Vijeće ministara BiH povećalo sredstva za izgradnju GP Bratunac – Ljubovija – Biznis.ba\nNaslovnaBiHVijeće ministara BiH povećalo sredstva za izgradnju GP Bratunac – Ljubovija\nVijeće ministara BiH povećalo sredstva za izgradnju GP Bratunac – Ljubovija\nobjavljeno 30. dec 2019. u 16:18\nVijeće ministara Bosne i Hercegovije, na prijedlog Uprave za indirektno oporezivanje, donijelo je Odluku o izmjenama i dopuni Odluke o odobravanju višegodišnjeg projekta “Izgradnja graničnog prelaza Bratunac – Ljubovija”, kojom je prvobitna vrijednost sa 11.000.000 KM povećana na 14.500.000 KM.\nU prvoj varijanti idejnog projekta iz 2017. godine granični prelaz je predviđen kao međunarodni granični prelaz za putnički saobraćaj i saobraćaj robe koja ne podliježe inspekcijskom nadzoru.\nSporazumom između Vijeća ministara BiH i Vlade Srbije o graničnim prelazima iz 2018. godine, GP Bratunac – Ljubovija je kategorizovan kao granični prelaz za međunarodni drumski saobraćaj putnika i roba na kojem se izvoze, uvoze i provoze sve vrste roba koje podliježu inspekcijskim kontrolama.\nDodatna sredstava od 3.500.000 KM, uz ranije osigurana budžetska sredstva od 11.000.000 KM, bila bi dovoljna za izgradnju GP Bratunac – Ljubovija, kako je to i predviđeno projektantskom cijenom u ukupnom iznosu od 14.500.000 KM.\nIstovremeno, Vijeće ministara je razmotrio i usvojio Informaciju o projektu izgradnje graničnog prelaza Svilaj.\nS tim u vezi, zadužena je Uprava za indirektno oporezivanje BiH da pokrene procedure na izgradnji graničnog prelaza Svilaj – Donji Svilaj, u skladu sa međunarodnim ugovorom u okviru odobrenih sredstava kroz višegodišnji projekat i donirana sredstva Evropske unije i Evropske investicione banke te da Vijeću ministara predloži odluku o uvećanju vrijednosti višegodišnjeg kapitalnog projekta izgradnje graničnog prelaza Svilaj – Donji Svilaj za 7.000.000 KM, koliki je procijenjeni iznos potrebnih sredstava za završetak ovog projekta.\nVijeće ministara BiH, na prijedlog Ministarstva finansija i trezora, donijelo je Odluku o privremenom finansiranju institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za period januar mart 2020. godine, u iznosu 241.500.000 KM.\nTo je jedna četvrtina sredstava odobrenih za finansiranje bh. institucija u skladu sa Zakonom o Budžetu institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza BiH za 2019. godinu.\nFinansiranje višegodišnjih projekata, koji su usvojeni u budžetima prethodnih godina, kao i programa posebnih namjena, biće nastavljeno iz sredstava koja su prenesena u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija BiH, odnosno obezbijeđena namjenskim donacijama.\nPROJEKAT IZGRADNjE NOVE TRASE NA KORIDORU 5c VRIJEDAN 140 MILIONA EURA\nVijeće ministara BiH utvrdio je Prijedlog ugovora o finansiranju (Koridor 5c – centralni dio: izgradnja dionica autoputa Poprikuše – Nemila i Tarčin – Ivan) između Bosne i Hercegovine i Evropske investicione banke (EIB), vrijedan 140 miliona eura.\nNa ovaj način pokreću se aktivnosti za projekat izgradnje nove trase dvije nepovezane dionice Koridora 5c čija je ukupna dužina 12 km, Poprikuše – Nemila i Tarčin – Ivan.\nKredit je alociran na Federaciju BiH sa rokom otplate 25 godina, uključujući šest godina grejs perioda. Ukupna vrijednost projekta iznosiće 294 miliona eura, s tim da će preostala 154 miliona eura biti osigurana iz vlastitih sredstava, odnosno sredstava EBRD-a i VBIF granta.\nZa Bosnu i Hercegovinu realizacija izgradnje Koridora 5c ima višestruko značenje. To je prvi međunarodni pravac koji prolazi kroz njeno područje i na taj način je uključuje u međunarodnu savremenu saobraćajnu mrežu. Istovremeno joj omogućava kvalitetan izlaz preko Luke Ploče u Hrvatskoj na Jadransko more, a sa sjeverne strane otvara se pristup prostoru srednje i sjeveroistočne Evrope.\nU zoni Koridora 5c nalazi se više od 50 posto stanovništva BiH, koji ostvaruju oko 60 posto bruto nacionalnog dohotka. Izgradnjom ovog autoputa ostvariće se racionalno povezivanje bosanskohercegovačkih prostora sa susjednim državama i regijama i postići stabilizujući i razvojni efekti za zemlju.\nPrijedlog ugovora sa Osnovama za njegovo zaključivanje biće dostavljen Predsjedništvu BiH, a za bh. potpisnika je predložen ministar finansija i trezora.\nFORMIRANI ODBORI ZA UNUTRAŠNjU POLITIKU TE EKONOMIJU\nVijeće ministara BiH donijelo je pojedinačne odluke o imenovanju predsjedavajućeg, zamjenika predsjedavajućeg i članova Odbora za unutrašnju politiku i Odbora za ekonomiju Vijeća ministara Bosne i Hercegovine s ciljem provođenja Zakona o Vijeću ministara BiH i stvaranja uslova za efikasan rad.\nU Odbor za unutrašnju politiku Vijeća ministara BiH imenovani su: Sifet Podžić, ministar odbrane (predsjedavajući Odbora), Josip Grubeša, ministar pravde (zamjenik predsjedavajućeg), te članovi: Fahrudin Radončić, ministar sigurnosti; Ankica Gudeljević, ministarka civilnih poslova; Edin Dilberović, direktor Direkcije za evropske integracije, i Džemail Ćibo, direktor Kancelarije za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH. Članovi Odbora bez prava glasa su: Robert Vidović, generalni sekretar Vijeća ministara BiH, i Miroslav Gavrić, koordinator Brčko Distrikta BiH u Vijeću ministara BiH i savjetnik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\nU Odbor za ekonomiju Vijeća ministara BiH imenuju se: Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH (predsjedavajući Odbora); Staša Košarac, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa (zamjenik predsjedavajućeg Odbora), te članovi: Bisera Turković, ministrica vanjskih poslova: Vojin Mitrović, ministar komunikacija i transporta, Edin Dilberović, direktor Direkcije za evropske integracije, i Džemail Ćibo, direktor Kancelarije za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH. Članovi Odbora bez prava glasa su Robert Vidović, generalni sekretar Vijeća ministara, i Miroslav Gavrić, koordinator Brčko Distrikta BiH u Vijeću ministara BiH i savjetnik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\nODREĐENI PREDSTAVNICI BiH U MEĐUNARODNIM FINANSIJSKIM INSTITUCIJAMA\nVijeće ministara BiH odredio je predstavnike Bosne i Hercegovine u međunarodnim finansijskim institucijama: Svjetskoj banci (VB), Međunarodnom monetarnom fondu (IMF) i Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD):\n– Svjetska banka, guverner – zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bisera Turković, a zamjenik guvernera Jelka Milićević, ministrica finansija Federacije BiH.\n– Međunarodni monetarni fond (MMF), guverner – predsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija, a zamjenik guvernera Hazim Rančić, zamjenik ministra finansija i trezora.\n– Evropska banka za obnovu i razvoj, guverner – zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda, a njegov zamjenik Zora Vidović, ministrica finansija Republike Srpske.\nVijeće ministara BiH donijelo je Odluku o preraspodjeli sredstava iz budžeta Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH u budžet Fonda za povratak u iznosu od 2.021.000 KM. Sredstva su namjena za realizaciju projekta iz Aneksa 7 Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nVijeće ministara BiH donio je Odluku o izmjeni i dopuni Odluke o višegodišnjem projektu nabavke helikoptera za Ministarstvo odbrane i Oružane snage BiH.\nSredstva u iznosu od 1.374.800 KM bit će osigurana prestruktuiranjem budžetskih sredstava u 2019. godini.\nTRANSPARENTNOST RADA VIJEĆA MINISTARA BIH\nVijeće ministara BiH, s ciljem boljeg informisanja javnosti, te podizanja stepena transparentnosti rada Vijeća ministara, izražava svoju opredijeljenost da se sjednice Vijeća ministara Bosne i Hercegovine otvore za javnost.\nZadužen je Generalni sekretarijat Vijeća ministara BiH da u roku od 60 dana od dana usvajanja ovog zaključka predloži Vijeću ministara Bosne i Hercegovine tehničko rješenje koje će omogućiti da se sjednice otvore za javnost putem sistema ‘e-vlade’ u Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine. Tehničko rješenje treba sadržavati i neophodne finansijske izdatke i vremenski okvir potreban za relizaciju ove aktivnosti.\nZadužen je Generalni sekretarijat da u roku od 60 dana od dana usvajanja ovog zaključka na sjednici dostavi Vijeću ministara Bosne i Hercegovine detaljnu analizu na koji način vlade zemalja u regionu rade na povećanju transparentnosti svog rada i poboljšanju kvaliteta komunikacije prema javnosti, sa prijedlogom realizacije aktivnosti koje će ispuniti navedene ciljeve, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.


"Skaj njuz" prenosi da je Pirs Korbin, brat bivšeg vođe laburista Džeremija Korbina, predvodio grupu koja se okupila u Hajd parku danas oko podneva, a šest osoba uhapšeno je nakon što je policija brzo reagovala kako bi rasturila skup.\nNoseći plakate sa porukama protiv kovid 19 mera, demonstranti su zatim krenuli u protestnu šetnju londonskim ulicama gde je došlo do sukoba kada su pokušali da probiju policijski kordon, navodi "Skaj njuz".\nNOVE MERE U EVROPI Oko 21 milion Francuza od jutros u blokadi, u Poljskoj sve zatvoreno, Nemačka povlači "KOČNICU ZA VANREDNE SITUACIJE"\nNakon što je došlo do sukoba sa demonstrantima, policija je uhapsila više učesnika protesta koji su u centralnom Londonu izašli na ulice da izraze nezadovoljstvo zbog vladine mere zabrane protesta u cilju ograničenja korona virusa.\nLondonska policija je saopštila da je izvršila ukupno 33 hapšenja, najviše zbog kršenja propisa za suzbijanje kovida 19, tokom intervencije na protestima u kojima je u subotu učestvovalo više od 10.000 ljudi sa porukama protiv vladinih mera, prenosi Rojters.\nMasovni protest u Londonu zbog restriktivnih mera: "Hoćemo da se završi LOKDAUN i da Džonson prestane da krši pravila"


Brajović: Obaveza je države da zakonom precizira crkvenu imovinu – Borba\nCrna Gora će donijeti zakon kojim nijedan vjernik neće biti ugrožen, a odnose sa Srbijom i ubuduće će razvijati isključivo uz međusobno poštovanje, poručio je predsjednik Skupštine Ivan Brajović.\nOn je u izjavi za Radio Crne Gore kazao da od 2006. odluke o Crnoj Gori donose isključivo njeni građani.\nKako je naveo, Crna Gora je od obnove nezavisnosti uspješno riješila brojna pitanja koja se tiču funkcionisanja države i njenog daljeg jačanja.\n„Stekli su se uslovi da se zakonom precizira i funkcionisanje vjerskih zajednica, uključujući i pitanja imovine. Uostalom, to je suvereno pravo i obaveza svake države”, istakao je Brajović.\nOn je kazao da voljom građana, većina u crnogorskom parlamentu nedvosmisleno zastupa procrnogorske, a ne anticrnogorske stavove po pitanju i države i crkve.\n“Pokušaji stvaranja nesigurnosti i tenzija u društvu, kao i pokušaji regrutacije vjernika koju sprovodi Srpska pravoslavna crkva i dio opozicije, potpomognuti djelovima vlasti druge države, perfidna je manipulacija orijentisana ka materijalnim, a ne duhovnim vrijednostima”, rekao je Brajović.\nOn je ocijenio i da pojedinim zvaničnicima Srbije bavljenje Crnom Gorom predstavlja pogodan otklon od donošenja kompleksnih državnih odluka.\n“Crna Gora će donijeti zakon kojim nijedan vjernik neće biti ugrožen, a odnose Crne Gore i Srbije i ubuduće ćemo razvijati isključivo uz međusobno poštovanje i vjerujem na obostrano zadovoljstvo”, zaključio je Brajović.\nObaveza pravne države je da prvo tebe uhapse zbog lažnog svedočenja i kriminalnih radnji sa DK\nŠto ćemo sa ustavom i medjunarodnim obavezama i praksom?\nNe mogu lopovi i nevjernici donositi vjerske zakone\nGačanin komentariše 2 godine ago\nBrajoović i njegova SD sa dva poslanika u Crnogorskoj skupštini su najobičniji PIONI u Milovoj igri šaha sa potlačenim i obespravljenim Crnogorskim građanima!!!


U Dubrovniku završeno snimanje filma “Robin Hood” - Novosti - Turistički svet\nU Dubrovniku završeno snimanje filma “Robin Hood”\nScenom paljenja sela u Posatu u Dubrovniku, u ponedeljak je završeno snimanje “dubrovačkih scena” filma “Robin Hood: Origins”, a filmska ekipa se već danas seli u Istru, a potom u Mađarsku, gde će se snimati do sredine maja.\n- Snimalo se ukupno 12 dana, a bilo je angažovano oko 700 statista. U Dubrovnik je došlo 650 članova filmske ekipe, a snimali smo na Stradunu, u Posatu, na tvrđavi Bokar itd. Glumci, ali i produkcija, oduševljeni su gradom - rekao je Dean Tošović, menadžer za lokacije firme “Pakt media”.\n- Znam da su bila tri hotela puna, a ekipa se sada seli u Istru. Snimanje se završava u Mađarskoj do sredine maja - dodao je.


izbori Archives - Page 3 of 13 - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > izbori > Stranica 3\n6. Oktobra 2020. Istinito624Leave a Comment on SPS u Tesliću traži poništavanje glasova iz inostranstva\nOpštinski odbor SPS Teslić poslao je dopis Centralnoj izbornoj komisiji BiH, Agenciji za istrage i zaštitu BiH (SIPA) Tužilaštvu BiH i Republičkom javnom tužilaštvu Srpske, u kome ih obavještavaju o uočenim malverzacijama prilikom registracije građana za glasanje iz inostranstva. Udopisu Socijalističke partije Srpske se navodi da imaju informacije da je zloupotrijebljeno više od 636 […]\n5. Oktobra 2020. 6. Oktobra 2020. Istinito755Leave a Comment on Šukalo: Preletači su glavni problem domaće političke scene!\nBanjalučani su sa SNSD-om raskrstili još 2012. godine i rekli da ne podržavaju njihovu politiku. Jedini razlog zbog kojeg ta partija i danas kroji politiku našeg grada jeste politička korupcija i lažni opozicionari koji su prekrajali izbornu volju zabijanjem klipova vlastitim organizacijama a potom i „preletima“ u vladajuće redove. Rekao je ovo u razgovoru […]\nCIK odbila upis za glasanje izvan BiH za 27.960 birača\n2. Oktobra 2020. 2. Oktobra 2020. Istinito603Leave a Comment on CIK odbila upis za glasanje izvan BiH za 27.960 birača\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH odbila je upis 27.960 birača u izvod iz centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH na predstojećim lokalnim izborima. Ova odluka donesena je kasno sinoć na hitnoj sjednici CIK-a, a njom je utvrđeno da će se na izvodu iz centralnog biračkog spiska za glasanje izvan BiH naći ukupno 101.771 birač. […]\n28. Septembra 2020. 28. Septembra 2020. Istinito649Leave a Comment on Izbori sve bliže, a novca nema dovoljno\nPREDIZBORNA TRGOVINA U BiH\nGlasovi se prodaju po mizernoj cijeni od 50 maraka!?\n10. Septembra 2020. Istinito522Leave a Comment on PREDIZBORNA TRGOVINA U BiH\nGlas u Bosni i Hercegovini otprilike vrijedi 50 KM, a građani mahom pristaju na ove ponude, smatrajući da njihov glas ionako ne može da promijeni izborni rezultat. Iako se radi u krivičnom djelu, rješenja za ovaj problem nema ni na vidiku, jer nadležne institucije rijetko reaguju, čak i kada za to postoje neoborivi dokazi. […]\n5. Septembra 2020. 7. Septembra 2020. Istinito817Leave a Comment on CRNA GORA POSLIJE IZBORA\nAko predsjednik Crne Gore i Demokratske partije socijalista Milo Đukanović odluči da kupi vrijeme u namjeri da odugovlači formiranje nove vlasti, a u međuvremenu nekako dođe do još jednog mandata, u crnogorskom pravnom sistemu nema nikakvih prepreka da to uradi. Prema Zakonu o izboru odbornika i poslanika, Državna izborna komisija moraće da proglasi konačne […]\n4. Septembra 2020. 4. Septembra 2020. Istinito856Leave a Comment on U CRNOJ GORI NAJAVLJUJE PROMJENE\n31. Avgusta 2020. 31. Avgusta 2020. Istinito814Leave a Comment on Carević zahvalio Selaku na podršci SPS\n31. Avgusta 2020. Istinito547Leave a Comment on KONAČNI REZULTATI IZBORA U CRNOJ GORI


RTS\t18.10.2018 09:31\nRTS, Ministarstvo zdravlja i Institut za javno zdravlje Srbije omogućili su besplatnu mamografiju u Beogradu ženama starosti od 50 do 69 godina. Mamografiju će, uz prethodno zakazivanje telefonom, moći da ostvare od 22. oktobra u mobilnoj ambulanti ispred zgrade RTS-a u Aberdarevoj ulici.\nSve dame koje su zainteresovane za besplatne preventivne preglede, tokom akcije koju sprovodi tim nacionalne kampanje RTS-a "Rak je izlečiv", moći će da provere svoje zdravlje uz obavezno prethodno zakazivanje (od 8 do 14 časova) putem telefona 011/2684-052 i 011/2062-733, Kancelarija za skrining, Institut za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut".\nRadno vreme, tokom kojeg će na raspolaganju biti tim stručnjaka u mobilnom mamografu u Aberdarevoj ulici ispred zgrade Radio-televizije Srbije, je od 10 do 18 časova svakog dana, osim nedeljom.\nOva serija pregleda namenjena je ženama od 50 do 69 godina.\nSkrining na mamografu se, inače, preporučuje ženama sa navršenih 50 godina života i starijima (ukoliko nisu bile na mamografskom pregledu u poslednjih godinu dana).\nOvaj vid pregleda mogu obaviti i žene mlađe od preporučene životne dobi, ukoliko imaju neke simptomatične tegobe ili je neko u njihovoj porodici bolovao od sličnog ili istog oboljenja.\nUređaj će biti na parkingu ispred zgrade RTS-a u Aberdarevoj ulici mesec dana.


Rezultati pretrage za: Tramp\nDruštvena mreža Tvitera je saopštila da je trajno blokirala nalog predsednika SAD Donalda Trampa zbog rizika od daljeg podsticanja na nasilje.\nAmerički predsednik Donald Tramp neće prisustvovatio inauguraciji svog naslednika, 46. predsednika SAD Džozefa Bajdena 20. januara.\nTramp najavio demonstracije za 6. januar u Vašingtonu\nTramp: Pobedio sam na izborima sa velikom razlikom\nOdlazeći američki predsednik Donald Tramp kritikovao je odluku Vrhovnog suda da odbaci tužbu države Teksas, kojom se traži poništavanje rezultata izbora u četiri ključne države. On je danas na tviteru napisao da je na izborima pobedio sa velikom razlikom, ali samo kada je reč o legalnim glasovima.\nKamala Haris – u svemu prva\nKamala Haris, nakon što je Džo Bajden proglašen pobednikom izbora, biće prva žena potpredsednik SAD. Njena popularnost stalno raste i zbog toga ne čudi što ju je Bajden izabrao za kandidata za potpredsednika SAD, iako su imali oštre debate tokom unutarpartijskih izbora. Kako je i sama rekla, u svemu je bila prva, a njeni nastupi retko koga ostavljaju ravnodušnim.\nPredsednik SAD se odlučio za vanredan potez!\nUmesto debate, Tramp i Bajden sutra u odvojenim prenosima\nOtkazana druga predsednička debata u SAD\nDruga predsednička debata Donalda Trampa i demokratskog kandidata Džoa Bajdena zakazana za 15. oktobar otkazana je pošto je Tramp odbio virtuelnu debatu.\nTramp pisao Vučiću: "Zahvaljujem se za zlatnik, sve najbolje želim Vama i velikom narodu Srbije"\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić dobio je danas pismo od svog američkog kolege Donalda Trampa.


Potpisan Protokol o udruživanju i saradnji organizacija civilnog društva u oblasti zaštite životne sredine – RIS\nDanas je u Sremskoj Mitrovici potpisan Protokol o udruživanju i saradnji organizacija civilnog društva u oblasti zaštite životne sredine između šest udruženja sa teritorije Srema. Protokol je nastao kao jedna od aktivnosti projekta ODRŽIVI RAZVOJ ZA SVE – PLATFORMA ZA LOKALNI DIJALOG, koji finansira Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC) kroz program „Zajedno za aktivno građansko društvo – ACT“.\nBora Obradović, predstavnik organizacije civilnog društva Regionalne inicijative Srema koja se, od svog osnivanja 2015. godine, bavi učešćem građana u regionalnim i projektima izgradnje infrastrukture i zaštite životne sredine je izjavio „Nama je pripala lepa, aktivna uloga da koordiniramo rad nekoliko udruženja, što je prvi korak ka mogućnosti da se čuje glas organizacija civilnog društva i u organima lokalne samouprave, te da se kroz mehanizam „zelene stolice” i osnivanja odborničke grupe, čiji smo svedoci, ovde, u mestu našeg domaćina, Grada Sremske Mitrovice, omogući faktički, uključivanje i organizacija civilnog društva u oblast, tematiku, projekte, aktivnosti zaštite životne sredine, obnovljivih izvora energije i izgradnje infrastrukture. Na taj način se prvi put formira Regionalna Zelena mreža Srema, koju čine civilne organizacije sa teritorije Sremskog okruga,” rekao je Obradović.\nMehanizam „zelene stolice” i neformalne zelene odborničke grupe, koju je veoma, veoma otvoreno prihvatila gradska uprava Sremske Mitrovice je dobra prilika i jedan dobar model. Time dobijamo priliku da u svim temama, u oblasti zaštite životne sredine za koje građansko društvo može da bude zainteresovano, da se praktično, čuje kroz jedan institucionalni deo, glas organizacija civilnog društva. Siguran sam da će ovo biti dobar model jer je Regionalna inicijativa Srema već učestvovala u jednom sličnom modelu od 2012. godine. Kroz ove mehanizme nadam se da ćemo uspeti da uvedemo i tu treću stranu, pored realnog sektora, društvenog sektora, i organizacije civilnog društva u rešavanje regionalnih inicijativa i projekata u Sremu.”\nMarina Blagojević predsednica Udruženja Eko pokret Srbije smatra da je potpisivanje protokola o saradnji civilnih organizacija veoma značajno za sva ekološka udruženja u zemlji. „Protokol je veoma značajan i u smislu podizanja svesti kod građana i osluškivanja potreba naših građana kao i doprinos za zeleniju i očuvaniju životnu sredinu. Veoma nam je drago što smo upravo deo ovog civilnog društva, organizacije i ovakvog projekta. Udruženje Eko pokret Srbije imalo je nekoliko projekata, kao i radionica konkretno se bavimo ozelenjavanjem i dajemo doprinos zelenijoj Mitrovici, grada Sremska Mitrovica i okoline za čistiji i svežiji vazduh, grad bez otpada i smeća. Takođe podižemo svest građana od malih nogu, imali smo radionice u vrtićima kada smo deci ukazali na značaj za separaciju otpada, plastika, metal, karton, kako bi oni uvideli od malih nogu značaj separacije i tako nastavili put kad zdravijoj životnoj sredini,” rekla je Marina Blagojević.\nTekst i fotografije preuzete sa www.sirmiuminfo.rs


Donacija Opštoj bolnici - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Donacija Opštoj bolnici\nJasmina Tatic 26 априла, 2018\tDruštvo Napiši komentar 96 Pregledi\nSocijalna služba grada Minhena donirala je Opštoj bolnici 20 kreveta sa novim dušecima i natkasnama. Ova donacija pomoći će u obnavljalju bolničke opreme koja je dotrajala.\nDonaciju je obezbedila Socijalna služba Minhena- Kancelarija za stanovanje, migracije i pomoć. Bolnička oprema u vidu hidrauličkih kreveta sa novim dušecima, noćnih ormarića i opreme za ishranu bolesnika dopremljena je iz Ulma. Direktor Bolnice, dr Slobodan Puškar rekao je da će donirani kreveti biti raspoređeni na 4 odeljenja gde su kreveti najlošiji.\nSekretarka Sekretarijata za društvene delatnosti, Jasmina Stevanović istakla je da Subotica i Minhen imaju izuzetno dobru saradnju koja traje već skoro dve decenije. Po njenim rečima značaj donacije ogleda se i u tome što subotička Bolnica pokriva region Severne Bačke prema kome gravitira više od 200.000 ljudi.\nOpšta bolnica je tokom prošle godine dobila donaciju u vidu 30 kreveta sa novim dušecima, zatim mobilni rendgen, ultrazvučne aparate, holter ekg aparate, a svaka donacija po rečima direktora Bolnice predstavlja poboljšanje kvaliteta lečenja i pomaže medicinskom osoblju u svakodnevnom radu.\nPrethodna Jene Maglai: rad vladajuće većine u protekle dve godine\nSledeća Predstavljen Program za obrazovanje odraslih Roma


Šetnja - ruski rulet\nKIKINDA - Zbog učestalih krađa poklopaca kanalizacionih šahtova i metalnih rešetki na slivnicima, žitelji Mikronaselja u večernjim satima nerado izlaze u šetnju. U poslednjih nekoliko dana, pod okriljem noći, u najvećem kikindskom naselju nestajalo je po desetak poklopaca, a nekoliko građana je upalo u zjapeće rupe. Zato stanovnici Mikronaselja, pola u zbilji, pola u šali, kažu da je šetnja u večernjim časovima postala kao ruski rulet... Kompletan tekst\nUzbuna zbog svinjske kuge u Rumuniji\nKIKINDA - Epidemija svinjske kuge od koje je uginulo oko 20.000 svinja na farmama američke kompanije Smitfild fuds, dvadesetak kilometara od Temišvara, nije prošla neopaženo u srpskom delu Banata. Načelnik Veterinarske inspekcije Severnobanatskog okruga Dragan Tasić izjavio je juče da se u šest opština tog regiona sprovodi ... Kompletan tekst\nDalibor Kovačević pobednik Fijakerijade\nVRBAS/RAVNO SELO - Dalibor Kovačević iz Konjičkog kluba „Banat“ iz Zrenjanina pobednik je u čak tri kategorije na ovogodišnjoj Sedmoj „Fijakerijadi“, koja je minulog vikenda održana u Ravnom Selu. Ove godine nadmetalo se čak 70 takmičara iz 15 konjičkih klubova. Na seoskom hipodromu prekjuče se okupilo nekoliko hiljada posetilaca ... Kompletan tekst


tretmani lica pomoravlje Archives - Sanja Nails Beauty and Care\nTag: tretmani lica pomoravlje\nU poslednje vreme, sve je popularnija crna maska za tretman lica, takozvana “black mask”, kojom uklanjate raznovrsne nečistoće iz pora lica i istovremeno negujete kožu. U Aziji su one popularne već dosta dugo, dok su na našim prostorima prisutne tek od skoro. Ova maska sadrži raznovrsne minerale, izgleda vrlo slicno katranu, a nakon nanošenja na delove lica koje želite da tretirate, ona se lepi za kožu. Stajanjem i sušenjem, maska stvara osećaj da Vam je koža tesna, nakon nekih 15- 30 minuta, što znači da je vreme da je uklonite. Crna maska se uklanja jednostavnim “ljuštenjem” sa lica, koje mnogi korisnici opisuju kao neobičan osećaj, a sama maska se ne lomi, tako da ne ostavlja nered na licu, nakon uklanjanja.\nNa tržištu je jedna od skupljih ali i efikasnijih maski za lice iz grupe crnih maski koje se preporučuju svima koji žele da odstrane razne nečistoće sa kože lica. Mnogi blogovi pišu o tome da ako neko ima izuzetno osetljivu kožu ili preteranu osetljivost generalno, skidanje maske može da bude i neprijatno, mada se svi slažu u tome da maska stvarno efikasno radi ono čemu je namenjena.\nUkoliko ste raspoloženi za isprobavanje novih trendova- crna maska je definitivno dobar izbor.\n0658856055 ili 0631686461\nTags aquatherm tretman lica, crna maska, crna maska tretman lica, najbolji tretmani lica cuprija, sanjanails, tretman lica za sve starosne dobi, tretmani lica, tretmani lica pomoravlje, tretmani lica srbija


– U10 Umetnički prostor Biljana TomićU10\nU intervjuu u katalogu prve kolektivne izložbe grupe umetnika 10+1 (Lidije Delić, Nikole Grozdanovića, Nine Ivanović, Isidore Krstić, Save Kneževića, Ive Kuzmanović, Ivana Markovića, Branka Milanovića, Nemanje Nikolića, Petra Sibinovića i Marije Šević), organizovane u novom umetničkim prostoru U10 i otvorene početkom maja 2012. godine, Nemanja Nikolić, inicijator ove lokacije, sjajno je formulisao okvirni koncept i perspektivu funkcionisanja: „Za početak, biće predstavljeni umetnici koji će svojim radom graditi identitet prostora U10, bar u bližoj budućnosti. Cilj je da se lokalnoj ali i široj, regionalnoj i internacionalnoj sceni ukaže na važnu i reprezentativnu mladu umetničku produkciju u Srbiji. Nisam siguran koliko umetnost ima moć da stvari menja na nekom opštijem nivou. Ukoliko budemo ovim projektom uspeli da nešto u kulturnoj ponudi grada ili u vezi sa mladim umetnicima promenimo ili podignemo na viši nivo, to će biti odlično. Čak i ako se stvari ne promene, mislim da je veoma bitno da smo odlučili da se uhvatimo u koštac sa ovim problemom i uradimo nešto zanimljivo i drugačije“.\nGodinu dana posle – U10 je postao nezaobilazno mesto okupljanja mladih umetnika i šire scene stvaralaca i publike. Svakako je strateški zanimljivo i važno da ova lokacija nema karakteristike zvaničnih, nezavisnih ili privatnih galerijskih prostora. Radi se o autonomnoj i angažovanoj grupi umetnika koja se bavi svojom umetnošću, kao i produkcijama slično orijentisanih grupacija ili pojedinaca iz Beograda, šire regije i inostranstva. U pitanju su nastojanja i konkretni zadaci da se programski uspostavlja stalan dijalog i relacije razmene, kao model njihovih multi- aktivnosti od autorskog umetničkog plasmana do kustoske, menadžerske i promotorske prakse. Kroz čin samo-organizovanosti oni ne plediraju ni za jednim posebnim statusom, već više svoje aktivnosti prihvataju kao proces upoznavanja različitih formi delatnosti u profilaciji autorskih pozicija.\nPosmatran sa strane, prostor U10 deluje kompaktno, zračeći duhom otvorenosti i razumevanja neophodnosti vremena, da se neformalno i profesionalno daju šanse šireg afirmisanja različitih kategorija ideja i narativa aktuelne produkcije. Najčešće sami iznose svoje stejtemente o radu ili u saradnji sa prijateljima iz oblasti kritike. Stepeni nivoa značenja njihovih interesovanja, pristupa i formulacija opsega umetničke produkcije kreću se u sferi ličnih elaboriranja samog procesa nastajanja motiva, personalnog govora i percepcije slika, crteža, kolaža, fotografija, instalacija, videa, skulpture… Svi zajedno predstavljaju veoma talentovanu i senzibilnu grupu umetnika sa približnim shvatanjima, imaginacijom i tematikama iz realnog i intimnog života, urbanog žargona i ikoničnosti okruženja.\nPrateći članove grupe i pojedine autore, koje manje ili više poznajem već duži niz godina, smatram ovu formu angažovanosti u okviru umetničkog prostora U10 veoma značajnom u njihovom profesionalnom radu. Tu poziciju vidim kao bitan korak prekoračenja iz perioda studentske prakse u status mladog umetnika. Njihove izložbe održane tokom ovog jednogodišnjeg perioda pokazale su onu dragocenu mladalačku zrelost koja simbolično obeležava puteve umetničkog kretanja dalje.


Radomir Orlović: Pančevački aerodrom je jedan od potencijala za promociju i razvoj grada\nČlan Gradskog odbora i predsednik Mesnog odbora Jabuka Narodne stranke Pančevo Radomir Orlović podseća da pojedini stanovnici našeg grada ne znaju, a mnogi su i zaboravili da Pančevo ima aerodrom.\nU Direktoratu za civilno vazduhoplovstvo aerodrom Pančevo je registrovan kao aerodrom B kategorije, nosilac dozvole je aero klub Pančevo, registrovan je sa pistom dužine 800 metara a nosivost je 5700 kg. Postoji mogućnost produženja piste na 1200 metara.\nAerodrom može dosta da pomogne promociji i razvoju grada, lokalne samouprave Jagodine i Kragujevca su to shvatile i krenule su sa razvojem svojih aerodroma od nule.\nZnačajan nedostatak našeg aerodroma je nepostojanje adekvatnog prostora, stajanke i hangara,na kome bi se se avion mogao bezbedno ostaviti.\nDa bi aerodrom postao funkcionalniji i da bi privukao veći broj korisnika potrebno je uraditi nekoliko stvari.\nJedna od ključnih stvari koje nedostaju aerodromu Pančevo je ulaz. Da bi se rešio problem ulaza, potrebno je asfaltirati oko 50 metara puta od kolovoza na Jabučkom putu do početka katastarske parcele aerodroma.\nTakođe je potrebno napraviti stajanku za avione, za početak dovoljna je površina od dva rukometna igrališta, a površina jednog rukometnog igrališta bila bi dovoljna za hangar.\nPošto je država u poslednje vreme kako kažu pokazala veliko interesovanje za lokalne aerodrome, nadamo se da će zajedno sa gradom pokazati interesovanje i za pančevački aerodrom, navodi Orlović.


Prevoz putnika kombi vozilima u Srbuji i inostranstvu\nHome Prevoz Prevoz putnika\nPrevoz putnika kombi i putničkim vozilima\nU okviru ponude nase firme, nudimo i usluge prevoza putnika.\nPotrebe za ovu uslugu zaista mogu biti raznovrsne.Od odlaska na porodican odmor na neku od prelepih planina u Srbiji do samog putovanja u inostranstvo,bilo samostalno ili porodicno. Klijenti se za ovu uslugu najcesce opredeljuju kada su u pitanju :\nPrevoz putnika na popularna izletista u Srbiji ( Tara,Divcibare,Kopaonik,Vrnjacka banja ,...)\nNajtrazenija usluga je definitivno usluga prevoza putnika na poznata izletista. Naravno,to nas aposlutno ne iznenadjuje kada se osvrnemo na situaciju u kojoj se nalazimo. Nalazimo se u vreme pandemije i uzasnog osecaja zatvorenosti i socijalne distance.Ljudi koji imaju malu decu najbolje znaju kako je tesko nositi se sa malisanima puni energije koji nisu vise u mogucnosti da izadju na svez vazduh i istrce se onako kako samo oni znaju. Sve cesce se roditelji opredeljuju da svoje godisnje odmore provedu na nekoj od nasih planina ili vecih banja. Privatni prevoz pruza mogucnost koji u javnom prevozu nije moguc :\nMogucnost samostalnog putovanja ili iskljucivo u krugu porodice\nSamostalno planiranje usputnih stajanja radi odmora\nMogucnost dogovora sa firmom u vezi povratka\nMogucnost cekanja vozaca radi povratka u istom danu\nKada pricamo o prevozu putnika ,izdvojili bi prevoz putnika do aerodroma .Jutarnje panicno zvanje taxi udruzenja, kasnjenje zbog guzvi ,svakako nije dobar pocetak putovanja kojem ste se radovali. U nasoj firmi mozete zakazati prevoz do aerodrom i dva do tri dana ranije,i biti sigurni da ste i poslednje pripreme za put obavili na vreme. Nas vozac ce Vas u tacno dogovoreno vremme cekati na zeljenoj adresi, pomoci Vam sa prtljagom i na vreme dovesti do aerodroma da na miru i bez stresa chekirate svoju kartu.\nU samoj ponudi prevoza putnika mozete naruciti i uslugu "povratka" sa nasim vozilom. Pri zakazivanju je neophodno da zakazete datum i vreme povratka kao i da precizirate mesto sastajanja.\nIz ponude izdvajamo putnicko vozilo sa sedam sedista,klimatizovano i moderno opremljeno za maximalnu udobnost i uzitak. Maximalan broj ljudi za prevoz je sest,dok je vozac sedma osoba. U koliko se deca prevoze,samo nam prilikom zakazivanja to napomenite kako bi se obezbedila i adekvatna sigurnosna sedista za najmljadje.\nKada govorimo o medjunarodnim selidbama najbolji moguci prevoz jeste upravo ovaj. Mogucnost da putujete potpuno sami ili u krugu svoje porodice na tako dugim relacijama ,pritom da sami odredjujete broj i duzinu stajanja radi odmora je neprikosnovena.\nNasi iskusni vozaci iza kojih su kilometri i kilometri puta i voznje,potrudice se da Vam sam put ucine najprijatnijim iskustvom tokom putovanja.Obuceni i snalazljivi na putevima poseduju svu opremu i vestine za bezbedan i siguran prevoz nasih klijenata.\nCena prevoza putnika zavisi od udaljenosti od jedne do druge lokacije kao i broja putnika.Kontaktom naseg call centra dobicete sve neophodne informacije vezane za samo putovanje ali i neophodnu dokumentaciju za siguran prolazak preko granica .\nSve nase usluge su prilagodjene novonastaloj situaciji sa Covidom 19 ,tako da se maximalno postuju mere zastite ,dezinfekcije i nosenje maski je neophodno. Broj ljudi koje je moguce prevoziti u jednom vozilu je u skladu sa propisanim merama zastite.\nPrevoz putnika kombi i putničkim vozilima u Srbuji i inostranstvu


„Presušio“ budžet za javne česme - KruševacGrad\nZa kontrolu zdravstvene ispravnosti vode sa javnih česmama nema novca u budžetu , a da su ova prirodna izvorišta i formalno postala „ničija briga“ potvrđuje i to što od polovine ove godine više niko nije nadležan za njihovo održavanje. Dok se novac ne obezbedi a nadležnosti ne definišu, građani ostaju uskraćeni za informaciju da li je voda sa ovdašnjih javnih česama (ne)ispravna za piće i pripremanje hrane\nKontrola zdravstene ispravnosti vode sa kruševačkih javnih česama obavljena je poslednji put početkom ove godine. U prethodnoj godini ih je bilo tri, njima je obuhvaćeno manje od polovine česama, a od početka 2014. do polovine 2015. godine ova prirodna izvorišta nisu nijednom kontrolisana. Već ovi podaci ukazuju na činjenicu da ne postoji sistemska briga o alternativnim izvorima vodosnabdevanja, te da se ne poštuje ni Zakon o vodama koji jasno kaže da su ta izvorišta u nadležnosti lokalnih samouprava.\nUz neredovnu kontrolu koja za posledicu može imati ozbiljne zdravstvene probleme kod građana koji tu vodu koriste, problem je i to što se u Gradskoj upravi ne može zvanično dobiti odgovor ko je nadležan za održavanje javnih česama.\nOno što se ,pak, nezvanično može čuti je da “lokalna samouprava nema ništa sa tim”, te da odgovore treba potražiti u ovdašnjem Zavodu za javno zdravlje. U Zavodu za javno zdravlje, pak, objašnjavaju da su oni zapravo ustanova koja daje preporuke, a da kontrolu vrše isključivo po nalogu Grada, odnosno ustanove kojoj su od strane Gradske uprave poverene te nadležnosti.\nČije su zapravo naše česme?\nKako su nam svojevremeno kazali u Gradskoj upravi, potrebne analize su se do kraja 2013. godine finansirale iz Fonda za zaštitu životne sredine (u okviru ugovora sa Zavodom za javno zdravlje i uz saglasnost Ministarstva za zaštitu životne sredine), da bi nakon toga ova nadležnost bila prebačena na Narodni muzej koji je preuzeo obavezu održavanja javnih česama, uključujući i kontrolu kvaliteta vode.\n(Ne)logičnost ovakve odluke tada niko nije želeo javno da komentariše, a suštinski je ova ustanova kulture zapravo imala samo ulogu da obavi transfer novca koji bi za te namene Grad izdvojio, odnosno da novac preusmeri na ovdašnji Zavod za javno zdravlje koji je i referentna ustanova za obavljanje tih poslova.\nTako je po nalogu Narodnog muzeja početkom ove godine Zavod uradio samo jednu kontrolu, nakon čega su, odlukom Skupštine, nadležnosti Muzeja prestale. Od tada do danas, više niko nije nadležan za ova izvorišta, pa i preporuke koje Zavod redovno prosleđuje Gradu vezano za dinamiku kontrole kvaliteta vode sa javnih česama, ostaju mrtvo slovo na papiru.\nObećana sredstva izostala\nIz Gradske uprave nismo dobili ni zvaničnu informaciju o tome koliko je novca u ovoj godini izdvojeno za kontrolu zdravstvene ispravnosti vode sa javnih česama. Nezvanična informacija je da je za te namene opredeljeno 100.000 dinara, što su sredstva dovoljna za samo jedan monitoring. Preporuke Zavoda za javno zdravlje su, međutim, da bi analiza zdravstvene ispravnosti vode s javnih česama trebalo vršiti najmanje na svaka tri meseca, odnosno svakog meseca i češće na onim česmama sa kojih veći broj građana i građanki koristi vodu za piće i pripremanje hrane.\nU pokušaju da saznamo da li će se i na koji način dodatno obezbediti novac , takođe nezvanično, rečeno nam je da će sredstva biti obezbeđena rebalansom budžeta.\nKako novca i dalje nema, na javnim česamama stoje “stare” table sa informacijama o zdravstvenoj ispravnosti vode što, kako navode stručnjaci, za posledicu može imati ozbiljno ugrožavanje zdravlja korisnika. Naime, ranija praćenja kvaliteta vode sa javnih česama na području Kruševca pokazuju da samo nekoliko česama ima konstantnu zdravstvenu ispravnost, dok su sve ostale promenljivog kvaliteta, pre svega po pitanju mikrobiloške, ređe i hemijske ispravnosti.\nNadležni neupućeni u stanje na terenu\nDa je očigledno je da u ovom trenutku ne postoji plan održavanja potencijalno upotrebljivih alterantivnih izvora vodosnabdevanja, potvrđuje i to što je u međuvremenu presušila česma “Dobre vode” (kod bivše Famove kapije), , te česma “Vučja glava” koja se nalazi u jednoj od najfrekventnijih ulica u gradu (kod glavne autobuske stanice) koja je godinama unazad pokazivala konstantnu i hemijsku i mikrobilošku ispravnost. Na pitanje zbog čega je presušila “Vučja glava”, imajući u vidu da je reč o vodi arterskog porekla, nadležni nisu imali odgovor, odnosno, nisu ni znali da je presušila, iako se to dogodilo još pre nekoliko godina.\nZbog očigledne nebrige, danas je u Kruševcu veći deo česama , od 30-tak koliko ih ukupno ima, tehnički neuređen i higijenski neispravan. U Zavodu za javno zdravlje naglašavaju da bi broj ispravnih česama bio mnogo veći, ukoliko bi se, uz konstantno hlorisanje i redovno održavanje izvora, jednom u dve godine radilo i kompletno čišćenje rezervoara.\nUređenjem pomenutih objekata i kontinuiranom kontrolom njihove zdravstvene ispravnosti, Grad Kruševac bi, naglašavaju stručnjaci , dobio zdravstveno i higijenski sigurna točeća mesta za vanredno snabdevanje u slučaju isključenja ili nestašice vode.\nTakođe, javne česme bi kao sređeni objekti mogle biti i adekvatno mesto za okupljanje i druženje naših sugrađana, a imajući u vidu da neke od njih potiču još iz doba Kneza Lazara, adekvatno uređene mogle bi da prestavljaju i dobru perspektivu za razvoj turizma u ovom kraju.\nO značaju ovih prirodnih izvorišta govori i činjenica da se oko petina stanovništva na teritoriji Grada Kruševca , uglavnom u ruralnim sredinama, vodom snabdeva sa seoskih vodovoda, bunara ili prirodnih izvorišta. Ako se tome doda podatak koji su izneli stručnjaci Ujedinjenih nacija, da zbog nemarnog odnosa prema prirodnim izvorištima do 2025. godine čak trećina svetskog stanovništva neće biti redovno snabdevena pijaćom vodom, jasno je da bi za lokalne zvaničnike održavanje javnih česama trebalo da bude jedan od prioritetnih zadataka. D. Pavlović\nPetina ispravnih – kažu poslednje analize\nPrva i jedina analiza kvaliteta vode u ovoj godini, pokazala je da je od 29 kontrolisanih izvorišta vode na teritoriji Grada Kruševca, hemijsku i mikrobilošku ispravnost pokazalo samo sedam. Ostale javne česme, kako navode u Zavodu za javno zdravlje, ili su varijabilnog kvaliteta ili uopšte nisu ni za piće ni za pripremanje hrane.\nPored česme “Pčela” u Šancu, prema poslednjim analizama , hemijski i mikrobiloški ispravne su bile česma kod Famove kapije, zatim česme u selima Pakašnica, Kapidžija, Jablanica i Đunis, te dublji i plići izvor mineralne vode u selu Žabare.\nUopšte nisu za upotrebu Zulina česma kod Autobuske stanice, Lazarička i Uroševa česma, Lazareva kod turskog kupatila i javne česma u Beloj Vodi i u Parunovcu.\nTokom monitoringa, utvrđeno je da je presušila česma “Dobre vode”, te “Vučja glava”, jedna od retkih koja je u kontinuitetu pokazivala i hemijsku i mikrobilošku ispravnost.\nPoslednja kontrola bunara pre devet godina\nPoslednje šire ispitivanje kvaliteta vode u bunarima kao alternativnim izvorima vodosnabdevanja, Zavod za javno zdravlje obavio je 2008. godine.\nTada je kontrolisano 135 bunara, te utvrđeno da ih je samo deset odsto bilo i hemijski i mikrobiloški ispravno. Od tada, kontrola se vrši isključivo na zahtev korisnika koji plaćaju tu uslugu, a takvih zahteva je 50-tak godišnje na području Rasinskog okruga. Te analize uglavnom pokazuju da je više od 40 odsto uzoraka hemijski, a oko 30 odsto mikrobiološki neispravno.\nUzrok mikrobiloške neispravnosti uglavnom su bakterije indikatori fekalnog porekla, dok se kod hemijske neispravnosti u većini slučajeva beleži prisustvo nitrata.\nInicijativa pojedinca – primer dobre prakse\nDokaz da održavanje javnih česama nije toliko zahtevan posao, ni u materijalnom ni u smislu angažovanja ljudi, jeste i česma “Pčela” u selu Šanac kod Kruševca. Naime, o toj česmi brine devedesettrogodišnji Živan Tomić, vojni penzioner koji već 13 godina bez ikakve nadoknade uređuje prostor oko ovog izvorišta i redovno hloriše rezervoar. Zahvaljujući njegovom angažovanju, česma “Pčela” je konstantno zdravstveno ispravna. Na stotine ljudi dnevno dolazi na ovo izvorište kako bi se snabdelo zdravom pijaćom vodom, a zbog okruženja koje je prilagođeno i adekvatno uređeno, postala je i mesto za okupljanje i odmor.\n28.08.2021 0 420\n26.05.2021 0 392\n08.05.2021 1 300\n18. oktobra 2021., 10:28


Crnogorske proizvode predstaviti na sajmu u Kini | Privredna komora Crne Gore\nU okviru aktivnosti na jačanju saradnje između zemalja centralne I istočne Evrope i Kine, u gradu Ningbo, u periodu od 6. do 11. juna 2014. godine biće organizovani konferencija na ministarskom nivou o trgovinskoj i ekonomskoj saradnji i 13. Sajam robe široke potrošnje. Tim povodom Crnu Goru su posjetili organizatori ovih manifestacija i uputili poziv za učešće.\nU Privrednoj komori Crne Gore 11. marta 2014. godine održan je sastanak sa predstavnicima Biroa za spoljnotrgovinsku i ekonomsku saradnju grada Ningboa. U razgovorima su učestvovali potpredsjednica Privredne komore Crne Gore Ljiljane Filipović, generalni direktor Biroa za spoljnotrgovinsku i ekonomsku saradnju grada Ningbo Yu Danhua sa saradnicima, Xu Weidong iz Savjeta za promociju međunarodne trgovine Kine, te prvi sekretar Ambasade te zemlje u Podgorici Shen Yiwu.\nIskazano je interesovanje za crnogorske proizvode posebno za vina, maslinovo ulje, masline, med i drvo, te navedeno da u Ningbou postoji 5.000 agenata koji su zainteresovani za saradnju sa kompanijama iz Crne Gore. Crnogorskim privrednicima se nude povoljnosti za predstavljanje proizvoda na Sajmu i prodaja kako kineskom tržištu, tako i informisanje i sklapanje poslova sa svim učesnicima /zemljama centralne i istočne Evrope.\nSajam robe široke potrošnje u Kini (CICGF) održaće se u Ningbo Međunarodnom Expo Centru u organizaciji Ministarstva trgovine NR Kine i Vlade provincije Zhejiang. To je jedan od četiri najveća međunarodna sajma u Kini, koji se svake godine u junu održava u lučkom gradu Ningbo. Ukupan izložbeni prostor je površine 120.000 m2, a ima šest hala, sa oko 5.000 štandova.\nOvim povodom će za zemlje Centralne i Istočne Evrope biti obezbijeđeno po 20 štandova, na površini od 5.400 m2. Organizatori naglašavaju da je poželjno izlagati prehrambene proizvode, umjetnine, suvenire i druge robe široke potrošnje. Kineska strana pokriva troškove izložbenih prostora i prevoza u Kini.\nU istom periodu održaće se i nedjelja ekonomske i kulturne razmjene Kina Ningbo - zemlje Centralne i Istočne Evrope, u okviru koje će se organizovati: forum gradonačelnika, simpozijum o trgovinskoj i ekonomskoj razmjeni, konferencija o saradnji na temu obrazovanja, promocija turističke saradnje, konferencija na temu razmjene u oblasti zdravstva i razmjena u oblasti kulture.


Nemačko istraživanje korporativnih plaćanja 2021 - Publikacije | Coface Srbija\nPeto izdanje Coface Survei Business Paiment Ekperience Ankete u Nemačkoj sprovedeno je u julu i avgustu 2021.1, a učestvovalo je 819 kompanija. Ovo je ujedno i druga studija njemačkih kompanija - o ponašanju kupaca prilikom plaćanja - u kontekstu pandemije COVID -19. Jedan od glavnih zaključaka izdanja za 2021. godinu je da su se nemačke kompanije aklimatizovale u okruženju pandemije. Ono što je najvažnije, više kompanija ponovo nudi uslove plaćanja (74%) u odnosu na prošlu godinu, kada je brojka naglo pala sa preko 80% u periodu pre COVID-19 na 62% 2020. Međutim, kompanije su i dalje oprezne i žele da platiti što je pre moguće. Shodno tome, sklonost kratkoročnim kreditnim uslovima ostala je nepromenjena: polovina anketiranih kompanija je zatražila plaćanja u roku od 0 i 30 dana, dok su izuzetno dugi rokovi kredita (iznad 120 dana) postali izuzetno retki.\nIznenađujući rezultat prošlogodišnjeg istraživanja potvrđen je ove godine: iako je Njemačka doživjela snažnu recesiju, smanjio se i broj i trajanje kašnjenja plaćanja. Godine 2021. disciplina plaćanja se čak poboljšala u odnosu na već dobre rezultate u 2020. Samo 59% anketiranih kompanija prijavilo je kašnjenja u plaćanju, u poređenju sa 68% prošle godine2. Štaviše, prosečno trajanje zakašnjelih plaćanja smanjeno je za više od nedelju dana, sa 35,9 dana 2020. na 27,7 dana 2021. Svi sektori, osim dve značajne industrije mašina i trgovine na veliko i malo, prijavili su smanjenje trajanja kašnjenja isplate. U farmaceutskom i ICT3 sektoru, ovaj vremenski okvir je čak skraćen za više od 3 ½ nedelje. Sa prosekom od 17,5 dana, kompanije u ICT sektoru imale su najkraće vreme čekanja, dok su kompanije u sektoru mašina morale biti najstrpljivije sa prosečnim kašnjenjem od 35,8 dana\nPoslovni izgledi anketiranih kompanija za 2021. i 2022. godinu su vrlo pozitivni. Međutim, ova se procjena mora dobro razmotriti jer dolazi nakon recesije 2020. 41% učesnika ima pozitivne ekonomske izglede za 2021. godinu, dok 11% vidi da se njihova poslovna situacija pogoršava u odnosu na 2020. Dok je udio ispitanika s pozitivnim ekonomskim izgledima za 2022. godine i dalje su visoke, ionako padajući na 32%, što odražava manju izvesnost (11% ostaje pesimistično). Štaviše, iako efekti COVID-19 na domaće i globalno tržište ostaju visok rizik, kompanije percipiraju globalne proizvodne lance kao veliki rizik za svoje izvozne operacije 2021. Velika Britanija, Kina i SAD. Konačno, među značajnim nalazima našeg istraživanja za 2021. godinu, jasno je da državna pomoć ostaje glavna karakteristika kompanija koje odgovaraju. 48% učesnika je potvrdilo da je koristilo javnu podršku u poslednjih 12 meseci, poput odmora, subvencija, kredita ili garancija. Iako će prema važećim zakonima ove mjere podrške isteći najkasnije krajem 2021. godine, bit će zanimljivo vidjeti je li izuzetno pozitivno ponašanje plaćanja u Njemačkoj rezultat snažnog ekonomskog oporavka ili značajne javne financijske podrške i većeg duga.\n1 Istraživanje je sprovedeno između 28. juna i 15. avgusta 2021. godine.\n2 Ovo je vrlo pozitivan rezultat, takođe u međunarodnom poređenju. Na primer, u Poljskoj je 97% anketiranih kompanija prijavilo kašnjenja plaćanja 2020. godine, pogledajte: Coface Corporate Paiment Survei Poland, 2021: Usred programa podrške, kašnjenja korporativnih plaćanja su se smanjila tokom pandemije\n3 IKT: Informacione i komunikacione tehnologije\nPreuzmite publikaciju : Nemačko istraživanje korporativnih plaćanja 2021 (913,55 kB)\nPregled izmirivanja obaveza plaćanja poljskih kompanija iz 2021.


Za 7 godina mašine preuzimaju polovinu radnih mesta | CityMagazine\nSvetski ekonomski forum, organizacija koja stoji iza godišnjeg foruma u Davosu, napravila je izveštaj posvećen budućnosti poslova i poslovanja uopšte. On je obuhvatio rukovodioce koji predstavljaju 15 miliona zaposlenih u 20 svetskih privreda. Predviđa se da će oko 75 miliona radnih mesta širom sveta nestati do 2022. godine zbog razvoja mašina. Usled toga će biti stvoreno i 133 miliona novih.\nMašine i roboti imaju sve veći uticaj na ljudski život i naročito poslovanje, što se vidi iz prikazanih brojki. Ljudi iza ovog istraživanja ipak smatraju da njihov razvoj može imati pozitivan efekat na broj i raspodelu zaposlenja ljudi. Ono na čemu će poslodavci morati da rade, pak, jeste da zaposlenima omoguće učenje novih sposobnosti i da dozvole efektivan rad na daljinu.\nMuzej koji čuva izgubljene zvuke budućnost · izveštaj · ljudi · mašine · posao · roboti


Predsjednik skupštine /Traži se smjena Ćamila Durakovića, on poručuje: Svjesno to rade / Radio Sarajevo\n25. 08. 2021. u 17:21:00 Radiosarajevo.ba\nPrijedlog za smjenu Ćamila Durakovića sa mjesta predsjednika Skupštine Opština Srebrenica donesena je danas od strane osam vijećnika srpske nacionalnosti.\nRazlog za podnošenje smjene naveli su "neprimjerenog i nedoličnog ponašanja i istupa Predsjednika Skupštine putem medija gdje nastupa u svojstvu funkcionera Skupštine, a ne u lično ime, te kršenja poslovnika u vezi sa zakazivanjem sjednica".\nĆamil Duraković je za portal Radiosarajevo.ba komentarisao ovaj potez.\n"Ovo je nešto o čemu se govorilo mjesecima nakon ponovljenih izbora kada smo mi, Bošnjaci bojkotovali izbore i kada smo ukazivali na političko nasilje. Pokazano je da se bošnjački legitimet ne uvažava te da ovom inicijativom srpska većina želi nametnuti Bošnjacima koga mogu predlagati na navedenoj poziciji", istakao je Duraković.\nKolegij je prijedlog danas uvrstio u dnevni red sjednice ovog lokalnog parlamenta koja će biti održana 16. septembra.\n"Nakon opoziva u roku od 60 dana postoji zakon da se imenuje drugi predsjednik koji će biti Bošnjak. Drugog Bošnjaka nema i to oni vrlo dobro znaju, tako da oni to svjesno rade kako bi prisilili Bošnjake da podlegnu pritisku i da predlože nekog drugog. Ohrabrujuće je da postoji konzensuz i da nema novog kandidata", dodao je Duraković.\nFB / Ćamil Duraković podnio prijavu protiv novinara RTRS-a zbog poricanja genocida\nTakođer se kao razlog za opoziv navodi i uzastopno kršenje Ustava RS-a, negiranje RS-a te omalovažavanje funkcionera Milorada Dodika i Nenada Stevandića.\n"Nametanje samovolje Milorada Dodika je svjesna blokada vlasti, s obzirom da u roku 60 dana lokalna vlast prestaje biti konsituisana.\nOvo je naša zakonska pozicija i ona nije izraz volje legitimnih srpskih stranaka. Na kraju nam ostaje da vidimo šta će biti na skupštini", izjavio je Duraković.\nTagovi: Ćamil Duraković Srebrenica pozicija


Vrućine pogoduju grinjama: Akaricide primeniti na vreme - AgroSmart\nU pojedinim zasadima i usevima registrovano je prisustvo grinja: običnog paučinara (Tetranychus urticae), crvenog voćnog pauka (Panonychus ulmi) i rđastih grinja iz roda Aculus, upozoravaju iz Prognozno-izeštajne službe zaštite bilja (PIS) .\nU proteklih nedelju dana u proizvodnji su vladali tropski dani (dnevne temperature u najtoplijem delu dana prelazile su 30°C), što je izuzetno povoljno uticalo na razvoj ove grupe štetočina. I u narednim danima je najavljeno izrazito suvo i toplo vreme, te u usevima i zasadima postoji rizik od nastanka šteta usled ishrane grinja.\nUseve i zasade treba redovno obilaziti i pregledati na prisustvo grinja kako bi se na vreme sprovele mere zaštite registrovanim akaricidima i sprečilo njihovo prenamnožavanje.\nPrilikom primene pesticida treba se pridržavati uputstva za upotrebu i propisane karence. Zbog visokih dnevnih temperatura vazduha sprovođenje tretmana se preporučuje u večernjim časovima.


NEZAPAMĆEN SKANDAL Horda tinejdžera demolirala Srpski kulturni centar u Brizbejnu\nViše od 70 tinejdžera demoliralo je svečanu halu Srpskog kulturnog centra u Brizbejnu, tokom rođendanske proslave jedne osmanaestogodišnje Australijanke.\nViše od 70 tinejdžera uništilo salu\nNezapamćen incident dogodio se pre dva dana u Australiji, u zajednici gde mahom stanuju srpski iseljenici. Lokalni mediji su izvestili da je više od 70 tinejdžera počelo da divlja na proslavi, a sve su zabeležile kamere policijskog helikoptera koji je tokom intervencije nadletao to područje.\nČlanovi srspke zajednice koji su bili očevici incidenta, pokušali su najpre sami da umire situaciju, ali su na posletku morali da pozovu policiju.\nPrema rečima potpredsednika srpske zajednice u Brizbejnu Darija Musića, rođendan je slavila devojka koja nije njihov član, već je samo iznajmila prostor.\nVIDEO> Tinejdžeri rasturili Srpski kulturni centar u Brizbejnu:\nOn je takođe naveo da se sve dogodilo u trenutku kada su čelnici zajednice bili na sastanku u centru, gde su planirali proslavu “Đurđevdanskog uranka”.\nMusić je kazao da im je devojka rekla da će na žurci biti tridesetak ljudi, ali su već u prvim minutima slavlja videli da kolone dece neprekidno pristižu sa svih strana.\n- Upitali smo je da li je ovo rođendanska ili Fejsbuk zabava, a ona nam je odgovorila da je sve uredu. Gotovo odmah su počeli neredi - kazao je Musić lokalnim medijima.\nČlanovi srpske zajednice su pokušavali da ih umire, ali bezuspešnoOvde potpis\nNa žurku je došlo oko dvesta tinejdžera, a njih nekoliko je najpre počelo da divlja ispred hale. Musić je kazao da je grupa tinejdžera prvo počela da razbija flaše na parkingu ispred, a potom su i drugi počeli da izlaze iz hale i da im se pridružuju u razbijalnju i demoliranju.\nČlanovi srpske zajednice pokušavali su da ih umire, ali su ubrzo shvatili da ih ima više od sedamdeset zbog čega su pozvali pomoć. Policiji je trebalo nekoliko minuta da savlada i rastera tinejdžere od kojih je većina uspela da pobegne.\nUhapšene su četri punoletne osobe koje će biti optužene za narušavanje reda i mira i ometanje policije. Druge dve maloletne odgovaraće po zakonu za mlađe od osamnaest godina, dok će slavljenica odgovarati prekršajno, uz obaveznu nadoknadu šetete koja je pričinjena kulturnom centru.\nPripadnici Odeljenja za suzbijanje narkotika Policijske uprave u Novom Pazaru zaplenili su danas oko 100 grama marihuane i uhapsili pet muškaraca iz ovog grada prilikom primopredaje droge, nezvanično saznaje "Blic".


Za zapošljavanje djece poginulih boraca više od pet miliona KM | Banjaluka.net\nIz Ministarstva izražavaju iskreno žaljenje zbog opredjeljenja NJegoša Tomića iz Višegrada, sina poginulog borca, da štrajkom glađu u Banjaluci ukaže na tešku materijalnu situaciju u kojoj se našao kao nezaposleno lice i otac dvoje maloljetne djece.\n-Iako razumijemo opravdane razloge koji su ga naveli na ovakav čin, smatramo da se problemi moraju rješavati u institucijama sistema- navedeno je u saopštenju Ministarstva.\nMinistarstvo tvrdi da nema zakonske mogućnosti da zapošljava, niti da za poslodavce bira radnike, ali da na raspisane konkurse daje preporuke djeci poginulih boraca i u svakom javnom obraćanju apeluje na poslodavce i javna preduzeća da prilikom odabira kandidata daju prednost djeci poginulih boraca.\nIz Ministarstva podsjećaju da, posredstvom Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske, već šestu godinu kontinuirano provode projekte čiji je isključivi cilj zapošljavanje i samozapošljavanje djece poginulih boraca.\nU Ministarstvu navode da su 2011. godine po Projektu podrške mrežama socijalne zaštite i zapošljavanju, kroz komponentu samozapošljavanja, zaposlena 43 lica iz kategorije porodica poginulih, zarobljenih i nestalih boraca, za šta je utrošeno 109.500 KM.\nU saopštenju se dodaje da su iste godine, po istom programu, ali kroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca iz kategorije članova porodica poginulih, zarobljenih i nestalih boraca, zaposlena 82 lica, za šta je izdvojeno 119.550 KM. “Projektom `Zajedno do posla`, kroz komponentu samozapošljavanja, u 2012. godini zaposleno je 170 djece poginulih boraca u šta je uloženo 1.308.500 KM.\nKroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca zaposleno je 93 djece poginulih boraca, u što je uloženo 279.000 KM”, navode u Ministarstvu. Iz Ministarstva podsjećaju da je u 2013. godini projektom podrške zapošljavanju u privredi, kroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca, zaposleno dijete poginulog boraca, za šta je izdvojeno 2.500 KM.\n-U 2014. godini projektom `Zajedno do posla`, kroz komponentu samozapošljavanja, zaposleno je 188 djece poginulih boraca, za šta je izdvojeno 1.477.600 KM, dok je kroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca zaposleno 28 djece poginulih boraca, u šta je uloženo 69.000 KM- pojasnili su u resornom ministarstvu. Prema podacima Ministarstva, u 2013. i 2014. godini projektima za pripravnike zaposleno je 14-oro djece poginulih boraca, za šta je izdvojeno 98.487 KM, dok je 2015. godine projektom podrške zapošljavanju u privredi, kroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca, zaposleno dijete poginulog borca, za šta je izdvojeno 2.000 KM.\n-U 2015. godini projektom `Zajedno do posla` kroz komponentu samozapošljavanja zaposleno je 225 djece poginulih boraca, u šta je uloženo 1.800.000 KM, dok je kroz komponentu zapošljavanja kod poslodavaca zaposleno 43 djece poginulih boraca, u šta je uloženo 126.000 KM- navode u Ministarstvu.


Stefanović je poručio da mu je drago što je mogao da vidi koliko su uvežbani i spremni da na predstojećem takmičenju brane boje Srbije.\n- Drago mi je jer sam mogao da vidim koliko su ovi ljudi posvećeni. Mesecima treniraju, vežbaju i spremaju se da predstavljaju Republiku Srbiju u ovoj veoma složenoj disciplini, koja nije samo prosto snajpersko gađanje već zahteva najvišu psihofizičku pripremljenost,- rekao je ministar Stefanović, ocenjujući da i ova zahtevna disciplina pokazuje šta jednog pripadnika 72. specijalne brigade čini tako posebnim.\nMinistar odbrane podsetio je i da su njeni pripadnici ljudi koji su u svakom trenutku spremni da svoj život stave u službu otadžbine.\n- To su ljudi koji su uvek bili tu kada je bilo najteže, koji su i danas uvek spremni da se stave u zaštitu svog naroda. Zbog njih je Srbija čvrsta i nepokolebljiva zemlja, koja može da donosi odluke samo u interesu svojih građana, jer zna da ima snažnu Vojsku Srbije iza sebe – poručio je Stefanović, poželevši im puno uspeha na predstojećem takmičenju.\nOn se ovom prilikom zahvalio načelniku Generalštaba generalu Mojsiloviću i komandantu 72. brigade za specijalne operacije brigadnom generalu Miroslavu Talijanu na svemu što su do sada uradili i što rade da Vojska Srbije bude najrespektabilnija u regionu i da jača svakog dana.\nPripadnici bataljona „Grifoni“ na „Orešcu“ prikazali su uvežbanost u četiri takmičarske discipline „Kosi krov“, „Balistički prozor“, „Neugodan položaj“ i „Precizno gađanje“, u kojima će snajperisti Vojske Srbije od 22. avgusta do 4. septembra predstavljati Vojsku Srbije na takmičenju u Belorusiji. „Snajperska granica“ je ove godine specifična i po tome što se za medalje nadmeću isključivo pripadnici specijalnih jedinica, čime je lestvica takmičenja podignuta na viši nivo.\nEkipu Vojske Srbije očekuju individualna nadmetanja, nadmetanja u snajperskim parovima, u brzini, dueli i snajperski biatlon. Svaki segment takmičenja predstavlja test veštine, izdržljivosti i mentalne snage za učesnike pred kojima će se naći različiti složeni zadaci i situacije.\nPripadnici Vojske Srbije u disciplini Međunarodnih vojnih igara „Snajperska granica" učestvuju od 2018. godine i do sada su ostvarili zapažene rezultate.\nSTEFANOVIĆ SA AMBASADOROM KATARA: Ministar izrazio nadu da će se saradnja u oblasti odbrane i ubuduće unapređivati\n19. 07. 2021. u 14:35\nMINISTAR STEFANOVIĆ: Razgovori sa egipatskim zvaničnicima povoljni\n14. 07. 2021. u 21:11\nSTEFANOVIĆ POLOŽIO VENCE NA SPOMENIK NEZNANOM VOJNIKU: Ministar odao počast memorijalima istorije Egipta\n13. 07. 2021. u 18:48\nNebojša Stefanović ministar stefanović ministar Nebojša Stefanović Međunarodne vojne igre Vojska Srbije


Zeleni Bogatić - rešenje problema divljih deponija u priključenju Regionalnoj deponiji Srem - Mačva\n19.04.2016 Zeleni Bogatić - rešenje problema divljih deponija u priključenju Regionalnoj deponiji Srem - Mačva\nPredstavnici Opštinskog odbora Zelenih Bogatić i Sremske Mitrovice, ponovo su ukazali na probleme koje stvaraju divlje deponije na području opštine Bogatić. Zagađivanje životne sredine, zemljišta i vode, problemi su koji zahtevaju sistemsko rešavanje. Periodična čišćenja smetlišta ne predstavljaju dugoročna rešenja, ističu Zeleni.\n“Opština Bogatić ima sve preduslove da se priključi sistemu Regionalne deponije Srem-Mačva, ali to još nije učinjeno. Zeleni će se zalagati da se u narednom periodu ovaj problem reši”, rekao je Aleksandar Firaunović, predsednik OO Zelenih u Bogatiću.\nZa ulazak u sistem odnošenja otpada na Regionalnu deponiju, neophodno je da opština Bogatić izgradi skladišni prostor za separaciju čvsrtog komunalnog otpada, da obezbedi neophodnu opremu, vozila, građevinske mašine i drugu infrastrukturu.\n“Mi podržavamo rešenje problema upravljanja čvrstim komunalnim otpadom na području opštine Bogatić. Predlažemo zatvaranje i rekultivaciju postojećih nesaniranih deponija i separaciju otpada. JKP Regionalna deponija Srem-Mačva, započelo je pregovore sa opštinom Bogatić o ulasku u sistem deponovonja otpada na Regionalnu deponiju. U toku ove godine očekujemo potpisivanje ugovora, a podršku tome dalo je i Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine”, rekao je Ivan Artukov, menadžer Regionalne deponije Srem-Mačva iz Sremske Mitrovice.\nOrganizovano odnošenje komunalnog otpada je jedino sistemsko rešenje. Realizovanjem sporazuma opštine Bogatić sa JKP Regionalna deponija Srem-Mačva, rešio bi se problem divljih deponija, a time i zaštitila životna sredina, poručili su Zeleni.\nBroj posetilaca na mreži: 12\nVi ste posetilac br: 15 280 097


Rumunija konvertuje kredite u francima u domaću valutu\nM. K.\t 18. oktobra 2016. 15:47\nDonji dom rumunskog parlamenta jednoglasno je danas usvojio zakon o konverziji kredita u švajcarskim francima u kredite u domaćoj valuti po istorijskim kamatama, uprkos preporukama centralne banke i pozivima ekonomista na obazrivost po ovom pitanju u izbornoj godini, prenosi agencija Rojters.\nZakon, koji su podržale sve političke grupacije u parlamentu, primeniće se na sve kredite u švajcarskim francima bez obzira na njihovu vrednost, čime je odbačen prošlonedeljni predlog da se omogući samo konverzija kredita čiji je iznos ispod 250.000 “švajcaraca”.\nPre izbijanja svetske finansijske krize, hiljade građana u zemljama centralne i istočne Evrope uzelo je kredite po niskim kamatnim stopama indeksirane u valutama poput švajcarskog franka, ali su kasnije upali u probleme sa servisiranjem tih kredita kada su njihove nacionalne valute počele da gube vrednost.\nZalaganja svih političkih stranaka za to da se ponudi zakonski osnov za dužnike u švajcarskim francima, u Rumuniji su se intenzivirala ove godine pošto političke grupacije nastoje da se što bolje pozicioniraju pred parlamentarne izbore 11. decembra.\n“Ovo nije zakon protiv bankarskog sistema. To je zakonski akt čija je namena da reši problem dužnika”, rekao je poslanicima Liviu Dragnea, šef najveće stranke u zemlji, levičarske Socijal Demokratske partije.\nCentralna banka nije želela da daje bilo kakav komentar nakon glasanja u parlamentu.\nOna je ranije procenila da će konverzija, prema kojoj će krediti biti “prebačeni” u domaću valutu po kamatama koje su važile kada su krediti odobreni u švajcarskim francima, koštati domaće banke oko 2,4 milijarde leja (600 miliona dolara) zbog kursnih razlika.\nZa razliku od drugih bivših država iz komunističkog bloka, u Rumuniji krediti u “švajcarcima” čine oko 5,0 odsto od ukupno odobrenih kredita, a tako nizak nivo se duguje centralnoj banci koja je u to vreme kontinurano upozoravala građane na opasnost od valutnog rizika, navodi Rojters.\nkonverzija kreditakrediti u švajcarskim francima


Moguć izgled Audi A8 Coupe - AUTOMOBILI\n25/05/2020 6:06:02 AM\nNASLOVNA / VESTI / Moguć izgled Audi A8 Coupe\nMoguć izgled Audi A8 Coupe\nPre neki dan je objavljen jedan render koji pokazuje kako bi mogao da izgleda Porsche Panamera u Coupe verziji, a evo sada i rendera eventualnog Audija A8 Coupe. Autori rendera Panamere Coupe i A8 Coupea su kao metu u mislima pre svega imali novi Mercedes S klase Coupe, ali ostaje da se vidi da li će nešto od svega ovoga uopšte i biti.\nPodsećanja radi, Audi je promociju aktuelne, treće generacije modela A8 održao u decembru 2009. godine u Americi (tačnije u Majamiju), dok je prodaja startovala u martu 2010. godine. Zatim je u septembru prošle godine na Salonu automobila u Frankfurtu predstavljen i restilizovani A8 (i S8) koji je pre svega dobio izmenjeni prednji deo, doterani enterijer, kao i Matrix LED svetla.\nEventualni A8 Coupe bi motore najverovatnije pozajmio od A8 sedana, a to znači između ostalog i 3.0L TFSI sa 228 kW/310KS, zatim V8 4.0L TFSI twin-turbo sa 320 kW/435KS, W12 6.3L sa 368 kW/500KS i 4.0 TFSI sa 380 kW/520KS u S8 verziji.\nTakođe, gama bi mogla da obuhvata i dizelaše 3.0L TDI sa 190 kW/258KS i 4.2L TDI sa 283 kW/385KS, a možda i hibridnu verziju koja bi kombinovala 2.0L TFSI, elektromotor i litijum-jonske baterije (kombinovana snaga iznosi 180 kW/245KS i 480 Nm obrtnog momenta).\nTagoviAudi A8 Coupe\nPrethodno Ferrari cica-maca\nSledeće Audi uskoro predstavlja paletu električnih vozila


Vesti online / Slobodno Vreme / Zdravlje / Skriveni simptomi: Prepoznajte depresiju na vreme!\nŠta se može smatrati simptomima psihološkog poremećaja? Praksa pokazuje da se depresija manifestuje kod različitih pojedinaca drugačije - neko se stalno oseća depresivno, a neko jednostavno ne želi da izađe iz kuće i dane provodi ispod toplog ćebeta. Međutim, prema psiholozima postoje znaci depresije koje je veoma teško prepoznati.\nNažalost, danas sve više ljudi pati od depresije\n* Iznenadićete se kada vidite u kom delu tela se krije uzrok depresije\nMislite da depresivni ljudi žele da spavaju i danju i noću? Za neke je izgleda obrnuto - ne mogu da zatvorie oči ili, čak i ako uspeju da zaspe sledećeg jutra se probude slomljeni, pa čak i više umorni.\nNeki pacijenti se žale na bol, a lekari ne mogu da postave dijagnozu čak i posle kompletnog ispitivanja tela i svih analiza. Ako je to slučaj sa vama, onda je vreme da tražite pomoć od terapeuta.\nPočeli ste da se zaboravljate očigledne stvari na poslu ili gde ste ostavili ključeve od kola? Ili još gore - prosto ne možete da odlučite šta želite da jedete za večeru: stek ili file? Problemi pažnje mogu biti posledica depresije.


18 oktobar 2013\tOgledalo\nNastava na romskom jeziku: Ne zna se ko plaća nastavnika\nIako je najavljeno da će se od školske 2013/2014. godine u 22 opštine u Vojvodini, među kojima je i Bečej, uvesti romski jezik sa elementima nacionalne kulture i tradicije kao izborni predmet u osnovnim školama, još uvek nema nastave na romskom jeziku.\n17 oktobar 2014\tOgledalo\n„Izmešteni“ đaci iz škole „Zdravko Gložanski“: Još mesec dana nastava u Gimnaziji\nUčenici od petog do osmog razreda Osnovne škole „Zdravko Gložanski“ nastavu i dalje prate u zgradi Gimnazije zbog radova u njihovoj matičnoj školi, uprkos tome što je, prema najavama, rekonstrukcija sanitarnih čvorova i instalacija vodovoda i kanalizacije trebala biti okončana do početka oktobra. Prema rečima direktorice škole „Zdravko Gložanski“ Suzane Đukić, radovi su u završnoj fazi, ali zbog bezbednosti učenika doneta je odluka da đaci do okončanja radova, odnosno 20. oktobra, nastavu imaju u popodnevnoj smeni u Gimnaziji.\n30 oktobar 2014\tBečej\nU OŠ „Petefi Šandor“: Od danas ponovo redovna nastava\nU Osnovnoj školi „Petefi Šandor“ nakon trodnevne obustave nastave, jer u školi nije bilo grejanja, od danas, 30. oktobra, nastava se redovno odvija.\n17 novembar 2014\tSrbija\nNastava u punom kapacitetu u 63 odsto škola\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je u ponedeljak, 17. novembra, u prepodnevnoj smeni redovno radilo 1.106 osnovnih i srednjih škola, odnosno 63 odsto škola u našoj zemlji.\n21 mart 2020\tSrbija\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja saopštilo je danas da je pripremilo poseban operativni plan za realizaciju nastave na jezicima nacionalnih manjina kako bi ti učenici ostvarili pravo na obrazovanje na maternjem jeziku u situaciji kada je obustavljen neposredni nastavni rad u svim osnovnim i srednjim školama u Republici Srbiji.\n25 maj 2020\tVojvodina\nNastava na daljinu trajaće do 29. maja. Radi usaglašavanja Pravilnika o izmenama pravilnika o kalendaru obrazovno-vaspitnog rada za školsku 2019/2020. godinu, koji je donelo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za obrazovanje Mihalj Njilaš doneo je Pravilnik o izmenama i dopunama pravilnika o školskom kalendaru za obrazovno-vaspitne ustanove na teritoriji Vojvodine.\n28 avgust 2020\tBečej\nIdeje o modelima nastave teško ostvarive: Šta će biti sa decom u školskoj godini?\nOstalo je manje od mesec dana do početka nove školske godine, a roditelji i đaci do 4. avgusta nisu znali šta ih čeka, da li će deca ići u školu ili će ponovo biti organizovana onlajn nastava, možda kombinovana (i kod kuće i u školi), treba li da kupuju knjige, razmišljaju o užini, o boravku dece u dnevnim boravcima škola, ili da roditelji mlađe dece koji ne mogu da rade od kuće, daju otkaz na poslu – rad od kuće pored dece je posebna vrsta avanture, o tome drugom prilikom.


Gerald Knaus iz Evropska inicijativa - BiH postaje izolirana u novoj Evropi - 2003-05-02\nPolitički analitičar pri Evropskoj inicijativi za stabilnost sa sjediątem u Berlinu, Gerald Knaus, za Glas Amerike komentira vaľnost sastanka američkog drľavnog sekretara Colina Powella sa zvaničnicima Albanije, Hrvatske i Makedonije u Tirani, odnosno potpisivanje Jdranske povelje izmedju tih zemalja.\nG. KNAUS: Pa- mislim da se radi o utjeąnoj nagradi, jer u ovom trenutku oni nisu bili u mogućnosti da se pridruľe NATO savezu, ali u isto vrijeme se radi o američkoj diplomaciji kako bi se izrazila podrąka zemljama koja su diplomatski iskazale podrąku ratu u Iraku.\nU smislu sigurnosne situacije na Balkanu, medjutim, povelja donosi vrlo male promjene. Većina trupa NATO saveza i naravno američke trupe se nalaze u zemljama od kojih nije traľeno da potpiąu ovaj sporazum.\nČinjenica je da bi se pitanje sigurnosti u regionu viąe moralo fokusirati na prisutnost trupa u tim zemljama, nego na same sporazume. Stoga bih rekao da se diplomatski, naravno, radi o lijepoj nagradi za podrąku pruľenu tokom rata u Iraku.\nVOA: Na pitanje, zaąto je BiH ostavljena po strani, Gerald Knaus odgovara.\nG.KNAUS: Pa, jedan očigledan razlog je uľasno komplicirana struktura vlade u Bosni i Hercegoivni, u odnosu na strukturu njenih vojnih snaga.\nDrugi razlog je: sve dok u BiH postoji značajna izvrąna vlast međunarodne zajednice, kao i jako vojno prisustvo, BiH nije u potpunosti suverena drľava, tako da nije ni potpun partner za međunarodne organizacije.\nU mnogim slučajevima će napredak BiH prema uključenju u međunarodne organizacije zavisiti od razvijanja funkcionalnih bosanskohercegovačkih institucija, posebno drľavnih institucija koje se tiču vanjske politike i sigurnosti.\nVOA: Na kraju razgovora za Glas Amerike, Gerald Knaus iznosi i preporuke za BiH kako bi se ona ąto prije priključila evroatlanskim i evropskim institucijama.\nG. KNAUS: Ne radi se samo o neslaganjima - već, ąto mnogi drugi događaji pokazuju, kao ąto je i sadaąnje proąirenje EU, i o tome da se stvara jedna drugačija Evropa oko drľava zapadnog Balkana.\nUkoliko se reforme hitno ne poduzmu, zemlje zapadnog Balkana, posebno BiH, će daleko zaostajati. Ja se pitam u kolikoj mjeri je u ovom trenutku u BiH prioritet integracija u cilju sigurnosti, jer je u ovom trenutku jasno da je toj zemlji sigurnost u ovom trenutku zagarantirana prisustvom trupa NATO saveza.\nOno ąto BiH očajnički treba je da uhvati ritam ekonomskog razvoja, jer je to preduslov, ne samo za eventualni ulazak u NATO savez, već i zbog pribliľavanja Evropskoj Uniji ąto u ovom trenutku izgleda kao daleka budućnost.\nOno ąto je apsolutno osnovno za bh političke lidere je da postanu svjesni kako izolirana Bosna i Hercegovina postaje u ovoj novoj Evropi.


Beograd i Priština o telekomunikacijama 26. septembra u Briselu GracanicaOnline.Info\nBeograd i Priština o telekomunikacijama 26. septembra u Briselu\n19. septembra 2016. 3 min read\nNova runda razgovora Beograda i Prištine u Briselu zakazana je za 26. septembar, a na dnevnom redu su telekomunikacije, najavio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić. Sporazumom o telekomunikacijama, postignutim 25. avgusta prošle godine, predviđeno je da Srbija traži pozivni broj za KiM koji će, kao vlasništvo Srbije, ustupiti na korišćenje Prištini, te da se Telekomu Srbija omogući da nesmetano posluje na teritoriji KiM.\n„I to iako je 90 odsto te imovine napravljeno nakon 1999. godine, poput zgrade u Kosovskoj Mitrovici koja je podignuta 2004. godine“, kaže Đurić.\n„Zato i imamo drske ideje i predloge, kao što je to da se njima omogući pristup kor sistemu Telekoma, da bi bezmalo mogli da prisluškuju građane Srbije po nalozima njihovih sudova. Naravno, tako nešto ne dolazi u obzir i mi o tome ne želimo ni da razgovaramo“, rekao je Đurić.\n„Ne mogu da razumem na čemu je 2011. napravljen taj dogvor i smatram da nije u skladu sa zakonima i Ustavom“, naveo je Đurić.\n„Priština je po sporazumu iz 2011. godine imala pravo da počne da skida naše tablice od 1. novembra, ali je sada omogućeno da građani i dalje mogu da ulaze sa našim u južnu pokrajnu, ali će tablice morati da budu prelepljene belom nalepnicom. Spasili smo što se spasiti moglo“, naveo je Đurić.\n„Srbiji dok se oporavlja od svega što se dešavalo u prethodne dve decenije, najviše odgovara da ima mir i u kući i u okruženju, da se koncentrišemo na oporavak naše ekonomije, na jačanje međunarodnog položaja“, naveo je Đurić.\nPrevious I čišćenje hrama Hrista Spasa nelegalno za opštinu Priština\nNext Slobodan Vujičić: Štrajkujem kao čovek i kao antifašista\n16. januara 2022., 11:19


programiranje — Online Tržište\nSvi članci na temu programiranje\nKolika je plaća programera?\nZadnjih godina programiranje je postalo iznimno popularno. Veliki je broj onih koji žele da nauče neki programski jezik kako bi mogli zakucati na vrata najatraktivnijih zanimanja u ogromnoj ponudi radnih mjesta. Iako su cjenjeni i dobro plaćeni,...\n19. Marta 2015. / 4 0 komentara\nSajtovi koji će vam pomoći da naučite programirati\nJedan od većih trendova u proteklih nekoliko godina jeste online učenje programiranja. Bilo da želite da naučite nešto novo ili samo želite da osvežite svoje znanje, postoji veliki broj online resursa koji vam mogu pomoći da naučite...\n10. Decembra 2013. / ostavite komentar\nKako napraviti Android aplikaciju na računaru\nMobilni operativni sistem Android izuzetno je popularan. Rastom popularnosti rastao je i broj ljudi koji želi da nauči da pravi aplikacije za ovaj Google-ov besplatni operativni sistem. Stoga smo odlučili napisati ovaj članak i pomoći...\n23. Oktobra 2013. / 9 0 komentara\nCodecademy dodaje API treninge sa YouTube i Bitly\nProšli su dani kada ste morali da kupite knjigu i podesite razvojno okruženje pre nego što ste mogli da počnete sa programiranjem. Par godina unazad aktuelno je besplatno online učenje programiranja a jedan od najpopularnijih Web sajtova...\nIzuzetno popularni Web sajt za interaktivno učenje kodiranja, Codecademy sada je dodao i Ruby u svoju biblioteku online kurseva. Već duže vreme Codecademy korisnici traže da se programski jezik Ruby dodan u biblioteku online kurseva. Današnjim...\n5. Oktobra 2012. / 1 komentar\nGde pronaći besplatne online kurseve programiranja\nJedan od većih trendova u proteklih nekoliko godina jeste online učenje programiranja. Sa sve većom potražnom za programerima sve veći broj ljudi želio je da nauči mnogo više o programskim jezicima. Učenje programiranja sa vodičima...\n2. Septembra 2012. / 3 0 komentara


Obradović: Mornar ima kvalitet, moramo da odigramo dobro\nTanjug 18. decembra 2021. 07:05\nBEOGRAD – Crno-beli danas od 17 sati gostuju Mornaru u Baru u 12. kolu ABA lige, a trener košarkaša Partizana Željko Obradović rekao je da mu je drago što će sa ekipom gostovati u Bar protiv Mornara.\n„Ja zaista želim da istaknem kako mi je mnogo drago što ću ići u Bar. Da ću videti dva čoveka, braću Pavićević koji su toliko uradili za taj klub i ja želim da im čestitam ovom prilikom na tome šta su uradili za košarku u Baru, koliko su stabilizovali taj klub i kakve su rezultate imali tokom poslednjih sezona. Od toga ćemo početi, od velikog poštovanja koje imamo prema njima“, rekao je Obradović za klupski sajt.\nNakon poraza od Cedevita Olimpije, crno-beli imaju učinak od devet pobeda i dva poraza, dok ekipa Mornara ima četiri trijumfa i sedam poraza.\n„Naravno, kao i svakog protivnika ćemo ih maksimalno poštovati. Nećemo gledati poziciju na tabeli, ni našu ni njihovu, nego ćemo razmišljati o tome da je Mornar tim koji sigurno ima kvalitet i da mi moramo odigrati zaista mnogo bolje nego što smo to činili u poslednjim utakmicama“, poručio je Obradović i dodao da u timu sigurno neće biti Kevin Panter, dok će za još nekoliko igrača situacija biti poznata nakon treninga.\nKošarkaš Partizana Gregor Glas kaže da ih čeka teško gostovanje.\n„Ekipa Mornara možda na tabeli nije u vrhu ali sigurno ima kvalitet i kod kuće su vrlo težak protivnik. Uradićemo sve da u odbrani igramo agresivno, bez grešaka koje smo pravili u poslednjoj utakmici, a u napadu da sprovedemo ono što se dogovorimo i nadam se, dođemo do pobede“, istakao je Glas.\nU Nišu potpisan ugovor o organizaciji Kupa Radivoj Korać u…\nBeretini posle pet setova bolji od Monfisa za polufinale…\nMateo Beretini u polufinalu Australijan opena posle pobede…\nBeretini u polufinalu Australijan opena posle maratona


Maču Pikču (šp. Machu Picchu) je sveti grad Inka koji se nalazi na istočnim padinama planinskog lanca Urubamba, na najvišem delu istočnih Anda, na visini od 2.350 metara nadmorske visine. Verovatno je izgrađen oko 1300. godine, kada je, nakon osvajanja zemlje, moćna vojska Inka sagradila kanale za navodnjavanje i sisteme popločanih cesta, a građevinari tvrđave, hramove i monumentalne kamene zgrade. U samom gradu nisu pronađeni ostaci birokratske uprave, trgovine ili vojnih utvrđenja, pa arheolozi predpostavljaju da je najverovatnije građen kao carski posed, religijsko utočište ili kao tajni ceremonijalni grad.\nUslovi za izdavanje i oduzimanje licenci u građevinarstvu\nMonday, 21. July 2008.\nLicence u građevinarstvu u Republici Srbiji po prvi put su uvedene ranije važećim Zakonom o izgradnji objekata iz 1995. godine. Licence po ovom zakonu su se izdavale samo preduzećima i radnjama koji su bili registrovani za izradu tehničke dokumentacije ili za građenje objekata i koji su imali određeni broj zaposlenih lica sa visokom školskom spremom.\nPojam licence u građevinarstvu nije definisan ni u jednom zakonskom ili drugom propisu ali se pod tim pojmom (lat. licentia) može podrazumevati pravo preduzeća ili drugog pravnog lica da izrađuje tehničku dokumentaciju ili da se bavi građenjem objekata, odnosno izvođenjem odgovarajuće vrste radova pod utvrđenim uslovima. Ovo pravo se odnosi i na fizička lica kojima se takođe mogu izdavati licence o čemu će kasnije biti reči.\nPariz je uvek Pariz\nThursday, 17. July 2008.\nGrad svetlosti, najlepši grad na svetu; samo su neki od superlativa korišćenih da opišu ovaj grad bogate prošlosti i blistave sadašnjosti, čuven po monumentalnim spomenicima, visokoj modi, odličnoj kuhinji i burnom noćnom životu.\nDolazeći prvi put u Pariz, odmah stičete utisak da ste ranije bili u ovom famoznom gradu. Zahvaljujući globalnoj kulturi i bogatstvu medija, sve deluje poznato i već viđeno. Ali dok sami ne otkrijete bar deo njegovih čari, obiđete glavne znamenitosti i popijete kafu na nekoj terasici sa lepim pogledom, ništa niste uradili. Ne postoji najbolje vreme za posetu Parizu, predivan je u svako doba godine. Kada sam prijateljima rekao na kakav se put spremam, rekli su mi da grešim jer su leti visoke temperature i da je bolje ići u Francusku u bilo koje drugo godišnje doba. Međutim, dok su u Beogradu tih dana (poslednja nedelja jula) besnele rekordne vrućine, Pariz me je dočekao raširenih ruku sa više nego prihvatljivih 23-24°C i tek po nekom kapi kiše koja je samo pojačavala mirise najrazličitijih boja koji su stizali sa svih strana.\nNeimari o kojima se govori, INTER-MOST\nReč je o specijalizovanom preduzeću za izgradnju svih vrsta mostova, hidrotehničkih objekata i objekata niskogradnje i visokogradnje. Od početka svog poslovanja, 2003, Inter-most promoviše visoke poslovne standarde u Srbiji, kao i u Crnoj Gori. Mnogobrojne prednosti omogućavaju ovom preduzeću da brzo i efikasno ispuni sva očekivanja investitora, uključujući detaljno poznavanje lokalnog tržišta i propisa, kao i iskustvo u radu sa vodećim građevinskim inženjerima i ostalim stručnjacima.\nMorski ugođaj i brčkanje u dvorištu\nTuesday, 08. July 2008.\nLetnji period i pomisao na visoke temperature mnoge asociraju na bazen, taj pojam još uvek za neke stvar luksuza i prestiža... Ipak, nije baš tako lako otelotvoriti jednu želju i zamisao. Uprkos nedovoljnom stručnom znanju u Srbiji u ovoj oblasti, ipak ima onih koji znaju šta i kako treba, i koje ne razmišljaju samo o tome kako da uzmu pare. Polako sređivanje stanja u našoj zemlji odražava se i na ovaj deo tržišta, pa se već može naći odgovarajući kvalitet u ponudi, kao i stručna pomoć u savetodavnom i drugom smislu.\nU ovom izdanju MODUL-a prostor rezervisan za glavnu temu ispunjavamo pričom o bazenima, od njenog teoretskog do praktičnog dela...\nMonday, 07. July 2008.\nMinhen je glavni grad savezne pokrajine Bavarske i, posle Berlina i Hamburga, treći po veličini grad u Nemačkoj sa preko milion i tri stotine hiljada stanovnika. Ima veliku kulturnu tradiciju - u njemu su rođeni kompozitor Rihard Štraus i režiser Verner Hercog. Ali, Minhen je i poznati fudbalski grad i grad čuvenog festivala piva - Oktober festa.\nWednesday, 10. October 2007.\nNemoguće je pripremiti za prvi susret sa Njujorkom. Koliko god strepeli da je mit o gradu koji nikad ne spava previše blještav ili strahujete kako je Robert M. Pirsig, američki filozof i pisac romana “Zen i umetnost održavanja motorcikala”, bio potpuno u pravu kada je rekao: “Njujork stalno ide dođavola, ali nikako da stigne tamo!” – neće biti razočaranja kada iz mraka metro stanice Tajms skvera zakoračite u sjaj najveće neonske-šoubiz metropole smeštene na ostrvu Menhetn.


Objavljeno 08.12.2015 12:18\nSarajevo: Počinje Zimski salon knjige\nOvogodišnji 11. Zimski salon knjige, kojeg organizuje Trgovačko-knjižarsko društvo "Šahinpašić" od 10. do 24. decembra u prostorijama galerije Collegium Artisticum u Sarajevu, ponudit će kao i prethodnih godina pregršt novih izdanja i sniženja.\nObjavljeno 08.12.2015 11:30\nSajam "Zlatne ruke Livnjaka" 12. i 13. decembra u Livnu\nSajam „Zlatne ruke Livnjaka“ održat će se ovaj vikend, 12. i 13 decembra, u prodajno trgovačkom centru "Forum" u Livnu.\nObjavljeno 08.12.2015 11:19\nU Tuzli edukacija o uzgoju malina\nGrad Tuzla uputio je poziv građanima zainteresiranim da upotpune svoj kućni budžet da prisustvuju predavanju o na temi "Tehnologija uzgoja malina" koje će biti održano sutra u Domu penzionera Tuzla, a predavač će biti prof. Radojko Luković iz Inovacionog centra Arilje.\nObjavljeno 08.12.2015 11:07\nSarajevo: Počinje obilježavanje rođenja poslanika Muhameda a.s.\nPodjelom 571 ruže, kao simbol godine u kojoj je rođen posljednji Božiji poslanik Muhammed a.s., na platou ispred sarajevske Baščaršijske džamije u petak 11. decembra bit će otvorena ovogodišnja vjerska manifestacija "Selam, ja Resulallah 2015-16 - Dani o Allahovom poslaniku"


Obmanjujući snimak Sukarita Bakdija o vakcinama i kolektivnim imunitetu | Provera činjenica\nObmanjujući snimak Sukarita Bakdija o vakcinama i kolektivnim imunitetu\nClaire Line NASS, AFP Francuska Objavljeno: utorak 28 septembar 2021 u 14:05\nU video snimku podeljenom u septembru na Fejsbuku nekoliko hiljada puta, penzionisani mikrobiolog Sukarit Bakdi tvrdi da smo već postigli kolektivni imunitet protiv Covid-a-19 i da stoga vakcine ne samo da su beskorisne, već su i opasne, te da su to dokazali "naučni radovi koji su se pojavili poslednih nedelja". Ali video snimak sadrži najmanje pet netačnih ili obmanjujućih tvrdnji, potvrdilo je nekoliko stručnjaka za AFP, uključujući koautore dve publikacije koje Bakdi citira.\n"Hitna poruka poznatog njemačkog mikrobiologa Sucharita Bhakdija, bivšeg profesora na Sveučilištu u Mainzu i bivšeg voditelja Instituta Medicinske Mikrobiologije i Higijene u kojem govori o koronavirusu, načinu širenja, te učinku koje cjepivo može imati," piše u opisu video snimka na engleskom sa titlovima na hrvatskom objavljenog na Jutjubu 8. septembra 2021. godine i pregledanog više od 43.000 hiljada puta za tri nedelje. Snimak je podeljen na drugim platformama poput ove i ove i više od 4.000 puta na Fejsbuku, prema podacima ove društvene mreže.\nSedamnaestominutni origalni snimak je objavljen početkom jula 2021. na kanalima Jutjub i Odisej grupe Orakl Film, koja se predstavlja kao "tim direktora koji se bori za otvorene debate i slobodu informisanja." Snimak je postavljen uz opis da je to "dokaz koji okončava narative o virusu Sars-Cov-2." Video je brzo skonljen sa Jutjuba jer nije poštovao smernice u vezi sa "medicinskim dezinformacijama," najavio je Orakl Film na Telegramu. Ali snimak i dalje kruži društvenim mrežama sa prevodom na različitim jezicima poput francuskog.\nPenzionisani nemačko-tajlandski profesor Sukarit Bakdi (Sukharit Bhakdi) netačno tvrdi da su "naučni radovi koji su se pojavili poslednih nedelja doveli do kraja narativ" da ljudi moraju da se vakcinišu da bi se zaštitili od virusa Sars-Cov-2, da je svet već dostigao kolektivni imunitet i da je vakcinacija opasna jer će zbog nje naš imunski sistem pokušavati da "nas ubije".\nSkrinšot video snimka sa Sukaritom Bakdijem objavljenog na Jutjubu, napravljen 27. septembra 2021.\nSukarit Bakdi je penzionisani mikrobiolog i bivši profesor na Univerzitetu Johanes Gutenberg (Johannes Gutenberg) u Majncu u Nemačkoj, gde je radio na Odeljenju za mikrobiologiju i medicinsku higijenu.\nNekoliko njegovih netačnih ili obmajujućih komentara o pandemiji i vakcinama već su proverili američki medij Ju-Es-Ej Tudej, italijanski sajt za proveru činjenica Fakta, pa i AFP.\nU oktobru 2020. godine, Odeljenje za mikrobiologiju i medicinsku higijenu saopštilo je "da se ograđuje od stavova koje je izneo gospodin Bakdi" o pandemiji, koje smatra "obmanjujućim ili lažnim".\nIzdavačka kuća Goldeg Verlag (Goldegg Verlag) koja je objavila njegovu knjigu o pandemiji pod naslovom "Raskrinkana korona" se 15. jula 2021. takođe ogradila od Sukarita Bakdija zbog antisemitskih stavova.\nNove naučne publikacije menjaju ono što znamo o Kovidu: Netačno\n"Dobra vest danas je da su publikacije [koje] su se tek pojavile (...) stavile tačku na celi narativ" o Covidu, tvrdi Bakdi na početku svog govora. On ne objašnjava o kojim publikacijama tačno priča, ali Orakl Film je ostavio linkove do njih ispod originalnog snimka i AFP-ov servis za proveru činjenica na francuskom ih je proverio.\nTri od tih radova su bila istraživanje o prisustvu antitela kod ljudi vakcinisanih iRNK vakcinama. Ovo su američke studije, objavljene u periodu od kraja maja do kraja juna 2021. u časopisima sa nezavisnim odborima za recenziju Ćelija (Cell), "Kliničke zarazne bolesti" (Clinical Infectoral Diseases) i PLOS One.\nČetvrta studija objavljena je u časopisu za biomedicinska istraživanja EBioMedicine. Naučnici su proučavali imunski odgovor danskih pacijenata na osnovu težine njihove infekcije virusom SARS-CoV-2.\nNaučni proces je takav da, bez obzira na to koliko su ovi radovi recenzirani, ozbiljni i kvalitetni, ništa nam ne dozvoljava da kažemo da drastično menjaju situaciju o onome što znamo. Studija obično ne donosi konačne zaključke, njeni autori obično ukazuju na to da je neophodan dalji rad koji će dopuniti, podržati ili protivrečiti već objavljenim rezultatima. To je skup studija koje idu u istom smeru koje će na kraju omogućiti da se potvrde hipoteze i postigne naučni konsenzus. Može potrajati jako dugo, a ponekad se ne postigne jasan konsenzus uprkos višegodišnjem istraživanju, objasnio je AFP na francuskom ovde. Sam proces objavljivanja recenzirane studije je rigorozan i zahtevan, objasnila je u maju 2020. biološkinja na univerzitetu Kentaki Keti Everson (Katie Everson) u Fejsbuk objavi prevedenoj ovde na srpski.\n"Nakon objavljivanja, drugi naučnici mogu da se pozovu na objavljeni članak ili pokušaju da sopstvenim istraživanjem potvrde objavljene rezultate," objasnila je Keti Everson.\n"Neprestano se objavljuju nove publikacije koje potkrepljuju znanje koje imamo o Covidu, [ali] nijedna koja u potpunosti dovodi u pitanje ono što znamo," rekao je za AFP 16. jula 2021. direktor istraživanja u francuskom Nacionalnom institutu za istraživanje zdravlja (INSERM) i specijalista imunologije Frederik Altar (Frédéric Altare).\nNaučni radovi o Covid-u-19 su prikupljeni na različitim platformama, na primer na sajtu Svetske zdravstvene organizacije (SZO) i na sajtu francuske Nacionalne agencije za javno zdravlje.\nŠtaviše, Bakdi u svom videu nudi i lična tumačenja studija na koje se poziva, a koja se razlikuju od zaključka autora tih radova, rekli su oni AFP-u.\n"Bakdi je izneo netačne tvrdnje o virusu SARS-CoV-2 od početka pandemije i jedan je od glavnih začetnika pokreta antivaksa i poricanja Covid-a u zemljama nemačkog govornog područja," upozorio je u razgovoru za AFP Florian Kramer (Florian Krammer), profesor za mikrobiologiju u školi medicine Icahn u bolnici Maunt Sinai u Njujorku i koautor studije objavljene u časopisu "Cell".\nSARS-CoV-2 je sličan drugim koronavirusima, pa stoga nije opasniji: Obmanjujuće\nJedna od netačnih Bakdijevih tvrdnji odnosi se na imunitet od Covid-a-19. Prema njemu, virus SARS-CoV-2 se ne razlikuje mnogo od drugih koronavirusa, stoga će naš imunski sistem moći da odgovori na infekciju. "Navedeni smo bili da verujemo da je virus Sars-CoV-2 toliko nov da imunski sistem neće na vreme reagovati sa proizvodnjom antitela koja će nam spasiti živote," rekao je, tvrdeći da to nije tačno i da se taj novi virus "ne razlikuje toliko od starih, normalnih korona virusa da ga imunski sistem ne bi prepoznao."\n"Nije netačno reći da Sars-Cov-2 nije toliko drugačiji, klasifikovali smo ga u ovoj porodici (korona virusa) jer on ima sličnosti," rekao je AFP-u Frederik Altar. Prema ovom istraživaču, međutim, to nije dovoljno da se potvrdi da naš imunski sistem reaguje na isti način na infekciju SARS-CoV-2 kao i na bilo koji drugi korona virus.\n"Od klasičnih virusa prehlade, zaista se možemo oporaviti bez odlaska u bolnicu. Ali postoji ograničenje, Sars-Cov-2 se veoma razlikuje po svojoj opasnosti, sasvim je jasno s obzirom na broj hospitalizacija," dodao je.\nPrema podacima o Covid-u-19 prikupljenim na sajtu univerziteta Džons Hopkins, do 27. septembra je od Covid-a-19 preminulo više od 4,7 miliona ljudi.\nSvi su "prirodno imuni" na virus: Obmanjujuće\nNa osnovu toga što je virus Sars-Cov-2 deo porodice korona virusa, Bakdi citira tri američke studije kao "dokaz" za svoju tvrdnju da je imunski odgovor stvoren posle prirodne infekcije ovim virusom bolje rešenje protiv Covid-a-19 nego bilo koja vakcina. Studije su zabeležile da su pacijenti pokazali brzi imunski odgovor posle vakcinacije protiv Covid-a-19 i Bakdi to tumači kao dokaz da su ljudi već "prirodno imuni" na taj virus jer, prema njemu, da nisu, imunski odgovor posle vakcinacije bi bio sporiji.\nOvo je lično tumačenje studija, koje se razlikuje od tumačenja njihovih autora.\n"Dr Bakdi je u pravu kad kaže da naše telo može proizvoditi antitela koja pružaju imunitet zaraženim ljudima, ali to je po cenu ozbiljnih bolesti kod mnogih zaraženih ljudi, čak i smrti," objasnio je za AFP David Valt (David R. Walt), profesor-istraživač na odeljenju za patologiju Medicinskog fakulteta Univerziteta Harvard, koji je učestvovao u studiji objavljenoj u časopisu "Clinical Infectious Disease".\n"Ono što on predlaže je da se dozvoli da se svi zaraze, što će dovesti do miliona dodatnih smrti i patnji. Naše istraživanje ne podržava takvu tvrdnju. Poznato je da vakcine proizvode mnogo jači imunski odgovor i pružaju zaštitu koja traje duže od zaštite posle infekcije," dodao je američki istraživač. U njegovoj studiji na 13 ispitanika, "11 učesnika pokazuje S1 antigen u plazmi nakon prve injekcije, dok su koncentracije nukleokapsida beznačajne kod svih učesnika, što potvrđuje da otkriveni S1 potiče od vakcinacije, a ne od prirodne infekcije," piše u objavljenom tekstu.\nSa time se slaže i Frederik Altar iz Inserma. "Imunski sistem je naše najbolje oružje: do danas nijedan poznati antivirusni lek ne može bolje da se bori protiv virusa," rekao je, ali dodao da poređenje imuniteta stečenog prirodnim putem i zaštitom vakcine nije važno, jer to znači "upoređivanje dve stvari koje se ne mogu uporediti" budući da "vakcina nije tu za borbu protiv virusa (posle infekcije, ed.), već za obrazovanje tela" da reaguje protiv virusa pre nego što se suoči s njim.\nOvaj video AFP-a objašnjava kako imunski sistem funkcioniše:\n"Imunitet krda je već prisutan": Netačno\nUveren da je imunski sistem posle prirodne infekcije najbolje oružje protiv virusa, Bakdi citira dansku studiju objavljenu u časopisu EBioMedicine i tvrdi da dokazuje da je "imunitet krda već prisutan ali se drži pod ključem poput blaga," te "može biti pokrenut kad god želite." Kaže da "su Danci pokazali da preko 99% ljudi koji se kreće naokolo imaju to blago," i da nas to dovoljno štiti od virusa.\nMeđutim, jedna koautorka te studije je rekla za AFP da je to pogrešno tumačenje njihovog rada. "U našoj studiji smo pokazali da učesnici imaju antitela i odgovor na CD8 T ćelije nakon oporavka od infekcije SARS-CoV-2. Međutim, ti podaci ne dozvoljavaju nam da kažemo bilo šta o zaštitnim svojstvima tog odgovora u to vreme ili dugoročno. Zato je pogrešno tumačenje sugerisati da je imunski odgovor, opisan u našem članku, dokaz da postoji imunitet u populaciji," objasnila je Stine Nilsen (Stine Sofie Frank Nielsen) sa Odeljenja za zarazne bolesti Univerzitetske bolnice u Arusu u Danskoj.\nZa Frederika Altara, stručnjaka za imunitet u Insermu, Bakdijeva tvrdnja je "zloupotreba jezika". Prema istraživaču, ovih 99% je ekvivalentno "populaciji koja ima kapacitet da proizvodi antitela ako je zaražena, to jest celokupno zdravo stanovništvo," a ne ljudima koji su već imuni.\n"Svi smo, osim imunokompromitovanih ljudi, sposobni da stvaramo ova antitela u malim količinama, da počnemo da se borimo protiv virusa. Ponekad to može biti dovoljno, ali u teškim slučajevima to nije dovoljno. Otuda je važno obučiti imunski sistem vakcinom," objašnjava on.\nImunitet krda je "procenat date populacije koji je imun/zaštićen od infekcije i od koje će zaraženi subjekat unet u tu populaciju preneti patogen u proseku na manje od jedne osobe, što zapravo dovodi do izumiranja epidemije, jer patogen nailazi na previše zaštićenih subjekata. Ovaj grupni ili kolektivni imunitet može se steći prirodnom infekcijom ili vakcinacijom," navodi francuski Institut Paster.\n"Vaši T limfociti pokušaće da vas ubiju" nakon vakcinacije: Netačno\nPrema Bakdiju, pošto iRNK vakcine treba da obučavaju ćelije našeg tela da proizvode antitela sposobna da unište ćelije zaražene virusom, to može izazvati okretanje ovih antitela protiv naših ćelija koje će proizvoditi proteine virusa tokom procesa imunskog odgovora posle vakcinacije. Zbog toga, kaže on, "vaši T limfociti če pokušati da vas ubiju."\nOvo objašnjenje je "netačno, čak i ako polazi od delimične osnovne istine," komentarisao je Frederik Altar. Zaista, ako ćelija u našem telu počne da proizvodi protein koji ne bi trebalo da proizvodi, naš imunski sistem će ga napasti, objašnjava istraživač. "Ovako to funkcioniše za rak - uništavamo ćelije raka, koje naše telo ne bi trebalo da pravi."\nKako funkcionišu iRNK (mRNA na engleskom) vakcine je objašnjeno ovde, na informativnom portalu Evropske Unije o vakcinama.\nInfografika sa portala Evropske Unije "vakcinacija-info" preuzeta 28. septembra 2021.\nDavid Valt, koautor jedne od studija koju Bakdi citira, naglasio je AFP-u da su vakcine pouzdane i efikasne protiv Covid-a-19. "Vakcinišite se. Vakcinisani ljudi su zaštićeni od ozbiljnih bolesti i smrti," tvrdi on.\nHrvatski zavod za javno zdravlje je saopštio je 25. septembra 2021. da je 50% odraslih u Hrvatskoj potpuno vakcinisano protiv Covid-a-19. Prema zvaničnim podacima, u Srbiji je do 26. septembra 2021. dato više od 6,4 miliona doza vakcina (uključujući prvu, drugu i treću dozu).