te smatra da je moguće naći lokaciju koja će poslužiti za obje zajednice.\n-Mi se ne protivimo crkvi, nego lokaciji koja očito smeta svima – izjavio je Feni načelnik Općine Srebrenica Ćamil Duraković.\nNaglašava da se ovaj problem može riješiti na nivou vjerskih zajednica i političkom nivou, a da sama lokalna zajednica to ne može.\n-Tražio sam od međunarodne zajednice da razgovaraju s političarima i vjerskim zajednicama o rješenju izgradnje crkve u Dugom Polju. Za bolji život u Srebrenici spremni smo kupiti zemlju i napraviti crkvu na drugoj lokaciji – potcrtao je Duraković.\nPredsjednik Skupštine općine Srebrenica Radomir Pavlović\nnije želio komentirati pitanje crkve u Dugom Polju.\n-Kako mi se čini, Amerikanci su najavili vruće proljeće u Srebrenici i Republici Srpskoj – rekao je Pavlović.


BOSCH USPEŠAN I U 2020. – AUTOSRBIJA.CLUB\nFinansijski izveštaji za 2020. godinu: bolja poslovna godina od očekivane .Bosch veruje da su AIoT, elektrifikacija i zeleni vodonik put napretka\n CEO kompanije Bosch g. Dener: „Kompanija Bosch je dobro prošla kroz prvu godinu pandemije izazvane virusom korona”.\n Finansijski direktor kompanije Bosch g. Azenkeršbaumer: „Sa dobrim prvim kvartalom, kompanija Bosch je uspešno započela je 2021. godinu“.\n AIoT: cilj prodaje od 8 miliona povezanih uređaja za kuću.\n Gorivne ćelije: od 2021. do 2024. Bosch planira da uloži preko milijardu evra u ovu tehnologiju.\n Poslovna 2020. godina: prihod od prodaje od 71,5 milijardi evra, rezultat dve milijarde evra.\nReningen i Štutgart, Nemačka – Bosch, dobavljač tehnologije i usluga, kombinuje internet stvari (IoT) i veštačku inteligenciju (AI) i veruje da će elektromobilnost omogućiti razvoj novih poslovnih oblasti imajući u vidu trenutne suštinske tehnološke primene kao i promene u sferi ekologije. „Kompanija Bosch je dobro prošla kroz prvu godinu pandemije”, izjavio je dr Volkmar Dener, predsednik Upravnog odbora kompanije Robert Bosch GmbH, na konferenciji za medije na kojoj je predstavljen godišnji izveštaj kompanije za 2020. „Mi smo jedan od pobednika u prelasku na elektromobilnost, a takođe i značajno proširujemo poslovanje u oblasti softvera uz primenu veštačke inteligencije”.\nU tehnologiji pogonskih sistema, elektromobilnost se pokazala kao osnova poslovanja kompanije Bosch. Dener je naveo da kompanija vrši znatna direktna ulaganja u ovu oblast – dodatnih 700 miliona evra je uloženo samo ove godine. Do sada direktna ulaganja u elektromobilnost iznose pet milijardi evra. Prihodi od prodaje električnih komponenti kompanije Bosch trenutno rastu dva puta brže od tržišta, skoro 40 procenata. Cilj je da se godišnja prodaja petostruko poveća, i to na približno pet milijardi evra do 2025. godine, kao i da se ulaganja u potpunosti isplate godinu dana ranije. „Elektromobilnost je odavno prestala da bude samo stvar budućnosti. Naša direktna ulaganja sada počinju da se isplaćuju”, izjavio je CEO kompanije Bosch na onlajn konferenciji za štampu. Kompanija je sveukupno primila narudžbine u vrednosti od preko 20 milijardi evra tokom 2020. U prva tri meseca ove godine, prodaja Bosch Grupe porasla je za 17 procenata u poređenju sa istim periodom prethodne godine\n. „Sa dobrim prvim kvartalom, kompanija Bosch je uspešno započela je 2021. godinu”, rekao je prof. Štefan Azenkeršbaumer, finansijski direktor i zamenik predsednika Upravnog odbora kompanije Bosch. On je izrazio poverenje u razvoj poslovanja tokom 2021. godine, ali očekuje da će to biti još jedna godina puna izazova. U tekućem periodu očekuje se porast prodaje od oko 6 procenata u odnosu na isti period prethodne godine, dok bi marža iz poslovanja trebalo da se blago poveća na oko 3 procenta – ili oko 4 procenta bez troškova restrukturiranja. Međutim, ovo zavisi od efekata uskih grla na tržištu poluprovodnika, što je teško proceniti. „Godina 2021. predstavljaće značajnu prekretnicu na putu ka ponovnom postizanju ciljne marže od oko 7 procenata u naredne dve do tri godine”, naveo je Azenkeršbaumer. Ohrabrujuća poslovna 2020. godina, uprkos pandemiji, s obzirom na ostvaren rezultat (EBIT iz poslovanja, prilagođen efektima akviziranja Automotive Steering i BSH Kućnih aparata) od dve milijarde evra je od ključnog značaja za Bosch, jer omogućava kompaniji da nastavi da ulaže u oblasti koje će biti važne u budućnosti. Prihod od prodaje iznosio je 71,5 milijardi evra, investiranje od 5,9 milijardi evra u oblast istraživanja i razvoja koje je ostalo u suštini isto, a EBIT marža iz poslovanja dostigla je 2,8 procenata.\nRezultat je iznosio 4,7 odsto, nakon prilagođavanja troškovima restrukturiranja, što je dodatno opteretilo rezultate poslovanja u 2020. godini.\nMegatrend umrežavanja: klijenti postaju sastavni deo razvoja Cilj kompanije Bosch je da iskoristi konkurentnu prednost koja potiče iz bogatog iskustva kombinovanja umreženosti (internet stvari, IoT) i veštačke inteligencije (AI) što će omogućiti stvaranje novih biznisa i dovesti je u poziciju vodeće AIoT kompanije. Bosch predviđa da će sa proizvodima sa veštačkom inteligencijom ostvariti prodaju od više milijardi evra u nekoliko sledećih godina. Očekuje se da se prodaja povezanih proizvoda za kuću udvostruči: sa četiri miliona prošle godine na oko osam miliona jedinica u 2021.\nPored toga, kompanija Bosch želi da iskoristi veštačku inteligenciju za procenu podataka o tome kako klijenti koriste Bosch proizvode, i da na taj način obezbedi ažuriranja softvera koja će omogućiti nove funkcije i usluge za te klijente. „Umrežavanje stvari omogućava saznanja o tome kako se stvari koriste”, rekao je Dener. „Tako možemo da kontinuirano napređujemo proizvode, ažuriramo ih i obezbeđujemo klijentima više benefita”. Recimo, u oblasti video-bezbednosti, video-analiza na osnovu neuronske mreže otvaraju se nove mogućnosti. Zbog toga Bosch integriše detektore i u nove kamere i u kutiju sa veštačkom inteligencijom koja se može povezati sa instaliranim uređajima. Prva aplikacija je saobraćajni detektor koji će inicijalno biti u mogućnosti da precizno detektuje i locira vozila u situacijama kada dođe do gužve u saobraćaju, čak i kada osvetljenje nije najbolje. Što više podataka dobije aplikacija klijenta, to će veštačka inteligencija moći više da uradi, uključujući preciznu detekciju nezgoda.\nMegatrend elektrifikacije: nove mogućnosti u nekoliko oblasti poslovanja Napori u borbi protiv klimatskih promena na globalnom nivou podstiču elektrifikaciju i zeleni vodonik. Dener veruje da elektrifikacija otvara nove mogućnosti u nekoliko oblasti poslovanja: „Za elektrifikaciju su potrebna rešenja ne samo za električni pogon automobila, već i za električno grejanje objekata”.\nKada je u pitanju elektromobilnost, ključni pokretači promena jesu smanjeni troškovi baterija i standardi za emisije kreirani tako da ispune ciljeve klimatskih zahteva. Kada je u pitanju tehnologija izgradnje, posebno u oblasti grejanja i ventilacije, sve veću ulogu igra upotreba toplotnih pumpi i obnovljivih izvora energije.\nRecimo, kada su u pitanju sistemi grejanja, Bosch raste mnogo brže od tržišta sa rešenjima zasnovanim na električnoj energiji. Prodaja toplotnih pumpi porasla je za više od 20 procenata tokom 2020. godine, a Dener očekuje da se utrostruči do 2025. Kompanija takođe očekuje da će preuređenje rezidencijalnih objekata u skladu sa Evropskim „Zelenim Dogovorom“ obezbediti snažan podsticaj za rast. Imajući to u vidu, Bosch želi da iskoristi svoju „investicionu snagu, velike proizvodne kapacitete i stručnost u oblasti komercijalnih proizvoda”. Kada su u pitanju posebno efikasne i tihe toplotne pumpe voda-vazduh, prodaja tih jedinica je skoro udvostručena u Nemačkoj tokom 2020.\nVodonik kao megatrend: tržište gorivnih ćelija vredno milijarde Bosch je takođe usredsređen na rastuće tržište sve popularnijeg vodonika: kompanija veruje da će tržište zelenog vodonika u EU vredeti skoro 40 milijardi evra do 2030. godine – uz godišnje stope rasta od 65 procenata. Gorivne ćelije pretvaraju vodonik u električnu energiju, a Bosch razvija i stacionarna i mobilna rešenja za gorivne ćelije. Od 2021. do 2024. Bosch planira da uloži milijardu evra u tehnologiju gorivnih ćelija. „Bosch je već spreman za H2”, rekao je Dener. Ove godine se planira puštanje u rad 100 postrojenja sa stacionarnim gorivnim ćelijama. Ona će električnom energijom snabdevati korisnike poput centara za podatke, industrijskih proizvođača i stambenih područja. Jedna stacionarna gorivna ćelije na bazi čvrstih oksida koja se nalazi u centru Bamberga u Nemačkoj puštena je u rad krajem marta 2021. zajedno sa Stadtwerke Bamberg, gradskom komunalnom službom.\nBosch procenjuje da će tržište komponenata za gorivne ćelije vredeti približno 18 milijardi evra do kraja decenije. Dener veruje da je Bosch u dobroj poziciji: „Imamo sve što je potrebno da takođe budemo lider na ovom tržištu”. Bosch je nedavno ostvario saradnju na proizvodnji pogonskih sistema sa gorivnim ćelijama sa kineskom kompanijom Qingling Motor Grupa. Planirano je da se probni vozni park od 70 kamiona nađe na putevima pre kraja ove godine. Dener: Planovi EU mogu da ugroze CO₂ neutralnost Dener ne veruje da inicijalni planovi EU vezano za standard emisije Euro 7 motora imaju smisla; ipak, on je izrazio zadovoljstvo time što se sada vidi pomak u debati i što postaje objektivnija. On je objasnio zašto je to tako: „Klimatske aktivnosti se ne odnose na kraj primene motora sa unutrašnjim sagorevanjem. One se odnose na kraj primene fosilnih goriva. Goriva iz obnovljivih izvora čine drumski transport CO₂ neutralnim isto kao i elektromobilnost i zelena energija”.\nGeneralni direktor kompanije Bosch podseća da je klimatski neutralna mobilnost skoro podjednako ambiciozan cilj kao što je to bio let na Mesec 60-ih godina prošlog veka. Međutim, umesto da samo postavi značajan cilj „prvog čoveka na Mesecu” i inženjerima prepusti da odluče kako će ga postići, kao što je tada uradio američki predsednik Kenedi, Evropska komisija postupa obrnuto. „Ovo je siguran način za ukidanje alternativnih mogućnosti za dostizanje klimatskih ciljeva”, izjavio je Dener. „Ukoliko društvo stvarno želi da dostigne klimatske ciljeve, vrlo je važno da ne dozvolimo da tehnološki pristupi budu suprotstavljeni.\nUmesto toga, moramo ih kombinovati”.\nSmanjenje CO2 u kompaniji Bosch: u celom lancu vrednosti Bosch nastavlja da ispunjava ciljeve u oblasti klimatskih aktivnosti po planu: nakon sertifikacije klimatski neutralnog statusa Bosch Grupe na više od 400 lokacija širom sveta, Bosch sve konkretnije oblikuje planove za ono što je poznato kao Obim 3. Cilj kompanije je da do 2030. smanji emisije CO2 za 15 procenata u odnosu na nivo iz 2018. u celom lancu vrednosti, od dobavljača do kupaca – smanjenje od 67 miliona tona emisija CO2. „Naš trud će sigurno usmeriti naš proizvodni asortiman u pravcu energetske efikasnosti, pa čak i promene tehnologije. U budućnosti će CO2 otisak dobavljača ili pružaoca logističkih usluga predstavljati jedan od kriterijuma za dodelu novih govora o nabavci”, rekao je Dener. „Kada je u pitanju ublažavanje globalnog zagrevanja, ovaj uporan rad će se poslovno isplatiti”.\nPrognoza za 2021: uprkos samopouzdanju, godina je i dalje puna izazova Bosch očekuje rast globalne privrede od nešto manje od 4 procenta ove godine, nakon smanjenja od oko 3,8 procenata prošle godine. „Iako smo 2021. godinu počeli sa samopouzdanjem, pandemija i dalje donosi značajne rizike”, izjavio je Azenkeršbaumer. Kompanija Bosch je posebno svesna uskih grla na tržištu u automobilskom sektoru, posebno kada su u pitanju poluprovodnici, za kojima je velika potražnja, dodao je finansijski direktor. Kompanija čini sve što može da podrži svoje kupce u ovoj situaciji. Međutim, ne očekuje se kratkoročno poboljšanje, a situacija takođe može uticati na razvoj poslovanja u tekućoj godini.\nDugoročno gledano, Azenkeršbaumer smatra da je neophodno učiniti sve lance snabdevanja u automobilskoj industriji manje podložnim poremećajima. Pored toga, usklađivanje poslovanja u oblasti mobilnosti sa oblastima koje će biti važne u budućnosti, kao što su elektromobilnost, autonomna vožnja i budući elektronski sistemi zahteva ogromna direktna ulaganja. „U ovoj suštinskoj transformaciji 2021. godina će biti veoma važna i izazovna godina za nas”.\nPoslovna 2020. godina: prevazilaženje krize izazvane pandemijom U 2020. godini prihod od prodaje Bosch Grupe iznosio je 71,5 milijardi evra. Rezultat pandemije je prodaja niža za 6,4 procenta u odnosu na prošlogodišnji nivo (4,3 procenta nakon usklađivanja kursnih razlika). Kompanija je ostvarila profit, pre obračuna finansijskih rezultata i poreza na dobit (EBIT iz poslovanja, prilagođen efektima akviziranja Automotive Steering i BSH Kućnih aparata), od dve milijarde evra. EBIT marža iz poslovanja iznosila je 2,8 procenata.\n„Poboljšana prodaja u drugoj polovini godine, kao i značajno smanjenje troškova, pomogle su da se ublaži uticaj pandemije”, rekao je Azenkeršbaumer. Stepen kapitalizacije ostao je na visokom nivou od 44 procenta, dok je novčani tok dostigao rekordni nivo od 5,1 milijarde evra. Finansijski direktor smatra da je likvidnost kompanije zadovoljavajuća: „Bosch i dalje ima zdravu finansijsku strukturu, što će omogućiti da se usredsredimo na oblasti od značaja za budućnost kompanije”.\nPoslovna 2020. godina: razvoj po poslovnim sektorima Raznovrstan portfolio Bosch Grupe još jednom je potvrđen u 2020. godini i omogućio je ravnotežu različitih poslovnih razvoja. U poslovnom sektoru Mobility Solutions prodaja se razvijala bolje od tržišta. Iznos od 42,1 milijarde evra označio je pad prodaje od 10 procenata u odnosu na isti period prošle godine.\nIpak, proizvodnja automobila širom sveta opala je za 16 procenata u istom periodu. Posle usklađivanja kursnih razlika, prodaja je smanjena za 8,2 rocenta. EBIT marža iz poslovanja smanjena je za 1,3 procenta na šta je uticalo i preusmeravanje poslovanja. Prodaja u poslovnom sektoru Industrial Technology dostigla je 5,1 milijardu evra. Tržište je bilo u padu i pre pandemije virusa korona, te je prodaja opala za 17 procenata , ili 15 procenata nakon usklađivanja kursnih razlika. EBIT marža od 4,7 procenata bila je niža nego prethodne godine. U poslovnom sektoru Consumer Goods potražnja za kućnim 1 U poređenju sa podacima iz prethodne godine koji su usklađeni sa efektom prodaje Packaging Machinery poslovanja aparatima i električnim ručnim alatima značajno je porasla tokom pandemije.\nProdaja je porasla za 5,1 procenat na 18,7 milijardi evra. Posle usklađivanja kursnih razlika, rast prodaje iznosio je 8,4 procenta. Marža iz poslovanja iznosila je izvanrednih 11,5 procenata. Prodaja u poslovnom sektoru Energy and Building Technology pala je za 2,7 procenata, ili za 0,8 procenata nakon usklađivanja kursnih razlika. EBIT marža iznosila je 4,6 procenata, od prodaje u iznosu od 5,5 milijardi evra.\nPoslovna 2020. godina: razvoj po regionima1 U Evropi je godišnja prodaja iznosila 38 milijardi evra. To je pad od 5,1 procenta u odnosu na prošlu godinu, ili 3,7 procenata nakon usklađivanja kursnih razlika.\nU Severnoj Americi, prodaja je iznosila ukupno 10,7 milijardi evra, što predstavlja pad od 15,5 procenata. Posle usklađivanja kursnih razlika, pad je iznosio 12,8 procenata. U Južnoj Americi su kursne razlike imale posebno veliki uticaj na prodaju. Ukupna prodaja je iznosila 1,1 milijardu evra, što je pad od 22,3 procenta u odnosu na prethodnu godinu; ipak, pad je iznosio samo 0,2 procenta nakon usklađivanja kursnih razlika. U regionu Azija Pacifik uključujući druge regione, rani i snažan oporavak tržišta u Kini ublažio je efekte pandemije.\nUkupna prodaja je iznosila 21,7 milijardu evra, što je pad od jedva 2,6 procenata u odnosu na prethodnu godinu, ili samo 0,7 procenata nakon usklađivanja kursnih razlika.\nZaposleni: promena nudi i mnoge mogućnosti\nDener je priznao da će transformacija kompanije Bosch sa jedne strane značiti smanjenje broja radnih mesta, ali je dodao i da će otvoriti nove mogućnosti za saradnike, sa druge strane. U svojim osnovnim postrojenjima, Bosch koristi veštine stečene kroz razvoj i proizvodnju benzinskih i dizel sistema i primenjuje ih u novim tehnologijama poput gorivnih ćelija. „Već smo popunili više od polovine radnih mesta povezanih sa elektromobilnošću saradnicima iz poslovanja u oblasti motora sa unutrašnjim sagorevanjem”, rekao je CEO kompanije Bosch.\nPored toga, napravljena je i platforma za angažovanje na nivou kompanije kako bi se stručnjaci brzo postavili na pozicije u oblastima koje će u budućnosti biti važne. Bosch takođe napreduje i sa svojim digitalnim programima vezano za stalno unapređenje kvalifikacija: od početka 2020. godine portalu za učenje u okviru kompanije pristupljeno je više od 400.000 puta. Tokom 2020. godine jedna od tri obuke održane su onlajn, a očekuje se da će se do 2023. ta cifra povećati na jednu od dve.\nPrema podacima od 31. decembra 2020. godine, Bosch Grupa zapošljava 395.000 saradnika širom sveta. To je oko 3.100 zaposlenih manje nego prethodne godine – što je pad od oko jednog procenta. Broj zaposlenih prvenstveno je smanjen u regionu Azija Pacifik. U Nemačkoj je broj saradnika ostao uglavnom konstantan i iznosi 131.800. Širom sveta broj istraživača i inženjera porastao je za oko 600 i iznosi približno 73.200. Broj programera takođe je porastao za više od 10 procenata na približno 34.000.


Getefest - sedam filmova sa Berlinala besplatno na internetu\nGetefest – sedam filmova sa Berlinala besplatno na internetu\nKultura Autor:Matija Jovandić22. okt. 202010:31\nIz filma "Berlin Aleksanderplac" Foto: Promo/Discovery Film\nNa filmskom festivalu "Getefest" od 29. oktobra do 4. novembra biće prikazano sedam filmova, od kojih šest premijerno u Srbiji, navode organizatori iz Gete instituta u Srbiji. Deveto izdanje festivala biće zbog koronavirusa održano onlajn, na platformi MojOff, a publika će moći da ih pogleda besplatno.\nFestival će biti otvoren 29. oktobra od 18 sati filmom „Berlin Aleksanderplac“, nemačkog reditelja avganistanskog porekla Burhana Kurbanija, najavili su organizatori. U novoj adaptaciji čuvenog romana Alfreda Deblina iz 1929. godine glavni lik Franc Biberkopf je migrant iz Gvineje Bisao koji se našao u berlinskom parku Hazenhajde, poznatom kao mesto gde se okupljaju dileri droge, kao i u „noćima berlinskim klubovima natopljenim demonskim simbolima kapitalizma“. Autor u ovom filmu otvara važna pitanja na temu migracija, rasizma i modernog ropstva, navode organizatori i dodaju da je na poslednjem Berlinalu osvojio Srebrnog medveda za najbolji igrani film, nagrade za najbolju mušku sporednu ulogu (Albreht Šu), kameru (Joši Hajmrat), filmsku muziku (Daša Dauenhauer) i scenografiju (Zilke Bur), a bio nominovan u ukupno 11 kategorija.\nSledećeg dana, na programu je „Trouble with Being Born“ Sandre Folner o egzistencijalnoj krizi androida Eli, nagrađen specijalnom nagradom žirija na Berlinalu, a 30. oktobra „Čas nemačkog“, filmska adaptacija romana Zigfrida Lenca u režiji Kristijana Švohova.\nFilm „Audicija“ Ine Vajse, porodična drama i psihološki triler sa Ninom Hos u glavnoj ulozi, planiran je za 1. novembar, a za dan kasnije „Usmeni dogovor“ Ilkera Čataka, na temu migracija, nagrađen Bronzanim medvedom za najbolji nemački film.\nOstvarenje „Auerhaus“ Nele Leane Folmar, sa radnjom smeštenom u osamdesete godine na jug SR Nemačke, najavljen je za 3. novembar, a završnica, 4. novembra, rezervisana je za „Časove persijskog“ Vadima Perelmana.\nPublika će svih sedam filmova moći besplatno da se pogleda na platformi „MojOff“ tokom 24 sata od emitovanja, a svi filmovi će u danima prvog emitovanja biti postavljani od 18 sati.\nSelektorka programa Sunčica Šido, koordinatorka programa kulture Gete instituta, navodi da je ovogodišnji izbor zasnovan na 70. Berlinskom filmskom festivalu, održanom pre nego što je pandemija uzela maha. Otud i odluka da se deveto izdanje Gete festa preseli na internet.\nSlobodna zona: Najavljeni glavni favoriti festivala\nPotvrđen termin Festivala autorskog filma, program i onlajn\n– U želji da sačuvamo sve nas, i uz duboko saosećanje sa kulturnim centrima čije bioskopske sale tek ovih dana oprezno otvaraju svoja vrata, odlučili smo da Getefest ovoga puta održimo u najbezbednijem prostoru u svakom smislu – do sada pune sale ovoga puta zameniće dnevne sobe pune ukućana i prijatelja, a razgovori nakon filmova, koje smo tako rado vodili sa vama u kulturnim centrima, nastaviće se – u ambijentu naših domova – kazala je Sunčica Šido.\nGetefest od 2012. godine predstavlja presek savremene nemačke kinematografije iz aktuelne godine. Program je tradicionalno okrenut najboljim ostvarenjima sa Berlinala, a direktor Gete instituta u Srbiji Frank Bauman, najavljujući ovu smotru, ukazao je i na specifičan senzibilitet filmova koji dolaze iz Nmačke u poređenju sa holivudskim ostvarenjima.\n– Filmovi iz Nemačke uvek su bili nekako drugačiji, takoreći van konkurencije, specifični, a neretko i pomalo neobični. Prema mom mišljenju, oni su tematski usredsređeniji, društveno relevantniji, i manje politički korektni. Nemački filmovi iz 2020. godine su kao pljeskavice evropske “arthaus“ produkcije. Oni su, da ostanemo pri gastronomskim metaforama, manje komercijalni od holivudskih i srodnih produkcija, ali zato hranljiviji – kaže Bauman.\nBerlinaleBesplatnoFilmovi na internetufilmski festivalGetefestGoetheFest


Grupa za slobodu medija – nova nada - Sindikat novinara Srbije\nGrupa za slobodu medija mogla bi da predstavlja nov oblik organizovanja medijskih radnika, imajući u vidu ozbiljan rezultat kojim je uspela da preokrene i tok nedavnog samita novinara iz regiona u Tirani, ocenila je Vera Didanović, novinarka nedeljnika NIN i koatuorka knjige “Paisvni aktivizam novinara”, nastale na seriji istraživanja o ulozi novinara u odbrani javnog interesa, profesije i deprekarizaciji rada.\nDidanović je ukazala da Grupa za slobodu medija nije obuhvaćena njenim istraživanjem, koje je obuhvatilo dva ranija protesta “Novinari ne kleče” i “Podrži RTV”.\nPrema nalazima isti ljudi među anketiranim novinarima koji su učestvovali u ovim okupljanjima – polovina njih išla je na skupove “Novinari ne kleče”, a petina na “Podržimo RTV” bili su raspoloženi da u potpunosti učestvuju u istraživanju o oblicima aktivizma medijskih radnika.\nKada je reč o ovakvoj vrsti aktivizma, generalnu podršku iskazuje 61 odsto anketiranih, 85 odsto smatra da je to dobar način odbrane dostojanstva profesije, 87 odsto da su protesti dobri radi upoznavanja javnosti sa situacijom u medijma, a oko 70 odsto ocenjuje da ta okupljanja jesu nešto i promenila u javnoj sferi. Čak 80 odsto uočava potrebnu za novim oblicima organizovanja i sindikalnog udruživanja.\n“Bilo je i nekih ideja o formiranju nadtela koje bi davalo licencu novinarima za rad”, navela je Didanović, ocenjujući da su protesti postali sinonim za iskazivanje solidarnosti. A povodom pitanja zašto ta solidarnost nije dublja i jača, Didanović je citirala reči iz istraživanja koleginice Jasmina Kocijan, koja je preminula u međuvremenu, nakon što je preživela mobing u mediju u kome je radila - “da ne izgubimo buđav lebac”.\nTanja Jakobi, koja se bavila kapacitetom novinarskih udruženja, navela je da “slabost novinara i profesionalnih udruženja hrani jedna drugu i zajedno imaju sve manje snage”.\n“Svi ginu, ali se svakom čini da gine manje od drugih”, kazala je Jakobi, dodajući da nema široke saradnje profesionalnih novinarskih sa srodnim udruženjima kao što su asocijacije izdavača i sindikata. Ukazala je i da profesionalna novinarska udruženja imaju mnogo istaknutiju poziciju u odnosu na sindikate, budući da su u izradi prethodne medijske strategije bili glavni sagovornici vlasti.\n“Potrebna je mnogo šira koalicija da bi svi došli do nekog daha i klice promene nabolje”, zaključila je Jakobi.\nSrećko Mihailović, sociolog i rukovodilac istraživanja, je izneo stanovište da pravi odraz javnog mnjenja u Srbiji nije ozbiljna štampa poput Vremena i NIN-a, nego da su to tabloidi.\n“Zašto mislimo da su za takvu situaciju više odgovorni vlasnici tabloida nego medijska udruženja i sindikati”, pitao je Mihailović dodajući da je cela ideja da se iniciraju razgovori između sindikata i medijskih udruženja.\nU seriji istraživanja, objavljenih u zborniku “Pasivni aktivizam novinara” koji je predstavljen danas u Medija centru i čiji je suizdavač i Dan graf, izdavač lista Danas, učestvovali su između ostalih i Đokica Jovanović, Miroslav Ružica, novinarka Danasa Zorica Miladinović…


Trsteničani brane “Petoletku” – Kruševac PRESS\nTrsteničani brane “Petoletku”\nDanas je održana 51. sednica opštinskog Veća u Trsteniku. Na sednici je doneta jednoglasna odluka da se Vladi Srbije uputi apel kako bi se od gašenja sačuvala trstenička “Prva petoletka“, trenutno najveći metalski kompleks u Srbiji.\n“Najveći poverioci Prve petoletke, oko 99%, su Republika Srbija i lokalna samouprava. Predlažemo da Vlada Republike Srbije, u skladu sa članom 77. Zakona o privatizaciji, donese Odluku o konverziji potraživanja državnih poverilaca u trajni ulog subjekta privatizacije. Napomenuo bih da je postupak konverzije, već sproveden u PPT Namenska A.D. Trstenik”, kaže predsednik opštine Miroslav Aleksić.\nUz pomenutu odluku Veća stoje tvrdnje da “Petoletka” zapošljava oko 2.000 radnika, da izvozi preko 70% realizacije, da je proizvodnja po radniku u zadnje dve godine povećana, i da je postignuto značajno poboljšanje stanja i približavanje pozitivnom poslovanju. Apel sadrži i predlog da, nakon konverzije potraživanja u državni kapital, obavezno treba smeniti postojeće rukovodstvo i na to mesto postaviti profesionalni menadžment koji bi upravljao fabrikom uz odgovornost.\napelkonverzijaMiroslav AleksićPrva petoletka\nHotel “Rubin” ide na doboš


aerodrom strana serija strane serije strane serije za gledanje\nStrane Serije > Strane serije za gledanje > Aerodrom - strana serija\nAutor: Nik Til\nSerija Aerodrom je američka serija čiji je autor Nik Til, dobitnik Emi nagrade. Serija Aerodrom je dramska i bavi se istraživanjem događaja koji se odnose na situacije na aerodromu, na svađe putnika sa osobljem, kao i na druge probleme.\nUglavnom su opisane standardne situacije sa kojima se ljudi svakodnevno susreću na aerodromu, ali prikazane su i ekstremne situacije koje se odnose na krijumčarenje droge, oružja, ljudi kao i na pokušaje otmica aviona.\nRadnja serije Aerodrom odvija se u Los Anđelesu, a glavni likovi su Harli i Rodžer koji se redovno sukobljavaju zbog trke za mesto direktora aerodroma. Njih dvoje svakodnevno zajedno rade na rešavanju slučajeva i problema koji se dešavaju na aerodromu ili u avionima.\nUloge: Bler Andervud, Pol Lejden, Dejvid Petkau, Frenk Džon Hjus


Politika\t05.05.2019 12:14\nMeđu 5.000 dela u vremenskom rasponu koji obuhvata više od osam vekova holandskog stvaralaštva koje brižljivo čuva amsterdamski Rijks muzej, nalaze se 22 slike, 60 crteža i 300 bakropisa Rembranta van Rajna. Od njih je u javnosti možda najpopularnija monumentalna „Noćna straža”, jedan od najpoznatijih i najvažnijih grupnih portreta u istoriji umetnosti koji se, zajedno sa svim pomenutim njegovim radovima u sve tri tehnike, sve do 10. juna nalazi pred publikom u ovoj instituciji i to na nesvakidašnjoj postavci posvećenoj obeležavanju 350 godina od smrti slavnog umetnika. Naziv „Svi Rembranti” sve govori – prilika de se vidi najveća zbirka njegovih radova na svetu na jednom mestu zaista je jedinstvena, naročito imajući u vidu da će „Noćna straža” u julu ove godine biti podvrgnuta restauraciji, koja će se odvijati u komori u podu muzeja i moći će uživo da se prati, čak i na internetu, a o čemu je „Politika” već pisala.\nSvetski mediji s pažnjom izveštavaju o ovoj izložbi, evocirajući dobro poznate detalje koji su u vezi sa ovim starim majstorom, petim detetom od desetoro koliko je imao njegov otac, lajdenski vodeničar, dečakom koji je već sa 15 bio učenik u jednom slikarskom studiju, sa 26 vodio atelje u Amsterdamu i postao jedan od velikana. Imajući u vidu povod za organizaciju izložbe, „Njujork tajms” svojim čitaocima približava Rembranta podsećajući na misteriju koja okružuje njegovu smrt – konkretan uzrok se ne zna ni danas. Ne postoje podaci da je tada šezdesettrogodišnji slikar bio ozbiljno bolestan, a zna se da je, budući da je u poznim godinama trošio novac nemilice, pred kraj života egzistirao od milostinje i da je preminuo u siromaštvu, sahranjen u neobeleženom grobu. Tužno je to što su njegovi zemni ostaci docnije čak i ekshumirani i uništeni, tako da njegovo grobno mesto ne postoji.\nKritičari „Gardijana” bave se i pitanjem kako danas reinterpretirati jednog od najvećih slikara, oličenje holandskog „zlatnog doba”, dok Tako Dibits, direktor muzeja domaćina postavke, ističe da je reč o čoveku koji posmatrača podstiče na emocije, što ga razlikuje od pristupa koji je do tada negovan u slikarstvu. On dodaje da je malo ljudi koji su upoznati sa pričom o njegovom životu, zbog čega je značajan podatak da izložena umetnička dela prati i najnovija Rembrantova biografija autora Džonatana Bikera, naslovljena „Rembrant: život buntovnika”.\n„Svaka generacija ima svog Rembranta”, objašnjavaju iz Rijks muzeja, ističući „da su se pre osamdeset godina poštovaoci divili ovom slikaru kao ostarelom usamljeniku, čije je stvaralaštvo bilo umetnički vrhunac, dok ga danas smatramo manje-više buntovnikom, osobom koja je često menjala način na koji radi, boreći se i protiv samog sebe i protiv uvreženih pravila i standarda svoga doba”. Za kolekcionara Tomasa Kaplana, koji poseduje 17 Rembrantovih dela, on je „univerzalni umetnik koji je oslobodio one potonje, one koji su postali ekspresionisti, kubisti, koji su se opirali konvencijama”.\nSama izložba, kažu kustosi, nema klasičan biografski prosede, iako prati njegov uspon od ranog perioda u Lajdenu, pa sve do slika koje je uradio pred sam kraj života. Početak je posvećen autoportretima, ima ih trideset i u jednoj su prostoriji, potom se prati razvoj njegovog izraza, tu su početničke skice prosjaka, polunagih žena i muzičara sa verglima, ali i figure u docnijim biblijskim scenama. Mogu se uporediti ugravirani portreti nepoznatih ličnosti malog formata sa uljanim prikazima poznatih amsterdamskih građana i trgovaca na velikim platnima na čemu je i najviše zarađivao.\nŠtampa i onlajn portali pominju i druge, u vezi sa Rembrantom izložbene aktivnosti širom sveta, svakako manje ambiciozne, ali ne i manje važne postavke – postavke u Rembrantovoj kući u Amsterdamu, u Lakenhal muzeju u Lajdenu, koja će kasnije otputovati i u čuveni oksfordski Ešmolijan, u Britanskom muzeju u Londonu, u Luvru u Abu Dabiju, ali i u Agnes Eterington umetničkom centru u Ontariju.\nRazlog zbog kojeg je moguće maltene istovremeno prirediti sve ove izložbe leži u jednom podatku – veliki autor tokom pedesetogodišnje karijere uradio je oko 350 slika, 300 bakropisa i 100 crteža.


Studenti širom regiona su\nStudenti širom regiona su, na javno objavljenom konkursu, imali priliku da do 15. novembra 2016. godine izrade i pošalju svoje radove na sledeće teme: Dostizanje standarda u oblasti ljudskih prava, Reforma Ustava, Novine u oblasti zaštite prava potrošača i Delo malog značaja: problem sitnog kriminaliteta i načelo oportuniteta krivičnog gonjenja.\nOd preko 80 pristiglih radova, urednici su za plenarne sesije izabrali 30 najboljih, koji su javno prezentovani u Kongresnom centru Romanija a pratila ih je vrlo konstruktivna diskusija čime su podstaknuti i odgovarajući zaključci.\nSvi polaznici Škole bili su u obavezi da pohađaju najmanje dva modula. O njihovom prisustvu vođena je posebna elektronska evidencija, budući da je angažovanje u okviru modula bio preduslov za dobijanje zvaničnog sertifikata koji je potpisivao dekan Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nU okviru ove Škole radila je i prva Besednička radionica Obrad Stanojević, koja je za tri dana rada, uz obimne napore i energiju njenog rukovodioca, prof. dr Vojislava Stanimirovića, iznedrila 12 takmičara u besedništvu, koji su se završne večeri nadmetali na ovogodišnju zadatu temu, Njegoševu misao Strah životu kalja obraz često.\nPredsednik sedmočlanog žirija, prof. dr Sima Avramović, dodelio je nagrade najboljim besednicima: Marti Milanović za osvojeno treće mesto, Davidu Vučiniću, za osvojeno drugo mesto i Nikoli Masalu, šampionu ovogodišnjeg Zlatiborskog takmičenja u besedništvu.\nIstakavši visok nivo kvaliteta takmičenja, prof. Avramović je predložio da tri prvoplasirana takmičara dobiju direktnu prohodnost u finalno veče tradicionalnog Takmičenja u besedništvu studenata Pravnog fakuleta Univerziteta u Beogradu, 27. januara 2017. godine.\nUrednici modula proglasili su, u završnoj večeri, i najuspešnije autore.\nU okviru modula Milan Bartoš, nagradu je osvojila Nataša Vidović, najbolji na modulu Slobodan Jovanović bio je Nenad Kalčić a laureat modula Mihailo Konstantinović je Matija Burić, svi studenti Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Nagradu je, na modulu Toma Živanović, odneo koautorski rad Luke Baturana, doktoranda Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Ivana Milića, doktoranda Pravnog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu.\nIzuzetno kvalitetna organizacija ovogodišnje Zlatiborske škole pozitivnog prava, veliki broj studenata prava iz Srbije i regiona, opšta ocena svih učesnika da je ovo izvanredna i do sada nekorišćena prilika da studenti, budući pravnici, započnu svoj naučni rad razmenjujući iskustva sa kolegama iz regionalnih univerzitetskih centara, opredelila je organizatore da izdaju Zbornik najboljih studentskih radova, kako bi javnost detaljnije mogla biti upoznata sa rezultatima rada ove Škole.\nIstovremeno, proklamovan je cilj daljeg širenja i omasovljenja Škole, koja će već u narednoj godini formalno poneti ime Zlatiborska pravna škola, čime će se otvoriti prostor za organizovanje novih modula i angažovanje svih zainteresovanih nastavnika i saradnika fakulteta u regionu u radu ove Škole. Očekuje se i da će Škola dobiti, u saradnji sa ministarstvima pravde i prosvete, svoj stalni termin u drugoj polovini novembra.