Business Support Nework - Kako sprečiti malverzacije i zaštititi investitore i poverioce\nKako sprečiti malverzacije i zaštititi investitore i poverioce\nMreža za poslovnu podršku, Savez računovođa i revizora Srbije i Udruženje novinara Srbije održali su 7. oktobra 2014. godine Okrugli sto na temu „Kako sprečiti malverzacije i zaštititi investitore i poverioce“\nNa Okruglom stolu predstavnici domaćih kompanija-proizvođača skrenuli su pažnju na veliku poslovnu nesigurnost. Zoran Ilić, suvlasnik i direktor kompanije Biomelem, koja više od 25 godina posluje na domaćem tržištu, je izjavio da se gubici usled prevara tokom postojanja kompanija mere stotinama hiljada nemačkih maraka, a kasnije i evra, i da je osnovni krivac loša regulativa koja nikada nije omogućavala razvoj malih preduzeća. Napomenuo je da u Srbiji postoje male firme koje proizvode vrhunske proizvode, ali da država mora prepoznati kompanije koje imaju kapacitete i zaštititi ih od nesavesnih učesnika na tržištu.\nKonsultant mreže za poslovnu podršku Dragoljub Rajić je napomenuo da je od 2008. godine do danas zabeleženo preko 19.500 prevara od strane fiktivnih firmi koje su naručivale robu koju potom nisu plaćali. Ukupna šteta po ovom osnovu se procenjuje na 255 miliona evra. Pri tome, zaštita prevarenih firmi gotovo i da ne postoji, i u samo 2,8% slučajeva oštećena strana je uspela da ostvari nadoknadu štete.\nBlagoje Novićević, predstavnik Saveza računovođa i revizora Srbije je izjavio kako malverzacijama u privredi pogotovo pogoduju loši finansijski izveštaji, kao posledica lošeg Zakona o računovodstvu. Zakon o računovodstvu donet 2013. godine je udaljio računovodstvo u Srbiji od međunarodnih standarda finansijskog izveštavanja. Kao posledicu imamo neprecizne finansijske izveštaje, i potrebu za skupim procesom revizije za potrebe međunarodnog poslovanja. Zbog toga, napomenuo je, nije ni čudno što strani ulagači u Srbiji dolaze po autoritetu Vlade, a ne na osnovu finansijskih izveštaja.\nGovoreći o troškovima koje je novi Zakon o računovodstvu doneo računovođama i privredi, predsednik Udruženja vlasnika računovodstvenih agencija g. Miodrag Perić je napomenuo da troškovi implementacije novog Zakona za prosečnu računovodstvenu agenciju iznose oko 32.000 evra. Na nivou privrede taj iznos ide i do 250 miliona evra.\nObjašnjavajući kakve troškove nameće Zakon o računovodstvu, Dušan Milutinović, finansijski direktor kompanije Hemofarm je izjavio da je reč o prvenstveno troškovima promene organizacije u kompaniji, kao i o troškovima uvođenja novih softverskih rešenja. Osvrnuvši se na malverzacije u privredi, napomenuo je da država treba da strože kontroliše propisane rokove naplate potraživanja, i da čak razmisli o njihovom skraćenju.\nPredstavnik Delegacije nemačke privrede u Srbiji, g. Milan Vučković se složio sa iznetim ocenama o slabom kvalitetu finansijskih izveštaja u Srbiji, napomenuvši pri tom da se od 2000. godine 118 kompanija žalilo na netačnost finansijskih izveštaja firmi koje su kupile u postupku privatizacije. On je izjavio da prilikom kupovine domaćih preduzeća, strane firme imaju običaj da naruče dve nezavisne revizije umesto jedne, uvećavajući svoje troškove za 40.000 do čak 100.000 evra, zbog slabog poverenja u finansijske izveštaje, naročito onih kompanija koje su u većinskom državnom vlasništvu. Takođe, rekao je da se nemačke kompanije u Srbiji najviše žale na pravnu nesigurnost, a potom na preterane birokratske procedure.\nMahmud Bušatlija, konsultant za strana ulaganja je izjavio da je glavni problem to što se u Srbiji zakoni pišu bez konsultacija sa korisnicima tih zakona. U razvijenim zemljama, rekao je, normalno je da se zakoni pišu u saradnji sa onima koji će ih i koristiti. Čisto političko pisanje zakona nikada nije ni politički profitabilno, a ni korisno za državu.\nU narednom periodu BSN će nastaviti da insistira na stvaranju novog Zakona o računovodstvu, pisanog uz učešće udruženja računovođa i predstavnika domaćih i stranih investitora. Ovaj zakon bi trebao da bude pisan u saradnji sa Evropskim udruženjem računovođa, što bi osiguralo harmonizaciju sa međunarodnim računovodstvenim standardima i suzilo mogućnosti za zloupotrebe u finansijskim izveštajima.\nZoran Ilić, Biomelem Dušan Milutinović, Hemofarm Blagoje Novićević, Savez računovođa i revizora\nDragoljub Rajić, Mreža za poslovnu podršku Miodrag Perić, Udruženje pružalaca računovodstvenih usluga Mahmud Bušatlija, Konsultant za strana ulaganja\nRTS: Privrednici u zamci prevara\nTanjug: Od početka krize oko 20.000 prevara preko fiktivnih firmi\nPolitika: Zakon o računovodstvu legalizuje prevare\nDanas: Milioni nestaju u fantomskim firmama\nBlic: Fiktivne firme počinile štetu od 255 miliona evra\nB92: Tašna-mašna firme pojele 255 miliona\nVečernje novosti: Fantomske firme odnele 255 miliona evra\nTV Prva: Od početka krize 20.000 prevara preko fiktivnih firmi\nStudio B: Od početka krize oko 20.000 prevara preko fiktivnih firmi\neKapija: Od početka krize oko 20.000 prevara – Fiktivne firme oštetile privredu Srbije za oko 255 mil EUR\nPrivredni pregled: Fiktivne firme duguju privredi 255 miliona evra (08.10.2014)\nPolitika: Sivi propisi\nHemofarm: Neophodna zaštita investitora i poverioca\nKurir: Fiktivne firme: Privatne kompanije u Srbiji oštećene za 255 miliona evra\nPravda: Srbija: Od početka krize 20.000 prevara preko fiktivnih firmi\nMondo: Lopovi sa tašnom i mašnom ogromne štetočine\nVaseljenska TV: Fiktivne firme pričinile štetu od 255 miliona evra\nSrpska Dijaspora: Fiktivne firme pričinile štetu od 255 miliona evra\nAktiva sistem: Zakon o računovodstvu legalizuje prevare\nNajnovijevesti.net: Tašna-mašna firme pojele 255 milion EUR


Uspjeh i snaga Republike Turske je i snaga svih naroda i građana Bosne i Hercegovine – RTV Bugojno\nPotpredsjednica Federacije Bosne i Hercegovine Melika Mahmutbegović primila je jučer delegaciju Fondacije “Marmara” iz Istanbula, na čelu sa predsjednikom Akkan-om Suver-om.\nZbog važnosti i značaja “Marmara” Fondacije, kako za sveukupne društveno-političke procese u tom dijelu svijeta pa i šire, tako i za jačanje privrednog i svakog drugog vida saradnje između Republike Turske i Bosne i Hercegovine, u pratnji predsjednika Suver-a bio je i generalni konzul Bosne i Hercegovine u Istanbulu, Began Muhić.\nNa početku razgovora, predsjednik Suver se zahvalio potpredsjednici na njenom učešću i konkretnom doprinosu u vrlo uspješnom, ovogodišnjem 19. Euroazijskom ekonomskom samitu i ujedno iskoristio priliku da potpredsjednicu pozove na jubilarni 20. Samit koji će se održati 2017. godine u Istanbulu i koji će okupiti veliki broj državnika i uticajnih ljudi iz svih sfera društveno-političkog života, kako iz zemalja regije tako i cijelog svijeta.\nZajednički je naglašeno da privredno-ekonomska saradnja između dvije prijateljske države može i mora biti još bolja te da će u okviru priprema za sljedeći Ekonomski samit “Marmara” Fondacije biti organizovana i privredna konferencija na kojoj će biti upriličeni direktni kontakti i susreti privrednih subjekata iz Republike Turske i Bosne i Hercegovine.\nPredsjednik Suver je pohvalio rad i aktivnosti Generalnog konzulata BiH u Istanbulu te podvukao da se privredna saradnja mora jačati na bazi direktne saradnje kompanija, kao i da se ulaganja turskih kompanija u BiH moraju dodatno potaknuti. Potpredsjednica Mahmutbegović na sastanku je posebno naglasila važnost ekonomske, društveno-političke ali i naučne saradnje, te još jednom istakla da se radi o prijateljskim narodima dvije države koji su do sada mnogo puta pokazali stabilnost saradnje, uzajamne pomoći i podrške u mnogim segmentima života.\n“Sigurna sam da će zajedničke historijske čvrste veze izmedju dvije zemlje, još više ojačati i unaprijediti se u godinama koje su pred nama”, između ostalog je istakla potpredsjednica Mahmutbegović.


Sabor frulaša Srbije "Oj, Moravo" | Events in Serbia\nby Events in Serbia 10. januara 2022., 09:00 965 Views\nManifestacija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“\nGde se održava: u Prislonici, kod Čačka\nPosetite ovu manifestaciju ukoliko volite frulu, kolo, stare običaje i tradiciju…\nFotografija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ (autor: Dragan Đolović)\nPrvi Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ u Prislonici održan je u septembru 1988. godine kada se za takmičenje prijavilo 25 frulaša. Nakon tri godine održavanja, pa sve do danas manifestacija se organizuje u drugoj polovini jula, dok od 2008. godine Sabor frulaša traje dva dana.\nOsnovnu koncepciju Sabora frulaša osmislio je Miodrag Mile Azanjac, flautista, a poseban značaj za razvoj Sabora i njegovu promociju ima naš proslavljeni frulaš Bora Dugić.\nPredsaborske aktivnosti počinju već u aprilu različitim kulturnim programima poput raspisivanja konkursa za savremenu kompoziciju na fruli inspirisanu narodnom tradicijom, obeležavanja slave Sabora, saborskim predvečerjem, izradom i rezbarenjem pastirskih štapova, izdavanjem lista Frula, sportskim takmičenjima i sl.\nProgramom samog Sabora predviđene su izložbe, radionice, besede pod Vujnom, takmičenje u pripremanju starih jela. Posebna se pažnja poklanja negovanju tradicije pa je nezaobilazna i postavka starih zanata. Tu posetioci mogu videti šta je to što rade korpari, grnčari, drvodeljci, metlari, licidari, opančari, abadžije, slamari, rukoradi, medari..\nCentralno mesto zauzima frula i sve aktivnosti oko nje. U večernjim časovima prvog dana se organizuje Zlatna frula, takmičenje dueta i frulaša u izvornoj kategoriji, a drugog dana Zlatna frula – takmičenje frulaša u savremenoj kategoriji.\nUčesnici u programu su i horovi, izvođači narodne muzike, folklorne grupe. Organizatori Sabora frulaša neguju posebne odnose i prema drugim manifestacijama kojima su u fokusu srpski nacionalni instrumenti, pa su česti gosti i harmonikaši, violiniste, guslari..\nZa sve posetioce Sabora organizuje se besplatan prevoz na relaciji Čačak-Prislonica-Čačak.\nFotografija: Sabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ (autor: Slobodan Vasilić)\nU prošlosti na prostorima Srbije gotovo da nije bilo kuće koja nije imala gusle, sviralu ili dvojnice.\nSabor frulaša Srbije „Oj, Moravo“ je jedan od dobitnika Vukove nagrade za 2019. godinu.\nmanifestacije u Čačkumanifestacije u Srbijisabor frulašatradicionalna manifestacija\nPrevious article Sabor trubača u Guči\nNext article Roštiljijada


Zastoj stranih investicija ili bekstvo iz živog peska mafijaške ekonomije\nKo ovde ulaže, gadno se izlaže\nZašto nije dobro uložiti novac u srpski ekonomski preporod, šta ovde čeka stranog investitora i ko su glavni remetilački faktori mogućim investitorima\nPre više od godinu dana, pod sumnjom da je počinio finansijske prekršaje u građevinarstvu, uhapšen je gradonačelnik Zrenjanina Goran Knežević, čovek koji je od najstručnijih ljudi Evropske unije neposredno pre toga proglašen najperspektivnijim gradonačelnikom kontinenta. Zrenjanin je, takođe, za vreme njegovog mandata proglašen najperspektivnijim gradom za strana ulaganja.\nNezapamćenim skandalom, hapšenjem i utamničenjem takvog čoveka, njegovim držanjem u istrazi čak 13 meseci, pripremom unapred propalog političkog procesa od strane bivših stranačkih kolega i podlim podmetanjem nepostojeće krivice, udaren je težak šamar svakome ko je nameravao da investira u Srbiju.\nNije samo Zrenjanin potonuo u ekonomsko beznađe. Potonula je svaka varoš u Srbiji koja je gajila nadu da ima perspektivu i da je dobra za ulaganje. Knežević je, konačno, ovih dana pušten da se brani sa slobode, ali prljavština koju su mu priredili kupler-majstori iz odbora Demokratske stranke u Novom Sadu i odobravanje hajke na njega od strane Borisa Tadića lično, ostavili su dubok trag na svakog potencijalnog stranog investitora u dužem vremenskom periodu.\nNeposredno nakon hapšenja Gorana Kneževića, ista ta destruktivna mašinerija krenula je i na Gorana Ješića, gradonačelnika Inđije, čoveka koji je takođe preporodio svoju opštinu i doveo je u red najpoželjnijih za strana ulaganja, ne samo u regionu nego među najperspektivnijim u Evropi. I sam je tim povodom bio dobitnik brojnih priznanja. Sve to nije bilo dovoljno.\nDanima je Ješić bio u neizvesnosti hoće li i sam pasti kao žrtva političkog progona zbog uspeha koji je napravio, sve dok nije odlučio da posredstvom televizijsko-policijske stanice B92 razjasni javnosti sve što je do tada bilo nejasno u vezi sa njegovim upravljanjem jednom uspešnom administracijom. Ali, nakon svega, ostao je gadan osećaj kod svakoga ko je nameravao da ulaže u Srbiju i ko je verovao da su ovi mladi, sposobni i svojoj zemlji odani ljudi sposobni da svetski posao naprave u svom gradu.\nProšlo je skoro deset godina otkako je strana investicija u Srbiji proglašena - svetom kravom. Od tada do danas, nebrojeno mnogo tih svetih krava žrtvovane su i rasterane od opasnih grupa pljačkaša zamaskiranih u demokratska odela i retoriku. Upravo zbog njih, Srbija danas, 2009. godine, sve nade polaže u jedinu ozbiljnu investiciju koja je na vidiku, izgradnju ruskog gasovoda kroz Srbiju, koji će dugoročno rešiti i problem energije i ovoj namučenoj zemlji omogućiti godišnji profit od najmanje pola milijarde evra. Beograd kao glavni grad živi takođe u nadi da će kineskim ulaganjem biti završen jedan jedini most (Zemun - Borča). Onaj drugi (Banovo brdo - Novi Beograd preko Ade), koštaće fantastičnih 118 miliona evra (prvobitna cena mu je bila oko 90 miliona evra!), i platiće ga građani. Tačnije, već ga plaćaju.\nStanovništvo u Srbiji je, između ostalog, među najstarijim u savremenoj Evropi. Prosek starosti je iznad 40 godina! Ova činjenica ukazuje da su priče o masovnom učešću u unutrašnjoj obnovi ipak samo priče. Takav generacijski projekat moguć je u zemljama u razvoju, gde je prosek starosti stanovništva od 25 do 35 godina. Srbiji su zato strane investicije preko potrebne, ali...\nNe treba zaboraviti da je fantom unutrašnje opstrukcije, koji ometa i strane i domaće investicije, zapravo klika okupljena u vrhovima Demokratske stranke i njenog koalicionog Mefista, G17. Kako drukčije objasniti opstanak ove tragične finansijsko-političke falange? Njeno destruktivno delovanje kako prema spolja tako i iznutra, u svojim redovima, do poslednjeg mesnog odbora, potpuno je promenilo ideologiju miliona građana u Srbiji. Prljava trgovina svim i svačim, sprečavanje ulaska stranog kapitala ako on nije od koristi njihovom daljem opstanku, sve su to elementi jedne trule građevine koja se povremeno sruši i na glavu uvek razapetih idealista, poput, recimo, Gorana Kneževića i njemu sličnih.\nDemokratska Srbija je počela svoj preporod tako što je u vazduh odletelo preduzeće Difens roud, vlasništvo Ljubiše Buhe Čumeta, jer je Čume bio amnestirani kriminalac, pa je dobio monopol na asfaltiranje međunarodnih koridora kroz ovu veselu zemlju. Njegovi bivši partneri u poslu nisu mogli mirno da gledaju kako mu država daje desetine miliona.\nDemokratska Srbija je u vreme održavanja Olimpijade u Atini 2004. godine dobila (i odbila!) kredit za ravno 100 miliona bespovratnih evra iz takozvanog Hellas programa za rekonstrukciju putne mreže! Razlog je bio više nego jasan: suprotstavljene kriminalne grupe, sukobljeni interesi i država koja je uhapšena.\nLako je zaključiti da stanje ni danas nije ništa bolje. Grčka je i prošle godine ponudila Srbiji donaciju za potrebe izgradnje Koridora 10, ali je ministar ekonomije Mlađan Dinkić tvrdio da novac nije problem i obećavao da će, ukoliko se raskine koncesioni ugovor, za šta se lično zalagao, Srbija iz sopstvenih sredstava kompletirati i saobraćajni Koridor 10 i izgraditi autoput Beograd-Požega! Ovu njegovu krupnu laž niko nije sankcionisao.\nNažalost, još nijedan program iz Srbije nije stavljen na sto Rusiji, kako bi ona potpisana milijarda evra kredita došla na realizaciju. Zašto Dinkić i dinkićevci uporno izbegavaju da uzmu ono što im se daje i još upornije otimaju od sopstvenog naroda?\nNije li konačna ideja ove odnarođene vlasti da Srbiju uvede u Evropu kao izgladnelog sirotana? Kome ćemo tako gladni, odrpani i bez prijatelja biti privlačni za ulaganja?


Protest crnogorske opozicije u subotu\nMiodrag Lekić koji ne priznaje pobjedu kandidata DPS-a Filipa Vujanovića na predsjedničkim izborima u Crnoj Gori, kazao je da je ulični protest zakazan za subotu, da će on biti građanski i glas za odbranu Ustava protiv krađe na izborima.\n‘Demantujem tvrdnje da je to vaninstitucionalna borba, to je propaganda režima, jer cijelo vrijeme djelujemo institucionalno podnoseći žalbe na regularnost izbora’, rekao je Lekić na konferenciji za novinare.\nOn je kazao da će protest biti glas za odbranu Ustava protiv izborne krađe.\n‘Bili smo dužni da omogućimo građanima da podignu glas protiv krađe. To će biti glas Crne Gore za vrijednosti evropskog puta’, rekao je Lekić.\nNjegov štab će nastaviti legalnu borbu podnošenjem žalbe Ustavnom sudu na odluku Državne izborne komisije da odbije njihove prigovore, kojima su tražili da se ponište izbori za predsjednika Crne Gore na biračkim mjestima gdje se glasalo putem pisma.\nLekić je dodao da protesti ne sprječavaju institucije da rade svoj posao. On je pozvao sve etničke grupe da dođu na protest i kazao da se distancira od ekstremnih nacionalizama. Nije, međutim, precizirao koliko će protest trajati, ne isključujući mogućnost da se naknadno odredi njihova dinamika.\nUpitan da li očekuje da nakon protesta vlast prizna njegove navode o izbornoj krađi, Lekić je kazao da ne može da projektuje kako će se vlast ponašati nakon subote.\nPoslanik Socijalističke narodne partije Velizar Kaluđerović kazao je da poziva građane da na protestu odbrane Ustav.\n‘Ustav propisuje da se izbori ne mogu priznati ukoliko nijesu bili slobodni i demokratski’, rekao je on.\nKaluđerović smatra da je na izborima pogaženo biračko pravo dijelu građana.\nŠef poslaničkog kluba Pozitivne Crne Gore Mladen Bojanić kazao je da će ta partija dati puni doprinos protestu.\nPrethodno je crnogorski premijer i šef vladajućeg DPS-a Milo Đukanović rekao kako se ne plaši najavljenih protesta.\n"Očigledno tijesan izborni rezultat pojačava sumnje. Zbog toga se zalažem da se u institucijama sistema provjeri svaka sumnja. Nadam se da niko nema ideju da van institucija manjinu pretvori u većinu i obratno", rekao je Đukanović.\nUstavni sud ima rok od 48 sati da odgovori na žalbu Lekićevog izbornog štaba, poslije čega bi Državna izborna komisija privremene rezultate izbore po kojima je pobijedio kandidat DPS-a Filip Vujanović, mogla da proglasi kao konačne.


Uslovi korišćenja - Živeti Glasno\nUslovi korišćenja internet sajta – pažnja: upotrebom ovog internet sajta potvrđujete da ste pročitali, razumeli i prihvatili ove uslove korišćenja (u daljem tekstu “uslovi”) i slažete se da ste obavezni da ih poštujete, kao i sve druge primenljive zakone i propise. Ukoliko uslovi korišćenja nisu prihvatljivi sa vaše strane, nemojte koristiti ovaj internet sajt.\nSofija Borković može izmeniti ove Uslove u bilo kom trenutku izmenama u ovom tekstu. Trebalo bi da posetite ovu stranicu s vremena na vreme i proverite ažurne Uslove, jer ste njima zakonski vezani. Pojedine odredbe ovih Uslova mogu biti nadjačane eksplicitnim zakonskim aktima ili saopštenjima istaknutim na drugim stranicama ovog sajta.\nZaštita autorskog prava i srodnih prava intelektualne svojine\nZabranjeno je postavljati ili prenositi na Sajt ili sa njega bilo kakve protivzakonite, preteće, klevetničke, ponižavajuće, opscene, pornografske ili druge materijale koji krše bilo koje zakone.\nSofija Borković zadržava pravo da prikuplja određene lične podatke prilikom pretrage nekih internet stranica ovog Sajta da bi ispunila vaše zahteve ili potrebe. Svako prikupljanje takvih informacija na ovim stranicama biće sprovedeno u skladu sa pravilima o privatnosti sadržanom na ovim internet stranicama, kao i važećim propisima o zaštiti podataka o ličnosti.\nNeke stranice ovog Sajta bi mogle pohranjivati određene pakete informacija poznate kao “cookies” (kolačići) na vašem računaru. Kolačići nam daju odgovor na pitanje kako i kada je stranica ovog Sajta posećena i koliko ljudi je posetilo. Ova tehnologija ne skuplja informacije o vašem ličnom identitetu. Umesto toga, informacije se nalaze u zbirnoj formi. Svrha ove tehnologije i informacija koje ona prikuplja je da nam pomogne da unapredimo svoj Sajt.\nLinkovi sadržani na Sajtu koji vode na nezavisne sajtove su prikazani isključivo zbog pogodnosti za vas. Sofija Borković nije pregledala sadržaj ovih sajtova, ne kontroliše ih i nije odgovorana za bilo koji od ovih sajtova ili njihove sadržaje. Stoga, Sofija Borković nije njihov predstavnik, ne pruža nikakve garancije i ne prihvata obaveze u vezi sa ovim sajtovima ili bilo kojim informacijama, softverom ili drugim proizvodima koji se tamo mogu naći, ili sa rezultatima koji su posledica njihove upotrebe. Ukoliko odlučite da pristupite nekom od sajtova na koje vode linkovi sa našeg Sajta, činite to na sopstvenu odgovornost.\nInformacije, proizvodi, materijali i/ili usluge (“sadržaj”) prikazan na ovom sajtu je prikazan “kao takav” bez ikakvih garancija bilo koje vrste. Sofija Borković se eksplicitno ograničava do maksimalnog stepena određenog zakonom, od bilo kakve direktne, indirektne, statutarne ili bilo koje druge garancije ili zastupništva, uključujući garancije tržišne isplativosti, pogodnosti za određenu svrhu ili poštovanja intelektualnih ili svojinskih prava. Sadržaj čine isključivo informacije opšte prirode, koje nisu namenjene za rešavanje specifičnih situacija ili za neku konkretnu osobu ili entitet, i koje ne predstavljaju profesionalni savet.\nU maksimalnom stepenu koji zakon dozvoljava, Sofija Borković ne daje garancije za tačnost, primenjivost, pouzdanost i kompletnost sadržaja na ovom sajtu, kao ni garanciju neprekidnog rada, pravovremenosti, bezbednosti ili odsustva grešaka. Sofija Borković može promeniti sadržaj ovog sajta ili proizvode i cene navedene na sajtu u bilo koje vreme i bez prethodnog upozorenja. Sadržaj objavljen na ovom sajtu može se odnositi na proizvode, programe ili usluge koji nisu dostupni u vašoj zemlji.\nSvi nazivi, logotipi, žigovi, zaštitni znaci ili oznake usluga koji se pojavljuju na ovom Sajtu su registrovani zaštitni znaci odgovarajućih kompanija u okviru Sofije Borković i drugih vlasnika. Ne možete koristiti nazive, logotipe, žigove, zaštitne znake ili oznake usluga bez prethodne pismene saglasnosti njihovog punopravnog vlasnika.\nU ime Sofije Borković obavezujemo se da ćemo čuvati privatnost svih naših čitalaca. Prikupljamo samo neophodne, osnovne podatke o posetiocima i podatke neophodne za poslovanje i informisanje korisnika u skladu sa dobrim poslovnim običajima i u cilju pružanja kvalitetne usluge. Dajemo čitaocima mogućnost izbora uključujući mogućnost odluke da li žele ili ne da se izbrišu sa mailing lista koje se koriste za marketinške kampanje. Svi podaci o posetiocima se strogo čuvaju i dostupni su samo zaposlenima kojima su ti podaci nužni za obavljanje posla.\nZa sve potrebne informacije, reklamacije, molbe i žalbe možete se obratiti na mejl adresu: zivetiglasno@gmail.com


Nakon što je Interpol Srbije počeo raspisivati međunarodne potjernice protiv 19 državljana BiH za zločin počinjen u Dobrovoljačkoj ulici u Sarajevu, ministar sigurnosti BiH Tarik Sadović zatražio je da se potjernice povuku. Kao razlog se navodi politička motiviranost, te činjenica da se za isti slučaj vodi postupak pred domaćim pravosuđem.\nMinistarstvo pravde BiH u nekoliko je navrata tražilo da se predmet po kojem istragu vodi Tužilaštvo za ratni zločin Srbije proslijedi Bosni i Hercegovini, zajedno s dokazima. Ipak, Sadovićevom postupku se protive zvaničnici iz Republike Srpske tvrdeći da je jednostran i da ne odražava stav cijele BiH.\nNa zahtjev Interpola u Beogradu počelo je raspisivanje međunarodnih potjernica protiv državljana BiH za slučaju Dobrovoljačka ulica u Sarajevu. Potjernice su raspisane po osnovu israge koju provodi srbijansko Tužilaštvo za ratne zločine. Zahtjevom za provođenje istrage 19 osumnjičenih se kao visoki politički i vojni funkcioneri tadašnjih vlasti BiH terete za izdavanje naređenja za napad, za planiranje i organizovanje napada na vojnike i druge pripadnike JNA u Sarajevu 3. maja 1992. godine.\n„Ministarstvo u čijem sastavu se nalazi NCB Interpol Sarajevo je odmah reagovalo i uputilo je po mom nalogu pismo Generalnom sekretarijatu u kojem oštro protestiramo zbog raspisivanja potjernice jer mi smatramo da je prekršen član 3. Statuta Interpola - da su potjernice raspisane a da su motivirane političkim razlozima.“\nAko je Interpol tu potjernicu stavio u svoje strukture, onda se to mora poštovati i tu nema dileme hoćete li ili nećete.\n„Postoji manje-više jednosmjerna komunikacija Ministarstva pravde BiH prema Ministarstvu pravde Republike Srbije, gdje smo mi od početka marta obavijestili Ministarstvo pravde Republike Srbije da imamo saznanja o vođenju istrage, o raspisivanju potjernica protiv državljana BiH i tražili smo više informacija o tome. Pošto nije bilo nikakvog odgovora, napravili smo urgenciju, gdje smo ovaj put diplomatskim putem obavijestili Ministarstvo pravde da tražimo zvaničnu informaciju. I zapravo nam je dostavljen odgovor iz Ministarstva pravde Republike Srbije da oni još uvijek nemaju adekvatne informacije od njihovg tužilaštva i čim dobiju da će ih proslijediti. To je odgovor od prije par dana.“\nSmatramo da su za predmete ratnih zločina počinjenih na teritoriji BiH isključivo nadležni pravosudni organi BiH, dakle Tužiteljstvo i Sud BiH.\nU Tužilaštvu BiH još nisu dobili nikakve podatke o potjernicama. No, kako prenosi portparol Tužilaštva Boris Grubešić, o predmetu Dobrovoljačka istragu vodi domaće pravosuđe:\nČlan Predsjedništva BiH Željko Komšić tvrdi kako je u ovom slučaju u pitanju namjera Beograda u saradnji s Miloradom Dodikom da izjednače zločine počinjene u BiH:\nI član Predsjedništva BiH Haris Silajdžić zatražio je da se građani BiH zaštite, te da se uz konsultaciju s Ministarstvom pravde BiH iskoristi pravo i obavijesti Interpol da BiH ima primarnu nadležnost nad ovim slučajevima. Silajdžić je i prilikom sastanka sa nekoliko osumnjičenih iznio ovaj stav:\nNaša je dužnost zaštititi sve građane BiH. Mi imamo ovdje Sud BiH. Ako neko treba da odgovara, odgovaraće u BiH, u skladu s onim što je od nas tražio Haški tribunal.\nU međuvremenu, osobama za koje se pretpostavlja da bi mogle biti na potjernicama savjetuje se da ne putuju van BiH jer bi u tom slučaju mogli biti izručeni Srbiji.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Nikola Špirić također je reagovao na zahtjev Sadovića rekavši kako se na ovaj način šalje poruka kako je Dobrovoljačka bila unaprijed planirano mjesto za zločine, te da je BiH imala dovoljno vremena da reaguje na pravi način. Iznoseći primjer suđenja „žutim osama“ za zločine u Zvorniku, Špirić je kazao kako to dokazuje da je Srbiji dozvoljeno samo da sudi Srbima, dok BiH ne pokazuje kompetencije da sudi za zločine nad ovim narodom.\nInače, Biro vlade RS za odnose s Haškim sudom je još 2002. godine proslijedio optužnicu i Haškom tribunalu protiv sedam lica upravo za slučaj Dobrovoljačka, a na osnovu optužnice Okružnog javnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu. 2005. godine Hag je predmet vratio državnom Tužilaštvu, koje je godinu dana kasnije započelo istragu.


Na Međunarodni aerodrom Sarajevo sletio avion sa 500.000 doza cjepiva Sinopharm – ZZJZ FBiH\nNa Međunarodni aerodrom Sarajevo sletio avion sa 500.000 doza cjepiva Sinopharm\nZamjenik premijera FBiH, federalni ministar rada i socijalne politike, Vesko Drljača, vršitelj dužnosti direktora Zavoda za javno zdravstvo FBiH Siniša Skočibušić i zamjenik ambasadora NR Kine u BiH Miao Dake danas su na Međunarodnom aerodromu Sarajevo dočekali 500.000 doza vakcina Sinopharm iz NR Kine, koje je Federacija Bosne i Hercegovine kupila direktnom nabavkom od kineskog proizvođača.\n– Radi se o realizaciji Ugovora koji je zaključen krajem juna ove godine direktno s proizvođačem Sinopharmom. Ovaj ugovor za Federaciju ima poseban značaj i u to ime želim zahvaliti Kini i kompaniji Sinopharm. Također, čestitam Zavodu za javno zdravstvo FBiH – kazao je Drljača.\nZamjenik ambasadora Kine u BiH Miao Dake naveo je da današnja isporuka, 500.000 doza, predstavlja znak prijateljstva između BiH i Kine, te opredjeljenje Kine o vakcinama kao globalnom javnom dobru.\nDanašnja isporuka vakcina je plod dugih pregovora, pravnih i finansijskih aktivnosti koje je vodio Zavod za javno zdravstvo FBiH s Vladom Federacije BiH.\n– U ovom prelomnom trenutku za Federaciju, nakon što je detektirana delta varijanta SARS-CoV-2 virusa i kada bilježimo blagi porast zaraženih, ova isporuka nam pruža sigurnost da ćemo u narednom periodu imati priliku nastaviti vakcinisanje stanovništva prema prioritetima, a posebno prema osobama koje imaju više od 60 godina – istakao je Skočibušić.\nSkočibušić je poručio da će vakcine pomoći da se vakcinisanjem smanje komplikacije, hospitalizacije, mehaničke ventilacije i smrtnost od COVID-19, te pozvao građane da se vakcinišu u svim zdravstvenim ustanovama.\n– Federacija BiH je kroz COVAX mehanizam, program EU4HEALTH i ovom nabavkom platila 688.660 doza vakcina, te uz 469.034 doze doniranih vakcina nema razloga da se još aktivnije ne nastavi s vakcinisanjem – naglasio je Skočibušić.\nOvi podaci govore da je Federacija BiH do sada kupila više doza vakcina, nego što je dobila kroz donacije.\nCategory: NovostiBy Maja Kojovic August 6, 2021\nPreviousPrevious post:Preporuke za zaštitu zdravlja stanovništva na visokim temperaturamaNextNext post:Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- subota, 07.08.2021. godine (presjek stanja u 12h)


Strani investitori u Srbiju uložili 2,2 mlrd EUR - Najviše ulagali u metalsku industriju\nStrani investitori su za prvih 11 meseci prošle godine u našu zemlju uložili 2,2 mlrd EUR. Toliko je iznosio neto priliv direktnih stranih investicija i bio je za 1,4% manji nego u istom periodu 2017. godine.\nTri četvrtine stranih direktnih ulaganja u prva tri kvartala 2018. godine došlo je iz zemalja Evropske unije. U okviru prerađivačke industrije, najveće investicije su ostvarene u metalskoj, prehramebnoj i automobilskoj industriji.\nPodaci Ministarstva finansija pokazuju da je neto priliv ostalih investicija u istom periodu iznosio 605,7 mil EUR, dok se kod portfolio investicija javio odliv u iznosu od 28,5 mil EUR.\nOve nedelje savetnik - šta i kako s Komercijalnom bankom\nMinistar finansije Siniša Mali kaže da su prioriteti za narednu godinu u ekonomskoj oblasti nastavak strukturnih reformi, prevashodno u oblasti javnih preduzećaU 2012. ukupni gubici javnog sektora bili su preko 60 milijardi dinara, a u 2017. godini javna preduzeća su bila u dobitku 20 milijardi dinara, čekamo na rezultate za prošlu godinu, rekao je Mali za RTS.\nOn je naveo da Misija Međunarodnog monetarnog fonda, sa kojim se vode razgovori u Beogradu, "potvrda izuzetno dobre ekonomske rezultate" Srbije za prošlu godinu.\n"Veoma je važno da je MMF prihvatio i potvrdio izuzetno dobre ekonomske rezultate za 2018. godinu, još jedan put ću ponoviti, to su visoka stopa rasta BDP-a, 4,3-4,4 za 2018. godinu, što nas svrstava među najbrže rastuće ekonomije ne samo u regionu, već i u Evropi", naveo je Mali.\n"Treću godinu zaredom smo u plusu što se tiče budžeta, kraj godine smo dočekali sa 32,2 milijarde dinara viška novca u budžetu, i ono što me posebno ohrabruje, mislim i građane Srbije takođe, ako pogledate januar da znate da smo planirali 7,8 milijardi dinara viška, negde oko 65 miliona evra, mi smo ostvarili tri puta bolji rezultat - 23, 6 milijardi dinara suficita za prvi mesec ove godine", rekao je Mali.\nUpitan da li je tema razgovora s predstavnicima MMF-a bila i privatizacija Komercijalne banake, Mali odgovara da jeste, kao i da će tokom ove nedelje potpisati sporazum sa savetnikom koji će pomoći da se sagledaju strateške opcije, šta i kako raditi sa Komercijalnom bankom u budućnosti. "Prošle godine smo bili uspešni i našli smo partnera i za RTB Bor i za Aerodrom Nikola Tesla. Hoćemo da vidimo i na koji način pronađemo i strateškog partnera i za Komercijalnu banku. Ideja nam je da država izlazi iz onih delatnosti gde nema potrebe da bude i da se koncentrišemo na pravljenje okruženja koje će biti podsticajno i za prvatni i državni sektor", rekao je Mali.\nRanije danas ministar finansija Siniša Mali rekao je za RTS da će tokom ove nedelje biti potpisan sporazum sa savetnikom koji će pomoći da se sagledaju strateške opcije, šta i kako raditi sa Komercijalnom bankom u budućnosti: "Prošle godine smo bili uspešni i našli smo partnera i za RTB Bor i za Aerodrom Nikola Tesla. Hoćemo da vidimo i na koji način da pronađemo strateškog partnera i za Komercijalnu banku. Ideja nam je da država izlazi iz onih delatnosti gde nema potrebe da bude i da se koncentrišemo na pravljenje okruženja koje će biti podsticajno i za privatni i državni sektor".\nAerodrom "Nikola Tesla" usamljeni dobitnik\nBeograd -- Slab promet i znatan pad BELEX indeksa, kao i vrednosti običnih akcija Komercijalne banke obeležili su prvi trgovački dan u nedelji na Beogradskoj berzi.\nProizvođač preparata za zaštitu i prehranu bilja, Galenika Fitofarmacije, zabeležio je trgovanje u vrednosti 2,0 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 2.700 dinara, dok je Aerodrom "Nikola Tesla" bio usamljeni dobitnik dana, s rastom cene od 0,1 odsto na 1.100 dinara, uz realizaciju od gotovo 1,8 miliona dinara.\nMinistarstvo finansija Srbije bi u sredu trebalo da potpiše ugovor sa međunarodnom kompanijom "Lazard", koja će biti savetnik za izbor strateškog partnera za Komercijalnu banku, saznaje Tanjug. Ranije danas i ministar finansija Siniša Mali je najavio da će tokom ove nedelje biti potpisan sporazum sa savetnikom koji će pomoći da se sagledaju strateške opcije, šta i kako raditi sa Komercijalnom bankom u budućnosti.\nSaobraćajno, turističko i uslužno preduzeće "Vršac" je zabeležilo na MTP tržištu promet od 0,7 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 5.700 dinara.


Uoèi predsednièkih izbora u Francuskoj - 2002-02-12\nPredsednik Širak je ustao u odbranu svoje sedmogodišnje uprave i porekao da je poèino bilo kakve politièke prestupe. U retkom televizijskom intervjuu na francuskom televizijskom kanalu Te-Ef-1, Širak je rekao da ga je njegova strast da služi zemlji nagnala da se ponovo kandiduje za predsednièke izbore u aprilu:\n”Odluku o svojoj kandidaturi, Širak je objavio juèe tokom posete Avinjonu na jugu Francuske. Èinjenica da se odluèio na reizbor nije nikoga iznenadila, ali analitièari smatraju da je odluka ubrzana zbog pada njegove popularnosti i optužbi u vezi politièkih prestupa. Predsednik Širak je porekao da su takvi faktori uticali na njegovu odluku. Takoðe je porekao da je umešan u skandal koji veæ nekoliko nedelja potresa Francusku, a u vezi je primanje mita od poslova za stambenu izgradnju pre deset godina.\nU svojim nedavnim intervjuima, bivši politièar Širakove Stranke republikanskog zbora, Didije Šuler, je ustvrdio da je Širak bio umešan u taj skandal. Predsednik Širak je rekao da nije nikada ništa loše uradio u svojoj politièkoj karijeri, tokom koje je 18 godina vršio dužnost gradonaèelnika Pariza. Meðutim, na pitanje o navodima o nezakonitih stranaèkih finansijskih transakcija 80-tih i 90-tih, Širak je odgovorio da je onda takva praksa bila uobièajena na francuskoj politièkoj sceni i da su to èinile sve stranke.\nŠirakov rival æe kako se oèekuje biti socijalistièki premijer Lionel Žospen, koji tek treba da objavi svoju kandidaturu. Širak je iskoristio priliku da kritikuje fiskalnu i socijalnu politiku Žospenove vlade. Takozvana ko-habitacija konzervativnog predsednika i levièarskog premijera nije bila laka, dok poznavaoci prilika navodi da se dvojica politièara nimalo ne vole. No, Širak je rekao da poštuje premijera Žospena uprkos razlikama u ideološkim gledištima.


Beograd, 15. decembar 2021. godine - A1 Srbija je zauzeo drugo mesto u nacionalnom benchmarkingu, koji sprovodi Regulatorna agencija za elektronske komunikacije (RATEL). Prema objavljenim rezultatima izveštaja za 2021. godinu, A1 mreža je imao najkraće prosečno vreme uspostave veze u gotovo svim sredinama i ostvario prednost na testovima prenosa podataka zahvaljujući ostvarenim većim prosečnim brzinama prenosa malih fajlova.\nOvaj rezultat ostvaren je zahvaljujući jednim od najvećih investicionih ciklusa kompanije tokom kog je unapređena infrastruktura, prošireni su radio kapaciteti, a teren pripremljen za uvođenje novih tehnologija. Ove godine je izgrađeno više od 130 novih baznih stanica, a ukupni radio kapaciteti su povećani za 60%.\nUnapređenje infrastrukturnih kapaciteta rezultiralo je i time da A1 ponese titulu najbrže mobilne mreže u Srbiji u 2021. prema podacima kompanije Ookla®, globalnog lidera u praćenju performansi mobilnih i širokopojasnih mreža, tvorca popularne aplikacije Speedtest.\nRezultat RATEL benchmarknga mobilnih mreža stiže kao još jedna potvrda kvaliteta od posebnog značaja, imajući u vidu da je ovo prva godina u kojoj kompanija posluje pod A1 brendom.\nMerenja su sprovedena tokom oktobra i novembra 2021. Za ocenjivanje ukupnih performansi i rangiranje mobilnih mreža, testirano je 5 glavnih tipova usluga, i to: govorna usluga, prenos podataka, web browsing, YouTube i usluga prenosa poruka (putem what's up aplikacije). Mreže su testirane na mobilnim telefonima u isto vreme, na istim rutama, u malim i velikim urbanim sredinama, kao i na otvorenom putu.


Prvi komercijalni let Er Srbije za Cirih | Novine Toronto\nPrvi komercijalni let Er Srbije za Cirih\nMnistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović obišla je juče beogradski Aerodrom "Nikola Tesla", sa generalnim direktorima aerodroma i Er Srbije, Fransoom Berizom i Nejsmitom Dankanom, povodom prvog komercijalnog leta Er Srbije posle ukidanja vanrednog stanja.\nMihajlović je istakla da je to "važan dan za sve nas, jer posle dva meseca ispraćamo prvi komercijalni let koji će se iz Ciriha vratiti pun", kao i da je Er Srbija prva u regionu počela s komercijalnim letovima, saopštio je njen kabinet.\n"Pored Ciriha, realizovaće se letovi za Frankfurt, London, Beč, ali i Pariz, Amsterdam, Ljubljanu, Njujork i druge gradove. Važno je da polako počinjemo da se vraćamo normalnijem životu. Mi radimo zajedno kao jedan tim i činimo sve da ovaj vid transporta bude dostupniji i da imamo što više redovnih linija. Bezbednost je svakako na prvom mestu", rekla ona.\nMinistarka je dodala da od petka, 22. maja, neće biti obaveznog PSR testa niti samoizolacije prilikom ulaska u Srbiju, a da će građani Srbije koji putuju u druge zemlje morati da se ponašaju i skladu sa obavezama tih država.\nUkazala je da je ta grana saobraćaja pretrpela velike gubitke svuda u svetu i da je do sada šteta premašila 70 miliona evra, te da se nada da do kraja godinu šteta u avio-saobraćaju biti manja od 200 miliona evra.\nGeneralni direktor Aerodroma "Nikola Tesla" rekao je da se na ovaj dan čekalo dugo, dva meseca.\n"Hvala našem partneru Er Srbiji, uradili su izvanredan posao i organizovali više letova nego što smo pre nekoliko nedelja mogli i da sanjamo. Hvala i Vladi Srbije na podršci", rekao je Berizo.\nDirektor Er Srbije rekao je da ta kompanija realizuje pet letova, tri za Cirih i dva za Frankfurt, i najavio nove letove.\n"Oduševljeni smo zbog prvog komercijalnog leta. Pored Ciriha, Londona, Beča i Frankfurta, krajem meseca letećemo i za Amsterdam i Pariz, potom i Ljubljanu, Tivat i druge gradove u regionu.\nA od 6. juna i za Njujork. Hvala svima na pomoći i podršci", rekao je Dankan.\nAvio-kompanija "Er Srbija" je objavila da je tokom čitavog trajanja leta njenim avionima obavezno da svi imaju sanitarne maske preko lica.\nAvioni će biti redovno dezinfikovani, poručila je "Er Srbija" koja kaže da je bezbednosne i higijenske mere primenila u saradnji sa zdravstvenim organima i regulatornim telima.\n"Er Srbija" kaže i da je "sve procedure u putničkom avio-saobraćaju pre, tokom i nakon leta" prilagodila "novim okolnostima koje su prouzrokovane pandemijom".


Pavić: Okrenuti se Ustavu Srpske i poslovima u Srpskoj | BL Portal\nPavić: Okrenuti se Ustavu Srpske i poslovima u Srpskoj\n30. Marta 2019. 20:58\nPredsjednik DNS-a Marko Pavić izjavio je da nakon zaključaka Glavnog odbora SDA nema pravljenja “koalicije ni države” sa tom strankom.\n“Ako ovo ostane na snazi, odgovor treba da bude da nema ništa od formiranja vlasti na nivou BiH. Mi se u tom slučaju moramo okrenuti Republici Srpskoj i baviti se poslovima koji su u skladu sa Ustavom Srpske”, rekao je Pavić Srni reagujući na zaključke SDA objavljene nakon današnje sjednice Glavnog odbora te stranke.\n“U vrijeme kad idemo ka EU i čekamo odgovore na Upitnik koje smo popunili, u vrijeme kad treba potpisati novi akt o socijalnim i ekonomskim pitanjima u BiH i uspostaviti novu vlast koja treba sve to da vodi, dolaze ovi zaključci koji potpuno onemogućavaju bilo kakvu aktivnost i negiraju ustavno uređenje BiH i Republiku Srpsku, a sve Srbe i Republiku Srpsku proglašavaju genocidnima, iako je hiljadu puta objašnjeno da narod i Srpska nisu genocidni”, dodao je Pavić.\nPotpisan sporazum kojim se traže ostavke Mila Đukanovića i Duška Markovića


Održano Pokrajinsko takmičenje „Testenijada i valјušci“\nU subotu, 22. septembra 2018. godine, u trpezariji OŠ „Svetozar Miletić“ u Titelu, održano je 6. po redu Pokrajinsko takmičenje u spravlјanju starih tradicionalnih vojvođanskih jela – radionica osoba sa invaliditetom, pod nazivom „Testenijada i valјušci“. >>>\nDanas, 21. septembra 2018. godine, u Svečanoj sali Opštinske uprave u Titelu, dodelјeni su ugovori za finansiranje ili sufinansiranje programa/projekta udruženja građana i crkava sa teritorije opštine Titel – drugi krug. >>>\nU četvrtak, 27. septembra 2018. godine, sa početkom u 19.00 časova, u organizaciji NB „Stojan Trumić“ iz Titela, zainteresovanoj publici će svoju novu knjigu pod nazivom „Solunska 28“ predstaviti dr Nele Karajlić. >>>\nOpština Titel, u saradnji sa Kabinetom ministra bez portfelјa zaduženog za demografiju i populacionu politiku, sprovodi mere populacione politike koje će se realizovati na teritoriji opštine u 2018. godini. >>>\nTokom septembra 2018. godine, u Srednjoj tehničkoj školi „Mileva Marić“ u Titelu, u sklopu programa obeležavanja 100 godina od završetka Prvog svetskog rata i 100 godina od prisajedinjenja Vojvodine Kralјevini Srbiji, za učenike i nastavnike škole organizovano je prikazivanje dokumentarno-igranog filma „Čujte, Srbi“. >>>


„Probni protest“ Samoopredeljenja u Prištini /video/ - 28.05.2020, Sputnik Srbija\nU centru Prištine danas su se okupile pristalice Pokreta Samoopredeljenje koje su odražle „probu protesta“ uz fizičku distancu i tražili raspisvanje izbora. 28.05.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, priština, samoopredeljenje\n© REUTERS / LAURA HASANIProtest Samoopredeljenja u Prištini.\nProbni protest je održan na centralnom gradskom trgu u Prištini ispred zgrada vlade i skupštine, a prema procenama, bilo je okupljeno oko dve hiljade pristalica.\nOkupljeni su skandirali ime lidera te stranke i vršioca dužnosti premijera Aljbina Kurtija i raširili transparent sa parolom „Hoćemo izbore“.\nIako je padala kiša aktivisti Samoopredeljenja su bili na označenim pozicijama koje su bile obeležene crvenim tačkama.\nKurti, koji se ranije danas ogradio od tzv. probnog protesta, pozdravio je okupljene pristalice Samopredeljenja sa balkona Vlade, nakon čega su aktivisti stranke počeli da se razilaze.\nTokom protesta bilo je primećeno pojačano prisustvo policije, prenosi Tanjug.\nOčekuje se da kosovski Ustavni sud sutra donese odluku o ustavnosti dekreta predsednika Hašima Tačija kojim je za mandatara za sastav Vlade imenovao Avdulaha Hotija iz DSK. Samoopredeljenje je jedina partija koja se tome usprotivila i zahteva nove izbore.\nKurti tvrdi da ni on ni vlada ne učestvuju u organizaciji skupova, pa ni današnje „probe za protest“ , već da ih samo posmatra i poštuje prava građana na slobodu okupljanja.


Radio Tivat | EXIT zvanično najbolji evropski festival\n18 јан EXIT zvanično najbolji evropski festival\nPosted at 10:36h in Zanimljivosti\tby\tSonja Stilet\nEXIT je zvanično najbolji festival Evrope, objavljeno je sinoć na dodjeli Evropskih festivalskih nagrada u Holandiji. EXIT je pobijedio u glavnoj kategoriji u konkurenciji sa vrtoglavih 350 festivala iz više od 35 zemalja, uz preko milion glasova publike i mišljenje stručnog žirija sastavljenog od najeminentnijih ljudi svjetske muzičke industrije. Exitovi festivali bili su u finalu u čak šest kategorija, a sam EXIT u rekordne tri kategorije, uključujući i osvojenu glavnu nagradu za najbolji veliki evropski festival, te najboljeg festivalskog organizatora u Evropi i nagradu „Take a Stand“ za društveni aktivizam. Nagrada Exitu je priznanje i za Sea Dance, koji je četvrtu godinu za redom ušao u najboljih deset evropskih festivala u svojoj kategoriji, u kojoj je 2015. i pobijedio.\nEXIT je u konkurenciji za glavnu nagradu bio sa drugim evropskim festivalskim gigantima, kao što su Glastonbury, Roskilde, Tomorrowland, Sziget Festival, Lowlands i mnogi drugi. Ovo je druga po redu šampionska titula koju je EXIT osvojio na Evropskim festivalskim nagradama još od njihovog ustanovljenja 2010. godine, a svake godine je u najužem izboru za najbolji evropski festival. EXIT je prethodno osvojio nagradu za najbolji veliki evropski festival na Evropskim festivalskim nagradama za 2013. godinu, dok je 2007. godine izglasan za najbolji evropski festival van Velike Britanije od strane Britanskih festivalskih nagrada.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Izjave Prištine o demarkaciji pogrešne\nAMBASADA SAD 14. 11. 2017. 21:24 >> 20:52 4\nIzjave Prištine o demarkaciji pogrešne\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu izrazila je večeras razočaranje izvještajem Komisije za demarkaciju granične linije sa Crnom Gorom podnijetim Komisiji za evropske integracije kosovskog parlamenta.\n"Izjave Komisije su neosnovane, dezorijentisane i pogrešne", piše u izjavi koja je proslijeđena medijima nakon jučerašnjeg izvještaja vladine Komisije za demarkaciju granične linije sa Crnom Gorom.\n"Postojeći sporazum predstavlja tačan proces utvrđivanja granice koju su potvrdili državna komisija Kosova i mnogi međunarodno poznati stručnjaci", navedeno je u saopštenju.\nNavedeno je i da je Stejt department 2015. potvrdio da je prvobitni sporazum tačno odražavao granicu koja je postojala od 1974. godine između Kosova i Crne Gore.\n"Od tada nema činjenica koje dovode u pitanje tu odluku. Dovođenje u sumnju sporazuma i odugovlačenje procesa ratifikacije dovodi u opasnost odnose Kosova sa svojim susjedom i EU, i ostavlja izolovane građane Kosova", piše u saopštenju Ambasade SAD.\nAmbasada zahtijeva od institucija Kosova da rade na promovisanju interesa građana Kosova.


Oktobarski simpozijum CIGRE Srbija 10 Okt 2016 - ems\nSedamnaesti Simpozijum "Upravljanje i telekomunikacije u elektroenergetskom sistemu" održaće se od 16. do 19. oktobra u Hotelu "Srbija" u Vršcu. Organizatori Simpozijuma su studijski komiteti CIGRE Srbija: S2 - Upravljanje i eksploatacija EES i D2 - Informacioni sistemi i telekomunikacije.\nProgram Simpozijuma obuhvatiće tehničke sesije posvećene aktuelnim temama iz domena upravljanja i eksploatacije elektroenergetskog sistema i elektroprivrednih informacionih sistema i telekomunikacija. Na simpozijumu će biti prezentovana i razmatrana 32 rada od 80 autora i koautora. U okviru Simpozijuma biće organizovane stručne prezentacije i izložbe vodećih proizvođača informaciono-upravljačke i telekomunikacione opreme.\nInženjerska komora Srbije donela Odluku da se 17. Simpozijum uvrsti u Program kontinuiranog profesionalnog usavršavanja čla- nova Inženjerske komore Srbije iz oblasti nacionalnog programa obuke za 2016. godinu. Ciljne grupe su diplomirani inženjeri elektrotehnike - odgovorni projektanti i diplomirani inženjeri elektrotehnike - odgovorni izvođači radova. Vrednovanje će biti sa po 5 bodova za učesnike na sesijama i 10 bodova za predavače.


Зелени Србије поново самостални | Zeleni Srbije\nVreme: 14. jun 2014.\nNova demokratska stranka – Zeleni je u subotu, 14. juna 2014. godine u Leskovcu održala Skupštinu stranke. Na ovoj skupštini doneto je nekoliko važnih odluka, od kojih su najvažnije vraćanje imena Zeleni Srbije i davanje saglasnosti delu članstva, čime će započeti proces registracije Nove demokratske stranke. Ovo će omogućiti nastavak političkog delovanja Zelenih Srbije i zalaganja za zeleniju, zdraviju i slobodniju Srbiju i Evropu.\nIzborna parija Nova demokratska stranka – Zeleni je bila izraz zajedničke energije – na jednoj strani Zelenih Srbije, a na drugoj strani pojedinaca i grupa koji će zajedno sa Borisom Tadićem stvoriti Novu demokratsku stranku. Misija ovog udruživanja bila je da se građanima Srbije pruži građanska alternativa, sve vreme poštujući i uvažavajući na jednoj strani, očuvanje programskog i organizacionog identiteta Zelenih Srbije i na drugoj strani, želje Borisa Tadića i njegovih pristalica da se po završenim izborima formira nova stranka koja će nositi ime Nova demokratska stranka. Imajući to u vidu, u tom maniru su realizovane i aktivnosti izborne kampanje. Namera formiranja izborne partije se potvrdila kao ispravna i naša koalicija je jedna od malobrojnih koja je imala podršku građana iznad cenzusa.\nZeleni Srbije ostaju verni svojim članovima i simpatizerima i dosledni u svom daljem radu. Građanima obećavamo da ćemo nastaviti da se zalažemo za pravo svakog pojednica ili grupe da se politički organizuju i deluju, što Ustav Srbije i Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima garantuju.\nOznake: Zeleni Srbije, izbori, politička partija Zeleni Srbije


Republika / Milena plakala i svedočila kako ju je Aleksić silovao: Donosili joj vodu da se ne bi onesvestila!\nsreda, 20. 1. 2021.| 23:00\nHrabra Beograđanka Milena Radulović (26), glumica i jedna od mnogih žrtava producenta i reditelja Miroslava Mike Aleksića, saslušavana je juče punih pet sati u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu. Uz Milenu su sve vreme bili i njeni pravni zastupnici advokati Jugoslav Tintor i Denis Bećirić, s kojima je u 11 sati stigla u Palatu pravde, gde su se zadržali do 16 časova.\nMilena sa ocem izlazi iz tužilaštva\nRadulovićeva je, prema saznanju Srpskog telegrafa, pred tužiocem do detalja ispričala sve o svom odnosu sa Aleksićem, koji je prvi put silovao početkom novembra 2012. godine, kada je imala 17 godina, a on 61 godinu, kao i kasnijim nedozvoljenim polnim radnjama i još nekoliko silovanja učitelja glume.\n- Mileni su u nekoliko navrata donosili vodu tokom saslušanja jer joj je bilo izuzetno teško, a njeni advokati su tražili da prave pauze da bi se ona pribrala nakon najpotresnijih svedočenja o svom iskustvu sa bludnim nastavnikom. Potvrdila je celokupnu priču iz medija, sa detaljima od kojih se normalnom čoveku prevrne utroba u neverici da je neko mogao biti toliko okrutan prema mladoj devojci. Videlo se da od onoga što je pričala Milena tužiocu koji je inače iskusni profesionalac nije bilo dobro, pogotovo kad je devojka pričala o eksplicitnim scenama koje je proganjaju godinama, kao najgora noćna mora - otkrio je izvor iz istrage za Srpski telegraf.\nAdvokati hrabre glumice, međutim, nisu želeli da iznose detalje.\n- Jasno vam je koliko je Mileni bili teško kad je saslušanje trajalo pet sati, a znamo o kakvom predmetu se radi - rekao je Jugoslav Tintor.\nOsumnjičen za osam silovanja\nPosle Radulovićeve, Aleksića su za silovanje i nedozvoljene polne radnje prijavile i druge glumice, kojih je u prvi mah bilo pet, a sada mediji kažu da ih je ukupno skoro 30.\nInače, Aleksić je u ponedeljak saslušan u tužilaštvu i on je negirao krivicu, rekavši da ne zna zašto ga je šest devojaka prijavilo. Njemu je određen jednomesečni pritvor, a sumnjiči se za osam silovanja i sedam krivičnih dela nedozvoljene polne radnje počinjenih u periodu od 2008. do 2020.\nDok je glumica davala iskaz, negde u četvrtom satu, ispred Palate je stigao njen otac Stevan, a ubrzo mu se pridružila i supruga Aleksandra, Milenina mama.\nAdvokati Radulovićeve, koji zastupaju još tri devojke u ovom slučaju, posle Mileninog saslušanja istakli su da istraga nije otvorena za javnost i da je tužilac doneo naredbu da se nikakve informacije iz predmeta ne šire.\n- Jedino što možemo da kažemo jeste da će se istraga već danas nastaviti saslušavanjem glumice Ive Ilinčić i da se pretpostavlja da će se sledeće sedmice nastaviti sa saslušanjem svedoka i oštećenih koje se, kako sam čuo, javljaju u policiju.\nSrbija Beograd Silovanje Hronika Saslušanje Milena Radulović Miroslav Mika Aleksić Mika Aleksić\nZemlja Ludija22. januar 2021. u 09:25\nKuku naopako, valjda nije?!


Teslin vremeplov putuje u Niš | CityMagazine\nU susret obeležavanju 160 godina od rođenja Nikole Tesle, „Teslin vremeplov“ putuje u Niš, gde će u subotu, 18. juna, biti prikazana umetnička projekcija o životu i delu našeg velikog naučnika.\nInovativni projekat Telekoma Srbija ispraćen je burnim aplauzima više hiljada oduševljenih građana Beograda i Novog Sada, a sada će i Nišlije imati priliku da na centralnom gradskom trgu „zaplove“ kroz Teslin život i njegova naučna dostignuća. Zbog velikog interesovanja, projekcije „Teslinog vremeplova“ tokom prve večeri u Nišu biće direktno prenošene i na 103. kanalu mtsTV-a.\nUkoliko vas put tokom vikenda odnese na jug, ne bi trebalo da propustite ovu jedinstvenu multimedijalnu izložbu koja je do sada već imala svoje prezentacije u Beogradu i Novom Sadu.\n18. do 20. jun 2016\nTrgu kralja Milana, Niš\nNe propustite ovaj jedinstveni događaj\n19. maj 2015. Total Future Gaming Belgrade na Beogradskom sajmu nikola tesla · nis · teslin vremeplov\n24. jul 9600. Beograd ponovo domaćin italijanskih vinarija


► Španski sud: Zbog simbola separatista predsednik Katalonije ne može da obavlja\nSud u Barseloni je danas presudio da predsednik španske oblasti Katalonije Kim Tora ne može da obavlja tu dužnost jer se oglušio o zahtev Madrida: nije uklonio žute trake - simbol separatista s državnih zgrada tokom predizborne kampanje prošlog proleća, javio je Radio Slobodna Evropa (RSE).\nŠpanska vlast je u martu naložila Tori da separatističke simbole ukloni ;u znak poštovanja institucionalne neutralnosti pred održavanje parlamentarnih izbora u aprilu.\nCentralnoj vlasti u madridu je posebno smetao transparent ispred regionalnih vlasti Katalonije na kojem je pisalo "Sloboda za sve političke zatvorenike i izgnanike" neposredno pored žute trake.\nTo je ukazivalo na podršku osuđenim katalonskim liderima kojima su u oktobru izrečene zatvorske kazne zbog neuspelog pokušaja proglašenja nezavisnosti 2017. godine.\nTe presude izazvale su niz protesta u Barseloni i drugim gradovima u Kataloniji.\nKatalonske vlasti ignorisale su dva roka za uklanjanje transparenta, ali su to učinile pre planirane intervencije policije.\nOdluka suda stupiće na snagu ukoliko je potvrdi Vrhovni sud Španije, što bi moglo da traje nekoliko meseci i značilo bi održavanje prevremenih izbora u Kataloniji.\nTora je izjavio da će se žaliti na presudu, preneo je RSE.\nBelgija neće izručiti Španiji separatističke katalonske zvaničnike Karlesa Pućdemona i Tonija Komina pre nego što se Evropski parlament ne izjasni o zahtevu za ukidanje imuniteta toj dvojici...


- Policija vrši pretrese na 30 lokacija u više crnogorskih gradova - saznajemo u Upravi policije\nU Nikšiću, Ulcinju, Baru i drugim mestima pripadnici Sektora za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije pretresaju kuće i stanove bezbednosno interesantnih osoba. Akcijom rukovodi Odsek za suzbijanje krijumčarenja droga koji je u tom Sektoru.\nIz policije su, takođe, kazali da su u pitanju desetomesečne istrage sa međunarodnim partnerima.\nVELIKA AKCIJA POLICIJE U CRNOJ GORI: U toku pretresi na 30 lokacija!\n10. 02. 2021. u 10:21\nCrna Gora hapšenja u Crnoj Gori policijska akcija akcija Zamka Odsek za suzbijanje krijumčarenja droga krijumčarenje kokaina


Niš, Dimitrija Tucovica 31\nFLUOELEKTRO d.o.o. je kompanija u privatnoj svojini i kao takvo posluje od 2005. godine u Nišu. Od tada je uloženo mnogo truda i sredstava u cilju unapređenja poslovanja i pozicioniranja na tržištu veleprodaje osvetljenja i elektromaterijala. Preduzeće se bavi projektovanjem, uvozom, izvozom i distribucijom robe vodećih svetskih brendova Philips, Beghelli ,Hager... kao i pružanjem rešenja klijentima u oblasti osvetljenja: bilo da je u pitanju spoljašnje osvetljenje saobraćajnica, parkova, profesionalno osvetljenje bolnica, škola, fabrika ili sofisticirano osvetljenje za ekskluzivne enterijere. Fluoelektro je jedan od lidera u svojoj oblasti na teritoriji Srbije, uz tendenciju širenja za tržišta regiona. Ujedno smo i lideri u modernizaciji i digitalizaciji proizvoda i poslovnih procesa u čemu smo podržani i od strane eminentnih internacionalnih institucija.Veoma smo privrženi poštovanju etičkih principa kao i društvene, lične direktne odgovornosti pa je zaposlenje u Fluoelektru ujedno i ulazak u takvo poslovno okruženje.\nRaspisujemo konkurs za sledeću poziciju za: Projekt menadžer.\nAnaliza aktuelnih i potencijalnih projekata,\nPrezentovanje projektnog rešenja klijentu,\nKreiranje ponude i praćenje ponude,\nUgovaranje komercijalnih uslova projekta,\nEdukovanje arhitekata i projektanata, kao i informisanje investitora u vezi inovacija u rešenjima i novim proizvodima,\nIzveštavanje na mesečnom (godišnjem) nivou o planiranim i realizovanim aktivnostima.\nMinimalno je srednje stručno obrazovanje i jedna godina provedena na istim ili sličnim poslovima,\nSamostalno korišćenje računarskih programa za obradu teksta, proračune, izradu prezentacija (Microsoft Office 365 ili slično) i poželjno iskustvo s radom u nekom ERP poslovnom sistemu,\nSposobnost prilagođavanja i učenja\nDobre komunikacione veštine,\nPozitivan stav prema poslu i razumevanje važnosti timskog rada.\nZainteresovani kandidati koji ispunjavaju navedene uslove, mogu poslati svoj CV i motivaciono pismo.


Milutinov čestitao Micovu i Nedoviću – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » Milutinov čestitao Micovu i Nedoviću\nU duelu srpskih košarkaša u Milanu dvojac Armanija upisao je važnu pobedu protiv Olimpijakosa, ali italijanska ekipa nije uspela da nadoknadi “minus 14“ protiv Grka, što bi moglo da bude od velikog značaja.\nKada je rešeno pitanje pobednika u duelu Armanija i Olimpijakosa krenula je borba za koš-razliku, a na kraju i jedni i drugi su “pobednici i poraženi”.\nArmani je savladao Olimpijakos 66:57 u direktnoj borbi za plasman u plej-of, međutim, klub iz Pireja uspeo je da sačuva bolji međusobni skor pošto je u Grčkoj slavio 99:75, pa će imati “adut u rukavu“ u borbi za drugi krug Evrolige.\nArmani je sve rešio u trećem periodu, koji je završio sa dvocifrenom prednošću (49:39), međutim, Olimpijakos u čijim redovima je Nikola Milutinov odigrao zapaženu ulogu sa 13 poena i devet skokova, nije dozvolio da upiše “dvostruki“ poraz.\nMilano – Olimpijakos 66:57\nGran Kanarija – Darušafaka 21.30\nPrevious: Suroi: Interes Kosova je bogata i jaka Srbija\nNext: Direktor Forin ofisa se založio za ukidanje taksi i povratak dijalogu


Sanacija i adaptacija mokrih čvorova u zdravstvenim ustanovama | Mapei\nObjavljeno u Svet Mapei br.\nSanacija i adaptacija mokrih čvorova u zdravstvenim ustanovama\nRešenja za brzu i kompletnu sanaciju mokrih čvorova\nTokom prethodne godine, u velikoj akciji Ministarstva zdravlja, pokrenuta je, a većim delom i završena, obnova zdravstvenih ustanova širom Republike Srbije. Poseban akcenat je stavljen na adaptaciju mokrih čvorova, koja je, pored zamene instalacija, podrazumevala i izradu hidroizolacije i zamenu obloge od keramičkih pločica. Pojedini mokri čvorovi bili su stari više decenija, a kako bi se nesmetano obavljala svakodnevna aktivnost ovih zdravstvenih ustanova, bila je potrebna brza sanacija. Ministarstvo zdravlja je, za jedan broj ustanova, radove poverilo renomiranom beogradskom preduzeću Jadran koje je bilo nosilac posla i izvodilo molersko- farbarske radove. Pored antikorozivne zaštite i revitalizacije fasada, ovo je jedna od glavnih delatnosti pomenutog preduzeća. Jadran, kao specijalizovana firma za izvođenje radova, pozicije hidroizolacija i lepljenje obloga od keramičkih pločica poverio je firmama Tim sistem plus i Partizan UC iz Beograda, koji su, već više od deset godina, partneri kompanije Mapei.\nBrojni objekti, na kojima je radio Tim sistem plus, hidroizolovani su širokim spektrom Mapei hidroizolacija. Tokom dosadašnje saradnje, ova firma je, u brojnim rezervoarima, mokrim čvorovima, bazenima i balkonima, primenjivala Mapei polimercementne sisteme hidroizolacija. Primenom polimercementnih sistema omogućava se direktno lepljenje keramičkih pločica na hidroizolaciju, čime se postiže da svi donji slojevi poda budu suvi. Sva dosadašnja pozitivna iskustva i izgrađen poverenje prema Mapei sistemu, kao i uspešna dugogodišnja saradnja, uticali\nsu na to da Tim sistem plus glavnom izvođaču predloži jednokomponentnu polimercementnu fleksibilnu hidroizolacionu membranu MONOLASTIC. Ovu masu odlikuje jednostavno nanošenje i značajno premošćavanje prslina (više od 0,75 mm) prema SRPS EN 14891-A.8.2a. Umetanjem mrežice od alkalno otpornih staklenih vlakana ove vrednosti se povećavaju. Pre nanošenja na čistu, čvrstu i navlaženu podlogu, pristupa se obradi spojeva zida i poda gumiranom MAPEBAND trakom. Traka ima izduženje pri kidanju veće od 300%, prema EN 12311-2. Posle obrade\nspojeva, valjkom ili gletericom se nanosi masa MONOLASTIC u dva sloja, sa vremenskim razmakom od najmanje 2 sata, u ukupnoj debljini od najmanje 2 mm. Prvi sloj je ojačan umetanjem mrežice od alkalno otpornih staklenih vlakana (veličine okna 4 mm x 4,5 mm), MAPENET 150. Dva dana posle nanošenja MONOLASTIC-a, može se pristupiti lepljenju obloge od keramičkih pločica. Na primer, na pojedinim površinama Kliničko- bolničkog centra Zvezdara, bilo je potrebno da se, pre nanošenja hidroizolacije, urade novi slojevi za pad. Problem sa nedostakom prostora u visini\nprimorao je izvođače da izvode sloj za pad u malim debljinama. Za deo površina kod kojih je bilo potrebno nanošenje sloja za pad do 1 cm debljine upotrebljen je PLANITOP FAST 330. Ovaj malter može da se nanosi u debljinama od 3 mm do 3 cm, jednostavan je za ugradnju i primenu, a krajnja čvrstoća pri pritisku mu je veća od 20 N/mm². Brzo sušenje ovog materijala omogućilo je izvođenje hidroizolacije posle samo jednog dana. Na debljinama preko 1 cm, upotrebljen je estrih sa kontrolisanim skupljanjem, spravljen sa brzosušećim vezivom TOPCEM. Ovakav estrih, pored brzog sušenja (manje od 4 CM % preostale vlage, posle samo 2 dana, pri debljini od 4 cm), omogućava i ugradnju vezanog estriha u izuzetno tankim\ndebljinama (već od 1 cm). Vezni sloj se spravlja od mešavine sintetičke gume PLANICRETE, vode i TOPCEM-a, u masenom odnosu 1 : 1 : 3.\nU slučaju primene polimercementnih sistema, neophodno je da se lepljenje keramičkih pločica izvede lepkom klase C2. Zato je upotrebljen fleksibilni cementni lepak ADESILEX P9, koji spada u klasu C2 TE. Dugo otvoreno vreme, koje odlikuje ovaj lepak, ostavlja mogućnost keramičarima da korekcije izvedu i posle 60 minuta. Na pojedinim površinama, gde je bilopotrebno obezbediti brzu prohodnost, upotrebljen je brzovezujući cementni lepak ADESILEX P9 EXPRESS klase C2 T F. Ovaj lepak ima dobro prianjanje (1,4 N/mm²), prohodan je posle samo 4 sata, a puno opterećenje je moguće nakon samo 3 dana. Kompletan sistem sanacije završen je fugovanjem keramičke obloge modifikovanom cementnom vodoodbojnom (Drop- Effect ®) masom ULTRACOLOR PLUS. Ova masa sadrži i dodatke za sprečavanje nastanka buđi (BioBlock ®), a raspoloživa je u čak 32 boje. Primenjuje se za fuge širine od 2 mm do 20 mm i jednostavna je za ugradnju. Prohodna je posle samo 3 sata, a može da prihvati puno opterećenje posle 24 sata.\nFino izravnavanje i zaštita zidova u banji Selters\nU prostorijama u kojima se nalaze bazeni sa termomineralnom vodom, postojeća površina zidova je bila trošna i oštećena delovanjem isparenja. Kao izvođač ove pozicije radova, Partizan UC je, na predlog Mapei tehničke službe, posle uklanjanja delova nevezanih za mestimičnu sanaciju, primenio brzo vezujući malter PLANITOP FAST 330. Fino izravnavanje površine izvedeno je, takođe, brzovezujućim finim malterom PLANITOP 100. Ovaj malter, pored odličnog prianjanja od 2 N/mm², ima čvrstoću pri pritisku od 15 N/mm², a takođe je i vodoodbojan, što potvrđuje koeficijent W<0,1 kg/m²h0,5, odnosno klasa III permeabilnosti. Posle sušenja maltera naneta je kiselootporna epoksidna boja MAPECOAT I24, koja je laka za nanošenje, pranje i održavanje.\nZahvaljujući poverenju dugogodišnjih poslovnih saradnika, koje\npočiva na dosadašnjim dobrim iskustvima sa Mapei materijalima, svi učesnici su zabeležili dugi niz referenci iz grupe zdravstvenih ustanova. Pouzdana, a ekonomski prihvatljiv rešenja, uvideo je i glavni izvođač i njima obnovljene mokre čvorove predao korisnicima na dugotrajnu upotrebu.


Sve publikacije, Cena bezbednosti: Svrsishodnost javnih nabavki u MUP Republike Srbije\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Cena bezbednosti: Svrsishodnost javnih nabavki u ... /\nTeme: Korupcija, Policija, Transparentnost\nBroj preuzimanja: 458\nNova publikacija BCBP sadrži niz preporuka koje se smatraju realno primenjivim i koje će uticati na poboljšanje rezultata MUP u oblasti svrsishodnosti javnih nabavki.\nUz postojeće mere štednje i period sve veće socijalne nestabilnosti u Republici Srbiji, policija trpi znatnu finansijsku i moralnu štetu zbog lošeg upravljanja javnim sredstvima kroz nesvrsishodne i koruptivne postupke javnih nabavki.\nVeća svrsishodnost javnih nabavki policije garantuje veću dostupnost sredstava za preko potrebnu opremu, uniforme i tehnologiju. To bi znatno poboljšalo delotvornost policije, učinilo bi je otpornijom na korupciju i spremnijom za buduće bezbednosne izazove. Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije (MUP), kao organ odgovoran za policiju i javnu bezbednost, usvojilo je i primenilo sve pravno obavezujuće propise o javnim nabavkama, ali tek treba da proceni da li se svrsishodnost javnih nabavki zaista povećala.\nDa bi se procenilo pravo stanje u postupcima javnih nabavki MUP, analizirani su javno dostupni podaci o javnim nabavkama na osnovu izvesnog broja pokazatelja svrsishodnosti koji su grupisani u četiri dimenzije: transparentnost, planiranje javnih nabavki, sprovođenje javnih nabavki i konkurencija.\nU proceni su korišćeni pokazatelji svrsishodnosti koje je razvio BCBP i koji su objavljeni u Priručniku za građansku procenu svrsishodnosti utroška sredstava u sektoru bezbednosti i metodologiji POINTPULS mreže za procenu integriteta policije u vezi sa finansijama i javnim nabavkama.\nIako je institucija sa velikim brojem usvojenih propisa iz oblasti javnih nabavki i sa razvijenim procedurama, MUP ne stoji tako dobro što se tiče učinkai svrsishodnosti javnih nabavki. Posle ispitivanja sve četiri dimenzije svrsishodnosti nabavki u MUP, može se zaključiti da stanje nije zadovoljavajuće i zahteva značajne napore MUP, naročito u vezi sa planiranjem kapitalnih nabavki i konkurencije u nabavkama.\nTagovi: policija, javne finansije, javne nabavke, korupcija, svrsishodnost javnih nabavki, integritet, Vladimir Erceg


Kina bi trebalo da se plaši američkog „nevidljivog“ lovca F-35? - 04.12.2016, Sputnik Srbija\nAmerički list „Nešenel interest“ objavio je tekst „Rusija i Kina neka budu spremne: Američki nosači aviona dobiće nove nevidljive lovce“. U tekstu se dalje... 04.12.2016, Sputnik Srbija\n21:40 04.12.2016 (Osveženo: 01:39 26.08.2021)\nTeoretski, lovci tipa F-35 trebalo bi da odigraju važnu ulogu u promeni odnosa snaga u pacifičkom regionu i omoguće američkim oružanim snagama veću prednost nad vojskom Narodne republike Kine. Takozvani nevidljivi lovac trebalo bi da pomogne avio-grupama da nanose parališuće udare po centrima veze i komande kineskih oružanih snaga, a da istovremeno sami nosači aviona budu na bezbednom rastojanju od kineskih voda, odnosno obale.\nKina nastavlja da smanjuje vojsku\n3 Decembar 2016, 13:58\nKada je F-35 bio osmišljen i konstruisan, njegov zadatak inicijalno nije bio da obezbedi protivvazdušnu odbranu avio- grupe, već prvenstveno da ostvaruje udare po ciljevima na obali. Zato ovaj avion ne možemo smatrati optimalnim u novoj situaciji, sa kojom se SAD susreću na zapadnim obalama Pacifika.\nSa druge strane, morali bismo reći i da kineske grupe lovaca teško da mogu predstavljati realnu opasnost za američke nosače avione u doglednoj budućnosti. Verovatno upravo zato Kinezi i povećavaju investicije u konstrukciju i izgradnju velikih „strateških“ špijunskih bespilotnih letelica koje podsećaju na američke „global hok“, kao i satelite za potrebe mornaričke obaveštajne službe.\nKineski lovci pete generacije J-20 su osetno glomazniji i teži avioni od F-35 i vrlo verovatno novi kinski lovci i jesu osmišljeni za dejstva nad morem, tačnije kao lovci, nosači protivbrodskih raketa.\nF-35 je nesumnjivo revolucionarni avion, ali on je ipak nastao na pogrešnim strateškim pogledima ′90-ih godina prošlog veka — kada se verovalo da su SAD u svakom pogledu superiorne na moru i u vazduhu. Još nam predstoji da vidimo da li će Amerikanci uspeti da se nose sa zadacima u novim uslovima i okolnostima.


Politika: Vlada i Parlament FBiH već mjesecima ne održavaju redovne sjednice - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nVlada i Parlament FBiH već mjesecima ne održavaju redovne sjednice\nIzvršni i zakonodavni organi ne mare posebno za nagomilanim problemima u Federaciji BiH. Tome najbolje svjedoči činjenica da već mjesecima nije održana redovna sjednica Vlade FBiH i Parlamenta FBiH.\nPosljednja redovna sjednica Vlade Federacije BiH održana je 8. februara 2018. godine. Izvršna vlast je u međuvremenu održala dvije hitne sjednice i to 15. februara i 22. februara 2018. godine. Riječ je o 104. i 106. hitnoj sjednici Vlade Federacije BiH.\nNa zvaničnoj internet stranici Vlade FBiH nije navedeno da je uopće održana 105. hitna sjednica, a kako saznajemo, razlog za to je pokušaj prikrivanja evidentnih neslaganja unutar izvršne vlasti FBiH. Naime, 105. hitna sjednica završena je tako što su ministri iz reda HDZ-a BiH odbili podržati usvajanje tačaka dnevnog reda.\nS obzirom na to da je interni dogovor u Vladi FBiH da se ministri ne preglasavaju prilikom usvajanja tačaka, sjednica je prekinuta bez glasanja. Zanimljiva je informacija i da ministri iz reda HDZ-a BiH nisu prisustvovali 104. hitnoj sjednici Vlade Federacije BiH.\nProblemi u radu federalne izvršne vlasti uslijedili su nakon posljednje redovne sjednice na kojoj je bilo govora o imenvanju Šerifa Isovića za direktora Porezne uprave FBiH.\nMinistri iz reda HDZ-a tada su tražili da se poništi javni konkurs za izbor direktora Porezne uprave FBiH zbog čega je Novalić prekinuo sjednicu poručujući kako je to uradio s ciljem zaštite zakonitosti rada.\nSituacija u vezi s radom nije ništa bolja ni u Parlamentu FBiH koji se u ovom mandatu pokazao kao najnefunkcionalniji organ vlasti na svim nivoima u BiH. Posljednja redovna sjednica Zastupničkog doma Parlamenta FBiH održana je 26. decembra 2017. godine, a Zastupnički dom Parlamenta FBiH u međuvremenu je 28. decembra, 17. januara, 23. januara i 24. januara održao četiri vanredne sjednice.\nŠto se tiče Doma naroda Parlamenta FBiH, ovaj organ zakonodavne vlasti posljednju redovnu sjednicu održao je 12. decembra 2017. godine, a 16. i 22. januara dvij vanredne sjednice.\nRadom Parlamenta FBiH nije zadovoljna ni Delegacija EU u BiH, a ni OSCE. Javnost je nedavno informisana da su specijalni predstavnik EU u BiH Lars-Gunnar Wigemark i šef Misije OSCE-a u BiH Brus Berton izrazili zabrinutost zbog unutrašnjih nesuglasica u Parlamentu Federacije BiH koje ugrožavaju njegov zakonodavni rad.\nWigemark i Berton u dopisu upućenom sekretaru Doma naroda Parlamenta FBiH Izmiru Hadžiavdiću i potpredsjedavajućem Doma naroda PFBiH Jasenku Tufekčiću naglasili su da bi nesmetana saradnja političkog rukovodstva i visokih zvaničnika trebalo da bude prioritet u njihovom radu.\nPrema podacima iz 2016. godine, a koje je objavio Ured za reviziju FBiH u Izvještaju o reviziji Parlamenta FBiH, mjesečno primanje profesionalnog zastupnika u Domu naroda PFBiH uključujući osnovnu platu i paušal, iznosio je neto 3.087 KM bez minulog rada. Za angažiranje u radnim tijelima profesionalnim zastupnicima isplaćeno je 42.000 KM te po osnovu naknada dnevnica i putnih troškova 6.435 KM.


Masovno nadziđivanje je bilo inicirano - osamdesetih u Mirijevu - Kaldrma.rs\nMirijevski ravni krovovi više neće zagorčavati život stanarima, a osmospratni soliteri u ovom delu grada, sagrađeni i useljeni početkom osamdesetih, treba vrlo brzo da dobiju nove kose krovove. Plan je da se u potkrovljima sagradi i novi stambeni prostor, odnosno 600 do 700 stanova. Posao je poveren firmi “Pomoravlje-inženjering” koja je uradila arhitektonski projekat i već u februaru 1989. godine trebalo je da se po usvajanju novog detaljnog plana Mirijeva izmeni postojeća spratnost solitera u ovom naselju i da se na krovovima izgrade novi stanovi.\nPredstavnici opštine Zvezdara smatrali su da bi se na taj način rešile ne samo muke Mirijevaca sa prokišnjavanjem, već bi ovo naselje dobilo još novog stambenog prostora.\nRavni krovovi na objektima u naselju na Zvezdari trebalo je da budu zamenjeni novim stambenim prostorom\nInicijativu da se krene u masovno nadziđivanje stambenih zgrada dali su još 1985. građevinari “Pomoravlja“, kada su uvideli “grešku” u kojoj je izgrađeno čak 2.000 stanova pod ravnim krovovima. Prvi ovakav potez trebalo je da bude učinjen na objektu T-11 (zgrada Borbe i Politike). Ova zgrada imala je na prvom spratu 22 stana, a nadziđivanjem ravnog krova dobijena su još 33 stana u potkrovlju.\n“Stanovi u potkrovlju biće prilagođeni stambenim potrebama porodica koje hoće manje stanove, ali komfor neće biti zanemaren” – govorio je tada glavni arhitekta i projektant Stevan Miljački.\nNadziđivanjem bi se dobile najviše garsonjere, jednosobni do dvosobnih stanova. Svi će biti građeni po sistemu “dupleksa”, na dva nivoa, sa lođama, što će stanarima omogućiti udobno stanovanje, iako su pod kosim krovom.\nU “Pomoravlju” su Mirijevcima garantovali da će nova 33 stana izgraditi za svega nekoliko meseci. Cena stana bila je fiksna, bez tzv klizne skale i čak 10 odsto jeftinija. Na konačan iznos su naravno uticali i komunalni troškovi, koji su mogli dodatno da opterete cenu kvadratnog metra.\n“Pomoravlje” je primenilo nov postupak gradnje stanova isključivo sa metalnom, aluminijumskom konstrukcijom, koji je u finalnom obliku pred montažu stizati na gradilišta direktno iz fabrike. Na taj način nadziđivanje nije trebalo da remeti red i higijenu u mirijevskim zgradama.\nOstalo je istorija. Grandiozne planove za masovno nadziđivanje mirijevskih solitera i blokova odnela je kriza koja je izbila 1991. i zauvek osujetila mnoge velike planove. Sve do 1995. godine i promene dotadašnjeg zakona o građevini, prema kome je krenulo i pomenuto nadziđivanje Mirijeva, ova oblast je bila predmet inicijative građevinskih preduzeća gde su postojali kakvi-takvi stručnjaci i primene važećih parametara. Sa izmenama zakona te 1995. godine i, naročito, promenama koje su 1997. usledile u Skupštini Grada Beograda kada stranka SPO preuzima kompletnu vlast nakon što su smenili gradonačelnika Zorana Đinđića, nadziđivanje postaje jedna od najproblematičnijih faza u novijoj istoriji Beograda gde je dolazilo ne samo do grotesknih situacija zbog diletantizma onih koji su nadziđivali gde su stigli, već i do momenata kada su nestručni investitori ugrožavali čitave stambene zgrade i stanare sumanutim zahvatima.\nTagovi: 1985, Mirijevo, nadzidjivanje, urbanizam


12.03.2020 u 17:50\nŠabac – Koncertom beogradskog hora „Braća Baruh”, preksinoć je u Šapcu svečano otvoren trg posvećen eruditi, književniku i prevodiocu Stanislavu Vinaveru (1891–1955), prema mišljenju mnogih, najevropejskijem piscu u srpskoj kulturi, rođenom u ovom gradu. Otvaranju ovog trga, prema ideji arhitektinje Milene Zindović, koja je inspiraciju pronašla u Vinaverom delu „Gromobran svemira”, prisustvovala je i Milica Vinaver Ković, unuka slavnog pisca. Vinaverov trg obuhvata novostvoreni plato od preko 1.000 kvadrata ispred nekadašnje kafane „Šaran” i takozvanog Zorkinog solitera. Ovde se jedna od centralnih gradskih ulica – Karađorđeva račvala u Pop-Lukinu, Kajmakčalansku i Miloša Pocerca, a novim urbanističkim rešenjem saobraćaj je drugačije rešen. „Stanislav Vinaver je svet, Evropa,\nŠabac omogućio besplatno vakcinisanje protiv HPV-a\nŠabac – Skupština grada Šapca je juče, verovatno na svom poslednjem zasedanju u ovom sazivu, usvojila odluku o finansiranju programa preporučene aktivne imunizacije protiv oboljenja izazvanih humanim papiloma virusom (HPV) na teritoriji grada. Za prvu odluku ovakve vrste u Srbiji, koja omogućava besplatnu, dobrovoljnu vakcinaciju protiv HPV-a, u najvećem broju slučajeva glavnog uzročnika raka grlića materice, jednoglasno su bili i odbornici vladajuće koalicije, okupljeni oko stranke Zajedno za Srbiju, i opozicija sa Srpskom naprednom strankom na čelu. Predlog odluke je obrazložila pomoćnica gradonačelnika Marija Ratković, koja je u lokalnoj vlasti zadužena za rad sa mladima, jedna od istaknutijih aktivistkinja u prevenciji raka grlića materice. Ona se i lično izborila s ovom\n01.03.2020 u 17:00\nIgralište brane peticijom\nŠabac – Mladi stambenog naselja Benska bara predali su na pisarnici gradske uprave peticiju kojom od lokalnih vlasti traže da obustave radove na košarkaškom igralištu u Ulici dr Andre Jovanovića, koje nije predviđeno novim urbanističkim projektom, i odmah ga vrate u pređašnje stanje. Od oko 10.000 građana, koliko živi u ovom naselju, zahtev je potpisalo 1.950. U prethodne dve sedmice, oni su organizovali više protesta u Benskoj bari. Koliko su odlučni, pokazali su kada su stali pred građevinske mašine i telima ih sprečili da nastave kopanje, o čemu je naš list izvestio. „Mi smo imali još dva-tri sastanka sa gradskim čelnicima, ali nam nikakvo konkretno rešenje nije predloženo. Bile su samo neke insinuacije, uglavnom preko medija, i zato smo se odlučili na ovaj potez. Nadamo se da će\nBura zbog rušenja igrališta\nŠabac – Građani iz stambenog naselja Benska bara u Šapcu, uglavnom studenti i omladinci, stali su juče pred teške građevinske mašine i zaustavili radove na prostoru iza arteške česme u Ulici dr Andre Jovanovića. Revoltirani nedavnim rušenjem košarkaškog igrališta, mladi od gradskih vlasti traže da ovaj sportski teren obnove i vrate u funkciju, kako im je i bilo obećano, umesto što ga pretvaraju u parking zonu, ili mu daju namenu o kojoj javnost nije obaveštena. Zahtev su potkrepili peticijom s više od 800 potpisa. „Kada su uklonili žičanu ogradu oko terena i krenuli sa zemljanim radovima, mislili smo će igralište detaljno rekonstruisati. Međutim, ubrzo se krenulo s izgradnjom betonskih staza. Ne znamo čemu sve ovo može da služi, nema nikakve slike kako će to izgledati na kraju, nema ni\n12.02.2020 u 14:49\nJeremić: Neprihvatljivo učešće Zelenovića i Paunovića na lokalnim izborima\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da je za njega i Narodnu stranku neprijatno iznenađenje vest o mogućnosti da čelnici Šapca i Paraćina Nebojša Zelenović i Saša Paunović izađu na predstojeće lokalne izbore, i naveo da se izbori ne mogu bojkotovati „do pola”. Predsednik Srbije i SNS bi mogao da proceni da je bolje da SNS izgubi u Šapcu, kako bi pobeda Zajedno za Srbiju bila dokaz da su oni koji su ih bojkotovali napravili kardinalnu grešku, tumači Jeremić, preneo je Tanjug. On je rekao da je Zelenoviću i Dušanu Petroviću, koji su obavestili SZS da razmišljaju o izlasku izbore, preneo da je za Narodnu stranku to neprihvatljivo i da se izbori ne mogu bojkotovati do pola, niti se može pretvarati da negde postoje uslovi za slobodne izbore. Ostalo je još\n07.02.2020 u 22:29\nGradonačelnik Šapca i član Saveza za Srbiju (SzS) Nebojša Zelenović ostavio je mogućnost da njegova stranka Zajedno za Srbiju izađe na lokalne izbore, uprkos odluci SzS da se bojkotuju svi izbori, na svim nivoima. Zelenović je danas za TV N1 izjavio da još uvek nije doneta odluka o učešću te stranke na lokalnim izborima u Šapcu, ali da će biti „doneta ubrzo”, ne precizirajući kada bi to moglo da se desi. On je mogućnost izlaska na lokalne izbore obrazložio interesom građana Šapca i nastojanjima da se vlast u tom gradu ne prepusti Srpskoj naprednoj stranci. „Odluka koju ćemo mi doneti, biće doneta ubrzo, i biće dobra. Ja razgovaram sa običnim građanima svakodnevno, kao i sa uglednim građanima”, naveo je Zelenović, javlja Tanjug. Tvrdi i da u Šapcu, za razliku od drugih mesta u\n05.02.2020 u 16:15\nZelenović: Odluka o izlasku na izbore tek će biti doneta\nŠabac – Kojom hudinijevskom tehnikom će šabački gradonačelnik Nebojša Zelenović uspeti da svoje glasače ostavi kod kuća na predstojećim parlamentarnim izborima, a da ih istovremeno dovede na biračka mesta da bi mu pomogli da eventualno sačuva vlast u gradu? Zelenović je još u septembru prošle godine saopštio da stranka Zajedno za Srbiju (ZZS) na čijem je čelu „neće učestvovati na lažnim izborima koje priprema režim Aleksandra Vučića”, ali se ni do danas nije izjasnio da li se to odnosi i na lokalne izbore u Šapcu. Članice pokreta „Jedan od pet miliona”, međutim, prozvale su prethodnih dana pojedine stranke iz Saveza za Srbiju (SzS) da se deklarativno zalažu za bojkot izbora, a da se „u potaji pripremaju za lokalne izbore”. „Sad će da krenu da registruju i grupe građana. Žele da se


Vojin Ćetković slavi jubilarni 50. rođendan: Strastveni pecaroš slobodne dane provodi sa Slobodom i ćerkama u vikendici\nGlumac je prve dramske korake načinio u rodnom Kruševcu, gde je bio član Narodnog pozorišta, a nakon gimnazije uspeo je da upiše FDU.\nProslavljeni glumac Vojin Ćetković godinama oduševljava publiku širom regiona svojim mističnim stavom, umetničkim transformacijama i nesopornom darovitošću, a kada se u kadru pojavi sa šarmantnom suprugom Slobodom Mićalović onda nastaje prava magija, što smo uspeli da primetimo u interesantnom tv formatu "Tajna vinove loze".\nVojin je rođen na današnji dan 1971. godine u Kruševcu, a odrastao je u veoma patrijarhalnoj porodici, sa ocem Čedomirom, majkom Slobodankom i mlađim bratom Bojanom koji je ostao da živi i privređuje u svom rodnom gradu.\nOdmalena Ćetković je bio član dramskih sekcije Narodnog pozorišta u Kruševcu, gde je kalio glumački zanat čitavu deceniju. Oprobao se i kao voditelj lokalne, zabavne emisije. Kao tinejdžer imao je interesovanje prema fudbalu, ali je kasnije pecanje preraslo u hobi koji ga i danas veoma ispunjava.\nNakon završene gimnazije, Vojin upisuje Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu, u klasi profesora Vladimira Jevtovića, a kolege su mu bili Nebojša Glogovac, Sergej Trifunović, Nataša Ninković, Boris Pinković.\nTokom sudija postao je član Jugoslovenskog dramskog pozorišta, a prva profesionalna uloga poverena mu je u ostvarenju "Raj", reditelja Petra Zeca. Nakon debitantske prepoznatljivosti, dobio je priliku da zaigra glavnu mušku ulogu u čuvenom ostvarenju "Zona Zamfirova", 2002. godine.\nPublika je markantnog glumca zavolela u hit serijama "Porodično blago", "Moj rođak sa sela", ali i ostvarenjima "Čitulja za Eskobara", "Pljačka Trećeg rajha", "Montevideo, Bog te video", "Hadersfild", "Nož".\nVojin je pre braka sa Slobodom bio zavetovan na večnu ljubav sa novinarkom Natašom Milovanović, ali se krah ljubavi dogodio četiri godine kasnije.\nVeć deceniju je u skladoj zajednici sa Mićalovićevom sa kojom je kao krunu ljubavi dobio bliznakinje Veru i Milu. Porodično neretko borave u svojoj vikendici u Čortanovcima, gde uživaju u čarima prirode.\nĆetkovića trenutno možete gledati u seriji "Kalkanaski krugovi" koja je nadmašila očekivanja gledalaca.\nĆerka Una je sada popularnija od mene: Zdravko Čolić iskreno govori o naslednicama i porodičnom životu (FOTO)\nPored latino plesa postala je i ljubiteljka adrenalina? Šakira ostavila bez daha svojim umećem na SKEJT stazi (VIDEO)\nŽivot u Francuskoj joj veoma prija: Kaja Ostojić je postala modna trendseterka, a ovaj STAJLING je oduševio DEVOJKE\nTAGOVI: Vojin ĆetkovićRođendanSloboda MićalovićNataša MilovanovićBrakKruševac


Sputnjik: Kako je Rusija izbegla građanski rat - Novinar.rs\n„Pre skoro 20 godina, uoči početka 2000. godine, izašao je moj članak pod nazivom ’Rusija na prelazu milenijuma‘. U njemu je bila napravljena analiza stanja u svetu, a perspektiva razvoja, kako mi se čini, u celini je odgovarala stvarnosti. Rusija je devedesetih godina 20. veka zaista preživela jedan od najtežih perioda u svojoj istoriji“, rekao je Putin.\nOn je naglasio da je Rusija preživela tešku unutrašnju političku, ekonomsku i socijalnu krizu, a bila je i meta međunarodnog terorizma.\n„Rusija je došla do vrlo opasne crte, iza koje je moglo da usledi najgore za svaki narod, za svaku naciju i za svaku zemlju — raspad države. Pretnja je visila u vazduhu i većina ljudi je to osećala“, rekao je Putin.\nPredsednik je dodao da je Rusija tada mogla da padne u ponor građanskog rata i izgubi suverenitet i državno jedinstvo. Prema njegovim rečima, u to vreme je Rusija mogla i da se nađe na periferiji svetske politike.\n„I samo zahvaljujući izuzetnom patriotizmu, hrabrosti, retkom strpljenju i radu ruskog naroda i drugih naroda Rusije naša država se odmakla od te opasne crte“, naglasio je Putin.\nPredsednik Azerbejdžana Ilhan Alijev je izjavio da je „faktor zvani Putin“ pomogao Rusiji da prevaziđe ekonomske probleme početkom novog milenijuma.\n„Glavni faktor zbog kojeg je Rusija izašla sa čistim obrazom iz najtežih situacija je faktor Vladimira Putina. To je istina i to svi treba da znaju“, rekao je Alijev na sednici diskusionog kluba „Valdaj“. Na tu izjavu azerbejdžanskog predsednika publika je reagovala burnim aplauzom.\nPosted in SVETTagged #GRAĐANSKI RAT #RUSIJA #VLADIMIR PUTIN


Obama: Postignut dogovor za okončanje krize javnog duga | TRT Bosanski\nObama: Postignut dog...\nObama: Postignut dogovor za okončanje krize javnog duga\nUspjevši postići dogovor za okončanje krize oko američkog duga, samo dva dana prije isteka predviđenog roka, lideri iz Bijele kuće i Kongresa izjavili su da će postignuti kompromis omogućiti odbijanje skoro 2.5 triliona dolara od deficita, u narednih 10 godina.\n18.08.2011 ~ 10.07.2021\nIako je dogovor oko američkog javnog duga postignut, liberalni demokrati su nezadovoljni nacrtom.\nPredsjednik Barak ###Obama### je u nedjelju objavio da je u posljednjem momentu postignut dogovor da se ###SAD###-u poveća limit za pozajmicu i time omogući izmirenje obaveza, koje bi inače imale katastrofalne posljedice po ovu zemlju, te je pozvao zakonodavce da hitno „urade pravu stvar“ i usvoje ovaj dogovor.\nS obzirom da su se oko dogovora složile kako demokratske, tako i republikanske vođe, najvjerovatnije je da će se u Senatu u ponedjeljak glasati za njegovo usvajanje, rekao je viši pomoćnik u Kongresu.\nGlasnogovornik Predstavničkog doma, John Boehner izjavio je da će se potruditi da ovaj sporazum što prije dođe na dnevni red .\n„Morat ćemo pričekati još neko vrijeme na izglasavanje koje će se desiti u Kongresu,“ izjavio je ###Obama### novinarima u Bijeloj kući.\n„Međutim, želim najaviti da su lideri obje strane, u oba doma, postigli dogovor koji će smanjiti deficit da bi se izbjegla mogućnost potpunog bankrota i nemogućnosti izmirivanja obaveza – što bi imalo razarajući efekat po našu ekonomiju.“\n„Želim pozvati članove sa obje strane da učine pravu stvar i podrže ovaj dogovor svojim glasovima u narednim danima,“ izjavio je ###Obama###.\nIstakao je kako prva od dvije faze plana znači smanjenje potrošnje za trilion američkih dolara u narednih deset godina.\nDodatnih 1.5 trilion mora biti pronađeno od strane specijalnog kongresnog odbora do kraja decembra ove godine.\nTržišta kapitala, pred krajnji rok koji je bio u utorak, pokazuju znakove olakšanja zbog postizanja ovog dogovora, jer je vrijednost američkih dionica porasla, a i sam dolar je doživio skok na kursnoj listi.\nDemokratske i republikanske vođe su planirale u ponedjeljak prodati dug. Lideri u američkom Kongresu najavili su usvajanje dogovora, ali je pritanak Predstavničkog doma još uvijek upitan.\nOvaj dogovor će umnogome olašati finansijsku krizu, ali će se poslijedice istog dobro osjetiti u godinama koje dolaze.\nGorka zatezanja u Vašingtonu su postala uobičajena stvar, što uveliko potkopava položaj Amerike kao statue kapitalističe super-sile pred predsjedničke izbore koji će se održati naredne godine.


ARHIVA - Logo Tvitera na jednom od ekrana na Njujorškoj berzi, 8. februara 2018. godine (Foto: AP/Richard Drew)\nOdluka Tvitera da na svojoj platformi blokira širenje priče o Hanteru Bajdenu, sinu bivšeg potpredsednika SAD Džoa Bajdena, samo je dolila ulje na vatru u već oštroj polemici u Sjedinjenim Državama o tome da li internet kompanije imaju previše moći i da li svojim odlukama mogu da utiču na američke izbore.\nNeki su pozdravili odluku Tvitera kao potez protiv dezinformacija, drugi su ga kritikovali kao subjektivan i restriktivan, u smislu da može da utiče na ishod izbora.\nTviter, Fejsbuk i Gugl, vlasnik Jutjuba, pooštravali su proteklih nedelja na svojim platformama kriterijume za sprečavanje širenja onoga što su smatrali dezinformacijama i ekstremističkom retorikom. Internet kompanije bile su kritikovane da ne čine dovoljno da zaustave dezinformacije posle izbora u Americi 2016. godine.\nTviter je ove nedelje blokirao određene profile na platformi, koji su pokušavali da podele priču tabloida Njujork post o navodnoj imejl prepisci između Hantera Bajdena i ukrajinskog zvaničnika o sastanku sa Džoom Bajdenom dok je bio potpredsednik SAD. U članku se tvrdi da je zasnovan na podacima sa drajva kompjutera, koji je Hanter Bajden navodno zaboravio. Rudi Đulijani, advokat predsednika Donalda Trampa, navodno je taj drajv predao Postu.\nBajdenova kampanja navela je da je "pregledala zvanične rokovnike Džoa Bajdena iz tog perioda i da se nikakav sastanak, kao što tvrdi Njujork post, nikad nije dogodio".\n"Istraga u medijima, tokom procesa opoziva, a čak i u dva odbora u Senatu koje vode republikanci, čiji su rad kolege iz stranke kritikovale kao 'nelegitiman' i politički, svi su došli do istog zaključka: da je Džo Bajden vodio zvaničnu američku politiku prema Ukrajini i da nije umešan u ništa nelegalno", rekao je Endrju Bejts, Bajdenov portparol.\nNema tvitovanja, nema deljenja\nNavodeći pravila o hakovanom materijalu, Tviter je blokirao Njujork postu mogućnost da tvituje o članku sa svog Tviter naloga. Takođe je blokirao mogućnost da Trampova kampanja i ostali nalozi dele taj tekst.\nFejsbuk je naveo da je smanjio vidljivost objave, dok se nezavisno ne provere činjenice.\nZa Lisu Kaplan, izvršnu direktorku "Alitia grupe" (Alethea Group), koja otkriva dezinformacije i pretnje onlajn, skorašnje odluke Tvitera o blokiranju nekih objava, su dobar znak.\n"Pozdravljam napore Tvitera i i stav koji zauzimaju da se suoče sa dezinformacijama, kako bi ljudi koji dele priče, mogli da znaju da nisu tačne i da mogu da imaju potencijalne posledice po izbore. To je važan korak, ako zaista žele da budu izvor tačnih informacija svojim korisnicima", navela je Kaplan.\nReakcije republikanaca na članak Posta bile su oštre. Republikanci iz Senata objavili su da će izdati nalog Džeku Dorsiju, glavnom direktoru Tvitera, da se pojavi na svedočenju sledeće nedelje. Dorsi bi trebalo da "objasni zašto koristi moć svoje korporacije da ućutka štampu", naveo je senator Ted Kruz, republikanac iz Teksasa, a prenosi televizija CSPAN.\nSenator Džoš Hauli, republikanac iz Misurija, naveo je da je poslao pismo Dorsiju i Marku Zakerbergu, vlasniku Fejsbuka, u kojem traži da svedoče na pretresu.\nOdluke kompanije o članku Posta dodale su ulje na vatru u vezi sa pitanjem koje se često postavljalo prošle godine: da li su te kompanije izdavači koje prave i uređivačke odluke, ili su platforme, "mesta na kojem ljudi dele informacije, ali sa malom kontrolom kompanija u vezi sa tim toga šta se iznosi".\nKongresni lideri obe stranke razmatraju da li da uklone tim kompanijama neke od pravnih zaštita, prema kojima nisu odgovorni za retoriku na njihovim platformama. Republikanac Adžit Pai, predsedavajući američke Komisije za federalne komunikacije (FCC), naveo je da agencija razmatra kako da se oslabi pravna zaštita koju uživaju kompanije.\n"Ako vi držite biznis i poslednja stvar koju želite su netačne priče, možete da kažete da vam nije u redu da se one dele sa milionima ljudi i svetu, to je vaše pravo. Ne mislim da želimo da pogrešno shvatamo Fejsbuk i Tviter kao javni servis. Isto ne mislim da prosta zabrana nekog sadržaja za koji verujete da je nepouzdan i pogrešan, vas čini izdavačem", kaže Polson.\n"Kompanija ima pravo da odluči za šta se zalaže, i to se sada dešava Tviteru i Fejsbuku", dodao je on.\nJedna stvar je sigurna: Kako internet kompanije donose odluke na dnevnoj bazi o restrikciji ili blokiranju objava, pravnici i oni koji pišu zakone imaće više razloga da menjaju pravila.


Vesti online / Vesti / Srbija / Slede nam "prljave kiše"\nRepublički hidrometeorološki zavod Srbije najavio je da su zbog očekivanih padavina sutra i u ponedeljak u Srbiji, čije delove je zahvatio vulkanski oblak, moguće obojene padavine - "prljave kiše".\nPosledice "prljave kiše"\nRHZM navodi da kontinuirano prati infromacije u vezi sa premeštanjem oblaka pepela vulkanskog porekla, dodajući da je deo oblaka zahvatio sever Srbije.\n"Do kraja dana i u toku noći će se proširiti na centralne predele, a u drugom delu noći će se ponovo povući ka severu", objavljeno je na intertnet stranici RHMZ.\nDodaje se i da "za sada nema relevantnih informacija o hemijskom sastavu tog (vulkanskog) oblaka i koncentracija čestica".\nS obzirom na to da se tokom sutrašnjeg dana očekuje jačanje jugozapadnog visinskog strujanja, realno je očekivati da će se glavnina oblačnosti vulkanskog pepela premeštati severnije od našeg područja, navodi RHMZ.\nKako se u nedelju, krajem dana i tokom noći na ponedeljak, kao i u ponedeljak, iznad naše zemlje očekuje kiša i pljuskovi postoji mogućnost pojave obojenih padavina, odnosno "prljave kiše", upozorava RHMZ.


Tesna predsednička trka u obično konzervativnom Koloradu\nKolorado je - sa izuzetkom 1992, četrdeset godina glasao za republikanskog predsedničkog kandidata. Džordž Buš je odneo ubedljive pobede i 2000. i 2004, ali republikanski predsednički kandidat 2008, prema rezultatima većine anketa, neznatno zaostaje za Barakom Obamom, dok kandidati Demokratske stranke za Senat i Predstavnički dom takodje vode.\nLavlend je bogata zajednica severno od Denvera, blizu Stenovitih planina, koja je generalno podržavala republikance. Međutim, ove godine predsednička trka je tesna i prijatelji poput Suzan Ričards i Dejvida Svajnharta ponekad vode prijateljsku raspravu. Ona je za demokratu Baraka Obamu.\n"Više bih volela da je to Hilari, ali mislim da će Obama dobro obavljati posao predsednika. Kao neko koga mnogo kritikuju zbog neiskustva, on deluje veoma samouvereno", kaže Suzan.\nOn podržava republikanca Džona Mekejna:\n"Njemu su poznati užasi rata i bio bi tvrd pregovarač, ali bi imao iskustvo iz prve ruke na koje bi se pozivao", kaže Dejvid.\nU Koloradu, geografija na neki način odredjuje politiku. U Denveru, znaci podrške za Obamu su svugde. Međutim, u ruralnim delovima na istočnim i zapadnim delovima Stenovitih planina, većina podržava Mekejna. Politikolog sa Univerziteta države Kolorado, Ken Bikers, kaže da brzi rast populacije u ovoj državi takodje utiče na politiku.\n"U Koloradu su se tokom protekle decenije dogodile ogromne demografske promene, jer se ljudi doseljavaju iz cele Amerike, mnogi i iz Kalifornije i svi dolaze sa svojim političkim stavovima. Pre dolaska nisu pripadali istoriji Kolorada".\nBikers ukazuje da je ekonomija vodeća briga birača u Koloradu i da to pomaže demokratama, jer birači imaju tendenciju da za ekonomske probleme okrivljuju stranku koja je u Beloj kući.\nBikers kaže da se Mekejn i dalje veoma dopada biračima kad je u pitanju nacionalna bezbednost, delimično zbog povećanja broja vojnika u Iraku za koje se zalagao.\n"Činjenica da je povećanje broja vojnika u Iraku po svemu sudeći donelo i donosi rezultate, što znači da ne moramo mnogo da pričamo o tom ratu i ljudi mogu da se usredsrede gotovo isključivo na ekonomiju. Mekejnu bi mnogo pomoglo kada bi se birači fokusirali na nacionalnu bezbednost i inostranu politiku".\nNa posletku, rezultat izbora u Koloradu mogu da odrede birači koji se još nisu opredelili, kao što je Dejna Šnor.\n"Zaista moram da čekam. Biću jedna od onih koji možda neće da se opredele do poslednjeg trenutka. I dalje mnogo čitam o tome i jednostavno ne znam šta da radim", zaključuje ona.


Može li Tramp ukazom da ukine pravo na državljanstvo po rodjenju - Ekonomske Vesti\nMože li Tramp ukazom da ukine pravo na državljanstvo po rodjenju\n31. okt. 2018 31. okt. 2018 Andrija Matić 0 Comments\nOcenjujući ga smešnim, američki predsednik Donald Tramp je najavio da će ukinuti pravo na američko državljanstvo deci neameričkih državljana rodjenoj na teritoriji SAD. Da će ga ukinuti i to – ukazom.\nSamo rodjenje u SAD nije dovoljno za dobijanje američkog državljanstva\nTo pravo je, medjutim, uvedeno ustavnim amandmanom broj 14 iz 1868. godine, a ustavni amandmani ne mogu se menjati prosto predsedničkim ukazom, tvrdi The Independent.\nList tvrdi da se ovaj amandman može promeniti samo ako ta izmena dobije podršku dve trećine oba doma Kongresa i podršku tri četvrtine američkih država.\nPredsednik Amerike može da predloži Constitutional Convention, ali i u tom slučaju mu je za svaki amandman koji se menja na taj način takodje potrebna dvotrećinska većina Kongresa i tročetvrtinska većina svih američkih država.\nDonaldu Trampu ne bi bilo prvi put da se ogluši o ova pravila za izmene Ustava, ali to bi odmah bilo proglašeno za nelegalno od strane mnogih sudova u SAD, kao što je na primer bio slučaj sa ukazom koji je zabranjivao ulazak u SAD gradjanima odredjenih muslimanskih zemalja, podseća The Independent.\nAmandman, koji bi američki predsednik da menja, 1868. godine, kad je donet, odobravao je američko državljanstvo „svim osobama rodjenim ili naturalizovanim u SAD“ uključujući tu i bivše robove, koji su upravo bili oslobodjeni posle Gradjanskog rata.\nDa se amandman odnosi i na decu imigranata rodjenu u SAD, presudjeno je u slucaju US v. Wong Kim Ark. Tada je Vrhovni sud SAD presudio da deca stranaca, koji stalno i legalno borave u zemlji postaju danom svog rodjenja državljani SAD, a na osnovu člana prvog 14. amandmana.\nDa to pravo pripada i deci imigranata Vrhovni sud je presudio 1982. godine nalazeći u slučaju Plyler v. Doe da se odbijanjem prijema u javne škole neregistrovane dece imigranata krši klauzula o jednakoj zaštiti 14. amandmana.\n← Instagram: Fudbal prestigao popularnu muziku\nPočelo je: Meksiko dekriminalizuje upotrebu marihuane →