PREOKRET: EU planira proizvodnju zelenog vodonika koji bi u potpunosti izbacio Rusiju iz igre | WebTribune\nHome SPEKTAR PREOKRET: EU planira proizvodnju zelenog vodonika koji bi u potpunosti izbacio Rusiju iz igre\nPREOKRET: EU planira proizvodnju zelenog vodonika koji bi u potpunosti izbacio Rusiju iz igre\nRusija još nije završila izgradnju drugog „Severnog toka“, a već govori o trećem. Cev od Rusije do Nemačke potrebna je za transport vodonika, na koji Evropa želi da pređe potpuno za 30 godina.\nKoristiće se i prva dva gasovoda. Ipak, Moskva će opet morati da ubeđuje Evropu u isplativost kupovine ruskog gasa, a Amerikanci će opet biti konkurencija.\nUbuduće Rusija može koristiti „Severni tok 1“ i „Severni tok 2“ za snabdevanje Evrope plavim i tirkiznim vodonikom, ali će za te svrhe izgraditi i „Severni tok 3“. Ovo mišljenje je izneo zamenik direktora Instituta Evrope Ruske akademije nauka Vladislav Belov.\nGorivo budućnosti – vodonik\nTo podržavaju dugoročni planovi EU. Evropa pravi planove da u potpunosti pređe na zeleni vodonik do 2050. godine. Međutim, ona to neće moći da učini, pa će morati da kupuje plavi i tirkizni vodonik iz Rusije, rekao je ekspert.\nOn se može pumpati kroz postojeće ruske gasovode i moraće da se izgradi novi. Ukrajinski gasno-transportni sistem verovatno neće biti uključen. Kao prvo, tamo gde Ukrajina pronađe vodonik, neće imati od čega da ga proizvede. Kijev ima nuklearne elektrane, ali one će za desetak godina morati da budu izbačene iz službe, ističe ekspert Finansijskog univerziteta pri vladi Rusije i Fonda za nacionalnu energetsku bezbednost Stanislav Mitrahovič.\nKao drugo, ukrajinski gasno-transportni sistem je veoma star i teško da su njegove cevi pogodne za transport vodonika. Ukrajini će biti potrebna kolosalna ulaganja u infrastrukturu, ističe ekspert. Biće lakše izgraditi novi gasovod direktno iz Rusije.\n„Zbog svog stanja, ukrajinska cev definitivno neće moći da se koristi za transport vodonika. Savremenijim ruskim cevima verovatno će biti potreban veći pritisak, dok će gubici tokom transporta biti znatno veći od gubitaka tokom pumpanja metana (gasa). Ipak, najpoželjniji metod cevovodnog prenosa vodonika biće izgradnja posebnog cevovoda sa novim ventilima kako bi se sprečio gubitak gasa tokom transporta“, rekao je Maksim Hudalov, viši direktor Grupe za procenu rizika održivog razvoja „AKRA“.\nSimbioza gasa i vodonika\n„Za Rusiju, vodonik je tema za koju se treba uhvatiti. Nije logično suprotstavljati gas i vodonik, već naprotiv, koristiti njihovu simbiozu. Mi možemo kombinovati priče o gasu i vodoniku. Ako to uspe, biće dobro“, rekao je Mitrahovič.\nMeđutim, važno pitanje je da li će Evropska unija imati potrebu za plavim ili tirkiznim vodonikom. Plan Evrope koji je predstavljen letos, podrazumeva kompletno odustajanje od ugljovodonika i prelazak do 2050. godine na zeleni vodonik, koji ona sama želi da proizvodi.\nEU namerava da godišnje prodaje vodonik za 630 milijardi evra i otvori oko milion radnih mesta. Izračunali su da bi stvaranje infrastrukture unutar EU koštalo od 27 do 64 milijarde evra. „U Evropi se razmatraju ambiciozni planovi za formiranje tržišta vodonika sa formiranjem cena na berzi, i za to se koristi postojeća infrastruktura za prirodni gas“, rekao je stariji analitičar „BKS svet investicija“ Vitalij Gromadin.\nZa „Gasprom“, koji inače prodaje oko 200 milijardi kubnih metara, ovo je krajnje neprijatan plan. Pored preorijentacije na prodaju gasa Kini, čime se „Gasprom“ aktivno bavi, tamo se sprovode i istraživanja vodonika.\nProblem je u tome što Evropa želi da proizvodi i uvozi isključivo zeleni vodonik, a Rusija namerava da joj ponudi vodonik druge boje.\nTreba objasniti razlike u vrstama goriva. Zeleni vodonik se dobija uz pomoć elektrolize iz obnovljivih izvora energije. Dok se plavi i tirkizni dobijaju iz gasa.\n„Plavi vodonik je parna prerada metana, koja koristi metan kao sirovinu i opremljena je sistemom za prikupljanje i skladištenje CO2. Tirkizni vodonik se takođe dobija iz metana, ali u procesu pirolize, dok se ugljenik dobija odmah u čvrstom stanju, što čini emisiju CO2 minimalnom“, pojašnjava Maksim Hudalov, viši direktor Grupe za procenu rizika održivog razvoja „AKRA“. Postoji još i žuti vodonik, kojim se bavi Rosatom, jer je to vodonik zasnovan na atomskoj energiji.\nProizvodnja vodonika ekonomičnija\n„Pitanje je da li će Evropska unija kupovati vodonik drugih boja od Rusije. Sve će zavisti od pregovora sa evropskim potrošačima“, rekao je Mitrahovič.\nPored toga, proizvodnja plavog vodonika (time se u Rusiji bave „Gasprom“ i „Novatek“) ekonomičnija je od proizvodnje zelenog vodonika, za kojim Evropa ludi.\nZa masovnu zamenu fosilnih goriva na zeleni vodonik bili bi potrebni previsoki proizvodni kapaciteti zbog niske efikasnosti procesa elektrolize, istakao je Vitalij Gromadin.\nZapravo, većina vodonika se sada proizvodi iz prirodnog gasa. „Industrija gasa već aktivno učestvuje u razvoju energije vodonika. Trenutno se 76 odsto svetskog vodonika proizvodi iz prirodnog gasa.\nIstovremeno, potrošnja gasa kao sirovine za proizvodnju ove količine vodonika iznosi 205 milijardi kubnih metara“, rekao je zamenik predsedavajućeg upravnog odbora „Gasproma“ Oleg Aksjutin.\nNa primer, u Saudijskoj Arabiji postoji sprovedeni projekat plavog vodonika, u okviru kojeg se vodonik meša sa azotom i transportuje u Aziju u obliku amonijaka; u nizu zemalja postoji cilj dodavati oko 10 odsto vodonika u prirodni gas, ističe Gromadin.\n„Ako je Evropa spremna da plati skuplje, ali istovremeno čistije gorivo sa ekološkog stanovišta, onda Rusija izgleda kao logičan partner za saradnju.\nInfrastruktura za prirodni gas omogućava prelazak na vodonik, koji je, međutim, manje gust i poželjno je da se transportuje u obliku amonijaka.\nDa bi se išlo u korak sa Saudijskom Arabijom, već sada se mogu realizovati zasebni projekti za proizvodnju plavog vodonika, tako da bi, u slučaju zahteva iz Evrope, bilo moguće relativno brzo povećati obim proizvodnje po već utvrđenom putu“, rekao je Gromadin.\nSada se u svetu proizvodi oko 120 miliona tona vodonika, ali već za 30 godina ta količina se može povećati pet puta. Naravno, Amerikanci će postati lideri vodonične energije do 2050. godine. Međutim, Rusija se neće odreći ovog tržišta bez borbe.\nNova energetska strategija\nU novoj energetskoj strategiji koju je Rusija usvojila u aprilu ove godine, razvoj vodonične energije naveden je kao prioritetna oblast Prema planu za njen razvoj u Rusiji za period od 2020. do 2024. godine, već od 2021. godine planirano je da se izgradi reputacija Rusije kao dobavljača vodonika kao alternative tradicionalnim izvorima energije. „Gasprom“ i „Rosatom“ trebalo bi da počnu sa proizvodnjom vodonika već 2024. godine, a do 2035. godine Rusija bi trebalo da dostigne cifru od dva miliona tona godišnje izvoznih zaliha vodonika, navedeno je u strategiji.\nMeđutim, Maksim Hudalov je skeptičan: „Problemi sa transportom vodonika korišćenjem gasovoda čine perspektivnom njegovu proizvodnju upravo na mestima potrošnje.\nMislim da će obnovljivi izvori energije, vodonični gorivni elementi, a najverovatnije i metan, otići u Evropu i na licu mesta se transformisati u vodonik uz pomoć plave ili tirkizne tehnologije.\nIstovremeno, dobavljači će plaćati troškove za izdvajanje vodonika i skladištenje CO2“. Prema njegovom mišljenju, Evropljani će pokušati da troškove za izdvajanje vodonika prebace na dobavljače gasa, pa bi ruske gasne kompanije trebalo da sačekaju smanjenje marži.\nPodmukao manevar Prištine: Smislili način da nikad ne formiraju “Zajednicu srpskih opština” (ZSO)\nKAD NE MOGU INDUSTRIJA I POLJOPRIVREDA: Prostitucija učestvuje u BDP-u Srbije približno kao proizvodnja nameštaja ili računara, elektronskih i optičkih proizvoda


Predsednik Thaçi u Vašingtonu, pozvao think-tank da postanu deo momenta Kosova i Zapadnog Balkana - Novosti i Događanja - Predsednica Republike Kosovo - DR VJOSA OSMANI - SADRIU\nPredsednik Thaçi u Vašingtonu, pozvao think-tank da postanu deo momenta Kosova i Zapadnog Balkana\nVašington, 25. februar – Predsednik Republike Kosovo Hashim Thaçi sastao se sa rukovodiocima dva najbitnija think-tank u Vašingtonu, sa kojima je razgovarao o potrebi da SAD zadrži rukovodeću ulogu u procesima na Kosovu i u regionu Zapadnog Balkana.\nNa prvom sastanku sa Jamesom Carafanoom, potpredsednikom „The Heritage Foundation“, predsednik Thaçi je rekao da Kosovo teži učlanjenju u NATO i EU.\n„Učlanjenje Kosova u NATO i EU znači manje protiv zapadnjačkih ideologija na čitavom Zapadnom Balkanu“, rekao je predsednik Thaçi i dodao da, da bi Kosovo napredovalo ono radi na postizanju mirovnog sporazuma sa Srbijom, kako bi se oslobodili prošlosti i napredovali.\nA na sastanku sa Jane Harman iz „The Wilson Center“, predsednik Thaçi je rekao da Kosovo ima puno sreće što u Vašingtonu ima podršku obe partije.\n„U podržavanju Kosova u Vašingtonu nema razlika među partijama“, rekao je predsednik Thaçi i dodao da je bitno da Sjedinjene Američke Države guraju napred procese konsolidovanja Zapadnog Balkana.\nNa oba sastanka predsednik Thaçi je rekao da je priča Kosova zajednička priča Kosova i Sjedinjenih Američkih Država i dodao je da toj priči nedostaje poslednje poglavlje a to je konačni mirovni sporazum sa Srbijom i integracija u NATO i EU.\nPredsednik Thaçi je rekao da je stvoren novi momenat direktnim angažovanjem američkog predsednika Donalda Trampa i preko posebnog izaslanika ambasadora Grenela, i pozvao je da se podrži i iskoristi ovaj trenutak koji je stvoren da donese mir, stabilnost i ekonomski razvoj na Kosovu i čitavom Balkanu.


Град Нови Пазар - Akgul u svojstvu počasnog konzula posetio Novi Pazar\nAkgul u svojstvu počasnog konzula posetio Novi Pazar\nGradonačelnik Nihat Biševac ugostio je počasnog konzula novootvorenog konzulata Srbije u Edrenu, velikog prijatelja Novog Pazara i osnivača neformalne grupe „Prijatelji Sanžaka“, Saliha Akgula. Tokom prve zvanične posete sa pozicije konzula, Akgul je o kraju u kome je rođen i ljudima koji ovde žive govorio sa mnogo emocija.\n„Radujem se uvek kad se vratim u vaš divni grad. Nastavićemo da povezujemo ljude, Tursku sa Novim Pazarom, Sandžakom i Srbijom. Imamo puno planova u pogledu realizacije velikih projekata važnih za ovaj kraj. Naročito želim da istaknem zainteresovanost poslovnih ljudi Turske za banjski turizam Srbije i ovog kraja, i perspektivu razvoja poslovnih odnosa na tom polju“, rekao je Akgul tokom posete.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac izrazio je zadovoljstvo zbog imenovanja Akgula za počasnog konzula, istakavši da je reč o čoveku koji u odnosima našeg grada sa krajevima Turske ostavlja izuzetan trag. „Ponosni smo svi u Novom Pazaru. Grupa „Prijatelji Sandžaka“ i Salih lično, dali su veliki doprinos razvoju grada i regiona. Nastavićemo da negujemo politiku prijateljstva i da sarađujemo na različitim poljima, u oblasti obrazovanja, kulture, zdravstva, kao i na jačanju tradicionalnih veza među ljudima Srbije i Turske“, poručio je gradonačelnik Biševac.\nSastanku u Gradskoj upravi prisustvovali su pomoćnici gradonačelnika Nihad Hasanović i Ensar Škrijelj, kao i direktor Opšte bolnice dr Meho Mahmutović.


Naslovnica Politika Bh. političari postigli dogovor da se ne mogu dogovoriti\nNakon niza susreta sa bh. zvaničnicima, i sa pozicijom i opzicijom, predstavnici međunarodne zajednice, Palmer i Eichhorst, u zajedničkoj izjavi saopćili su javnosti da su bh. političari usaglasili stavove, a to je da se ne mogu dogovoriti.\nPodsjećamo, Palmer i Eichhorst prvobitno su se sastali sa predsjednicima HDZ-a i SDA, Draganom Čovićem i Bakirom Izetbegovićem, a potom i sa predstavnicima opozicionih stranaka, iako neke od njih to nisu: Branislavom Borenovićem (PDP), Sabinom Ćudić (NS), Fahrudinom Radončićem (SBB), Nerminom Nikšićem (SDP), Mirkom Šarovićem (SDS) i Elmedinom Konakovićem (NiP). Na kraju se međunarodna delegacija sastala i sa članovima Predsjedništva BiH, Miloradom Dodikom (SNSD), Šefikom Džaferovićem (SDA) i Željkom Komšićem (DF).\n„Ovo je jedna od najdemokratičnijih zemalja u svijetu jer nikad u svojoj karijeri nisam imao priliku susresti se sa 11 političara koji dolaze iz 10 različitih političkih stranaka. Također, nikad ranije nisam imao priliku sastati se sa opozicijom koja čini vladu neke države, ili u ovom slučaju entiteta“, zbunjeno je izjavio Palmer.\nIzvršna direktorica za Zapadnu Evropu, Zapadni Balkan, Tursku i Veliku Britaniju pri Evropskoj službi za vanjske poslove (EEAS) Angelina Eichhorst, izjavila je da su se bh. političari usaglasili samo oko jedne tačke, a to je da ne mogu postići dogovor što predstavlja određenu vrstu jedinstva nikad ranije viđenu u političkoj praksi u Evropi.\nPrethodni članakIvana Marić hirurški precizno utvrdila da nakon srijede dolazi četvrtak\nNaredni članakDodik: Opozicija mora trpiti psovke i uvrede jer je narod tako htio


Srbija kreće u nove projekte sa “Ruskim železnicama” – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nSrbija kreće u nove projekte sa “Ruskim železnicama”\nObjavljeno 12. oktobra 2018. 19:48 13. oktobra 2018. 13:52\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, razgovarala je 12. oktobra u Beogradu sa prvim zamenikom generalnog direktora “Ruskih železnica”, Aleksandrom Mišarinom, o novim infrastrukturnim projektima na srpskoj železnici vrednim oko 500 miliona dolara.\n“Srbija je već iskoristila gotovo celokupan ruski kredit i taj novac uložen je u modernizaciju deonica železničkog Koridora 10 i barske pruge, a trenutno se izvode radovi na deonici Stara Pazova-Novi Sad, koja je deo brze pruge Beograd-Budimpešta. Danas smo razgovarali o novim projektima, uključujući izgradnju novog dispečerskog centra, nastavak rekonstrukcije barske pruge, kao i elektro radove na deonici Stara Pazova-Novi Sad. Vrednost ovih projekata iznosi oko 500 miliona dolara i o tome ćemo nastaviti razgovore u smislu potencijalnog novog zajma”, rekla je Mihajlovićeva novinarima posle sastanka.\nOna je istakla da je na barskoj pruzi do sada rekonstruisano 77 kilometara pruge i da je važno nastaviti sa obnovom, a da za deonicu Stara Pazova-Novi Sad nedostaju određena sredstva za završetak, imajući u vidu da je ova deonica prvobitno bila projektovana za brzine od 160 kilometara na sat, a biće izgrađena za brzinu od 200 kilometara na sat. “Za nas ovaj projekat ne predstavlja samo investiciju, nego je važna i zbog znanja i tehnologije koje Srbija dobija”, dodala je ona.\nMihajlovićeva je istakla da saradnja u oblasti železnice važna za poboljšanje ukupnih ekonomskih odnosa Srbije i Rusije, i da je današnji sastanak jedan od pripremnih sastanaka za posetu predsednika Putina Srbiji. “Poseta predsednika Putina je značajna, kao što će biti značajna i poseta predsednika Kine ili posete našeg predsednika drugim zemljama. Naš odnos sa svetom najbolje se vidi u infrastrukturi, gde radimo i sa Rusijom i sa Kinom, i SAD, i to je važno da bi naši građani bolje živeli”, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je istakla da je u svom mandatu možda najponosnija na rezultate ostvarene u železnici. “Kad sam imenovana za ministra, nijedna pruga nije bila rehabilitovana, nijedna stanična zgrada nije bila sređena. Železnica je bila sistem sa više od 15.000 zaposlenih koji nije imao posla i investicija, a imao je kredite koje nije vraćao. Zajedno sa svim sindikatima krenuli u reformisanje železnice, napravili prvi popis imovine, sproveli racionalizaciju železničke mreže i radne snage i pokrenuli ogromne investicije. Danas su investicije u železnici blizu šest milijardi evra i veće su nego u putnoj privredi”, rekla je Mihajlovićeva.\nAleksandar Mišarin zahvalio je potpredsednici Mihajlović i Vladi Srbije na zajedničkom radu i rezultatima koji su zahvaljujući tome ostvareni. ”Rekonstruisali smo već u Srbiji pruge za brzine do 120 kilometara na sat, a sada radimo na pruzi Beograd-Budimpešta za brzine od 200 kilometara na sat. Radovi na deonici Stara Pazova-Novi Sad se odvijaju po planu, a do sada je izvedeno 38 odsto radova. U naredna tri meseca radićemo na pripremi sporazuma u vezi sa novim projektima”, rekao je Mišarin, koji je danas i lično obišao gradilište ove deonice.\nSastanku u Vladi Srbije prisustvovao je i ambasador Ruske Federacije u Beogradu, Aleksandar Čepurin.\nO ruskom kreditu govorio je i generalni direktor „Infrastrukture železnice Srbije“ Miroljub Jevtić\nPo završetku sastanka, potpredsednica Vlade poklonila je Mišarinu ručni rad koji su izradile žene sa sela u okviru inicijative „Uposlimo 1.000 žena u ruralnim područjima“, koju su pokrenuli Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost, NALED i Etno-mreža.


EU planira ukidanje rominga za zemlje Zapadnog Balkana\nsrijeda, 06 Decembar 2017 22:27\nU EU se od 15. juna ne naplaćuje roming i građani Unije mogu širom bloka da zovu, šalju poruke i pretražuju internet na svojim mobilnim uređajima po istoj cijeni kao da su kući.\nIpak, komesarka je istakla da ne može da kaže koliko bi vremena moglo da prođe prije nego što sporazum o ukidanju rominga izmedju EU i zapadnobalkanskih zemalja stupi na snagu.\nEvropska komesarka je rekla i da će "veoma brzo" objaviti "još najmanje dva veoma konkretna pilot projekta" u oblasti digitalne politike na Zapadnom Balkanu, ali nije precizirala o kojim je projektima ili kojoj zemlji riječ.\nPregovori o ukidanju rominga u EU potrajali su cijelu deceniju zbog neslaganja izmedju telekomunikacionih kompanija, koje su strahovale za svoj biznis, članica EU i evroposlanika. Očekuje se da telekominikacione kompanije, koje su se protivile i ukidanju rominga u EU, dodatno uznemire planovi za proširenje zabrane naplate rominga na zemlje van EU.\nPodsjetimo, ministri zaduženi za telekomunikacije iz Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije najavili su u junu ove godine da će Evropskoj komisiji uputiti pismo u kome traže da se odluka o ukidanju rominga u zemljama Evropske unije proširi i na te četiri države.


B92 poklonio rendgen - Fond Mila - B92\nOvoj ustanovi doniran je i aparat za razvijanje rendgenskih filmova.\nRendgen aparat i aparat za razvijanje kupljeni su sredstvima iz Fonda „Mila“, koji je osnovao Fond B92, kada su keruši Mili pre godinu dana odsečene sve četiri šape.\nPrvobitna namera fonda je bila da prikupi sredstva za lečenje povređene keruše, ali nakon što je Skupština Beograda preuzela brigu o Mili, promenjena je namena prikupljenog novca.\nPrema rečima Bratislava Stankovića, direktora Veterinarske uprave „Veterina Beograd“, ovaj rendgen nema ograničenja i sto snimaka dnevno, koliko bude bilo potrebno, toliko će se raditi.\nStanković ističe da Veterina Beograd do sada nije imala rendgen, te da su usluge snimanja obavljane u privatnim ambulantama.\n"Ostala je određena količina sredstava koja smo donirali NVO za zaštitu životinja, a veći deo u kosultacijama sa najvećim donatorima, odlučili smo da pomognemo institucionalizaciju efikasnijeg lečenja životinja" , kaže Veran Matić, direktor Fonda B92.\nMilina rehabilitacija je uspešno završena ugradnjom modernih proteza, koje je izradio institut „Rudo“ i njenim usvajanjem.\n"Mila je potpuno zdrava, ima jako dobru koordinaciju ekstremiteta, savršeno se kreće, s obzirom na stepen invaliditeta koji ima", kaže Stanković.\nUkupna vrednost donacije „Veterini Beograd“, je blizu 10.000 evra, a sredstva je prikupilo više od 240 pojedinaca i Erste banka. Time Fond Mila prestaje formalno da postoji, ali će Fond B92 nastaviti da prati situaciju u ovoj oblasti i po potrebi će reagovati.\nViše o društveno odgovornim akcijama možete pročitati ovde.


Rade Šerbedžija ich Biegung Zapadni kolodvor se vraćaju u Botaničku baštu „Jevremovac“gde će 17. juna održati koncert.\nProšle godine je Šerbedžija sa svojim bendom po prvi put održao koncert u Beogradu na otvorenom prostoru. Prostor ispred Staklene bašte je bio prepun i upravo atmosfera, koja se ne može stvoriti i osetiti ni na jednom drugom mestu, inspirisala je Šerbedžiju da poželi da se i ove godine vrati u Botaničku baštu.\nProšlogodišnji koncert je i za umetnike i za publiku bio veoma emotivan, jer je to bio prvi susret posle pauze od tri godine. Svaki nastup Šerbedžije je više od koncerta. To je veče poezije, master klas glume, nadahnuto recitovanje, odlomci monodrame i sve ono što čini identitet velikog umetnika kao što je Šerbedžija, koji nikada ne štedi energiju i inspiraciju da publici pokloni svoj maksimum.\nNa Konzertu „Ne okreći se sine“koji nosi naziv po njegovom poslednjem albumu, Šerbedžija će izvoditi svoje velike hitove poput „Barbara“, „Protuletje se otpira“, „Meni se dušo od tebe ne rastaje“, „Ni u tvome srcu“, „Poleti ptico“, „Povratak ratnika“, „Tvoje nježne godine“, „Ne daj se Ines“, „Filipa Kljajića 32“ali i nezaboravne pesme Arsena Dedića, Kemala Montena, Džonija Štulića, Miše Kovača und drugih kolega sa kojima je sarađivao.\nKonzert Radeta Šerbedžije organizuje Fusion Event, ein Unterorganisator je CEBEF. Ulaznice su u prodaji od 12. maja na svim prodajnim mestima i preko online service Tickets.rs po ceni od 1.800 za stajanje i 2.500 dinara za sedenje.


"Nedelja srpske knjige" u Srpskom kulturnom centru Vukovar - Radio Borovo 100,7 FM\nSrpski kulturni centar Vukovar će u periodu od ponedeljka 4. do petka 8. novembra organizovati manifestaciju pod nazivom “Nedelja srpske knjige” u sklopu koje će biti održano nekoliko programa.\nU ponedeljak 4. novembra u vremenu od 8 do 12 časova u okviru programa “Otvorena biblioteka” biće predstavljene najnovije knjige koje se nalaze u biblioteci Srpskog kulturnog centra, a tri posetioca dobiće besplatnu godišnju članarinu u ovoj biblioteci.\nU utorak 5. novembra sa početkom u 19 časova biće održano “Veče sa književnikom”, a gost će biti doktor Nele Karajlić, frontmen grupe Zabranjeno pušenje.\nZa sredu 6. novembar planiran je program “Književnici našeg zavičaja” gde će, sa početkom u 19 časova, biti predstavljen književni opus Đorđa Nešića.\nU četvrtak 7. novembra u 11 časova biće upriličena prezentacija pod nazivom “Izdavaštvo Srba na prostoru istočne Slavonije, Baranje i zapadnog Srema u 21 veku”.\nPoslednjeg dana manifestacije “Nedelja srpske knjige”, u petak 8. novembra sa početkom u 19 časova, biće upriličeno Veče uz vino poeziju i gitaru.\nSvi programi biće održani u prostorijama Srpskog kulturnog centra u Vukovaru (u zgradi Zajedničkog veća opština, na adresi Eugena Kvaternika 1.).\n“Cilj manifestacije je popularizacija same knjige i kulture čitanja, te očuvanje identiteta Srba na ovom području. Zbog toga smo se i posvetili srpskoj književnosti i svemu onome što mi radimo na ovom prostoru i što zaslužuje pažnju da se predstavi ovde kod nas”, ističe direktor Srpskog kulturnog centra Srđan Sekulić.\nProgram “Nedelja srpske knjige” finansiran je sredstvima Uprave za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije.\nUkupan broj poseta: 1277840


Žigić ostao bez radne dozvole u Engleskoj, gde će nastaviti karijeru? - Sportske.net\nŽigić ostao bez radne dozvole u Engleskoj, gde će nastaviti karijeru?\nIskusni srpski napadač ovog leta nalazi se na prekretnici - odigrati još koju sezonu ili okačiti kopačke o klin.\nNa tu temu Žigić je govorio u izjavi ''Novostima'', gde je otkrio da posle pet godina u dresu Birmingema, više nema radnu dozvolu da i dalje nastupa u Engleskoj.\nOn priznaje da su male šanse da je produži, pa je već u potrazi za nekom novom destinacijom.\nU domaćim medijima se proteklih nedelja spekulisalo da bi srpski gorostasni napadač mogao da pojača Crvenu zvezdu, ali on odbacuje svaku mogućnost, ne samo kada je njegov nekadašnji klub u pitanju, nego i po pitanju povratka u Srbiju.\nOtkrio je i sasvim razumljivi razlog.\n''Hoću da me navijači na našim terenima pamte po najboljim stvarima. Mislim da više nisam na onom nivou na kojem sam bio nekada'', poručio je Žigić.\nOn takođe otkriva i da po okončanju karijere ne želi da se bavi trenerskim poslom, ali u ovom trenutku je potraga za novim klubom ono što je za njega prioritet.\n''Neću ga tražiti po svaku cenu, ali ako se nešto pojavi, nastaviću svoju karijeru. Ako ne bude bilo prave ponude, baviću se nekim drugim poslom'', zaključio je Žigić, učesnik dva Svetska prvenstva sa reprezentacijom Srbije, 2006 i 2010. godine.\n''Jedino žalim što nisam igrao na Evropskim prvenstvu'', zaključio je Žigić.


Art magazin - Mala grafika 2011.\nNagrada Mali pečat 2010 - Jelena Jocić\nI sloganom ovogodišnje izložbe Male grafike "Privilegija onih koji prepoznaju vrednosti" Grafički kolektiv želi da motiviše i podseti na živu tradiciju Grafičkog kolektiva kao i neposrednu relaciju neophodnu u komunikaciji umetnika, njihovih dela i publike. Sa idejom da se ta komunikacija učini vidljivijom Grafički kolektiv je poslao pisma prijateljima / posetiocima / kupcima i u katalogu publikovao njihove podsticajne i iskustvene odgovore.\nIzložba Male grafike tokom decenija stekla je status prepoznatljivog kulturnog događaja sezone. Dobro kalendarski pozicionirana, ova manifestacija je jedinstvena i po tome što u prazničnoj atmosferi prezentuje različite estetske ideale umetnika / aktera iz aktuelne grafičke produkcije.\nKonkurs, izložba i nagrada "Mali pečat" predstavljaju još jedan način da se savremena grafička produkcija kreativno podstiče, profesionalno afirmiše i kritički vrednuje.\nNa svečanom otvaranju Male grafike u sredu, 21. decembra 2011, dodeljuje se nagrada Mali pečat (ustanovljena 1991, pandan Velikom pečatu Grafičkog kolektiva) i tri otkupne nagrade Ministarstva kulture Republike Srbije.\nŽiri za nagradu: Jelena Jocić, grafičarka, Ljubica Jelisavac, istoričarka umetnosti i Gordana Petrović, grafičarka.


BEOGRAD - Predsednik Saveta guvernera NBS-a Nebojša Savić izjavio je danas da se u 2016. godini očekuje podsticaj razvoja privatnog sektora i poručio da je Srbiji potrebna veća stopa privrednog rasta.\nOn smatra da će 2016. godina biti nastavak započetih fiskalnih reformi iz ove godine.\nPrema njegovim rečima, moraće da se štedi i dovršsi ono što je zapoceto, a reforme u strukturnom delu bi trebalo da se sprovedu u prvoj polovini iduće godine.\n"Treba dati šansu ljudima koji su radili u javnom sektoru da uđu u privatni sektor i da se dalje razvijaju", rekao je Savić za RTS, dodajući da bi država trebalo da im pomogne i da ih ohrabri u ideji da pocnu da se bave privatnim biznisnom.\nKada je reč o konsolidaciji javnih preduzeća, Savić je istakao da je jedna od ključnih stvari Železara Smederevo.\n"Železara je jedna od kljucnih stvari u konsolidaciji javnih preduzeća u Srbiji i dobro bi bilo da se rešenje dobije u prvoj polovini, a priča se da će to biti u martu", istakao je Savić.\nStopa privrednog rasta koja, kako je istakao, nije dovoljna za otvaranje novih radnih mesta.\n"Kad govorimo o stopi rasta, Srbiji dugoročno treba stopa rasta od pet, šest odsto. Srbija je dugo bila pod sankcijama, pa je usledila kriza na globalnom nivou", podsetio je Savić.\nPo njegovom mišljenju, u 2015. godini su postavljenje osnove za obezbeđivanje dugoročnog rasta.\n"Potreban je održiv rast. Ova, 2015. godina, postavila je osnove za obezbedivanje dugoročnog rasta, a 2017. i 2018. bi mogli dalje da povećavamo stopu rasta", rekao je Savić.\nOn smatra da geopolitika ima veliki uticaj na ekonomiju.\n"Geopolitika je danas ključ svega. Sve što se dešava u ekonomiji je vezano za geopolitiku. Tu postoje i rizici i šanse a na nama je da rizike pretvorimo u šanse," rekao je on.\nPrema njegovim rečima, domaće političke okolnosti idu u korist reformama.\n"Ključna poruka jeste da izdržimo reforme jer smo prošli trećinu. Potrebno je da izdržimo još dve godine štednje i dobicemo rezultat", zaključio je predsednik Saveta guvernera.\n« Nikolić: Ako se zakačim sa Vučićem, skloniću se Slobodanu Milosavljeviću pritvor do 30 dana »


Gimnazija – E-gimnazija Novi Sad\nPriznanje “Kapetan Miša Anastasijević” u okviru projekta “Put ka vrhu”\nNaša škola je 8. decembra 2016. godine u Matici Srpskoj primila nagradu “Kapetan Miša Anastasijević” za izuzetne rezultate na polju društvene odgovornosti i preduzetništva za 2016. godinu [slideshow_deploy id=’2381′] Priznanje „Kapetan Miša Anastasijević” su dobila 22 privredna i društvena subjekta za izuzetno preduzetničko stvaralaštvo, u okviru projekta „Put ka vrhu”, koji je u Novom Sadu …\nPriznanje “Kapetan Miša Anastasijević” u okviru projekta “Put ka vrhu” Read More »\nDrugo mesto na Državnom takmičenju\nOgnjen Vucković, učenik IV2, kao član ekipr prve pomoći omladine Crvenog krsta Novog Sada zauzeo je drugo mesto na Državnom takmičenju ekipa prve pomoći Crvenog krsta Srbije, koje je održano 17. septembra 2016.g. u Beogradu, u konkurenciji 15 gradova koji su nakon klasifikacionih takmičenja stekli pravo učešća na ovom takmičenju.\nNaši sportisti dolaze u školu\nPrvi dan u novoj školskoj godini naših sportista u Sportskoj gimnaziji Prvi čas prve godine počinje Počinjemo…\nKratka video prezentacija E-Gimnazije\nKratka video prezentacija Sportske akademije\nBazeni u sklopu Sportske Akademije Meridiana E-Gimnazija\nSportska Akademija Meridiana E-Gimnazija završava izgradnju dva bazena, koje će moći da koriste svi učenici E-Gimnazije bez troškova u toku leta.\nNikola Rakićević – Zvezdin košarkaš bez granica, maturant E-gimnazije\nRakićević je rođen 14. januara 1998. godine, visok je 198 centimetara i igra na poziciji beka. Sa juniorima Crvene zvezde prošle sezone trijumfovao je na Evroliginom turniru u Milanu, a 2014. godine sa reprezentacijom Srbije osvojio bronzanu medalju na Svetskom prvenstvu za igrače do 17 godina. Kao član kadetske selekcije Srbije 2013. godine, Rakićević je …\nNikola Rakićević – Zvezdin košarkaš bez granica, maturant E-gimnazije Read More »\nPametni telefoni iz ugla psihologije\nTehnološkim napretkom pametni telefoni su danas postali trend i potreba savremenog društva. Pametni telefoni omogućavaju višenamenske funkcije, ali se većina koristi u svrhu opšte i socijalne komunikacije. Kontradiktorno je što se njihovom upotrebom smanjuje „živa“ komunikacija „licem u lice“. Razne atraktivne aplikacije, igrice (proveravanje fejsbuk profila, gledanje video klipova, posećivanje internet stranica i sl.) sa …\nPametni telefoni iz ugla psihologije Read More »\nNa osnovu sprovedenog istraživanja u E-Gimnaziji, učenici su izdvojili sledeće karakteristike kao najzanimljivije za našu školu: brzinu, osećaj slobode i bezbednosti, kreativnost i dostupnost. Kao najzanimljiviji slogan koji ih asocira na E-Gimnaziju odabrali su: STRONG & UNIQUE. Pored osećaja slobode i bezbednosti učenici smatraju najprivlačnijim u školi i: organizovanje zanimljivih turnira i ekskurzija, otvorenu komunikaciju …\nIz ugla učenika Read More »


Medvedev se nada boljim odnosima s novim predsednikom Ukrajine\n22. april/travanj, 2019.\nRuski premijer Dmitrij Medvedev izrazio je nadu da će Rusija poboljšati odnose sa Ukrajinom posle pobede Volodimira Zelenskog u drugom krugu predsedničkih izbora.\n"Postoje šanse da se poboljša saradnja", naveo je Medvedev na Fejsbuku. On je prvi ruski visoki zvaničnik koji je komentarisao pobedu Zelenskog, glumca koji će postati predsednik Ukrajine bez prethodnog političkog iskustva.\nMedvedev je dodao da ipak "ne treba imati mnogo iluzija" dodajući da će novi predsednik verovatno koristiti istu retoriku prema Rusiji koja se pominjala za vreme predizborne kampanje u Ukrajini.\nZelenski je rekao da želi da pokrene mirovni proces u rešavanju sukoba na istoku Ukrajine i dodao će njegov prvi zadatak biti da obezbedi oslobađanje ukrajinskih ratnih zarobljenika iz istočnih delova zemlje i iz Rusije.\nTokom predizborne kampanje, poraženi kandidat, odlazeći predsednik Petro Porošenko je govorio da Zelenski nema iskustva da se suoči sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\nRusija i Ukrajina su u zategnutim odnosima od 2014. godine, posle odlaska u Rusiju tadašnjeg ukrajinskog predsednika Viktora Janukoviča nakon uličnih protesta. Potom je Rusija pripojila ukrajinsko poluostrvo Krim, a na istoku Ukrajine su izbili sukobi između proruskih pobunjenika i ukrajinskih snaga bezbednosti.\nGlumac Zelenski novi predsednik Ukrajine\nDa li komičar postaje predsjednik Ukrajiine?\nSnažna karizma i neodređena politika Zelenskog\nPred izbore u SAD vesti se opet šire iz makedonskog Velesa\nČetiri meseca posle redovnih, u Srbiji opet o vanrednim izborima\nZbog manjka kapaciteta, dio migranata ispred kampa 'Lipa' kod Bihaća


Francuska pod pretnjom terorističkih napada : Nadlanu.com\nFrancuska pod pretnjom terorističkih napada\nPARIZ, 20. septembra 2010. (Beta-AFP) - Pretnja od terorističkih akata porasla je u Francuskoj, posebno u oblasti saobraćaja, preneo je u ponedeljak izvori blizak francuskom ministarstvu unutrašnjih poslova.\nPretnja se pojačala od prošlog četvrtka ujutro, rekao je taj izvor, a prenosi agencija Frans pres. Kako podseća agencija, proteklih deset dana francuski zvaničnici uputili su više upozorenja o mogućnosti terorističkog napada.\nPre nedelju dana šef francuske kontraobaveštajne službe (DCRI) Bernar Skarsini je rekao da "nikad nije bila veća" pretnja od napada na francuskoj teritoriji. U subotu je to ponovio i rekao da je "Francuska izložena velikoj terorističkoj pretnji", pozivajući se na "više usklađenih informacija". Ministar unutrašnjih poslova Francuske Bris Ortefe je rekao juče da "pretnja postaje sve jasnija".\nProšlog utorka Ajfelov toranju u Parizu i stanica podzemne železnice Sen Mišel u Latinskom kvartu evakuisani su zbog pretnji bombom koje su se pokazale kao lažne.


Gradonačelnik Zrenjanina: Bratimljenje sa kineskim gradom Jentaji logičan korak - RTV Santos\nGradonačelnik Zrenjanina: Bratimljenje sa kineskim gradom Jentaji logičan korak\nGradonačelnik Zrenjanina, Simo Salapura se, gostujući u centralnoj informativnoj emisiji RTV Santos, osvrnuo na događaje koji su obeležili ovu nedelju.\nU nedelji za nama gradonačelnik je sa saradnicima posetio most u Tomaševcu, preko reke Tamiš, koji je stavljen van funkcije, što meštanima ovog sela, ali i okolnih naseljenih mesta u mnogome otežava svakodnevno funcionisanje. Kako je Salapura rekao, traži se adekvatno rešenje, a trenutno se razmatraju dve opcije. Vodeći čovek Zrenjanina istakao je da će rešenje biti pronađeno u najbržem mogućem roku.\nPodsetimo, gradonačelnici Zrenjanina i Jentaja, Simo Salapura i Dženg Dejen potpisali su Sporazum o uspostavljanju prijateljskih odnosa, u okviru Dijaloga na visokom nivou između Autonomne pokrajine Vojvodine i kineske provincije Šandong, kojoj Jentaj teritorijalno pripada. Zrenjanin i Jentaj postali su tako bratski gradovi koji su se složili oko uspostavljanja prijateljskih odnosa, a u cilju unapređenja prijateljstva i međusobnog razumevanja građana, kao i daljeg učvršćivanja i razvoja prijateljske saradnje dva grada.\n– Ovaj korak je negde i bio logičan korak. Zrenjanin i Jentaji su sada bratski gradovi, a to će nam dosta pomoći po pitanju razmene iskustava na poljima ekonomije, finansija, investicija i kulture. Ovo sigunro otvara nove stranice u istoriji našeg grada. Posebno je važno da je Zrenjanin domaćin jedne od najvećih investicija koja će u mnogome promeniti ekonomsku sliku, ne samo grada, već i cele Srbije. Tako da se priča o poslovanju fabrike Linglong direktno naslanja na temu o kojoj sada govorimo- rekao je Salapura.\nGovoreći o početku probne proizvodnje u pogonu Linglonga, Salapura je naveo da se sve odvija u skladu sa zakonom, napominjući da je posebna pažnja posvećena očuvanju životne sredine. Gradonačelnik je dodao da je pomeranje rokova za početak probne proizvodnje jedna uobičajena stvar, jer je niz faktora koji na to utiču.\nKompletan intervju sa gradonačelnikom Zrenjanina možete pogledati na našem Youtube kanalu.\nPrethodnoTop ponuda u MANI samo do nedelje


Sreda, 17.06.2020 / Bor, Srbija/ TimocPress\nNa izbornoj listi „Čedomir Jovanović – Koalicija za mir” našlo se i šestoro Borana, od koji je najbolje rangiran dr Predrag Balašević (1974), lekar iz Bora koji je drugi na listi odmah ispod Čedomira Jovanovića.\nKoaliciju za mir čine Liberalno demokratska partija, Tolerancija Srbije, Bošnjačka građanska stranka, Stranka Crnogoraca, Vlaška narodna stranka – Partia neamului rumânesc, Liberalno demokratski pokret Vojvodine, Udruženje Jugoslovena u Srbiji, AMARO – Akciona mreža asocijacija i romskih organizacija, Udruženje građana „Rumuni Homolja“ i Skaska.\nOna je, ističe dr Predrag Balašević, kandidat za narodnog poslanika iz Bora i drugi na listi, nastala iz potrebe da se političke partije i organizacije koje imaju srodnu politiku po pitanjima poštovanja ljudskih i manjinskih prava, ali i pitanja vezana za put Srbije ka Evropskoj uniji i druga bitna za narode koji žive u ovoj zemlji, ujedine i kroz zajednički nastup rade na poboljšanju života manjina.\n“Naš prevashodni interes je bio da napokon vlaška zajednica dobije svoje autentične predstavnike u parlamentu Srbije. Mi, nažalost, do sada, kada su Vlasi u pitanju, nikada nismo imali svog predstavnika u parlamentu. Bilo je ljudi iz naše zajednice koji su bili u političkim partijama većinskog naroda, ali oni nikada nisu zastupali interese naše zajednice, nisu promovisali neke ideje i vrednosti za koje se ova zajednica zalaže već politiku one političke partije koja je ušla u parlament Srbije”, kaže za Bor 030 dr Predrag Balašević, lider Vlaške narodne stranke – Partia neamului rumânesc.\nŽelja je ove političke stranke da uđe u parlament i kroz angažovanje svog predstavnika promoviše vrednosti vlaške zajednice – jezik, kulturu, tradiciju i sve ono što do sada nije realizovano za implementaciju prava ove manjinske zajednice. Kako ističe dr Balašević sva ta prava su zagarantovana zakonima, ali na terenu to izgleda mnogo drugačije.\n“Mi naš jezik danas ne možemo sačuvati u onoj formi kako smo to kroz vekovima radili, učili od naših roditelja, baka i to prenosili na naredne generacije. Jezik se, imajući u vidu da ga ne učimo u školi, osiromašio i sa te strane mislim da je učenje maternjeg jezika jedan od prioriteta. Tražićemo da država Srbija iz budžeta opredeli više sredstava za očuvanje i negovanje kulture Vlaha u istočnoj Srbiji, zalagaćemo se i da bogosluženje imamo na svom maternjem jeziku, da imamo i medije na svom jeziku, da država finansira projekte za glasila na jeziku naše nacionalne manjine. Da bi rešavali sve ove probleme tražićemo dijalog sa institucijama sistema jer nažalost mi taj dijalog danas nemamo sa institucijama u Beogradu, niti sa lokalnim institucijama”, ističe dr Balašević.\nNisu samo pitanja vezana za nacionalni i kulturni identitet Vlaha ono za šta se zalaže Koalicija za mir, ističe prvi čovek Vlaške narodne stranke, već i pitanja vezana za zajedničke probleme svih zajednica u Boru, kao što su eksploatacija ruda u budućem rudnika Čukaru Peki, rudarenje u Krivelju, Cerovu, Majdanpeku, Topionica “Ziđina” i aerozagađenje.\n“Mene plaši da posle ovih izbora neće biti puno poslanika iz istočne Srbije u parlamentu Srbije. Nismo ih imali ni u prethodnom periodu i ne verujem da ćemo ih i imati, a i ovi koji su bili nisu imali tu političku slobodu da u parlamentu govore o problemima ljudi u ovim krajevima. Krajnje je vreme da imamo predstavnika koji može da govori u naše ime bez da ga neko u Beogradu da kažem u tome spreči. Mislim da mi nećemo razočarati naše birače i one ljude koji će glasati za ovu listu jer ćemo ulaskom u parlament govoriti o problemima kako ljudi iz Bora tako i iz drugih gradova i opština”, dodao je Balašević.\nPored njega, na listi “Čedomir Jovanović – Koalicija za mir” na 16. mestu našao se i Boranin Miroslav Grujić (1964), diplomirani inženjer rudarstva. Dragana Živković Obradović (1964), diplomirani inženjer rudarstva je na 19, Zaviša Žurž (1976), mašinski tehničar iz Bora na 27, Darjan Karabašević (1985), profesor univerziteta na 54, a Rade Anđelić (1954), penzioner iz na 83. mestu liste kandidata za narodne poslanike.\n“Moje je mišljenje da stranke nacionalnih manjina bi trebalo da budu u saradnji sa političkim partijama koje vode ovu državu, jer imamo primere Bošnjaka i Mađara koje rešavaju probleme svojih zajednica kroz saradnju sa najvišim nivoima vlasti. Mislim da bi i vlaška zajednica trebalo da ima što bolju saradnju da bi svoje probleme mogla lakše da rešava, ako ne u koaliciji, nego na nekim drugim nivoima”, kaže dr Predrag Balašević i pozvao birače da glasaju za listu Koalicije za mir koja će na glasačkom listiću biti pod rednim brojem 20.


Kim Džong Un u drugom planu: Misteriozni čovjek u plavom odvukao svu pažnju\nSjevernokorejski lider Kim Džong Un je tokom izložbe novog naoružanja u ponedjeljak obećao da će izgraditi nepobjedivu vojsku, i optužio SAD za stvaranje tenzija.\nNa izložbi "Samoodbrana 2021", održanoj povodom obilježavanja 76. rođendana vladajuće Radničke partije, prikazan je veći broj novog naoružanja, uključujući interkontinentalne balističke rakete koje je Sjeverna Koreja već testirala ili pokazala tokom vojne parade.\nTada je primijećen i neobičan izbor Kimove obuće, ali još jedan detalj privukao je veliku pažnju javnosti, piše "New York Post".\nKimu je, naime, šou ukrao čovjek u uskom, plavom kombinezonu sa kacigom sa crvenim, bijelim i plavim prugama koji je stajao pravo pored oficira u standardnim, maslinastim uniformama, pozirajući za fotografiju. Još je samo jedan oficir sa njegove lijeve strane nosio plavu uniformu, iako standardnu.\nNeki su ga nazvali "superherojem", "kapetanom Sjeverne Koreje" ili "raketašem", što je bio nadimak koji je bivši američki predsjednik Donald Tramp dodijelio Kimu.\nDržavni sjevernokorejski mediji nisu identifikovali misterioznog čovjeka, ali je Džefri Luis, stručnjak Instituta međunarodnih studija Midlberi u Montereju, rekao u "tvitu" da "djeluje da je padobranac".\n"New York Post" prenosi navode državne agencije KCNA, da je "vrhunski padobranac pokazao vještine slijetanja, lepršajući crvenom partijskom zastavom na nebu" uoči ceremonije.\nKim, koji je za ovu priliku izabrao moderno odijelo, je najavio da će izgraditi "nepobjedivu vojsku", ali je pažnja pala na misterioznog čovjeka u plavoj uniformi s kacigom a slika je, naravno, postala viralna, prenosi "B92".\nKim Džon Un zaprijetio: Izgradićemo nepobjedivu vojsku\nPovodom 73. godišnjice\nSpecijalna odijela i gas maske: Posebna jedinica privukla pažnju na paradi u Sjevernoj Koreji\nKim Džong Un nikad mršaviji, zakonom zabranjeno komentarisanje njegove težine


Hejl: Kosovo pred ključnim korakom, nisam čuo prijetnje nasiljem | Analitika - Informativni Portal\nAmerički zvaničnik saopštio\nHejl: Kosovo pred ključnim korakom, nisam čuo prijetnje nasiljem\nAmerički podsekretar za politička pitanja Dejvid Hejl ocijenio je da se Priština nalazi "pred ključnim korakom" i da je na putu ka prosperitetnijoj budućnosti, a način da se to postigne je "sveobuhvatan, obostrano koristan sporazum između Srbije i Kosova". U sporazumu, ključnu ulogu ima "održivo uzajamno priznanje", rekao je Hejl u intervjuu prištinskim medijima i dodao da tokom posjeta Beogradu i Prištini nije čuo prijetnje nasiljem.\nObjavljeno: 09. 03. 2019 - 20:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\n"Zato sam otišao u Beograd i zato sam ovdje, da vidim šta možemo da učinimo da pomognemo u tome i da procijenimo najbolji način na koji Amerika može da ima konstruktivnu ulogu", rekao je Hejl.\nOn je intervju dao za Kossev, Kohu ditore i Gazetu ekspres, nakon sastanka sa liderima prištinskih institucija - premijerom Ramušem Haradinajem, predsjednikom Hašimom Tačijem i predsjednikom skupštine Kadrijem Veseljijem.\n"Želim da naglasim da su Kosovo i Srbija ti koji moraju da donesu odluke koje su potrebne na tom putu i da identifikuju teme koje će se razmatrati za pregovaračkim stolom. Ali, mi vjerujemo da kreativnost, fleksibilnost i priznanja moraju da se ostvare, i da održivi sporazum mora da doprinese regionalnoj stabilnosti", objasnio je Hejl.\nPrema njegovim riječima, SAD nemaju stav o ishodu dijaloga Beograda i Prištine, ali žele da podstaknu "postojeći napor da se dođe do dijaloga i procesa koji će dovesti do suštinskog elementa ovdje", a to je, kako je ponovio "održivo priznanje".\n"Podržavamo sve što je obostrano dogovoreno i korisno za obje strane u smislu konačnog ishoda", zaključuje Hejl.\nNije želio da komentariše mogućnost razgraničenja, odnosno razmjene teritorija.\nNa pitanje da li bi SAD prihvatile bilo koji dogovor koji bi obuhvatio prekrajanje granice duž etničkih linija, on je rekao: "Ne želim da komentarišem priče. Jasno je da je na stranama (Beogradu i Prištini) da postignu dogovor o tome šta će biti potrebno kako bi se normalizovali odnosi i postigao dogovor, što bi dovelo do normalizacije i priznanja koje je obostrano korisno i dogovoreno, i takav dogovor će SAD podržati."\nTakođe nije želio da prognozira da li će do kraja godine moći da dođe do rezultata u dijalogu.\nPrema njegovim riječima, "ne postoji rok" za razgovore Beograda i Prištine, ali je dodao: "Vjerujemo da ovdje postoji jedinstvena prilika i trenutak u kojem su različiti elementi došli u fokus naše pažnje".\nZamoljen da prokomentariše prištinsku platformu za dijalog, izglasanu u četvrtak, a koju je Beograd kritikovao, a EU nije komentarisala, Hejl je kratko ponovio: "Mislim da je to odraz debate koja je trenutno u toku. SAD nemaju stav o ishodu pregovora".\n"Niko nije koristio retoriku rata"\nHejl je rekao da, na osnovu toga šta je čuo tokom posjete i tokom sastanaka u Beogradu i Prištini, niko nije koristio retoriku rata i nasilja i da se sve što je čuo odnosilo na pronalaženje puta ka miru i stabilnosti.\n"To je ono što sam ja čuo, dok bi sve ostalo bilo uznemiravajuće. Tako da mi je drago što sam to čuo. Mislim da je sada važno da strane razmišljaju o tome kako da pronađu način dolaska do tog cilja. Na tom putu postoji mnogo prepreka i mislim da su obje strane dokazale da su dovoljno jake, a sada je vrijeme da pokažu da su dovoljno pametne kako bi se nastavilo sa pregovorima", istakao je Hejl.\nUpitan može li da garantuje da će SAD budno motriti da ne dođe do nasilja nad Srbima, Hejl je odgovorio da je Americi stalo do svih ljudi u regionu i da je tako već godinama.\n"Svi naši ciljevi i napori stvoreni su radi postizanja mira i stabilnosti i kako bi se izbjegla mogućnost nastajanja novih tragedija i ponovnog povratka u prošlost u kojoj su svi patili... Očekujemo od rukovodstva u okolnim zemljama, ali i na samom Kosovu, da urade sve što je u njihovoj moći kako bi izbjegli mogućnost povratka u takvo stanje. Ne mislimo da postoji realan strah da će do toga doći", rekao je Hejl.\nNavodi da tokom današnjih sastanaka nije čuo ništa što bi moglo da izgleda kao prijetnja ili da sugeriše da su politički lideri spremni da koriste nasilje za ostvarivanje političkih ciljeva, što bi SAD protumačile kao neprihvatljivo.\nUpitan o prištinskim taksama na robu iz centralne Srbije, on je istakao da "na obje strane postoje prepreke za nastavak dijaloga", i da SAD ohrabruju obje strane da razmisle o načinima kojima bi se mogle te prepreke umanjiti ili ukloniti.\nPovodom mogućnosti povlačenja američke vojske zbog Haradinajeve odluke da ne ukine takse, Hejl je kratko odgovorio da se ništa nije promijenilo "kada je riječ o poziciji SAD i našoj posvećenosti".\nTagovi: Dejvid Hejl Kosovo SAD


Stefanović: Nećemo dozvoliti urbanističko upropaštavanje Novog Sada | Autonomija\nStefanović: Nećemo dozvoliti urbanističko upropaštavanje Novog Sada\nŠef gradilišta komentarisao Stefanovićevo obraćanje\nPredsednik Levice Srbije Borislav Stefanović izjavio je danas da neće dozvoliti urbanističko upropaštavanje Novog Sada i zatražio od gradskih vlasti da odmah obustave izgradnju solitera od 13 spratova u centru glavnog grada Vojvodine.\nStefanović je na konferenciji za novinare ispred gradilišta solitera optužio gradsku vlast da želi da sruši istoriju Novog Sada i upitao ko su investitori i odakle im novac.\n“Ovo gradilište je slika budućnosti Novog Sada i naznaka kako će Vojvodina izgledati ukoliko Srpska napredna stranka preuzme vlast. Ovde se radi o investitorskoj pljački i tražimo od gradske vlasti da momentalno obustavi ovo necivilizacijsko, brutalno urušavanje nasleđa grada”, kazao je Stefanović, koji je rođen i odrastao u Novom Sadu.\nNajavio je da će podneti krivičnu prijavu ukoliko se izgradnja solitera nastavi i uporedio izgradnju solitera sa izgradnjom Beograda na vodi.\nŠef gradilišta, koji je odbio da se predstavi, neprestano je komentarisao Stefanovićevo obraćanje. “Samo želim da me ostavite na miru”, rekao je taj čovek i dodao da “gradnja ide po planu”.\nZa danas u 17 časova najavljeno je protestno okupljanje građana ispred gradilišta.


Predstavnici udruženja na 10. jubilarnom Međunarodnom Sajmu sporta - Udruženje za sportsku rekreaciju radnika pokrajinskih organa uprave\nOtvoreni sportski tereni, pod motom „Budi i ti šampion!“ po raspoređenim štandovima prezentovali su svoje programe nacionalni granski sportski savezi, sportski savezi zaduženi za obasti i teritorijalni sportski savezi.\nPrilikom zvaničnog otvaranja ovogodišnjeg sajma mnogobrojnim prisutnim ljubiteljima sporta, sportskim radnicima i sportistima obratili su se Davor Štefanek, predsednik Sportskog saveza Srbije, Božidar Maljković, predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Zoran Mićović, predsednik Paraolimpijskog komiteta Srbije i Vanja Udovičić, ministar omladine i sporta.\nPredsednik Sportskog saveza Srbije, Davor Štefanek obratio se prisutnima uz čestitke svim osvajačima medalja na Olimpijskim i Paraolimpijskim igrama u Tokiju i istakao da “Deca treba da upoznaju sportove koji su predstavljeni na sajmu i da se sistemski uključe, a Sportski savez Srbije će se truditi da se saradnja sa teritorijalnim i granskim sportskim savezima u Republici Srbiji podigne na viši nivo”.\nMinistar omladine i sporta, Vanja Udovičić u svom obraćanju je izneo da je cilj ove manifestacije promocija sportskih vrednosti i rezultata, ali i da kroz igru i edukaciju motivišemo sve, a pre svega najmlađe da se bave sportom i postanu deo najuspešnije sportske porodice u regionu. “U periodu koji je iza nas sa ponosom možemo reći da smo još jednom dokazali da smo sportska nacija, da je Srbija zemlja sporta i velikih šampiona. Svima koji posete Sajam, a pogotovo našim najmlađima, želim da uživaju i iskoriste priliku da se oprobaju u što većem broju sportova. Nikad nije kasno da zavolite sport, zato budite šampioni, izađite na teren sa svojim drugarima, to je uvek najbolji izbor koji možete doneti“, poručio je ministar najmlađim posetiocima i time zvanično otvorio 10. Međunarodni Sajam sporta.\nPredsednica i potpredsednik Udruženja sportske rekreacije radnika pokrajinskih organa uprave, Ivana Jović i Mane Mirković, posetili su Sajam sporta i obišli štandove raznih sportskih saveza, kao i štand Asocijacije Sport za sve Srbije čiji su dugogodišnji članovi i učesnici brojnih manifestacija. Predstavnici Asocijacije promovisali su na svom štandu programske aktivnosti u oblasti sportske rekreacije i sporta u firmama na nacionalnom i međunarodnom nivou i aktivnosti članica koje deluju u okviru sistema sporta za sve. Štand Asocijacije privukao je veliku pažnju posetilaca, među kojima je bilo predstavnika teritorijalnih sportskih saveza, sportskih funkcionera i stručnjaka, saradnika i najmlađih aktivista, a zainteresovani su mogli da se informišu o aktuelnim događajima, kao i da se oprobaju u nekim sportsko-rekreativnim aktivnostima (Baggo, pikado i dr.). Asocijacija je na štandu prezentovala EU projekte, u okviru Erasmus+sport programa, na kojima je partner: Europe in Action kojim koordinira Međunarodna Asocijacija Sport za sve – TAFISA; European Mile koji realizuje zajedno sa svojim članicama, u saradnji sa Međunarodnom Asocijacijom za sport i kulturu – ISCA; inkluzivni projekat Sitting darts kojim koordinira Turska federacija za boćanje, kuglanje i pikado i EriceiraWSR+10 događaj koji predvodi klub Ericieira Surf Club iz Portugala za edukaciju i promociju surfovanja među mladima.\nPosebno interesovanje privukla je informacija da će se predstojeći 29. Otvoreni Ski festival sporta za sve održati u periodu od 23-27. marta 2022. godine na Kopaoniku. Predstavljen je program Ski festa koji je dobra prilika da zainteresovani učesnici kroz takmičarski deo programa sumiraju svoje rezultate tokom skijaške sezone, ali i da svi oni koji uzmu učešće u okviru mnogobrojnih rekreativnih programa podignu nivo svojih psiho-fizičkih sposobnosti i time unaprede svoje zdravlje.


Trajanov most, podignut za samo dve godine, od 103. do 105. godine, omogućio je velikom rimskom imperatoru Trajanu po kojem i nosi ime, da iz tadašnje Gornje Mezije pređe Dunav i osvoji Dakiju. Ovo je prvi most koji je sagrađen na donjem Dunavu, u blizini Kladova sa srpske i Turn Severina sa rumunske strane i preko hiljadu godina smatran je za najduži most ikada sagrađen, s obzirom na to da je bio dugačak nešto više od hiljadu metara.\nIzgradnja mosta preko Dunava, koji je na ovom mestu širok oko 800 metara, poverena je najvećem arhitekti tog vremena, Apolodoru iz Damaska, a radi izgradnje mosta Dunav je pregrađivan, a njegov tok više puta preusmeravan, te su stubovi uglavnom građeni na suvom. Ova, za to vreme impozantna građevina, nažalost, nije dugo bila u upotrebi. Prema nekim izvorima most je srušen po Hadrijanovom naređenju, već 20 godina nakon što je sagrađen, dok drugi izvori govore da je most srušen po naređenju Aurelijana (270 – 275) kada su Rimljani pod naletom varvarskih plemena napustili Dakiju. Ređi su oni koji tvrde da se most raspao prirodnim putem, zbog dejstva vode, mnogo kasnije.\nPoslednja arheološka istraživanja ovog mosta, sprovedena 2003. godine, pokazala su da je ukupna dužina mosta bila 1.097,5 metara, a širina 14,5 metara, dok je razmak između stubova oko 55 metara. Video snimanja podvodnih ostataka stubova mosta, pored uklesanih kamenih blokova zabeležila su i mnogobrojne drvene ostatke, na kojima se i nakon više od 19. vekova pod vodom i dalje mogu uočiti godovi. I danas se mogu videti ostaci prvih stubova na obe obale Dunava, dok je izgled mosta ovekovečen i u Rimu, uklesan na Trajanovom stubu.


RTS ne može da brani korisnicima SBB da gledaju javni servis\nBiznis Autor:Mihailo Jovićević15. mar. 202113:19 > 13:21\nRadio televizija Srbije nedavno je optužila SBB kompaniju da ne poštuje zakone Srbije, time što navodno nezakonito emituje programe RTS-a na EON platformi, pozivajući se na nepravnosnažnu presudu Privrednog suda.\nSBB je na ove tvrdnje odgovorio RTS-u sa čak dva saopštenja, ali su urednici Javnog servisa odlučili da ta saopštenja ne objavljuju i sakriju ih od javnosti, pokazujući da im osnovni profesionalni standardi “da se čuje druga strana” nisu važni.\nPrivredni apelacioni sud je ukinuo presudu na koju se pozivao RTS i predmet vratio na ponovno odlučivanje, jer u prvostepenom postupku nisu utvrđene sve okolnosti konkretnog slučaja koje su bile bitne za donošenje pravilne odluke, a među njima i priroda zakonske obaveze SBB-a da “bez naknade distribuira i emituje osnovne programe javnog medijskog servisa u zoni njihovog pokrivanja”.\nPrivredni apelacioni sud je našao da prvostepeni sud nije uzeo u obzir da je pravo svih građana da im programi javnog medijskog servisa budu dostupni, kao i da operatori imaju obavezu da distribuiraju bez naknade osnovne programe javnog servisa u zoni njihovog pokrivanja, što podrazumeva i obavezu RTS-a da takvu distribuciju omogući.\nAko bi RTS mogao da uslovljava svojom saglasnošću distribuciju svojih programa, proizilazi da bi SBB bio onemogućen da ispuni svoje zakonske obaveze, a time ne bi bila ispunjena suština – da svim građanima, bez diskriminacije, budu podjednako dostupni programi RTS-a kao javnog servisa. Obaveza distribucije osnovnih programa RTS-a od strane SBB kompanije zapravo je mera propisana u javnom interesu, odnosno interesu svih građana, pa njeno ispunjenje ne može zavisiti od volje RTS-a.\nKako je odluka na koju se u svojim neosnovanim napadima na SBB pozivao RTS praktično nepostojeća, pozivamo ih da objave informaciju da je Privredni apelacioni sud ukinuo odluku Privrednog suda i vratio predmet na ponovno odlučivanje, jer građani Srbije za novac koji daju RTS-u, imaju pravo na potpunu informaciju, koja im je prethodno bila uskraćena zbog odbijanja RTS-a da omoguće da se čuje i druga strana.\nOva odluka Apelacionog suda je dobar podsetnik za RTS da je njegova osnovna uloga da ostvaruje javni interes, u koji spada i informisanje naših građana u inostranstvu, kao i pripadnika srpskog naroda koji živi van teritorije Republike Srbije. Nažalost, upravo nerazumnim odlukama RTS-a i Telekoma, pravo da prate programe javnog servisa je uskraćeno za više od milion građana naše dijaspore. Nadamo se da je ova odluka suda korak u pravom smeru koji će pomoći RTS-u da počne da ostvaruje javni interes svih građana, bez diskriminacije, zbog čega je uostalom i osnovan.


Vučić: Svaki dan se molim Bogu, biće sve gore (VIDEO) | Klix Info\nVučić: Svaki dan se molim Bogu, biće sve gore (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je po pitanju krize u Ukrajini sve teže i da će Srbija sutra ili prekosutra najkasnije doneti odluku o zabrani izvoza pšenice. Vučić je rekao da je gledao parisku berzu, da je „pšenica otišla u nebesa, u istorijski maksimum“ i da ona mora da ostane da bi ljudi u Srbiji i regionu imali hleb.\n„Svakoga dana biće sve teže, samo se nadam da prestane rat u Ukrajini, Boga molim, ja sam išao ranije nekoliko puta godišnje u crkvu, a sada ne znam šta da radim“, rekao je Vučić, navodeći da se „plaši novih vesti“.\nVučić je istakao da je jasno ko je pogazio čiji teritorijalni integritet i da se Srbija izjasnila.\nUpitan da li će kriza zbog Ukrajine poremetiti planove za otvaranje fabrika, Vučić je rekao da će biti otvorena planirana fabrika u Nišu, ali da Srbija, ne svojom krivicom, ima mnogo problema zbog krize poput toga što ne može da uveze koks za smederevsku železaru, kao ni gvožđe.\nNa pitanje o tome šta se dešava sa protesnom notom koju je Srbija planirala da uputi Turskoj zbog izjava turskog šefa države Redžepa Tajipa Erdogana da će podržati učlanjenje Kosova u NATO, Vučić je rekao da su doneli odluku da ne upute notu Turskoj, jer je imao razgovor sa Erdoganom koji je razjasnio „šta je rekao, šta je preneto, a šta su neki drugi uradili“.\nUpitan o usložnjavanju situacije u svetu zbog ukrajinske krize i kako će se to odraziti na pitanje Kosova, Vučić je rekao kako vidi da mnogi žele ubrzani prijem Kosova u međunarodne organizacije, a da on poručuje da će se, ako to učine, „iznenaditi se snagom i efikasnošću odgovora Srbije“ i da onog dana kada ih prime u bilo koju međunarodnu organizaciju znači da su prekršili Vašingtonski sporazum.\n„Toga dana saznaće imena više zemalja koje su povukle priznanje nezavisnosti Kosova i mi ćemo nastaviti da radimo svoj posao. Mi ih molimo da se ponašaju odgovorno, a ne neodgovorno“, rekao je Vučić.\nNa pitanje da li će biti ukinute sve korona mere, Vučić je naveo da će o tome odlučivati medicinski štab, ali da misli da „nismo daleko od toga“.\nUpdated: 7 марта, 2022 — 11:03 pm


Veće plate za 3,7 miliona nemačkih radnika › Made-in-Germany.rs\nU Nemačkoj će 3,7 miliona industrijskih radnika u aprilu dobiti uvećanje plata za 3,4 procenta, prema dogovoru poslodavaca i najvećeg sindikata metalskih radnika „IG Metal“.\nU skladu sa dogovorom, metalski radnici u Nemačkoj dobiće i jednokratnu isplatu u iznosu od 150 eura za period januar-mart, prenosi agencija „Beta“.\nSindikat „IG Metal“ tražio je za metalske radnike povišicu plata u visini od 5,5 procenata, pozivajući se na visoke profite kompanija i prognozirani ekonomski rast u Nemačkoj.\nDogovor sindikata sa poslodavcima postignut je u nemačkoj državi Baden-Virtemberg, najvažnijem industrijskom regionu, međutim očekuje se da će zahtev za povećanje plata biti proširen i na ostatak zemlje.\nPored metalskih radnika, sindikat „IG metal“ zastupa i radnike iz automobilske i mašinske industrije.\nOd MiG na 28/02/2015 / Auto industrija, Finansije, Industrija / Ostavite komentar


Crno-beli su prikazli veoma dobru partiju korom su potpuno neutralisali protivnika i tako se revanširali ekipi iz Lučana za poraz u poslednjem odmeravanju snaga ova dva tima.\nFudbaleri Partizana upisali su trijumfalni povratak nakon pauze u prvenstvu povodom pandemije korona virusa. Crno-beli su savladali ekipu Mladosti na stadionu u Humskoj ubedljivim rezultatom 4:1, u meču 27. kola Superlige Srbije.\nTrener domaćina Savo Milošević odlučio se za igrače koji uglavnom čine standarnu postavu. Oni su prikazli veoma dobru partiju korom su potpuno neutralisali protivnika i tako se revanširali ekipi iz Lučana za poraz u poslednjem odmeravanju snaga ova dva tima.\nPartizanu je bilo potrebo svega 12 minuta da probije zadnji bedem gostiju. Lopta je stilga do Markovića koji je uspešno završio akciju svog tima. Sedam minuta kasnije viđena je još lepša akcija domaćina, Natho je sjajno uposlio Asana, koji je rustrinski povisio na 2:0. Taj pogodak je definitnivno probudio ekipu Mladosti, koja je u odgovorila golom Odite u 23. minutu. Ubrzo su Lučanci su imali još dve odlične prilike, ali je golman Stojković osujetio ove pokušaje.\nPočetak drugog dela obeležio je znatno sporiji tempo utakmice. Taj ritam prekinuo je penal za domaćina u 62. minutu, a siguran sa bele tačke bio je Sadik. Tačku na ubedljivo izadnje Partizana stavio je mladi Stevanović u 80. minutu , nakon lepog driblinga i preciznog udarca sa distance.\nPartizan je tako napravio dobru uveriru za četvrtfinalni meč u Kupu. Crno-beli odbranu pehara u ovom takmičenju nastavljaju u sredu od 17.30 kada gostuju ekipi Radnika.


Nalazite se ovde: Mascus Srbija > Skladišna oprema > Oprema za luke i kontejnere > Hyster\nKontejnerski viljuškari (88)\nDohvatni viljuškari (30)\nPolovna Hyster oprema za luke i kontejnere na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Hyster oprema za luke i kontejnere oglasa za prodaju na Mascusu. Hyster oprema za luke i kontejnere oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Hyster oprema za luke i kontejnere u odeljku Brendovi.\nHyster H22.00XM-12ECOpšte stanje (1-5): 3, Evidencija svih servisa: Da, Tip motora: Dizel, Tip: Upravljač praznim kontejnerima\n2013 17.495 h\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Hyster oprema za luke i kontejnere i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Hyster oprema za luke i kontejnere za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Hyster oprema za luke i kontejnere koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Hyster oprema za luke i kontejnere.


Mali: Isplata minimalca 7. avgusta, dodatni oslonac privredi - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali: Isplata minimalca 7. avgusta, dodatni oslonac privredi\nNina Čolić04.08.2020. 12:24\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je danas da će država u petak, 7. avgusta isplatiti 60 odsto minimalne zarade, odnosno oko 18.000 dinara po zaposlenom, za 235.372 privredna subjekta u kojima radi 1.016.535 zaposlenih.\nekonomijaKorona virusMinimalne zaradeSiniša MaliBeograd\n3 reagovanja na “Mali: Isplata minimalca 7. avgusta, dodatni oslonac privredi”\nTh hf kaže:\n05. avgusta 2020. u 11.08\nMinimalac je 32.000 a ne 18.000.\n06. avgusta 2020. u 17.09\nPa mi posle tih 18.000 hilj odbije od plate koja ide 15 og u mesecu i uplati ostatak po ostvarenoj satnici.\nI sta je tu za radnika?\nAntic Slobodan kaže:\n10. avgusta 2020. u 15.51\nPostovanje ne znam kome treba da se obratim ali meni nije legao minimalac za jul mesec ni sada ovaj za avgust u firmi mi kazu da drzava nije uplatila a njima je obracunat porez kao da je isplaceno!


Potpisan memorandum o saradnji sa ciljem otvaranja PRONI Omladinskog kluba u Sarajevu. – PRONI Centar za omladinski razvoj\nPotpisan memorandum o saradnji sa ciljem otvaranja PRONI Omladinskog kluba u Sarajevu.\nDanas su Armin Omerović, direktor Centra kulture i mladih Općine Centar Sarajevo, i Jasmin Jašarević, generalni menadžer PRONI Centra za omladinski razvoj, potpisali memorandum o saradnji sa ciljem otvaranja PRONI Omladinskog kluba u Sarajevu.\nPRONI Omladinski klubovi, u sklopu #STaRBiH projekta, imaju za cilj ponuditi sistemsko rješenje za mlade, njihov razvoj i njihovo uključivanje u društveni život kroz pružanje istih mogućnosti za omladinski rad, volonterski rad i neformalno obrazovanje.\nSvečanom činu potpisivanja memoranduma o saradnji prisustvovao je i Željko Vukša-Fejzić, predsjednik Vijeća mladih Općine Centar Sarajevo.\nNakon potpisanog memoranduma o saradnji u Bijeljini i Sarajevu očekujemo potpisivanje sličnih sporazuma i otvaranje PRONI Omladinskih klubova i u Mostaru i Banjoj Luci.\nProjekat #STaRBiH je podržan od USAID Bosnia and Herzegovina kojeg implementira Karuna Center for Peacebuilding u saradnji sa PRONI Centrom za omladinski razvoj, CIM – Centar za izgradnju mira Sanski Most – CIM, Mali koraci – Small Steps, i Inicijativa mladih za ljudska prava u BiH – YIHR BiH.\nOpis projekta: STaR-JOINT-STATEMENTDownload


TotalCar.rs » “Superheroji” 10 godina na putevima Srbije\nAkcija, Bezbednost, Hyundai, novo\nU okviru tradicionalne kampanje „Superheroji na putu“, posvećene povećanju bezbednosti dece u saobraćaju, kompanija Hjundai Srbija organizovala je edukaciju o upotrebi dečijeg auto sedišta u Narodnom pozorištu u Beogradu.\nKako se pravilno ukoriste auto sedišta za decu pokazali su savetnici iz udruženja “Roditelj”.Učesnicima koji su pokazali najbrže i najobuhvatnije poznavanje pravilne upotrebe uručena su i auto sedišta.\nPredavanje na sceni „Raša Plaović“, deo je akcije koja se, u saradnji sa udruženjem “Roditelj”, održava od oktobra do decembra. U ovom periodu u Školi roditeljstva Nada Lazić, Gradskoj opštini Zemun i Lokalnom savetu za bezbednost u saobraćaju Gradske opštine Vračar, realizuje se deset edukativnih predavanja tokom kojih roditelji dobijaju priliku da se informišu, čuju korisne savete i praktično osposobe za pravilno korišćenje dečijeg sedišta.\nUčesnici svakog predavanja na poklon dobijaju knjigu priča Biljane Kordić „Čarobne priče o saobraćaju“.\n– Ponosni smo na činjenicu da svojim aktivnostima u okviru kampanje „Superheroji na putu“ Hyundai Srbija već deset godina ostvaruje pozitivan uticaj na povećanje bezbednosti najmlađih. Cilj ovogodišnje kampanje „Superheroji na putu“ jeste upoznavanje roditelja sa svim onim detaljima o kojima, kada su u pitanju auto sedišta, moramo voditi računa kako bi mališani bili u potpunosti bezbedni – izjavila je Anđelka Brzulja, direktorka marketinga kompanije Hyundai Srbija.\nKampanja „Superheroji na putu“ pokrenuta je 2008. godine.Učestvovalo je više od 10.000 dece predškolskog uzrasta, kao i učenika nižih razreda osnovnih škola širom Srbije.\nTokom protekle decenije kampanju „Superheroji na putu“ podržale su brojne institucije uključujući Narodnu kancelariju predsednika Republike Srbije, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Saobraćajnu školu u Zemunu, ali i profesore Saobraćajnog fakulteta, javne ličnosti kao i osnovne škole širom Srbije.\nOpel predstavlja novi model adam S\nJeep Grand Cherokee Montreux Jazz Festival ograničeno izdanje


24.08.2021. / 12:11\nBANJALUKA – Komisija za koncesije BiH zaprimila je odluku Ustavnog suda BiH u vezi s postupkom izgradnje i korištenja HE Buk Bijela na rijeci Drini, međutim još nije poznato da li će, kada i na koji način Komisija odlučivati u ovom slučaju.\n“Odluka je stigla i dostavljena je članovima Komisije za koncesije BiH i sada treba da se formira zajednička komisija članova Komisije za koncesije BiH i Komisije za koncesije Republike Srpske”, rekli su nam juče u Komisiji za koncesije BiH.\nNa pitanje kada će biti formirana ta komisija i kada će biti razgovarano na temu koncesija za HE Buk Bijela, u Komisiji za koncesije BiH nisu znali odgovor, kao ni na pitanje da li će i na koji način Komisija odlučivati u tom predmetu. Zanimljivo je da je ova odluka Ustavnog suda BiH dostavljena gotovo mjesec dana nakon što je donesena 16. jula, međutim veliko je pitanje kako će se o njoj odlučivati.\n“Ustavni sud BiH utvrđuje da postoji spor u vezi sa odlukama o koncesijama u pogledu koncesionog dobra i nadležnosti za njihovo donošenje koje je donijela Republika Srpska te nalaže Komisiji za koncesije BiH da u svojstvu zajedničke komisije, najkasnije u roku od tri mjeseca od dana dostavljanja ove odluke, riješi sporna pitanja između BiH i Republike Srpske nastala u vezi s dodjelom koncesija”, navedeno je, između ostalog, u odluci Ustavnog suda BiH.\nIz nezvaničnih razgovora u Komisiji za koncesije BiH može se zaključiti da će rok od tri mjeseca biti probijen, a nije isključena mogućnost da se Komisija za koncesije proglasi nenadležnom u ovom slučaju s obzirom na to da je koncesija data za lokaciju koja se nalazi unutar Republike Srpske. Takođe, pitanje je da li Komisija za koncesije BiH uopšte može da odlučuje s obzirom na to da je ova institucija u potpunom rasulu jer od svog osnivanja do danas nije izdala nijednu koncesiju niti je odlučivala o bilo kakvim koncesionim predmetima.\nPrema zakonu, Komisija treba da ima sedam članova, međutim trenutno ima samo četiri i svima su istekli mandati. Problem je i u tome što, prema zakonu, za odlučivanje trebaju četiri člana, od kojih po jedan treba da bude iz FBiH, Republike Srpske i Brčko distrikta, što sada nije slučaj, tako da i eventualno bilo koja odluke Komisije za koncesije BiH se može dovesti u pitanje.\n“Ako je predmet ustavna nadležnost, to onda treba da rješava Ustavni sud. Koliko sam uspio pročitati u medijama, koliko vidim na prvi pogled, sporna je ustavna nadležnost”, rekao je još ranije Milomir Amović, zamjenik predsjedavajućeg Komisije za koncesije BiH.\nPodsjećanja radi, Ustavni sud BiH po zahtjevu 24 poslanika Predstavničkog doma parlamenta BiH još 16. jula utvrdio je da postoji spor u vezi sa odlukama o koncesijama, odnosno to što je Republika Srpska dala koncesiju za izgradnju HE Buk Bijela na rijeci Drini u opštini Foča. Ovu hidroelektranu, čija je vrijednost oko 220 miliona evra, zajedno grade Republika Srpska i Srbija, a poslanicima iz Federacije BiH koji su podnijeli apelaciju bilo je sporno to što koncesiju dodjeljuje Republika Srpska, a ne institucije BiH, jer se radi o, kako su tvrdili, “međudržavnom” projektu.\nI Komisija za koncesije BiH još ranije, odnosno u januaru 2021. godine, odgovarajući na pitanje Ministarstva energetike i rudarstva Republike Srpske u vezi sa programom rada za 2020. i 2021. godinu navela je da projekat “Gornja Drina”, čiji je sastavni dio HE Buk Bijela, nije u pograničnim zonama BiH niti međuentitetskim linijama te da ne predstavlja podijeljenu nadležnost BiH i kao takav nije predmet Zakona o koncesijama BiH. Nezavisne novine\nTagovi: HE Buk Bijelakomisija za koncesijuustavni sud bih\n28.09.2021 | 12:45\nŠta je čije u BiH?


Tadić: Pregovori Beograda i Brisela netransparentni | Autonomija\nTadić: Pregovori Beograda i Brisela netransparentni\n"Vučić je kreirao medijsku mašinu za zaboravljanje"\nPredsednik Socijaldemokratske Stranke Boris Tadić izjavio je da za podelu Kosova nije dovoljna saglasnost srpskih i albanskih političkih elita, već da je neophodno da se sa tim slože SAD, Rusija, Kina i Evropska unija, a da je termin razgraničenje „udica za naivne“.\nTadić je u intervjuu za nedeljnik Vreme ocenio da razgraničenje može da se tumači na više načina, ali da se diskusijom o toj ideji koju nudi predsednik Srbije Aleksandar Vučić, zapravo diskutuje sa vetrom.\n„Termin razgraničenje, kako ga Vučić koristi danas, ne znači ništa. A zašto ga (Vučić) nije pomenuo u govoru u Kosovskoj Mitrovici? Zato što mu treba u funkcionalnom smislu i u narednim mesecima kao udica za naivne dok se sprema da izvrši ono što je obećao zapadnim zemljama“, rekao je Tadić.\nOn je dodao da se iz govora predsednika Srbije Aleksandra Vučića tokom posete Kosovu i Metohiji nije moglo zaključiti kakav je karakter pregovora Prištine i Beograda, a da predsednike Kosova i Srbije „u svetu doživljavaju kao ličnosti upotrebljive za realizaciju globalnih interesa, pošto imaju ogromne hipoteke iz prošlosti“, jer današnjem Zapadu ne odgovaraju ljudi bez tih hipoteka.\n„Vučić je kreirao medijsku mašinu za zaboravljanje… Zato i nije spomenuo Briselske sporazume prilikom posete severu Kosova. Zauzvrat, on je prisutne u Kosovskoj Mitrovici obasuo serijama rečenica da će zahvaljujući njemu imati priliku da žive što, eto, nije bio slučaj pod prethodnom vlašću kada su, valjda, Srbi mogli samo da umiru“, kazao je Tadić.\nOn je naveo da je poređenje njegove i Vučićeve politike prema Kosovu i Metohiji delimično sličan po retorici, ali da se suštinski razlikuju, kao i da su optužbe vlasti da su pregovori izmešteni iz UN „velepodmetanje“.\n„Vučić koji je statusne pregovore iz UN prebacio u Brisel sada za to optužuje nas. A mi smo u UN odlučili da se u Briselu vode samo tehnički razgovori o administrativnim prelazima, vozačkim dozvolama, taksama… Sada Vučić da bi opravdao svoju istorijsku grešku… optužuje svoje prethodnike“, rekao je Tadić.


Preporuke i uslovi - Evropska Unija i Srbija - Nedeljnik Vreme\nENTROPA: Simbol češkog predsedavanja\nSve neke optimističke vesti stižu nam poslednjih dana iz evropskih gradova. Zamenik premijera Božidar Đelić u Pragu je saopštio da će Srbija još za vreme predsedavanja Češke Evropskom unijom podneti zahtev za kandidaturu. Njegov češki kolega Aleksandar Vondra učtivo je odgovorio da podržava taj "ambiciozni plan". A ministar Vuk Jeremić je u Briselu na rubu prvog ovogodišnjeg sastanka ministara spoljnih poslova zemalja EU pozvao predstavnike svih 27 članica da posete Srbiju i uvere se da Beograd "ništa ne krije, ne izbegava svoje obaveze, naprotiv, veoma ih jasno razume i čini sve da ih ispuni". Ministar Jeremić je, naravno, mislio na lociranje, hvatanje i izručenje generala u penziji Ratka Mladića, za koga Srbija uporno tvrdi da pojma nema gde je, a Holandija uporno zbog toga blokira nastavak procesa pridruživanja Srbije i odmrzavanje već punih devet meseci zamrznutog Prelaznog sporazuma sa EU. Zbog tog, iz srpskog ugla gledano, nerazumljivo tvrdog i dugotrajnog stava vlade u Hagu, ministar Jeremić je pozvao svog holandskog kolegu Maksima Ferhagena da poseti Beograd kako bi o svemu prijateljski porazgovarali, a ovaj je to učtivo prihvatio. Naravno, ne da bi radio posao tužilaštva Haškog tribunala, već da vidi kako Holandija i EU mogu da pomognu Srbiji da locira, uhvati i izruči Ratka Mladića. Drugim rečima, nije odbio poziv srpskog kolege, i to je sve.\nKOSOVSKA IRITACIJA: Slušajući i čitajući izjave mnogih srpskih političara, ispada da samo treba uhvatiti Mladića te će se vrata EU širom otvoriti, a 27 članica Unije visoko podignuti ruke pri glasanju za zasluženo punopravno članstvo Srbije, što bi trebalo da se dogodi u nekom rekordnom roku. Gledano iz Brisela, Berlina ili Pariza, to izgleda malo drugačije. Slogan srpske spoljne politike "I Kosovo i Evropa", koliko god lepo zvučao kod kuće, iritira mnoge evropske partnere. On se zasniva na pretpostavci: vi, koji ste priznali Kosovo, vi ste u krivu, a mi smo u pravu i nikada ga nećemo priznati, pa ako je to uslov za članstvo u EU, onda nećemo pristupiti Uniji. Oni "koji su u krivu" odlučuju o evropskim integracijama Srbije i pomno prate sve signale koji iz nje dolaze, a ne samo na koji se način hvata ili ne hvata Ratko Mladić. I ako i srpska diplomatija i visoki činovnici tvrde da su Kosovo i evropsko pridruživanje Srbije dva odvojena procesa, bitka za Kosovo, mnogobrojni oštri protesti srpske vlade, proterivanje ambasadora Makedonije i Crne Gore itd. nesumnjivo utiču na opštu naklonost evropskih partnera prema Srbiji i samim tim na tempo integracija. Srbija naprosto svojim akcijama nervira države koje su Kosovo priznale i posmatrano iz njihovog ugla pravi dodatne probleme i sebi i Uniji, pa makar donekle i postojalo razumevanje da Srbija ne može "tek tako, bez borbe da se odrekne jednog dela svoje teritorije".\nEVROPSKI PARLAMENT: To razumevanje postoji sada, ali kako proces pridruživanja bude napredovao, ono će biti sve manje. U odluci Evropskog parlamenta od 10. jula 2008. povodom strateškog dokumenta komisije za proširenje stoji pod tačkom 11: Ubeđenje Evropskog parlamenta je, da svaka država koja želi da se pridruži, treba da pokuša da reši svoje unutrašnje probleme, naročito one koji se tiču njenog teritorijalnog i ustavnog ustrojstva, pre nego što može da pristupi Uniji; Evropski parlament smatra da Unija pre i za vreme pregovora sa jednom takvom državom treba da joj pruži podršku prilikom rešavanja tih pitanja. Pod tačkom 7i se kaže da zemlje koje žele da pristupe EU moraju Uniju da podržavaju, a ne da joj otežavaju, njenu sposobnost da ostvari potrebnu dinamiku za ostvarivanje njenih političkih ciljeva.\nPod tačkom 15 Evropski parlament zastupa mišljenje da uspeh procesa proširenja Unije (i uspeh političkog procesa integracije) može da se obezbedi samo ako javnost svake zemlje kandidata nedvosmisleno i trajno podržava članstvo u EU. Pod tačkom 16 iznosi se mišljenje da zemlje sa evropskom perspektivom treba da preduzmu sve što je u njihovoj moći kako bi javnosti objasnile šta znači pristupanje EU, da javnost uključe u taj proces i pripreme za članstvo i da od samog početka u taj proces uključe i civilno društvo.\nSPOLJNA OFANZIVA: Vuk Jeremić izlaže stavove Srbije\nEvropski parlament po sadašnjim pravilima mora da bude jednoglasan, kako bi neka država postala član EU i tu igra ključnu ulogu. Svaka pojedinačna država može da blokira pristupni proces, kao što to Grčka čini u slučaju Makedonije, koja je pre četiri godine dobila status kandidata, ili Slovenija u slučaju Hrvatske zbog teritorijalnog spora, te je pet godina posle dobijanja statusa kandidata zastala na pragu EU. Tako da bi Srbija već sada morala da vodi računa o svih 25 tačaka dokumenta Evropskog parlamenta o proširenju Unije i svih 27 (ili do tada 28 ili 29 članica), kako kasnije ne bi došlo do nepotrebnih problema. Veoma je pogrešna pretpostavka da problemi Srbije oko sastavljanja njene parlamentarne delegacije koja treba da učestvuje u radu Evropskog parlamenta ne utiču na proces pridruživanja. A pogotovo šta srpski parlamentarci rade i kažu kada pređu granicu.\nOdmah po podnošenju članstva, ma kada to bilo, Srbija će morati prvo da ispuni takozvane Kopenhaške kriterijume, političke, privredne i acquis-kriterijume. Srbija će morati da garantuje institucionalnu stabilnost, demokratski i pravni poredak i sprovođenje ljudskih i manjinskih prava. Kandidati se obavezuju da izgrade tržišnu privredu koja je funkcionalna i da dokažu da mogu da izdrže pritisak na tržištu EU. Zemlje kandidati se dalje obavezuju da prihvataju sve postojeće regulative EU, tj. acquis communautaire, sve zakone, propise i pravila iz svih oblasti.\nZAOKUPLJENA UNIJA: Jeste Ratko Mladić konkretna prepreka napredovanju pridruživanja Srbije EU. I tačno je da je Unija ove godine opterećena sobom, gasnom i ekonomskom krizom, izborima za Evropski parlament 7. juna, novim referendumom u Irskoj koji bi trebalo da odblokira Lisabonski ugovor, bez koga inače nema skorog proširenja EU, a ni Unije kako je dosad zamišljena, uz slovenačku blokadu Hrvatske… Ali ni srpska diplomatija, koja se u čarobnom krugu vrti između Prištine i Brisela, osim izjava o dobroj volji i želji, nema baš mnogo toga konkretnog da pokaže evropskim partnerima. Obaška, što je podrška EU u Srbiji na osnovu istraživanja javnog mnjenja posle pola godine vladanja proevropske vlade opala za šest odsto. Valjda zato što nikako taj obećani vizni režim da se liberalizuje i taj Prelazni sporazum obostrano da stupi na snagu.\nKada mu se na nos nabija Ratko Mladić, ministar Jeremić ne može da parira sa impresivnim setom srpskih zakona koji nacionalno zakonodavstvo usklađuju sa pravnim tekovinama EU, sa sistemski organizovanom javnom raspravom o značaju pristupanja Srbije EU, sa rešenjem za srpsko-kosovske nesuglasice i svim ostalim stvarima koje se preporučuju, traže ili će se tražiti od zemlje koja hoće status kandidata. Najjači argument je da je Srbija na parlamentarnim izborima glasala za proevropske snage, što je lepo i upravo toliko istinito koliko su pristalice Socijalističke partije Srbije glasale za proevropsku vladu pod kontrolom Demokratske stranke.\nDok se hvata, ili ne hvata Ratko Mladić, Srbija uopšte ne bi morala da gubi vreme na svom deklarisanom putu ka Briselu. Samo treba odmah da počne da se priprema za otvaranje 35 poglavlja o kojima pojedinačno predstoji mukotrpno i dugoročno pregovaranje sa EU, ako se optimističke procene ostvare te Srbija naredne godine dobije status kandidata. Time bi srpska diplomatija imala jednako jak argument, kao hvatanje Mladića. U suprotnom, priče o članstvu će se voditi negde 2020.


Beta 22. jula 2021. 09:35\nKompanija FlajDubai saopštila je da je jedan od njegovih boinga 737-800 na putu za Kirgiziju imao „manji incident“ i bio primoran da se vrati na početni položaj. Kompanija je navela da su putnici prebačeni na let šest sati kasnije.\n„Flaj Dubai će raditi sa vlastima da ispita incident“, saopštila je aviokompanija navodeći da je u sudaru oštećen vrh krila jedne od letelica.\nDruga kompanija Gulf Er saopštila je da je jedna od njenih letelica „pogodjena kod repa letelicom druge aviokompanije“. Galf Er nije naveo ime druge kompanije ali je dodao da radi na tome da obezbedi putnicima druge letove da stignu do svojih konačnih odredišta.


Novi Pazar: Učenici Medrese daju punu podršku učenicima Gimnazije u borbi za svoja prava\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Novi Pazar: Učenici Medrese daju punu podršku učenicima Gimnazije u borbi za...\nNovi Pazar – Učenici medrese “Gazi Isa-beg” u Novom Pazaru su zgroženi otvorenim kršenjem ljudskih prava učenika Gimnazije u Novom Pazaru, jer im se uskraćuje Zakonom regulisano pravo školovanja na svom maternjem, bosanskom jeziku.\nSvejdoci smo da se ovih dana u Novom Pazaru dešava diskriminacija na nacionalnoj osnovi prema učenicima Gimnazije, jer im se osporava Zakonom zagarantovano pravo, školovanja na svom maternjem, bosanskom jeziku.\nMi se kao učenici Medrese i kao oni koji uživaju prava školovanja na svom maternjem jeziku, zgražavamo ovakvim činom diskriminacije nadležnih organa prema učenicima jedne od najprestižnijih visokoobrazovnih ustanova u gradu, te ih pozivamo da što prije isprave nepravu i da omoguće apsolutnoj većini učenika ove institucije, Bošnjacima, školovanje na svom maternjem, bosanskom jeziku.\nTakođer, učenici medrese “Gazi Isa-beg” upućuju bezrezervnu podršku učenicima Gimnazije u Novom Pazaru da ustraju u borbi za sopstvena nacionalna prava i poruku da ne odustaju od svoje borbe za čast i prava, koja su im Zakonom garantovana.\nmedrese “Gazi Isa-beg”\nhalima 18. Decembra 2013. At 23:19\nNAPRIJED, NARAVNO DA JE VAZNA PODRSKA\nmithat 18. Decembra 2013. At 22:58\nharis 18. Decembra 2013. At 18:22\nSamo naprijed, bitna je podrska:\njunuz 18. Decembra 2013. At 17:10\nSvaka cast, mashAllah, tako i treba, junacki…


Na moguću smenu guvernera Dejana Šoškića ni Međunarodni monetarni fond ni Evropska komisija ne gledaju blagonaklono jer Vlada tim potezom šalje jasnu poruku da Narodna banka Srbije nije nezavisna od izvršne vlasti. Bogdan Lisovolik, stalni predstavnik MMF u Srbiji, kaže za “Blic” da bi ugrožavanje nezavisnosti centralne banke moglo negativno da utiče na predstojeći aranžman s tom institucijom, dok Frejk Janmat iz Evropske komisije kaže da je to korak unazad od evropskih zakona\n- Veoma smo zabrinuti zbog mogućih izmena Zakona o Narodnoj banci Srbije koji bi mogli da ugroze nezavisnost te institucije. Naš stav je da je NBS generalno dobro obavljala posao supervizora i regulatora bankarskog sektora, u uslovima slabosti bankarskog sektora širom Evrope - ocenjuje Lisovolik, na sve češće najave da bi prvog čoveka NBS na toj poziciji uskoro mogla da zameni Jorgovanka Tabaković, potpredsednica Srpske napredne stranke.\nŠoškiću se kao greh na dušu stavlja slaba kontrola bankarskog sektora što je dovelo do propasti Agrobanke, te lošeg poslovanja Razvojne banke Vojvodine i Privredne banke Beograd u koje je država zajedno morala da upumpa gotovo 100 miliona evra.\nVladajuća koalicija smatra i da bi Šoškić trebalo da napusti guvernersku fotelju u Kralja Milana 11 jer nije bilo dovoljno koordinacije sa Nemanjinom 11, odnosno da je dinar isuviše brzo slabio u odnosu na evro.\nEvropska komisija je takođe zabrinuta mogućim udarom na nezavisnost centralne banke koja se, između ostalog, ispoljava i time da čelni ljudi NBS ostaju duže na svojim funkcijama od ministara.\nAktuelnim zakonom je predviđeno da mandat guvernera bude šest godina, pa bi Šoškić na toj funkciji trebalo da ostane do 2016. godine.\n- Očekujemo da se Srbija kao kandidat za članstvo u Evropsku uniju ubrzano prilagođava zakonodavstvu koje važi u EU. Princip nezavisnosti centralne banke uključuje i ličnu nezavisnost ljudi koji su na čelu te institucije. Taj princip je toliko važan, da je čak uključen u temeljni dokument - Sporazum o funkcionisanju EU. Kad je Srbija u pitanju, svaka izmena ovog principa biće smatrana za korak unazad kad je u pitanju usaglašavanje srpskog zakonodavstva sa evropskim - kaže Frejk Janmat, šef sektora za ekonomiju i evropsku integraciju u Delegaciji EU u Srbiji.\nNa pitanje „Blica” hoće li smena guvernera biti ocenjena kao problematična u narednom Izveštaju o napretku Srbije ka Evropskoj uniji, Janmat odgovara da to zavisi od suštine izmena Zakona o NBS, ali da će se u ovom, kao i u svakom prethodnom izveštaju, insistirati na načelu nezavisnosti centralne banke.\nMišljenje ovih institucija, naročito MMF, je i te kako važno za finansije Srbije do kraja godine, jer bez sporazuma sa MMF-om nema ni kredita od 400 miliona dolara od Svetske banke za pokrivanje visokog budžetskog deficita.\nZa oba ova tela je problematično ako se predstojećim zakonskim izmenama i smenom Dejana Šoškića samostalnost NBS ne učvršćuje, već se vezuje za promenu vlasti, što ne bi trebalo, ocenjuje za “Blic” Vladimir Gligorov, profesor na bečkom Institutu za međunarodne ekonomske studije.\n- Od 2001. u Srbiji nijedan guverner nije otišao a da nije bio politički i doveden i smenjen i to je dodatni problem za MMF i za Evropsku komisiju jer se onda postavlja pitanje čemu Zakon o NBS ako srpski političari suštinski ne prihvataju nezavisnost te institucije - kaže Gligorov.\nOn smatra i da nije problem što je potencijalni novi guverner stranački aktivan jer MMF ne zanima “Jorgovanka Tabaković kao ličnost”, već kako namerava da obezbedi makroekonomsku stabilnost, nisku stopu inflacije i, ako namerava da uvede fiksni kurs, čime će da ga održi.\nPrema odredbama sadašnjeg zakona, o nestručnom i nesavesnom obavljanju funkcije guvernera odluku donosi petočlani Savet, potvrđuje je skupštinski Odbor za finansije, pa tek onda parlament većinom glasova razrešava guvernera i postavlja novog.\nSavet se nedavno u svom izveštaju pozitivno odredio prema radu guvernera i viceguvernera, tako da vladajuća koalicija nema osnova da ga smeni zbog čega je spremila promenu Zakona o NBS.\nVrh pravosuđa brani nedostojnog sudiju\nZnao sam za navode nekadašnjeg Visokog saveta sudstva da Novica Peković nije navodno dostojan za sudiju, ali smatram da nema ništa sporno što sam ga zamolio da bude vršilac funkcije predsednika Apelacionog suda u Novom Sadu, kaže za “Blic” sudija Dragomir Milojević, v.f. predsednika Vrhovnog kasacionog suda (VKS) i Visokog saveta sudstva (VSS).\nKad sam bio mlad novinar, uvežbavali smo se leti na temama miša u pivu, žileta u hlebu, drekavca u Drini, a sad se, vidim, uvežbavaju na kritici parlamentarizma u Srbiji, sa akcentom - sram bilo poslanike, otišli su na odmor. A, kad će ako ne u avgustu? Pročitao sam prošle nedelje desetak tekstova na tu temu sa sve manje-više pretencioznom računicom koliko to košta poreske obveznike i koliki poslovi čekaju da se ovi vrate sa brčkanja.\nProlaznici videli ubice\nDo 1. jula sve mora biti spremno, a divlje naselje uklonjeno\nOd kada je pre četiri godine zastava FISU predata Srbiji, organizatoru Univerzijade 2009, ovo takmičenje pratili su mnogi problemi, a malo je nedostajalo da bude premešteno u Atinu.\nSrpsko pravosuđe dopustilo je da postupak protiv Jezdimira Vasiljevića, vlasnika piramidalne štedionice „Jugoskandik“, zastari nakon 20 godina od kada je oko 100.000 štediša oštetio za 217 miliona nemačkih maraka. Vlasnik „Jugoskandika“ sada ima pravo čak i da tuži državu Srbiju zbog vremena provedenog u pritvoru.\nBankarske mere mala korist za građane\n„Banka Inteza”, „Rajfajzen banka”, „Komercijalna banka” i „Hipo Alpe-Adriaj banka”, u dogovoru sa NBS, od danas ukidaju naknadu za prevremenu otplatu kredita i počinju da primaju zahteve za produženje roka otplate i konverziju zajmova u dinare, odnosno u evro.\nTadić želi jaku vladu i podršku za reforme\nLider DS Boris Tadić otpočeo je juče konsultacije i vrlo brzo će doneti odluku da li da prihvati predlog potpredsednika stranke da bude novi premijer Srbije u koalicionoj vladi sa SPS. Prema saznanjima „Blica“, Tadić će, ukoliko se prihvati mesta mandatara, nastojati da se formira vlada u kojoj će imati jasnu podršku da se izvrše sve neophodne reforme.\nNebojša Čović za 'Blic': Unmik prestao da postoji\nZa mladu pravnicu Snežanu Malović, bez velikog profesionalnog iskustva, fotelja ministra pravde od samog početka nije bila najudobnija. A počelo je dobro. Potpis na odluku o izručenju Radovana Karadžića bio joj je jedan od prvih zadataka.


B.Palanka: OFK Bačka protiv aktuelnog šampiona, cilj ostati neporažen\nJedan od najzanimljivijih mečeva 29.kola Super lige Srbije igra se u Bačkoj Palanci gde domaća ekipa OFK Bačka dočekuje goste iz Beograda, ekipu Partizana. Domaćini su na svom terenu poslednji poraz doživeli pre gotovo pet meseci, dok aktuelni šampion želi maksimalan učinak u poslednja dva kola regularnog dela sezone, pa treba očekivati veliku borbu i pun stadion.\nEkipa OFK Bačka trenutno zauzima 12.mesto na tabeli, a na svom kontu ima 30 osvojenih bodova. U prethodnom kolu Bačkopalančani su u Čačku pretrpeli poraz od ekipe Borca rezultatom 2:1. Ekipa Partizana trenutno zauzima 2.mesto na tabeli, a na svom kontu ima 61 osvojen bod. U prethodnom kolu crno-beli su na svom stadionu savladali ekipu Radnika rezultatom 2:0.\nDva tima su već odigrala jedan susret tokom aktuelne sezone, a crno-beli su na svom stadionu slavili rezultatom 3:1(2:1). Strelci za beogradski tim bili su Marko Jevtović (penal), Ognjen Ožegović i Leandre Tavamba, dok je jedini pogodak za Bačkopalančane postigao Luka Mićić. Ako posmatramo rezultate prethodna tri međusoba susreta u domaćim takmičenjima, ekipa Partizana dva puta slavila kao domaćin, dok je meč odigran prošle godine u kome je ekipa OFK Bačka bila domaćin u Novom Sadu završen bez pogodaka.\nDomaćini u ovaj meč ulaze bez velikih obećanja, a cilj je da se protiv aktuelnog šampiona izbori makar jedan bod. O tome je na redovnoj konferenciji za medije održanoj pred ovaj susret govorio i šef stručnog štaba Zvezdan Milošević koji je istakao da će protiv crno-belih biti u prilici da izvede najjaču postavu:\n’’Očekujemo dobru posetu i na neki način praznik fudbala ovde u Bačkoj Palanci. Partizan prvi put kao aktuelni šampion dolazi na naš teren i to stvara neku euforiju što se tiče svega što nosi ova utakmica. Želimo da budemo dovoljno dobri na utakmici, da nam to da za pravo da očekujemo dobar rezultat, a to je naravno nerešeno ili pobeda za nas. Ja uvek izvodim najjaču postavu koju imam na raspolaganju, tako će biti i ovog puta, a kako stvari stoje svi su fizički spremni, nemamo povreda.’’\nU taboru gostiju sve je podređeno ostvarenju maksimalnog učinka u finišu prvenstva i pokušaju odbrane šampionske titule. Šef stručnog štaba crno-belih Miroslav Đukić istakao je na redovnoj konferenciji za medije održanoj pred ovaj susret da očekuje praznik fiudbala i pobednički pristup igri svog tima:\n’’Pokušavam da napravim Partizan koji će na svim terenima igrati isto, svuda imati isti mentalitet i isti pristup. Tako će biti i u Bačkoj Palanci. Idemo da pritisnemo protivnika, da mu uzmemo loptu, da se mi pitamo. Sigurno će biti fudbalska fešta i praznik. Veoma bitna utakmica posle pauze, da nastavimo gde smo stali, da nastavimo sa pobedničkim mentalitetom. Radi se o protivniku koji hoće da igra, pogotovo kod kuće, gde retko gube utakmice. Znamo da nas čeka težak zadatak, ali ćemo od prvog minuta da jurišamo na tri boda.’’\nUlaznice za ovaj susret prodaju se još od srede, blagajne se otvaraju od 10:00 časova, a cena ulaznica za obe tribine je 400,00 dinara. Gostujući navijači biće smešteni na istočnoj tribini, a sa obeležjima svog kluba neće moći da uđu na zapadnu tribinu stadiona ’’Slavko Maletin Vava’’.\nMeč 29.kola Super lige Srbije između OFK Bačka i Partizana igra se danas, u subotu 31.marta 2018.godine, sa početkom u 15:30 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na četvrtom programu TV Arena sport.


Ramić i Čordaš otvorili put za povratnike u Vlasenici – Super TV\nRamić i Čordaš otvorili put za povratnike u Vlasenici\nFederalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić i ministar za izbjeglice i raseljena lica RS Davor Čordaš otvorili su danas u Vlasenici novoizgrađeniput dužine od 1,5 kilometara koji povezuje bošnjačke povratničke zajednice u selima Mršići, Šadići, Pijuci i Cerska, na dionici Vlasenica – Cikotska Rijeka.\nSvečanom otvaranju puta, pored ministara Ramića i Čordaša, prisustvovali su i šef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda RS-a Mujo Hadžiomerović, načelnik Općine Vlasenica Miroslav Kraljević, kao i predstavnici Medžlisa Islamske zajednice Vlasenica.\n“Ova putna komunikacija izgrađena je na zahtjev bošnjačke povratničke zajednice, a sa finansijskim učešćem oba entitetska ministarstva ali i lokalnih vlasti. To je rezultat sastanka koji smo održali sa načelnikom Opštine, a zbog čega su neki i negodovali, valjda želeći da Opština Vlasenica ne troši novac na projekte za Bošnjake. Mršići, Šadići, Pijuci i Cerska sada imaju nov put, koji je finansirala i Opština Vlasenica. To nam je važno ne samo zbog samog puta, već i zbog toga da stvaramo atmosferu u kojoj će lokalne vlasti u Vlasenici uvažavati činjenicu da su bošnjački povratnici ravnopravni članovi zajedbice, koji žive tu, plaćaju porez, pune budžet vlasti, i imaju svoja prava koja vlast mora poštovati”, kazao je Ramić.\nGradnja ovog puta je finansirana sredstvima Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica u iznosu od 50%, dok su preostalih 50% sredstava osigurali Ministarstvo za izbjeglice i raseljena lica RS, te Općina Vlasenica.\n“Bošnjaci su se vratili, nakon što su preživjeli sistemski progon i zločine, a sada grade život i suživot i budućnost svoje djece u ovim krajevima. Povratničke zajednice trebaju biti legitiman dio šire zajednice, a ne da budu posmatrane kao neželjeno strano tijelo. Nekada je bilo nezamislivo da institucije RS-a finansiraju projekte važne za povratak Bošnjaka, a sada nam je važno da imamo što više zajedničkih projekata, i tome će Federalno ministarstvo raseljenih ostati posvećeno”, kazao je ministar Ramić.\nŠef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda RS Mujo Hadžiomerović, koji je prisustvovao svečanom otvaranju kao i predstavnik lokalne povratničke zajednice, kazao je da ovaj put predstavlja značajan projekat za vlaseničke povratnike.\nMinistar Ramić je posjetio i Medžlis Islamske zajednice Vlasenica, gdje se sastao sa predstavnicima bošnjačke povratničke zajednice sa kojima je razgovarao o mogućnostima za buduće projekte na ovom području.