Balkan u prevodu - Tomislav Longinović - Peščanik\nPrevodjenje je tako daleko od sterilnog izjednačavanja dva mrtva jezika da je od svih književnih formi dobilo specijalnu misiju praćenja procesa starenja originalnog jezika i porodjajnih bolova svog sopstvenog. Walter Benjamin, “Zadatak prevodioca”\nKretati se izmedju dva jezika, čak i uz ograničenja koje nalaže celovitost, znači osetiti skoro zbunjujuću sklonost ljudskog duha ka slobodi. George Steiner, “Nakon Vavilona”\nDa bi se primakao etičkoj sklonosti ka slobodi pri ostvarenju značenja preko granica kultura, Steiner izvodi beg od identiteta kao diskurzivni nivo ograničen jedinstvenim nacionalnim jezikom. Ova sloboda zamišlja horizont prevodjenja koji odbija da kulturno drugo podvrgne čistoj mimici vlastitog identiteta izvedenoj lingvističkim pripitomljavanjem i domestikacijom. Idući za ovim horizontom slobode, prevodilac kultura prevazilazi čisti rečnički prevod da bi efekat otudjenja učinio vidljivim i da bi drugojakost stranog proširio u mrežu mogućih budućnosti.\nUloga transformisanja sirove materije druge kulture u vrednost sa poznatom formom se izvodi u sklopu projekcije svetskog poretka koji će tek da nastupi, u Evropi kao i drugim globalnim lokacijama. Ova vrsta rada zahteva da se prevodilac poistoveti sa ulogom srednjevekovnog alhemičara okruženog sve više fundamentalističkim narativima koji vladaju globalnom političkom scenom. U potrazi za zlatom slobode, ova nova alhemija okuplja lokalne forme identiteta da bi povećala vrednost onoga što je procesom kulturne dominacije označeno kao periferno, nazadno ili marginalno. Znanje stečeno prelaskom iz idioma dominantne kulture u stranu teritoriju, definisanu lingvističkom i etničkom razlikom je nužno tranzicioni fenomen, ali, ipak, fenomen koji može poljuljati originalnu moć monolingvalnog oslanjajući se na zov slobode Steinerovog “ljudskog duha”. Prevodilac kultura improvizuje svoje korake da bi zamislio ove nove forme znanja rodjene iz kontakta izmedju raznih oblika drugog koji se stalno menjaju u tekućoj borbi za političku dominaciju izmedju Sjedinjenih Država i nekolicine regionalnih sila koje se usudjuju da prkose njihovoj vojnoj nadmoći.\nTajna formula tog medju-kretanja stvara drugačiju verziju globalizacije, smeštenu u razlikama koje se ne mogu lako prisvajati od strane narativa usmerenih ka profitu tekuće verzije civilizacijskog univerzalizma. Kretanje iz jedne kulture u drugu često ovaploti želju za slobodom prouzrokovanu prevodjenjem, iako je rezultat najčešće politička igra dominacije i pokoravanja; nejednaka moć monolingvalnog konteksta smeštenog u kulturni dijalog je odgovorna za ovu vrstu prevoda u službi moći. Kolonijalni i neokolonijalni projekti starih i modernih carstava, ukorenjeni u duhu misije i osvajanja, prisvajaju vrednost koju proizvodi prevodjenje kako bi unapredili svoju moć održavajući distancu izmedju carskog sopstva i kolonizovanog drugog. Umnožavanje vrednosti originala postaje efektom te moći suočene sa raznim načinima otpora i neprevodivosti. Mutacije kolonizatorskog identiteta u lokalnu artikulaciju zahtevaju saradnju sve većih timova vojnih lingvista, stručnjaka za komunikaciju medju kulturama i medjunarodnih čarobnjaka za odnose s javnošću čiji se posao sastoji od pripitomljavanja lokalnih razlika. Prodavanje kulturne vrednosti “našeg vlastitog” dominantnog identiteta kroz njegovo umnožavanje raznim oblicima prevodjenja koristi se ne samo u reklamnoj industriji već i od strane političkih i vojnih administracija ovog poslednjeg imperijskog naleta.\nOd Balkana do “the Balkans”\nPri prevodu izvornog “Balkan” na engleski dolazi do neverovatne množine “the Balkans”, koja je paradoksalno bliža istinskoj kulturnoj mnogostrukosti ovog regiona. Hibridnost koju evocira Balkan u prevodu je ujedno i stvarnost i horizont prema kojem će se složeni identiteti tog poluostrva kretati nakon ratova koji su okončali Jugoslaviju. Većina lokalnih jezika ime regiona izražava jedninom Balkan, rečju osmanlijsko-turskog porekla koja je postala neodredjenim samo-nazivom njenih stanovnika. Istovremeno simbolički izvor Evrope zbog nasledja Stare Grčke i njena periferija prezirana jer joj se pripisuje endemska nazadnost i nasilje “Orijenta”, u većini evropskih jezika Balkan je prevodjen kao množina (italijanski: Gli Balcani; španski: Los Balcanes; francuski: Les Balcanes, itd). Ova množina je simptom nesposobnosti Evrope i njenih prekoatlantskih produžetaka da simbolički izraze svoj zamišljeni Južni i Istočni region kao suverenu teritoriju u jedinstvenoj imeničkoj formi. Haos i nered zamišljen u simboličkom domenu ove simboličke teritorije ne dozvoljava imaginarnu viziju Balkana kao diskurzivne formacije nastale iz jedinstvenog imaginarnog izvora. Horizont koji otvara prevod jedinstvenog Balkana takodjer može da oslikava evropsku nelagodu u vezi sa heterogenom “etničkom mešavinom” teritorije koja se zamišlja kao podložna razmnožavanju u sve manje jedinice značenja i identiteta ? već poslovičnoj “balkanizaciji” u negativnom smislu. Ovaploćenje nerazvijenosti, nazadnosti i razjedinjenosti, Balkan se zamišlja kao množina jer proces istorijskog raspadanja i propadanja može izroditi samo prikaze krvi i užasa. Ova gotička vizija opseda zapadnjačku maštu sve od kada su vampiri, vukodlaci i veštice postali predstavnici etničkog nasilja regiona u književnosti i na filmu. Ova sklonost nasilju je dominantni code u politici prevodjenja, koji Balkan predstavlja kao skladište kontinenta za starine i uspomene i koja se proteže preko više jezika, religija i kultura. Ako jedinstveni Balkan izražava monomaniju odredjenog nacionalnog/(ističkog) projekta, prevod otvara već postojeću pluralnost mogućih proživljenih svetova u sklopu geografije poluostrva “krvoprolića i užasa”.\nMnogostrukost kretanja hibridnih identiteta je nepredvidivi nus-proizvod neravnomernih omera razmene izmedju moćnih i slabih u globalnim zonama tekućih kulturnih susreta. Ove ovaploćene izvedbe, čiji kulturni i lingvistički prelaz preko dvostrukosti ose dominacije/pokornosti dekonstruiše logiku totalnosti, skupa sa raznim oblicima lokalne prakse na Balkanu predstavljaju izazov i za nacionaliste i za globaliste. U prevodjenju kultura, novi entitet proizveden putem susreta značenja otvara nacionalni medjuprostor gde se pokretne kulture pojavljuju medju tekućim realnostima okarakterisanim globalnom ekonomskom nejednakošću, etničkim ratovanjem i terorizmom. Nostalgična želja za povratkom u univerzum nacionalnog sklada, u neku pred-vavilonsku imaginaciju je suočena sa stvarnošću izmeštenja i kretanja preko granica, dok fragmentacija monolingvalnih konteksta stvara potencijal za udruživanje medju izmeštenim identitetima.\nPotencijal za kulturne susrete koji podrivaju osećaj pripadanja naciji zahteva artikulacije identiteta izvan ograničenja binarnosti globalno/lokalno. Hibridni rad prevodilaca kultura, onih koji stalno prelaze preko kulturnih granica i koji uživaju u slobodi tog “medjuprostora” pruža potrebni horizont za postajanje drugim preko jezika i kultura. Dok se mobilni univerzum novih značenja pojavljuje izmedju kultura u interakciji kao posledica tekuće destruktivne ekonomske globalizacije, etika prevodjenja kulture osporava dominantnu huntingtonovsku viziju neizbežnog globalnog sukoba izmedju suprotstavljenih civilizacija. Stoga aktivnost prevodilaca kulture nije ograničena na novo polje akademskog izučavanja posvećenog kulturnom “medjuprostoru”, nego se uvek bavi i dejstvenom dimenzijom svakodnevnog života izmeštenih identiteta koji se nalaze u “stranim” lingvističkim zajednicama.\nTokom devedesetih godina prošlog veka, bivša Jugoslavija je bila ovaploćenje duha civilizacijskog sukoba kojeg najavljuje Huntington. Ovom su u velikoj meri pridoneli prevodi globalnih medija izvedeni iz njihove potrage za zadovoljavajuće pojednostavljenim političkim narativom. Ovaj dominantni prevod je sveo mnogostrukost značenja svojstvenu balkanskom originalu na slom Jugoslavije, na uzavrele strasti i iracionalno nasilje medju etničkim skupinama podeljenim stečenim verskim razlikama. Ime Jugoslavije je postalo amblemom za celi region Balkana, jer je globalni pogled medija učinio nejasnim složenosti stavljajući u prvi plan priče o plemenskoj mržnji i pozivajući na vojnu akciju kako bi se smirili oni najmilitantniji. Ovakav prevod je toliko preovladavao globalnom vizijom Balkana da je nekako isključio pluralnost regiona za čiju obnovu se navodno zalagao. Želeo bih se pozvati na horizont drugačijeg prevoda, koji predstavlja mnogostrukost balkanskih identiteta kao rezultat neprestanih stranih uplitanja da nagrade ili kazne dugu istorijsku povorku složenog tkanja etničkih subjekata upletenih u svoja lokalna previranja. Ovaj horizont, zapostavljen od strane medijskog pogleda u potrazi za novim oblicima lokalnog nasilja daje sledeći neočekivani okret: od politike prevodjenja ka prevodjenju politike.\nDa bi se politički dogadjaji mogli prevesti jedni u druge, potrebno je razmotriti asimetrije reprezentacije i relativnu vrednost pripisanu njihovim značenjima u rečniku iza kojeg stoje globalni mediji. Pokušaj da se srpski gubitak Kosova iz 1389. godine prevede služeći se američkom traumom vezanom za Svetski trgovački centar iz 2001. godine tiče se dva posve različita vremenska i prostorna diskursa čiji odnos onemogućava poznavanje političke stvarnosti oba mesta, iznoseći na videlo zajedničku logiku temeljne kulturne traume. Upravo ovakvi dogadjaji teraju prevodioca kultura da radi, odbijajući da se preda zadatom strateškom horizontu odredjenog kolektiviteta. Umesto toga, poziva se na horizont beskrajne odgovornosti koji ne stoji izvan političkih stvarnosti, nego ispred fantazije koja je u srcu same politike. Ova suštinska fantazija čini stvarnost koju mi živimo nizom dogadjaja kojim upravljaju političke hegemonije i njihove vizije globalnog univerzuma. Tu stvarnost normalizuje medijska priča istorije, nacionalni subjekti istrenirani da prihvate dodatni nivo nesigurnosti u ime sigurnosti, da tolerišu vojne invazije u ime ljudskih prava i da s radošću gledaju provodjenje nacionalnog interesa Sjedinjenih Država. Ova fantazma tolerantnog univerzuma je u samom srcu hegemonijskih narativa, a njoj se suprotstavlja etika prevodjenja kultura koja nastoji da predstavi ono što je netolerantno u susretu jedne ili više kultura. Utopijski horizont mirnog globalnog suživota koji se činio ostvarivim nakon pada Berlinskog zida 1989. godine je sada dalji nego ikad. Zid se srušio prema istoku, ostavljajući iza sebe ogromnu gomilu post-industrijskog krša, sa neizbežnom najezdom lokalnih mafija i drugih, ili predatorskih, ili parazitskih oblika društvenog postojanja. Na Zapadu je ovo bio znak pobede, a strateška vizija sukobljenih kulturnih sila pseudo-religijskog porekla naturalizovala je razlike da bi zamenila stari narativ o zlom Sovjetskom carstvu. Naravno, Huntnigtonova vizija globalnog smešta Zapad pod vodstvom SAD-a u centar političke dominacije. Neispričani narativ ovog identiteta zamotanog u veo globalizacije odredjuje njegove mnogostruke kulturne druge kao objekte ili kulturne asimilacije ili isključenja. Balkan je odigrao istu neodredjenu ulogu tokom ratova 1990-tih godina. Post-komunistički univerzum zapadnog dela Balkanskog poluostrva, takodje, je isticao sličan povratak prirodnom zakonu kad su stečene verske razlike bile “nacionalizovane” u borbi protiv jugoslovenstva. Kako bi odredjena etnička skupina ili religija uzimala vodjstvo, nacionalne priče bi ostajale nezakomplikovane mnoštvom identiteta koji se i dalje pojavljuju u post-nacionalnim susretima i prikazuju manje ratobornu verziju kulturnog susreta. Bolno stvaranje nacionalnih identiteta je opsedalo većinu nacionalnih elita od kada je prisustvo raznih carstava počelo bledeti na Balkanu tokom devetnaestog veka. Balkanske nacije su bile primorane da ponovo izmisle svoje kulturno nasledje da bi dobile osećaj nacionalnog identiteta i prevazišle traumu zavisnosti i nerazvijenosti. Ovo je navodno podizalo njihov moral u borbama oslobodilačkih ratova protiv raznih tipova dominacije, ali je u isto vreme postavljalo temelje za mnoga nacionalistička prisvajanja trauma čija su morbidna ponavljanja globalni mediji izabrali kao amblem regiona. Kosovski narativ Srba je jedan od najizraženijih ponovnih iznalazaka prošle veličine i žrtve u ime buduće osvete i oslobadjanja od osmanskog ropstva.\nHerojski diskurs formulisan tokom 19. veka oko kosovskog entiteta je opsedao Srbe i nastaviće da ih opseda u budućnosti, iz različitih razloga: u godinama koje dolaze, Haški tribunal za ratne zločine će odlučiti koji je bio stvarni domet osvete protiv kosovskih Albanaca. Prelomljen kroz srednjevekovnu prizmu kosovskog zaveta, rat protiv NATO-a iz 1999. godine je još jedan srpski poraz koji potvrdjuje “nebesku” fantazmu nacionalne pobede izraženu od strane Miloševića umesto Miloša: “Pobedili smo!” Nacionalistički prevod ovog dogadjaja pokreće proročanski horizont, jer veza izmedju smrti i vaskrsenja naroda (nebesko Kosovo) i stvarnosti života na toj teritoriji (zemaljsko Kosovo) postaje veza identičnosti, radikalno spajajući diskurzivnu formaciju i politički rezultat. Nebesa se pojavljuju kao imaginarno mesto gde smrt garantuje nastavak nacije i trajnost njene uspomene. Kolaps stvarnog u virtuelno Kosovo stvara fantazmatični prostor sa svim vrstama narativnih manipulacija od strane političkih vodja spremnih da ponovo otvore ovu večno zagnojenu ranu povredjene muškosti. Nacionalistička ideologija Srba poigrava se činjenicom da je svaki muški član zamišljene zajednice rodjen mrtav od Majke Srbije, posebno u smislu zamišljanja ishoda van ovog simboličnog prostora konstruisanog pre rodjenja stvarnih živih subjekata. Slobodan Milošević je počinio političko samoubistvo kada se suprotstavio NATO-u, ponovo izvodeći legendarno delo Miloša Obilića koji je ubio Sultana Murata na samoubilačkoj misiji. Ovaj kontekst je bio neprevodiv Zapadnim medijima u potrazi za još krvavijim narativima na Balkanu, sve vreme praveći se zaštitnicima ugroženih manjina i njihovih ljudskih prava i izmišljajući velike pojmove poput “etničkog čiščenja” da bi opisali Balkan koji su nameravali spasiti.\nPostojanje neprevodivih čvorova izmedju politički nejednakih kulturnih partnera stvara podredjene zajednice koje se nastoje sakriti i pobeći od bilo kakve žedji za znanjem, posebno ako se temelji na želji za apsolutnom nacionalnom sigurnošću. Ono što je pripada odredjenoj naciji, poput američke rane 9/11, zavija u bol novi imperijski identitet suočen sa nasilnim oblicima neprevodivosti. Tišina i tajnost svake kolektivne traume je zajednička nacionalnim subjektima raznih kultura, kao što su Ground Zero i Kosovo postale žrtvenim lokacijama za američku odnosno srpsku zajednicu ožalošćenih. Jednakosti izmedju ovih hronotopa bola dvaju sasvim suprotnih nacija su simptomatične za zajedničko evropsko nasledje zasnovano na principu pravde na osnovi osvete. Tišine izvedene u tim traumatičnim vremenima i prostorima napada na naciju su svedoci sloma pokušaja da se drugo prevede kao drugo, a funkcionišu kao platno za projekciju medijskih fantazmi zla. Za dogadjaje iz neprijateljske kulture koji se teško prevode se smatra da im nedostaje i smisla i značenja, jer bilo kakva agresija protiv SAD-a je shvaćena kao a priori iracionalna.\nNovi američki nacionalizam, rodjen iz gubitka sigurnosti zbog islamističkog terorizma nakon bombardovanja Svetskog trgovačkog centra u New Yorku 2001. godine, imao je za posledicu novi globalni rat protiv višestrukih meta poredanih duž “ose zla”. Poput srpske elite, američka elita je aktivirala kodeks herojske muškosti radi dominacije nad onima koji predstavljaju pretnju njihovoj hegemoniji u mestima vezanim za simboličnu suštinu nacionalnog identiteta. Dominantni srpski nacionalistički diskurs o Kosovu prevodi traumu izazvanu gubitkom suvereniteta islamskim osvajačima 1389. godine kao početnu tačku civilizacijske osvete u korist slobode i pravde ovaploćene i u pravoslavnoj veri i u ideji Evrope. Američka trauma 9/11 i srpska trauma od pre šest vekova ističu difuznog “orijentalizovanog” drugug koji preti poretku i sigurnosti samog života. Diskontinuitet izmedju modernih i srednjevekovnih poimanja vremena ove dve svete lokacije i ova dva traumatska dogadjaja proizlazi iz fantazme islamskog “orijentalizovanog” drugog. Tamni identitet koji pruža ovaj drugi i njegove zamene prizivaju izvornog počinioca traume, jedinku koja skriva agresivnu suštinu kulture koju je najbolje ostaviti neprevedenom. Hegemonijski kulturni code koji deli dominantni američki i periferni srpski politički diskurs nacionalizma ukorenjen je u evrocentričnom pojmu kolektivnog identiteta kao posledice izvorne viktimizacije naroda predodredjenog za slavu. Eliminacija onih koji nas žele uništiti pre nego što mi uništimo njih odredjuje reprezentaciju originalnog počinioca nasilja ili kao islamističkog samoubilačkog pilota/bombardera za Amerikance ili kao albanskog teroriste za Srbe. Ova izvorna suština neprevodivosti, zamišljena kao sveprisutna mržnja i iracionalnost neprijatelja, stvara imaginarnu granicu Zapada za obe ove različite lingvističke i kulturne tradicije.\nOve jednakosti u traumatskoj suštini identiteta nakon Kosova i 9/11 stavljaju Amerikance i Srbe u poziciju čudne asimetrije moći, sa Amerikancima koji izvode svoju verziju globalne vojne dominacije u ratu protiv sablasnog terorističkog drugog, dok su ranije kažnjavali Srbe za njihove preterane strasti kada su bili suočeni sa gubitkom teritorije i identiteta na Kosovu. Imperijska želja da se napusti vlastita teritorija i da se pretvori u druge identitete kroz invaziju i kolonizaciju stranog ima za posledicu asimilaciju koja drugog izlaže gubitku identiteta i konačnom uništenju. Nakon NATO kampanje protiv ostataka Jugoslavije 1999. godine, narcisističko prepoznavanje “vlastite” želje u pokorenom drugom lišava tog drugog sličnih zadovoljstava, unazadjuje njegove manje prevodive složenosti na poziciju ogledala ili ekrana u kojem subjekat sile razmatra svoj odraz.\nOvaj proces kulturne asimilacije je prisvojen u svrhu kolonijalnih projekata u kojima je drugi zarobljen zagrljajem koji njegovu drugost pretvara u projekciju kolonizatorove sile. Neprevodiva suština različitosti je ostavljena agresiji, odbijanju i preziru, a dominantna sila počinje ličiti onoj nad kojom vrši dominaciju. Sledstveno tome, kulturološki prevod izmedju Srbije i Amerike pruža najmanje jednu nepodnošljivu političku jednakost: fantaziju Slobodana Miloševića o suprotstavljanju islamskoj pretnji u Bosni i na Kosovu trenutno na globalnoj razini izvodi George W. Bush kroz invaziju Afganistana i Iraka.\nWalter Benjamin zamišlja specijalnu misiju za prevodjenje, diskurzivnu disciplinu koja se susreće sa granicom izmedju jezika i kultura, da upotpuni mozaik koji daje privid Reisenschprachea, čistog jezika koji se kreće prema celovitosti pred-vavilonskog univerzuma značenja. Prevodjenje kultura iznudi ovo kretanje ka celosti zamišljenoj u vidu proročanskog horizonta onoga što će tek uslediti na Balkanu, ali ne kao teritoriji starih etničkih mržnji niti kao protektoratu globalne zajednice. Potraga za jednakošću izmedju kulturnih pojmova podrazumeva oblik identiteta koji svaki pojedinačni kontekst isključuje da bi polučio odgovarajuće razumevanje drugog. Čin prevodjenja remeti i izvorno i strano da bi izvršio specijalnu misiju stvaranja novih prostora izmedju kultura. Posebnost nacionalnih kulturnih idioma poremećena ovim prelaženjem granice domaćeg/stranog često ne pruža prevod reč-za-reč, nego se koristi mehanizmom sličnim metaforičnom izmeštanju dostupnom u semiotičkom rasponu jednog jezika da bi objasnio nemogućnost potpunog izjednačenja. Nemoguća-ali-neophodna potraga za celovitošću koju Steiner navodi u vidu slobode, a Benjamin u vidu specijalne misije prevodjenja zahteva beg od jedinstvenosti u mnogostrukost medju jezicima. Složenost ovog zadatka zavisi od nivoa znanja koji prevodilac postiže kao subjekat koji ovaploti kontradikcije susreta izmedju dve ili više kultura. Povlačenje novih semiotičkih veza zahteva beg od običnog i očiglednog i nepoštivanje zahteva za apsolutnom jednakošću izmedju medjusobno stranih lingvističkih znakova. Istina prevodjenja se radja iz ove potrebe za begom od monolingvalinih kontekasta koji proizvode imaginarne suštine identiteta.\nHibridna priroda bikulturnih ili multikulturnih situacija nikada ne postavlja pitanje jednakosti jer ono što se čini kao falinka prevoda je na početku ugradjeno u sam identitet povezivanja kultura. Nemogućnost apsolutne istovetnosti u prevodu otvara horizont za novu izvedbu kulturnog identiteta u vidu procesa dinamične razmene izmedju semiotičkih registara motivisanog ne-hijerarhijskom otvorenošću i kretanjima značenja i identiteta. Vizija divljeg evropskog identiteta otkrivenog na Balkanu od strane sve prisutnijeg oka medija sa Zapada je bila tu da bi izazvala i izvela novu vojnu formu civilizovanja krvoločnih domorodaca, strategiju prisvojenu kroz istoriju od strane Evrope kroz njene interne i eksterne forme kolonizacije. Tekući naslednici bivše Jugoslavije kreću se od Slovenije koja postaje delom Evrope 2004. godine do Makedonije kojoj još uvek nije dopušteno da koristi svoje pravo ime. Politički prevod Balkana pruža ovu mnogostrukost izvedbi koja potkopava beznadežnu nostalgiju za imaginarnim skladom koji nikada i nije postojao. Otvaranje ovog horizonta kroz prevod Balkana kao mesta diskursa s ciljem preformulacije Evrope kao same ideje. Ako je stranost stranog zaista smeštena u srcu Evrope kao i u njenim prekoatlantskim produžecima, Balkan postaje amblem te stranosti koja čini identitet u modernom periodu.\nOvaj bol i strepnja od stalnog neuspeha prevodjenja izmedju Balkana i utopijske vizije Evrope proizlazi iz želje za obiljem kulturnog sparivanja, za nedostižnom potpunom integracijom mnoštva “Evropa”. Razne teorije neprevodivosti se kreću izmedju ova dva horizonta; s jedne strane, imaginarne suštine identiteta koji pripada diskursu nacionalizma, a s druge, stalno pomerajuće zapadne granice upisane u horizont, u potpunosti integrisane Evrope. Imaginarna suština identiteta projektuje viziju kulture koja odoleva oblicima prevodjenja nametnutim izvana da bi zaštitila lokalno i domorodačko od uplitanja raznih tajnih manevara. Ovi simptomatični stavovi grade i internalizuju granice izvodeći očajničku formu političkog nacionalizma nevidljivosti i dalje implozije. Ipak, žedj za znanjem o Balkanu ne mora završiti otkrivanjem jednakosti koje su prerušene od strane lokalnih kultura kroz tajne rituale oko imaginarnih suština identiteta. Ovaj mnogostruki i pluralni identitet-u-razlici koji proizvodi prevodilački čin premošćavanja će nastaviti da osporava imaginarnu suštinu odredjene lingvističke, umjetničke, kulturne i na kraju nacionalne forme pripadanja nadjene u prevodu izmedju Balkana i njegovih evropskih produžetaka.\nMadison-Beograd, oktobar 2003\npreuzeto sa Eurozine\nContributed by Diwan


CG privlačna destinacija za radikalne verske grupe\nTanjug 24. aprila 2022. 17:54\nPODGORICA – Crna Gora je poželjna destinacija za pripadnike radikalnih verskih grupa među kojima ima pristalica terorističkih organizacija, povratnika sa sirijsko-iračkog ratišta, ali i lica koja su procesuirana ili su odslužila kaznu zatvora, piše podgorički Dan.\nCrna Gora se, kao i druge države, već duži vremenski period susreće sa pojavom da na njenoj teritoriji egzistiraju lica sa radikalnim verskim i drugim uverenjima.\nKako je navedeno u izvštaju o Proceni opasnosti od teškog i organizovanog kriminala u Crnoj Gori (SOCTA 2021), protok vremena uslovio je povećanje broja ove kategorije osoba prvenstveno zbog spoljnjeg uticaja, odnosno kontinuiranog propagandnog delovanja radikalnih verskih propovednika, grupa i pojedinaca iz regiona.\n„Pored verskih okupljanja, koja su korišćenja za indoktrinaciju, veliku ulogu u ovom procesu je imala i savremena komunikaciona i informaciona tehnologija. Obzirom da je selafizam u Crnu Goru ‘uvezen’ iz okruženja može se konstatovati da se dešavanja u okviru ovih struktura na Zapadnom Balkanu u visokom procentu reflektuju na selafijsku zajednicu u našoj zemlji“, navodi se u Izveštaju i dodaje:\n„U Crnoj Gori, osim pojedinaca, i dalje deluje nekoliko selafijskih grupa, koje se nalaze na različitim nivoima radikalizacije, a činjenica koja posebno zabrinjava je prisustvo povratnika-boraca sa stranih ratišta i podržavaoca terorističkih organizacija poput ISIL/ DAESH-a. I dalje se uočava međunarodna komponenta u aktivnostima pripadnika ovih grupa i njihova fokusiranost na pokušaje širenja radikalnih ideologija prevashodno na mlađu populaciju“.\nPraćenjem stanja detektovan je i nastavak procesa radikalizacije pripadnika romske populacije. Važnu ulogu u ovom procesu imaju islamske romske organizacije iz Evrope, koje im pružaju kontinuiranu finansijsku podršku u realizaciji velikog broja projekata.\nU Crnoj Gori je evidentirano postojanje nekoliko paradžemata navedenih grupa u okviru kojih se sprovodi verska indoktrinacija, ali isti za sada ne predstavljaju regrutne centre ili mesta u kojima se realizuju aktivnosti u vezi sa planiranjem i izvršenjem krivičnih dela iz oblasti terorizma.\nIako u periodu prikupljanja podataka nije bilo odlazaka, kao ni povratka sa stranih ratišta državljana Crne Gore, i dalje je aktuelan mogući povratak preostalog broja crnogorskih državljana u matičnu državu.\n„Učestali pozivi pojedincima („usamljeni vukovi“ i dr.) da izvode napade manjih razmera, koji ne iziskuju posebna znanja i veštine, ostaje i u narednom periodu kao jedna od bezbednosnih pretnji. Pored navedenog, Crna Gora je prepoznata i kao poželjna destinacija, pogotovo u letnjim mesecima, za boravak pripadnika radikalnih verskih grupa iz regiona ali i Zapadne Evrope“, navodi se u Izveštaju.\nS obzirom na to da je stepen pretnje od terorizma u Crnoj Gori promenjiva kategorija (trenutno je niskog intenziteta) i da je uglavnom uslovljen dešavanjima na globalnom, ali i regionalnom planu, u narednom periodu, navodi se, mora se posmatrati i pratiti kao jedan od mogućih izazova koji mogu uticati na bezbednost države.


Oni su bili u centru pažnje, pa makar i samo kratko vreme, a na savršen način su unovčili svojih pet minuta slave. Ljudi o kojima vam govorimo su uspeli da zarade veliko bogatstvo zbog svog umeća ili talenta, pa se sada nalaze na samom vrhu liste najbogatijih slavnih ličnosti na svetu. Mi smo odlučili da vam predstavimo prvih deset, a vi sami procenite da li su oni zaslužili svoje bogatstvo…\n1. Flojd Mejveder – bokser, 300 miliona dolara\nFlojd Mejveder je ljudima poznat, ne samo po svojim veštinama iz ringa i po bokserskom meču veka, već i po svom veoma ekstravagantnom načinu života. On jednostavno voli da se hvali svojim skupocenim stvarima i novcem, pa je skoro kupio drugi privatni avion. Takođe, on je vlasnik nekoliko kolekcionarskih automobila, koji su koštali i po nekoliko miliona dolara.\n2. Mani Pakijao – bokser, 160 miliona dolara\nMani Pakijao je poznat u svetu kao Mejvederov glavni protivnik, koji se protiv njega borio u meču veka. Iako nije poznat po svom ekstravagantnom životnom stilu i razbacivanju novcem kao njegov kolega, Mani se našao na drugom mestu ove liste, što nije ni malo loše.\n3. Keti Peri – pevačica, 135 miliona dolara\nOna snima hit za hitom, i svakog leta, gradovi širom sveta odzvanjaju njenim pesmama. Keti Peri, popularna pevačica, našla se na trećem mestu ove liste, prvenstveno zbog svoje Prismatic World turneje, tokom koje je zaradila mnogo, mnogo novca. Takođe, ona ima saradnju sa brojnim modnim i beauty brendovima, a do jeseni se očekuje i igrica za mobilne telefone koja je inspirisana ovom umetnicom.\n4. One Direction – bend, 130 miliona dolara\nIako se ovaj bend raspao, oni su tokom prošle godine zaradili veliku količinu novca, kao najpopularniji boy bend ikada. Sa velikim brojem svetskih nastupa, oni su zaradili više novca od Rolling Stonsa na primer. Da se nisu razišli, mogli su da dostignu slavu svojih prethodnika u muzičkoj industriji, Backstreet Boysa, koji su osvajali muzičko tržište, kao i srca svih devojčica.\n5. Hauard Stern – voditelj, 95 miliona dolara\nOvaj čudni čvek, koji često ima neumesne opaske tokom svojih emisija, zaradio je veliku količinu novca i uvećao svoje bogatstvo. Takođe, on je postao slavan zbog svoje saradnje sa emisijom America’s Got Talent, gde je bio jedan od oštrijih sudija.\n6. Gart Bruks – muzičar, 90 miliona dolara\nAko do sada niste čuli za ovog čoveka, ništa strašno, veći deo svetske populacije ne zna za njega, ali, to će se sve promeniti. Ovaj kantri muzičar ima bukiran nastup za nastupm širom sveta, a posebno tokom leta, tokom kojih će zaraditi enormnu količinu novca.\n7. Džejms Paterson – pisac, 89 miliona dolara\nDžejms Paterson nastavlja i dalje da zarađuje više novca od bilo kog svog kolege autora. On godišnje napiše i izda oko šesnaest knjiga, uz pomoć svojih ko-autora, a od svog debitovanja davne 1976.godine, on je prodao više od 300 miliona knjiga. Zabrinut zbog dečije nepismenosti, on je predstavio dečije knjige i godišnje donira oko milion dolara nezavisnim knjižarama i školskim bibliotekama.\n8. Robert Dauni Džunior – glumac, 80 miliona dolara\nČuveni Iron Man, koji je prošao kroz sito i rešeto, brojna odvikavanja od više vrsta zavisnosti, uspeo je da vrati svoj život na pravi put i postane uzor i idol brojnim klincima širom sveta. Njegove uloge u ekranizacijama Avengera donose mu izobilje novca, jer su neverovatno popularne kako među decom, tako i među odraslima.\n9. Tejlor Svift – pevačica, 80 miliona dolara\nKao prava IT devojka trenutka, Tejlor je svoju slavu iskoristila na pravi način i uvećala svoje bogatstvo. Iako njenu muziku mnogi ne vole, ona je uspela da održi veliki broj koncerata i proda dosta albuma. Ona se ističe u javnosti kao osoba koja se bori za prava muzičara, žena i svih ugroženih.\n10. Kristijano Ronaldo – fudbaler, 79.5 miliona dolara\nIako je ove godine on najplaćeniji sportista sveta, to nije bilo dovoljno da se nađe u prvih pet ljudi na našoj listi. Čuveni CR7 je izgradio imperiju oko svog imena, pa je tako lansirao svoj sopstveni modni brend. Iako je nešto skromniji od Mejvedera, Ronaldo je skoro kupio luksuznu megajahtu, na kojoj je uživao sa svojim prijateljima i pozirao novinarima. Brojna sponzorstva, ali i vrhunska veština u fudbalu doneli su mu pravo bogatstvo, koje je on odlučio da upotrebi na pravi način.


Za Grčku nedopustivo mešanje Amerike - 05.06.2015, Sputnik Srbija\nZa Grčku nedopustivo mešanje Amerike\nMinistarstvo za energetiku i životnu sredinu Grčke smatra poslednje izjave specijalnog izaslanika Stejt departmenta SAD za međunarorodna energetska pitanja Amosa... 05.06.2015, Sputnik Srbija\n12:30 05.06.2015 (Osveženo: 10:01 02.08.2021)\n© SputnikGrčka i EU karikatura\nMinistarstvo za energetiku i životnu sredinu Grčke smatra poslednje izjave specijalnog izaslanika Stejt departmenta SAD za međunarorodna energetska pitanja Amosa Hokstajna nedopustivim mešanjem u unutrašnje stvari zemlje.\nHokstajn je na 31. zasedanju kiparske organizacije Međunarodni koordinacioni komitet „Pravda za Kipar“ zatražio da se ne dozvoli izgradnja nastavka gasovoda iz Turske, izjavivši da će to učiniti slabo održivim sve alternativne planove o isporukama energenata u Evropu i povećava zavisnost od Rusije.\n„Borimo se sa energetskom krizom u Evropi i ako Grčka bude promovisala gasovod za isporuku ruskog gasa u Evropu, ona (Grčka) će postati deo problema, a ne rešenja“, izjavio je Hokstajn.\nPrema njegovim rečima Centralna i Istočna Evropa dobijaju prirodni gas samo od jednog snabdevača, i sada postoji mogućnost diversifikacije isporuka, a „Grčka je ovde veliki igrač“.\n„To je nedopustivo mešanje u unutrašnje stvari zemlje. Grčka Vlada donosi odluke na osnovu nacionalnih interesa i interesa grčkog naroda“, rekao je izvor u grčkom ministarstvu energetike.\nPrema njegovim rečima, svaki tranzitni gasovod sa ruskim gasom preko grčke teritorije pomoći će diversifikaciji trasa transporta gasa, saradnji i energetskoj bezbednosti svih evropskih zemalja.


OBRT U PRIŠTINI: Okreću se Nemačkoj, Bajden sve prepustio Merkelovoj - WebTribune\nHome/SPEKTAR/OBRT U PRIŠTINI: Okreću se Nemačkoj, Bajden sve prepustio Merkelovoj\n30. децембра 2020.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nOvakav obrt politički analitičar Dragomir Anđelković vidi u proračunu Albanaca – Nemačka im je sada potrebnija i pokušavaju da stvore privid o popularnosti Merkelove na Kosovu.\nPrema istraživanju koje je obavio prištinski Institut za političke studije, u studiji o naklonostima kosovskih građana Merkelova je odnela ubedljivu pobedu nad ostalim ponuđenim kandidatima i to sa 66 odsto. Odmah iza nje je turski predsednik Redžep Taip Erdogan sa 14 odsto, dok su Amerikanci osvojili samo devet odsto glasova.\n„Odvajkada su istraživanja nameštana i uopšte ne mora da znači da su tačna. Verovatnije je da se radi o stavu albanske političke elite koja shvata da im je Nemačka potrebna pa pokušavaju da stvore privid u Berlinu da je Nemačka toliko popularna na Kosovu.\nMislim da većina Albanaca ne može da bude toliko zrela da shvati da je u njihovom interesu da iskažu ovakvu vrstu lojalnosti Berlinu i verovatno je među samim građanima Amerika odnosno, Bajden i dalje popularniji, ali oni koji mogu da nameštaju rezultate istraživanja verovatno su procenili da im se isplati da Nemačku grunu u prvi plan“, objašnjava Anđelković.\nPodsetimo, ona je tada iznela plan čija bi realizacija trajala narednih 20 godina, a po kom nema podele Kosova. Plan je podrazumevao autonomiju za sever Kosova u okviru samoproglašenog Kosova.\nPosle nekoliko godina, Sever bi, prema planu, dobio specijalni status koji bi bio više od autonomije, da bi u konačnoj, trećoj fazi, bio raspisan referendum na kojem bi se građani sa Severa izjasnili da li žele da ostanu u okviru granica takozvanog Kosova ili žele da žive u Srbiji. Plan je odbačen i od strane Beograda i Pariza, ali je tada prihvaćen od strane Prištine .


Dečji mobilni oštećuju sluh – Super beba\nDečji mobilni oštećuju sluh\nAko igračka stvara buku koja nadmašuje onu u diskoteci, sluh vašeg deteta je sasvim sigurno u opasnosti. Pored toga, buka negativno deluje i na emotivno stanje jer deca postaju agresivnija, upozoravaju kanadski stručnjaci.\nTim kanadskih audiologa, koji je vršio ispitivanja na 40 igračaka namenjenih deci mlađoj od tri godine, ustanovio je da najmanje 25 od tih igračaka stvara buku koja može da ošteti sluh malog deteta. Istraživanje je pokazalo da najveću buku jačine od 115 decibela stvaraju dečiji mobilni telefoni.\n– Buka koju te igračke proizvode „manja je od buke mlaznog aviona, ali je veća od buke u većini diskoteka – rekao je audiolog Ričar Larok. – Učestalo izlaganje zvucima iznad 80 do 90 decibela može da dovede do postepenog gubitka sluha – upozorio je on.\nPrema propisima kanadskog Ministarstva zdravlja, buka koju proizvode igračke ne sme da bude veća od 100 decibela. Međutim, tokom istraživanja stručnjaci su došli do zaključka da bi „sluh dece bio mnogo bolje zaštićen kad bi se postavilo ograničenje od maksimalno 87 decibela u trajanju od 30 minuta.\nStudija sprovedena u Tirolu (Austrija), u kojoj je učestvovalo 1.400 dece uzrasta od osam do 11 godina, pokazala je da buka saobraćaja negativno utiče na akademske uspehe dece, njihovo ponašanje i sposobnost koncentracije.


Put na Mars: 3D štampači za saniranje povreda - BIGportal.ba\n10 Jula, 2019 10 Jula, 2019 0130\nZa put na Mars biće potrebno i po nekoliko godina, a članovi tima neće moći da krenu natrag na Zemlju ukoliko im je potrebna pomoć, ili ako neki od astronauta pretrpi fizičke povrede.\nZa put na Mars biće potrebno i po nekoliko godina, a članovi tima neće moći da krenu natrag na Zemlju ukoliko im je potrebna pomoć, ili ako neki od astronauta pretrpi fizičke povrede. Upravo su zbog toga eksperti sa Tehnološkog univerziteta u Drezdenu ponudili prve uzorke 3D-štampane kože i delova kostiju koji bi u kosmosu mogli da se koriste za saniranje povreda.\nIako je lečenje pacijenata uz pomoć 3D-štampanih delova tela još uvek u ranoj fazi razvoja, tvrdi se da su tehnike delotvornije u kosmosu, te korisnije budući da u tom okruženju rane ne zarastaju brzo kao na Zemlji. Tako bi 3D odštampana koža mogla da bude korisna u slučaju ozbiljnih opekotina, pa ne bi morala da se presađuje sa nekog drugog dela tela povređenog, čime bi se izbegle dodatne komplikacije usled stvaranja novih rana koje sporo zarastaju.\nNajveći izazov za naučnike je bio kreiranje tehnologije koja bi mogla da funkcioniše i u uslovima bez gravitacije, pa je tim osmislio način 3D štampe koji funkcioniše i kada je štampač okrenut naopako. Pored toga su zgusnuli ljudsku krvnu plazmu koja se koristi za 3D-štampanje ćelija kože, a uz pomoć biljnih materijala, što omogućava da sistem funkcioniše i u uslovima izmenjene gravitacije. Kada je štampanje kostiju u pitanju, dodali su kalcijum-fosfat vezivo štampanim ljudskim stem ćelijama, tako da su veštačke kosti izdržljive i u uslovima u svemiru.\nOdštampani uzorci su tek prvi koraci na dugom putu u okviru kojeg bi 3D štampa trebalo da postane spremna za put na Mars, a zajedno sa tehnologijom bi trebalo da evoluira i prostor na kosmičkim letelicama, budući da će biti neophodne i specijalne hirurške prostorije, te dodatna oprema koja bi astronautima trebalo da omogući da samostalno štampaju neophodne delove tela.


Prema neoborivim dokazima o višemilionskoj šteti koju je naneo državi, direktor JP "Srbijagas", trebalo bi da odgovara, ali nema kome\nBajatović je sve varao\nZbog neposlovnog odnosa, rasipanja novca i faraonskog ponašanja, direktor "Srbijagasa", Dušana Bajtovića, bio je uzrok stalnog kašnjenja početka izgradnje projekta Južnog toka kroz Srbiju. Danas je jasno: da Bugarska nije odustala, možda bi Bajatović bio razlog da Rusi sa Srbijom prekinu taj projekat. Vučić se pomirio sa činjenicom da ne može Bajatovića da otera u zatvor, i zadovoljiće se njegovom smenom sa mesta direktora "Srbijagasa". Dokumentacija priložena uz krivičnu prijavu, koja teško optužuje Bajatovića, nalazi se u tužilaštvu, ali po njoj niko još ne postupa. Tabloidov novinar imao je detaljan uvid u dokumenta koja govore da je on lično koštao Srbiju više nego kamata na spoljni dug. Dobro obavešten izvor iz vrha Srpske napredne stranke, izrazio je i sumnju u Bajatovića, rekavši da je možda reč o čoveku koji je sve vreme radio protiv realizacije projekta Južni tok!\nPrvih dana jula meseca ove godine, do predsednika Vlade Srbije, Aleksandra Vučića, stigla je vest da direktoru Srbijagasa Dušanu Bajatoviću neće biti određen pritvor, iako je tužilaštvu dostavljen materijal koji dokazuje da je on državu Srbiju oštetio za najmanje sedam miliona evra. Šteta koju je Bajatović napravio je mnogo veća, tvrde naprednjaci, ali je ovih sedam miliona dokazano i sudija je trebalo da odredi hapšenje, a potom i zatvaranje, kako optuženik ne bi pobegao, ili uticao na svedoke.\n-To su žute sudije, proklete žute sudije, vikao je Vučić u svom kabinetu objašnjavajući svom bliskom saradniku da mu ništa ne znači što je svog čoveka postavio na mesto ministra policije, jer kako kaže: "...Džabe oni privode na informativni razgovor, kada ovi što su ih žuti postavili za sudije i tužioce nit' hoće pritvor da odrede, nit' hoće presudu da donesu".\nDeo dokumentacije koju su naprednjaci predali tužilaštvu, a koja teško tereti direktora Srbijagasa Dušana Bajatovića, nosi naslov "18 Grehova", a u naslovu teksta se ističe da je svaka reč ispod naslova dokaziva. Naime, ovaj materijal je sastavljen samo na osnovu zvaničnih izveštaja i proverljivih činjenica kojima raspolaže XXXX.....\nDrugi Tabloidov izbor iz Vlade Srbije nam tvrdi da je Bajatović posetio Vučića sa koferčetom, i da je on pravio predstavu o tužiocima koji štite Bajatovića. On lično je razgovarao sa Zagorkom Dolovac, da se Bajatović ne procesuira, ''zbog mira sa Vojvođanima''!\nIako je ugovor o dugoročnom snabdevanju gasom sa Ruskom federacijom potpisan oktobra 2012. godine, ugovor o snabdevanju gasom Srbijagas je potpisao tek 30.03.2013. godine, i time oštetio budžet Srbije i JP Srbijagas za najmanje sedam miliona američkih dolara. Gas je kupovan po ceni od 496 američkih dolara u decembru i po ceni od 421 dolar u prvom tromesečju 2013. godine, a trebalo je da bude kupljen po ceni od 400, dolara, navodi se u dokumentaciji dostavljenoj tužilaštvu.\nIz priložene dokumentacije, vidi se da je Dušan Bajatović svesno ugrozio energetsku bezbednost Srbije u jednom trenutku, a da je takvo ugrožavanje energetske bezbednosti, bez decidnog pominjanja njegovog imena, konstatovala i Vlada Srbije. Na sednici Vlade je o tome čak donet i poseban zaključak.\nIzmeđu ostalog, Srbija je zahvaljujući Bajatoviću, izgubila i 35 odsto tržišta, u korist privatne posredničke kompanije RST, a Srbijagas je godišnje gubio 50 miliona evra čiste dobiti! Tek pre dve nedelje i posle istraživanja Magazina Tabloid,Vlada Srbije je održala sednicu na kojoj je donet zaključak da sa ovakvim poslovanjem mora da se prekine.\nSocijalisti crveni i zbog Bajatovića\nJavno preduzeće Srbijagas trenutno ima gubitak u poslovanju od čak 35,1 milijardu dinara. Zbog lošeg poslovne politike koju je u proteklom periodu sprovodio direktor Dušan Bajatović, JP Srbijagas praktično više nema kapitala i raspolaže sa svega 1,36 milijardi dinara.\nVeštačenjem je utvrđeno da je gubitak od 228 miliona evra posledica dispariteta među nabavnom i prodajnom cenom, ostalo je posledica veoma lošeg rukovođenja preduzećem.\nU dokumentaciji koja stoji blokirana u tužilaštvu i po kojoj samostalne sudije i nezavisni tužioci nikako da postupe, piše između ostalog i ovo: "...Ovu pljačku koja je obavljena disparitetom u ceni utvrdili su DRI (Državna revizorska institucija) i AERS (Agencija za energetiku Republike Srbije). Ovo je najgori poslovni rezultat nekog preduzeća u istoriji Srbije (i ranije Jugoslavije), gori i od čuvenog slučaja Agrokomerc iz Velike Kladuše, za šta je bio osuđen na dugogodišnju robiju ondašnji direktor, Fikret Abdić...".\nInače, Srbijagas po osnovu kredita duguje čak 906 miliona evra, a dugovi prema dobavljačima su 40 milijardi dinara, piše u izveštaju o poslovanju te kompanije za 2012. godinu. To znači da je rukovodstvo te kompanije trebalo da stegne kaiš i pokuša da smanji zaduženost. Umesto restriktivnih mera Bajatović je rasipao novac na sve strane.\nPlate u Srbijagasu su povećane za čak 9,4 odsto od 2012. godine do danas, dok su drugi poslovni rashodi porasli za čak 260 odsto. Troškovi naknada fizičkim licima su porasli za 27 miliona dinara, po ugovorima o delu! Izraženo u procentima, ti troškovi su porasli za 42,2 odsto u odnosu na 2011. godinu. Troškovi po osnovu autorskih ugovora narasli su za 20,6 odsto u odnosu na 2011. godinu! Troškovi reklame i propagande su danas viši za 11,7 odsto troškovi neproizvodnih usluga rasli su za više od petine odnosno 23,5 odsto u odnosu na 2011. godinu, a sve to moguće je proveriti prostim uvidom u izveštaj o poslovanju za 2012. godinu.\nKada je na Vladi prezentovan ovaj izveštaj o rasipništvu Dušana Bajatovića, članovi vlade iz SPS su se snebivali, saginjali glave i crveneli. A, kada je od njih traženo da objasne ovakvo ponašanje njihovog istaknutog člana, uglavnom su ovako odgovarali: "Šta mi tu možemo, njega štite Rusi" (pretpostavljamo da je u pitanju ruska mafija, a ne ruska država koja sigurno ne podržava ovakvu pljačku srpskih javnih preduzeća, prim autora).\n-Sve ovo govori o vašem rasipništvu, a ne o štednji optuživali su naprednjaci svoje koalicione partnere, da bi posle sednice Vlade, Vučić od svojih ljudi tražio da organizuju smenjivanje Dušana Bajatovića kako znaju i umeju (a, izgleda da ne umeju).\nIzmeđu ostalog, Vučić se čak i poverio jednom savom prijatelju pa je rekao: "...Razumem da žute sudije štite Bajatovića, jer duguju Dačiću usluge iz vremena dok je vodio MUP, ali ne razumem ove moje saradnike, da mi nismo sa skupštinskom većinom i većinom u Vladi uspeli da sklonimo čoveka koji toliku štetu nanosi državi iz sata u sat. Tu ne možemo verovati ni svim našim ljudima!".\nSmučio se i Rusima\nČitajući dalje dokumentaciju koja stoji u tužilaštvu, nalazimo i podatak da je pored navedene štete Bajtović oštetio Srbijagas za još dve milijarde dinara u poslovima pribavljanja vlasništva nad preduzećima kao što su Agroživ, Prva srpska fabrika stakla, Azotara...\nAutor prijave protiv Bajatovića i piše da je pored toga prisutan i skriveni gubitak od 20 milijardi, a koji je veći i od u javnosti spominjanog poslovnog gubitka Srbijagasa od 12 milijardi, pa dodaje i ovo: "...Preduzeće je u tim preuzimanjima oštećeno za najmanje dve milijarde dinara, jer su se gubici tih preduzeća preneli na Srbijagas...".\nEkspert koji je radio na ovoj prijavi piše: "...Ovo znači da non kor. preduzeća daleko više utiču na gubitke nego poslovanje i neadekvatna cena gasa. Tu je odnos čak pet na prema jedan", piše . On dodaje, Bajatoviću se stavlja na teret i da je kriv za protiv pravno pribavljanje tri gasovodne mreže „Misa Pančevo", „Atel Pančevo" i „Kruševac", čime su bez saglasnosti osnivača (Vlade Republike Srbije), pribavljene nepokretnosti u vrednosti od 1,8 miliona evra.\nPostupak je potpuno bio netransparentan. O tome postoji i izveštaj predsedniku Vlade Srbije, kao i činjenica da sva tri predmeta do danas nisu dobila saglasnost u Vladinoj proceduri u kojoj se nalaze.\nTek je na sednici UO od 30. aprila 2013. godine, predloženo donošenje odluke o zaduživanju od 75 miliona evra za izgradnju trase gasovoda Južni tok i ako je to bilo odobreno Zakonom o budžetu za 2013. godinu još u oktobru 2012. godine (proteklo 6 meseci) i time se može ozbiljno dovesti projekat u docnju, jer sredstva neće biti na raspolaganju pre jula meseca 2013 godine (zaključak UO od 30.04.2013g.).\nU dokumentima koja su pisana u vreme dok Rusija još nije odustala od gradnje Južnog toka preko Srbije, piše između ostalog i ovo: "...Danas je novembar i sredstva još nisu na raspolaganju!".\nPrema tvrdnji dobro upućenog Tabloidovog izvora iz Srpske napredne stranke, ovakvi lopovluci su posle Bugarskog odustajanja bili jedan od argumenata zbog kojih su se radovali povlačenju iz priče o Južnom toku kroz Srbiju. On dodaje i da se Bajatović smučio Rusima, koji nisu mogli da veruju da neko može toliko da radi na štetu svoje države. Da se tako ponašao u Rusiji sigurno bi ga poput Hodorkovskog poslali da kopa rudu u rudniku uranijuma, kaže naš izvor iz SNS...\nOvde treba čitaocima skrenuti pažnju i na to da je kompanija Južni tok Srbija do početka 2013. godine imala samo jednog zaposlenog, a to je bio tehnički direktor iz Rusije. Danas, kada se odustalo od Južnog toka, ima čak 25 zaposlenih!?\nU dokumentaciji na koju smo se ranije pozivali tim povodom piše: "...Da bi se projekat realizovao potrebno je do 550 zaposlenih prema svetskim normama za ovakve investicione projekte. Ovim je ugrožena realizacija projekta Južni tok, a to se može pročitati u izveštaju o poslovanju za 2012. godinu. Radi ilustracije eksproprisano je tek 7 parcela od deset hiljada koliko treba da bude obuhvaćeno eksproprijacijom...".\nOvakve tvrdnje iz krivične prijave bacaju sasvim drugo svetlo na Bajatovićev rad i otvaraju pitanje: da li je Bajatović sve vreme radio protiv realizacije Južnog toka?\nRasipanje, štetni ugovori i propuštene poslovne prilike\nUkoliko se uzme u obzir i činjenica da su Rusi odmah po odustajanju Bugarske od Južnog toka imali spremnu drugu opciju, gasovod preko Turske i Grčke, otvara se pitanje, kada je Rusija počela da pravi rezervni plan? S obzirom da se Bugarskoj verovalo i da je njihovo odustajanje bilo iznenadno i pod pritiskom EU, da se pretpostaviti da su Rusi, zbog Bajatovićevog ponašanja, odavno počeli da prave rezervni plan i da pregovaraju sa drugim ozbiljnijim zemljama.\nU dokumentaciji prijave protiv Bajatovića, na teret mu se stavlja i da je kriv što nije realizovan kredit EBRD za realizaciju projekata gasnog skladišta i gasovoda PSG Banatski dvor - Itebej - Pančevo u visini od 100 miliona evra i da Srbijagas zbog toga već tri godine plaća kamate na nepovučena sredstva. Tim povodom je EBRD-u do sada plaćeno čak 1,5 miliona evra.\nOvde treba istaći da autori prijave zameraju Bajtoviću što sredstva nisu povučena, dok mu autor teksta zamera što nije umesto ugovora sa EBRD-om (koji Srbiji ne misli dobro) ugovor potpisan sa Gasprombankom, koja bi sredstva sigurno plasirala pod daleko povoljnijim uslovima za srpsku stranu.\nBajatović je kriv, tvrde naprednjaci, i zbog činjenice da se više od mesec dana kasni sa izradom studije izvodljivosti za gasno skladište Itebej. Postoji odluka o tom projektu, ali Bajatović kasni pa ovaj projekat nismo mogli da ponudimo investitorima iz Emirata.\nZbog veselog direktora Srbijagasa koji kupuje najskuplje službene automobile u državi, nije realizovan čak ni projekat gasifikacije kompanije Fijat, vredan 9,5 miliona evra, iako je država dala garanciju i za taj kredit.\nNije realizovan projekat gasovoda Aleksandrovac - Tutin čime je osujećen strateški cilj gasifikacije severa Kosova i Metohije. To tvrde i naprednjaci sa kojima je naš novinar kontaktirao. Oni posebno naglašavaju: "...Nismo mi oni koji rade protiv Srba na Kosovu i Metohiji, već Bajatović, koji nije realizovao ni garancije države u visini od 65 miliona evra i za neke druge projekte...".\nSa druge strane, činjenica je da je potpuno zapušten projekat gasifikacije Užica, Zlatibora, Arilja, Ivanjice i Užičke Požege, pa danas postoje izgrađeni objekti koji nisu u funkciji, jer nema projektne dokumentacije, a kada i ima projektne dokumentacije postoji neki drugi razlog što ne rade. Od poslednjeg mandata Borisa Tadića, pa do danas, u te projekte je država iz Nacionalno investicionog plana uložila oko 35 miliona evra, a o svemu ovome postoji i detaljan izveštaj u Vladi Srbije.\nProjekat magistralnog gasovoda Niš-Dimirovgrad, koji bi bio vrlo bitan da je došlo do realizacije Južnog toka, ali koji je neophodan (ukoliko planiramo da se nakačimo na Rusko-Tursko-Grčki gasovod) zbog Bajatovića takođe stalno kasnio.\nTakođe, ispostavilo se da direktor Srbijagasa nije EBRD-u dostavio na vreme dokument za relokaciju sredstava i punih tri meseca nije imenovao projekt- menadžera, o čemu takođe postoje zapisnici sa sastanka radne grupe za realizaciju tog projekta. I ti papiri su takođe dostavljeni tužilaštvu.\nKonsultantima iz IPA, 2007. godine uopšte nije dat pristup podacima, pa oni nisu uspeli da realizuju sve planske ciljeve projekta usavršavanja poslovanja i organizacije Srbijagasa. Na taj način nisu iskorišćene mogućnosti EU granta, od oko dva miliona evra. Zbog toga danas nemamo smanjene troškove ni plan održavanja. O ovome znatno šire sve piše u Izveštaju konsultanata IPA (pristupnih fondova EU) za 2007. godinu, koji se odnosi na rad Srbijagasa i deo je već pomenute krivične prijave, u kojoj se takođe navodi i da su investicije realizovane sa 21,3 odsto od plana ili oko šest milijardi dinara za 2012. godinu. Tačnije, investiralo se i ako je preduzeće u gubitku.\nIstovremeno ulaganja u klima uređaje su realizovana sa 442 odsto, gasifikacija Jagodine sa 379 odsto, gasifikacija Paraćina sa 197 odsto, gasifikacija Čačka sa 192 odsto, gasifikacija Smederevske palanke sa 157 odsto, Rače sa 169 odsto, Kragujevca sa 145 odsto, Titela sa 207 odsto, Šida 203 odsto, Topole sa 325 odsto, Velike Plane sa 856 odsto, Sombora 134 odsto...\nSve ovo je dokaz da je Bajatović državna sredstva nenamenski i neplanski trošio. Konačno, Srbijagas nije napravio ni rebalans plana u septembru prošle godine, iako je bio obavezan na to Zaključkom vlade o usvajanju plana za 2013., niti je sačinio novi Statut. Ovo je još jedan dokaz nebrige u vođenju i raspolaganju s državnom imovinom.


Uspešno dvanaesto podvodno čišćenje Savskog jezera na Adi Ciganliji | Energetski portal Srbije\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan prisustvovao je proteklog vikenda dvanaestoj po redu ekološkoj akciji podvodnog čišćenja Savskog jezera na Adi Ciganliji u Beogradu, u kojoj su učestvovali ronioci ronilačkih klubova, MUP-a i Vojske Srbije.\nMinistar je naglasio punu podršku ovoj akciji koja niz godina doprinosi razvoju svesti naših sugrađana o čistoj i zdravoj životnoj sredini i popularizuje zdrave ekološke navike. On je izrazio očekivanje da će i ove godine biti sakupljeno manje smeća sa dna Savskog jezera nego ranijih godina, što će potvrditi da ekološke akcije i napori koji se ulažu u jačanje svesti javnosti daju rezultate. Nekada smo sa dna Savskog jezera vadili auto-gume i šporete, a sada je tog smeća sve manje, istakao je ministar, što dokazuje da smo napredovali, i da Srbija krupnim koracima kreće ka tome da se veoma ozbiljno pozabavi životnom sredinom.\nOn je ukazao da je akcija čišćenja dna Savskog jezera važna jer ujedno ukazuje i na neophodnost očuvanja vode kao najznačajnijeg resursa. „Voda je paradigma dobre zdrave životne sredine, i suština borbe za životnu sredinu jeste u vodi“, istakao je, i dodao da je cilj, i ujedno glavni rezultat Ministarstva bio rešavanje pitanja zagađenja voda. Trivan je rekao da je tokom dvogodišnjeg rada Ministarstvo, uz sve postojeće teškoće, uspelo dostići preko 26 gotovih projekata za sisteme za preradu otpadnih voda od oko 350, koliko je potrebno u Srbiji. To je samo početak, naglašava Trivan, jer veliki petogodišnji investicioni plan imaće u fokusu i izgradnju sistema za prečišćavanje otpadnih voda, što će biti početak ekološki sređene Srbije. Srbija je zemlja u regionu sa najmanje površinskih autohtonih voda, što je još jedan razlog više da povedemo računa o tome kako se odnosimo prema vodi koja je globalno ugrožen planetarni resurs, istakao je Trivan.\nBožana Ostojić, predsednica Saveza organizacija podvodnih aktivnosti Republike Srbije (SOPAS), koji je član Svetske ronilačke federacije (CMAS), i predsednica komisije za ekologiju i održivi razvoj Olimpijskog Komiteta Srbije, navela je da je akcija podvodnog čišćenja Savskog jezera veliki finale ekološkog projekta koji je obuhvatio podvodno čišćenje jezera Ćelije kod Kruševca, jezera kod Bele crkve i Zavojskog jezera kod Pirota. Voda je resurs bez kojeg nema života, naglasila je, i izrazila očekivanje da će imati uticaj na svest građana da se drugačije ophode prema otpadu pre svega, i doprinesu uređenijoj i zdravijoj Srbiji.\nPartner SOPAS-a u ekološkom projektu podzemnog čišćenja četiri lokacije u Srbiji je kompanija „Henkel“, koja se pridružuje ovakvim organizacijama u podizanju svesti pojedinaca kako mogu da doprinesu životnoj sredini.


Počeli Nušićevi dani – 24sata online\nU Smederevu se održava 35. pozorišni festival “Nušićevi dani” u čast našem najvećem dramskom piscu i komediografu Branislavu Nušiću. U takmičarskom delu pred publikom će se naći pet predstava, na tragu Nušićevog dela.\nGrad u kome je Nušić proveo deo života, grad u koji je kasnije rado dolazio po inspiraciju za neka od svojih dela, nema pozorište, ali ima festival upravo njemu u čast. Već tri i po decenije, svakog proleća, Smederevo je stecište kulturnog života.\n“Nušić nam ne dopušta mogućnost da mislimo da smo bolji od onih na sceni, niti oni pak na sceni imaju pravo da veruju da su bolji od nas u publici. Ne, u tome je tajna popularnosti Nušića kroz decenije, a ne u tome što je on umeo da napiše smešnu repliku”, ukazuje reditelj Gorčin Stojanović.\nIz improizovane kafane Dardaneli, glumci odlaze na scenu i posle predstave, da razmene utiske, dok im se služe kuvana jaja, kao u Nušićevo vreme.\nNa sve umetnike koji dođu u Smederevo publika je najveći utisak. Svake festivalske večeri predstave prati i do 800 ljudi.\n“Ništa u životu nije samo tragično da ne bi bilo i smešno, kao što ništa nije smešno da ne bi imalo i dozu ozbiljnosti”, kaže glumica Anica Dobra.\nI upravo publika svake večeri ocenjuje odgledanu predstavu i bira najboljeg glumca, jer Nušić je pisao za narod i o narodu.\n“Možemo slobodno reći da imamo najjaču selekciju do sada, najjače i najkvalitetnije predstave koje su trenutno u Srbiji na repertoaru”, napominje Dragoljub Martić, direktor Centra za kulturu Smederevo.\nPored predstave “Korešpodencija” Zvezdara teatra, publika će videti i “Urnebesnu tragediju” Ateljea 212, “Ožalošćenu porodicu” Narodnog pozorišta iz Beograda, “Pod žrvnjem” Jugoslovenskog dramskog i “Žalujoča družina” dva Slovenačka pozorišta, čime se scena u Smederevu vraća na mapu međunarodnih festivala.\nTagovi: Nušićevi danipozorišni festivalSmederevo\nSkupština sutra o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju\nBeogradski metro, obilaznica, most preko Save: “Uveliko se pripremamo za nove projekte”


Krizni Eko Stožer Marišćina » Razgovarali smo o tužbama, balama i uvođenju primarne selekcije s “KD Čistoćom”\nNaslovna > Objave > Razgovarali smo o tužbama, balama i uvođenju primarne selekcije s “KD Čistoćom”\nUrucenje tuzbi Izvor: “Novi list” Foto: Drechsler S.\n1. Povlačenje tužbi\nNa sastanku je gospođa Babić informirala članove KESM-a da je Čistoća povukla tužbu. Članovi KESM-a iskazali su nezadovoljstvo da se takve informacije prvo dobiju preko medija, a tek kasnije službenim kanalima. Odgovor je bio da je to trebalo biti iznenađenje za sastanak, ali je informacija “procurila” neplanirano.\nZbog lošeg iskustva kod prvog ročišta, tuženi članovi KESM-a odlučili su da će se pojaviti na ročištu zakazanom za 13.11.2012, ukoliko ne dobiju službenu obavijest od suda da je ročište otkazano.\n2. Prebacivanje bala sa Viševca na Marišćinu\nČlanovi KESM-a na početku su iskazali svoje nezadovoljstvo da se uopće razgovara o prebacivanju bala na Marišćinu, jer je opće poznati stav KESM-a da želi zaustaviti bilo kakav dovoz smeća na Marišćinu. Djelatnici Čistoće rekli su da oni nemaju ovlasti razgovarati o alternativnim konceptima zbrinjavanja bala. Razgovor po ovoj temi sveo se na to kako spriječiti smrad u postupku prebacivanja bala sa Viševca i zatrpavanja istih u kazetu na Marišćini. Djelatnici Čistoće upoznati su sa činjenicom da su kamioni vozili bez cerade i da se osjetila veća količina smrada u centru Viškova. Članovi KESM-a informirani su da će se bale prije prebacivanja špricati sa tekućinom koja sprečava smrad i da će se vodit briga o tome da se ubuduće bale prebacuju samo u kamionima sa ceradom. Članovi KESM-a upozorili su djelatnike Čistoće da kamioni Čistoće i GP Krka često voze brzinom koja prelazi dozvoljene maksimalne brzine. Dogovoreno je da se Čistoći prijave svi takvi vozači, te da će isti biti opomenuti (sankcionirani). Također je napomenuto na sastanku da se često može vidjeti gdje ispada smeće iz kamiona po cestama Viškova.\n3. Uvođenje odvojenog prikupljanja otpada (primarne selekcije) na području Viškova.\nVoditeljica razvojno-tehničke službe Čistoće, gospođa Marina Babić-Brusić, prezentirala je prijedlog Čistoće za brzo uvođenje sustava odvojenog prikupljanja otpada u Općini Viškovo. Prijedlog se bazira na raznobojnim vrećicama koje bi se podijelile mještanima, koje bi služile za odvojeno prikupljanje otpada i koje bi se periodično prikupljale dogovorenim danima u tjednu. Članovi KESM-a dobili su pisani prijedlog, a gospođa Brusić se obavezala poslati i elektronsku verziju istog. Osnovni manjak predloženog koncepta je što nije predviđeno prikupljanje bio otpada. Članovi KESM-a obavezali su se razmotriti prijedlog.\nČlanovi KESM-a su predložili da se prije uvođenja bilo kakvog sustava u Općini Viškovo, izradi cjeloviti Provedbeni projekt uvođenja ekološkog sustava gospodarenja otpadom za cijelo područje djelovanja KD Čistoća, odnosno područje grada Rijeke i prstena, te da uvođenje u Općini Viškovo bude samo prvi korak u uvođenju istog na cijelo područje djelovanja Čistoće. Članovi KESM-a su napomenuli da je isto prihvaćeno od strane načelnika Općine Viškovo gospodina Gorana Petrca. Direktor Čistoće, gospodin Štok, prihvatio je taj prijedlog članova KESM-a i prihvatio je da trošak izrade dokumentacije ide na račun Čistoće. Također je predložio da izrađivači te dokumentacije budu stručnjaci predloženi od strane KESM-a (pozivni natječaj). Prema ovom prijedlogu uvođenje sustava u Općini Viškovo bi bio prvi korak u uvođenju cijelovitog sustava na cijelo područje djelovanja Čistoće (grad Rijeka i prsten).\nNa kraju sastanka dogovoreno je da će se u kratkom vremenu ponoviti sastanak sa temom „Uvođenje sustava ekološkog gospodarenja otpadom“. Prijedlog članova KESM-a je da sastanku prisustvuju i stručnjaci iz tog područja, koji mogu pridonijeti kvalitetnoj provedbi istog.\nZlatko Štok, direktor Čistoće\nMarina Babić-Brusić, voditeljica Razvojno-tehničke službe\nJosip Katalinić, Predsjednik Udruge Krizni Eko Stožer Marišćina\nJosip Begonja, član Upravnog odbora Udruge Krizni Eko Stožer Marišćina\nSanjin Božić, član Upravnog odbora Udruge Krizni Eko Stožer Marišćina\nToni Grlica, član Nadzornog odbora Udruge Krizni Eko Stožer Marišćina\n3 člana operativnih službi Čistoće\nBlokada deponija Marišćina\nEkipa "Provjerenog" provela je noć s nama na Marišćini\nProvjereno Izvor: "Nova TV" Foto: Danka Derifaj "S agonijom koju proživljavaju stanovnici Rijeke koji žive kraj novog odlagališta otpada već smo vas upoznali. Odlagalište se naime nalazi na izvoru pitke...\nBlokada Mariscine Izvor: facebook grupa "Protiv Marišćine - Sramote regije" Foto: Željka 21.10.2012. u ranim popodnevnim satima mještani Marčelja počeli...


Gasna jednačina – izazovi snabdevanja gasom | Energetski portal Srbije\nGasna jednačina – izazovi snabdevanja gasom\n24.12. 2018 Vesti | Goriva | Gas\nSve zemlje jugoistočne Evrope su uvozno zavisne i imaju nerazvijenu gasnu infrastrukturu.\nSada je već sasvim izvesno da će u budućnosti, kada se završe Severni tok 2, Turski tok, Sila Sibira i drugi gasovodi koji se rade u okviru rusko kineskog aranžamana, rasti uloga LNG-a i da će se, samim tim, menjati struktura tržišta, tako da će biti interesantno šta će u toj ozbiljnoj energetskoj i geopolitičkoj utakmici, uraditi Evropa, kako će se ponašati Rusija, šta će se dešavati u Aziji, a šta će biti sa pokušajima Amerike da svoj šel gas isporuči Starom kontinentu.\nOdgovarajući na ova pitanja generalni direktor Srbijagasa Dušan Bajatović, govoreći na održanom Okruglom stolu pod nazivom “Gasna jednačina – izazovi snabdevanja gasom”, u Ogranku Srpske akademije nauka i umetnosti u Novom Sadu, rekao je da “gasna jednačina u Evropi, a i u Srbiji, teško može da se zamisli bez ruskog gasa”.\n– Da li je moguće bez Rusije rešiti gasnu jednačinu u Evropi, odgovor je „ne“, ali ako je odgovor „ne“, šta se onda dešava sa ulogom američkih isporučilaca, kako će Evropa, koja pre svega kroz regulatorne norme, ali ne i sa mogućnošću supstitucije, želi da smanji geopolitički uticaj Rusije na evropsko tržište, i na kraju, kako će ono što se dešava u Aziji, koja će rasti ogromnim tempom, uticati i na cene i na proizvodnju i na dopremanje gasa.\nPrema tome, udeo LNG-a rašće do 2045. godine, samim tim će se procentualno smanjivati učešće cevnog transporta. Jednostavno, već posle 2025. godine će se javiti gep, biće dakle veća potražnja nego proizvodnja gasa i to će uticati na konjunkturu.\nU svim scenarijima procene potrošnje gasa u budućnosti, Evropa će biti suočena sa gepom od skoro 400 milijardi kubika gasa na godišnjem nivou. Ključno je da ne ostanete bez , da obezbedite dostupnost svih energenata u energetskom miksu.\nMi hoćemo da znamo šta su nam izbori a Srbija mora dobro da razmisli za koga će se vezati. Kupovina po međunarodnom ugovoru sa ruskim partnerom, za razliku od nabavke na habovima, donela je uštedu od 163 miliona evra. Mi imamo maksimalnu fleksibilnost ugovora, povlačimo onoliko koliko nam treba, kada nam treba, bez ikakvih penala, a to su velike prednosti. Magistralni gasovod od bugarske do mađarske granice radi se isključivo po evropskim pravilima.\nMi u Srbiji ovaj gasovod radimo po našem Zakonu o energetici koji je u svemu implementirao Treći energetski paket. Šta god da se desi u budućnosti, izgradnjom ovog gasovoda mi zapravo diversifikujemo rizike u transportu gasa. Za sigurnost snabdevanja i budućnost važna su i skladišta gasa.\nMi ćemo prošiti Banatski Dvor, izgradićemo i jedno novo skladište, a pored proširenja skladišnih kapaciteta radićemo i na izgradnji novih interkonekcija, proširenju transportne mreže, gasifikaciji opština i gradova u Srbiji i jačanju potencijala za izgradnju gasnih elektrana, istakao je u svom izlaganju generalni direktor JP Srbijagasa Dušan Bajatović.\nPored njega u radu ovog Okruglog stola učestvovali su i Sergej Komlev, rukovodilac Departmana za ugovore o gasu i cene u Gaspromeksportu, zatim Mark Antonio El Mazega, direktor Centra za energetiku pri Francuskom institutu za međunarodne odnose i Detlef Vajdeman, član Izvršnog odbora češkog gasnog skladišta „Moravia Gas Storage“.\nJedan od čelnih ljudi Gaspromeksporta istakao je da su isporuke ruskog gasa za evropsko tržište rekordne i da je jasno da nijedna druga zemlja nije mogla da postigne takve fantastične rezultate i da ispuni sve veću potražnju za prirodnim gasom, kao što je to Rusija.\nI u teškim ekonomskim uslovima, zbog usporenog razvoja evropske privrede, Gasprom je uspeo da poveća isporuku u prva tri kvartala ove godine za osam milijardi kubnih metara. Italija je sada naš drugi najveći kupac, iako je to ranije bila Turska, gde je sada ekonomska kriza naročito izražena tako da su Turci smanjili potrošnju gasa.\nStopa iskrišćenosti transportnih kapaciteta kod nas je, recimo u slučaju Severnog toka, čak iznad kapaciteta gasovoda, a primera radi kod LNG-a, samo 25 odsto tih terminala se koristi. Ono što je izračunala i Međunarodna agencija za energetiku to je da će 2030. godine biti potrebno 81 milijarda dodatnih količina gasa za Evropu. Gasprom će tu imati velku ulogu i moći će da obezbedi tu dodatnu potrošnju. Procena je da će do 2040. godine ruski gas činiti više od 30 odsto gasa u Evropi, napomenuo je Komlev.\nGasna industrija moraće da se transformiše, kazao je Mark Antonio El Mazega, dodajući da smo suočeni sa klimatskim promenama, porastom temperature i da će industrija prirodnog gasa moati da se prilagodi dekarbonizaciji, odnosno smanjenju štetnog uticaja korišćenja tog energenta u industriji. Ipak, rastuće potrebe za plavim gorivom na ključno mesto stavljaju Gasprom koji će imati veliku ulogu u povećanju isporuka za evropske potrošače.\nPrirodni gas je uspešna priča, smatra Detlef Vajdeman, koji je na primeru snabdevanja gasa u Nemačkoj i Češkoj zapravo predstavio tržište gasa u Evropi. On je naveo da se energetski miks primera radi u Nemačkoj prilično promenio u koristi obnovljivih izvora energije, ali da prirodni gas i dalje ima nezamenljivu ulogu, naročito u zimskim mesecima. Takođe je istakao da se proizvodnja gasa u Norveškoj smanjuje i da je ruski gas i u ovom delu Evrope nezamenljiv.\nOkrugli sto u Ogranku SANU u Novom Sadu otvorio je akademik Stevan Pilipović, predsednik Ogranka, a moderatori skupa su u ime Srbijagasa i SANU bili Dragiša Martinović i akademik Teodor Atanacković.


Petrović preuzima dužnost v.d. generalnog direktora “Elektroprivrede” – Biznis.ba\nobjavljeno 20. nov 2018. u 10:34\nDosadašnji gradonačelnik Trebinja Luka Petrović danas će preuzeti dužnost vršioca dužnosti generalnog direktora “Elektroprivrede Republike Srpske”.\nNadzorni odbor “Elektroprivrede Republike Srpske” je u petak, 16. novembra, imenovao Petrovića za vršioca dužnosti generalnog direktora ovog preduzeća, nakon što je ostavku na ovu dužnost, iz ličnih razloga, podnijela Radmila Čičković.\nPetrović je juče, posljednjeg dana na mjestu gradonačelnika, došao u Skupštinu grada da se oprosti od gradskih obornika i direktora javnih ustanova.\nPetrović je u obraćanju podsjetio da je lokalna uprava, koju je on predvodio, u proteklom periodu stvorila dobru radnu atmosferu, podmladila Gradsku upravu, formirala funkcionalne mjesne zajednice, napravila srednjoročni plan kapitalnih investicija i pokrenula 32 socijalna programa, te da su imali i dobru saradnju sa Eparhijom zahumkso-hercegovačkom, prenosi Srna.\nOn je dodao da će vršilac dužnosti gradonačelnika biti njegov dosadašnji zamjenik Mirko Ćurić, te da bi izbori trebalo da budu raspisani u zakonskom roku od 90 dana i očekuje da će to proći u mirnoj atmosferi.


Investicija od pola miliona KM: Obnovljen dio puta Dokanj – Jarići – TuzlaInfo.ba\nInvesticija od pola miliona KM: Obnovljen dio puta Dokanj – Jarići\nPosjetom delegacije Vlade TK obnovljenoj dionici puta Dokanj – Jarići danas je obilježeno okončanje radova na rehabilitaciji ovog dijela regionalnog puta R – 459 Tuzla – Čelić.\nRadi se o sanaciji i rehabilitaciji oko 2 km ovog putnog pravca, za što je Direkcija regionalnih cesta uložila 550.000 KM.\n– Danas smo zvanično otvorili ovih rekonstruisanih i saniranih 2 kilometra, za što smo, kao Direkcija, investirali nešto više od pola miliona KM. Istovremeno na ovom putnom pravcu, nešto dalje prema Lovačkom domu, u toku su radovi na izgradnji novih 1,5 km moderne saobraćajnice na ovom putnom pravcu. Za tih novih, 1,5 km smo iz kreditnih sredstava izdvojili oko 1,4 miliona KM, tako da možemo reći da je grad Tuzla ove godine povukao negdje oko 2,5 miliona KM od Direkcije regionalnih cesta – rekao je direktor Direkcije Agan Delibajrić.\n-Ovim projektima kvalitetnom putnom infrastrukturom nastojimo modernom saobraćajnicom direktno povezati Tuzlu i Čelić. Uz izgradnju novih kilometara moderne saobraćajnice, istovremeno, evo kako vidite, radimo i na održavanju i sanaciji puta koji je oštećen tokom godina korištenja. Ova dionica i ovaj putni pravac imaju veliki značaj, posebno u narednom periodu, kada će, zbog najavljenih radova na sanaciji Tunela u Ormanici, ovaj putni pravac biti najbrža konekcija Tuzle sa Brčkim, Orašjem i dalje izlaskom u Europsku uniju – rekao je ovom prilikom ministar trgovine, turizma i saobraćaja Mirsad Gluhić.\nUz ministra Gluhića i direktora Delibajrića, današnjem događaju prisustvovali su i ministrica kulture i sporta Slavena Vojinović, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Mufid Klinčević i ministar prostornog uređenja i zaštite okolice Admir Huskić – saopšteno je iz Odjeljenja za informisanje u Vladi TK.


Potpisan memorandum o saradnji na projektu “Kаrijerno vođenje i savetovanje mladih” - Far\nPotpisan memorandum o saradnji na projektu “Kаrijerno vođenje i savetovanje mladih”\nPredsednik opštine Dimitrovgrad Vladica Dimitrov i predstavnici udruženja “Osveženje” iz Pirota potpisali su danas memorandum o saradnji na projektu “Karijerno vođenje i savetovanje mladih”.\nJelena Đorđević, opštinska većnica za omladinu i turizam je u izjavi za medije istakla da sam čin potpisivanja memoranduma znači da će u narednom periodu lokalna samouprava i udruženje “Osveženje” zajednički raditi na karijernom vođenju i savetovanju mladih, kako iz osnovnih i srednjih škola, tako i onih koji su van školskog sistema.\n“Ovo je nadam se samo početak jedne uspešne saradnje sa udruženjima građana uopšte. Mi smo juče imali sastanak sa udruženjima iz Dimitrovgrada gde smo definisali predloge i konkretne mere za program mladih u Dimitrovgradu koje će biti sprovedene u ovoj godini. Želimo da ostvarimo što bolju saradnju sa civilnim sektorom kako bi smo bili što bliži građanima i građankama, naročito mladima i kako bi smo mlade uključili što više u sam proces donošenja odluka jer sve aktivnosti koje lokalna samouprava sprovodi su u cilju unapređenja kvaliteta života mladih” – kazala je opštinska većnica.\n“Što se tiče karijernog savetovanja radimo sa završnim razredima osnovnih i srednjih škola, držimo radionice u osnovnoj školi, imamo svoj izrađeni vodič za buduće srednjoškolce gde predstavljamo mogućnosti upisa u srednje škole. Sa srednjoškolcima završnih razreda razgovaramo o mogućnostima zapošljavanja nakon završetka srednje škole, o upisu u više pkole i na fakultete, a takođe radimo i radionice o pisanju CV-a, motivacionog pisma i stimulacije razgovora sa poslodavcima. Svi oni koji su zainteresovani mogu sa nama razgovarati i o studentskim, kao i srednjoškolskim razmenama, Osim osnovaca i srednjoškolaca, radimo i sa svim mladima koji nisu u sistemu obrazovanja i želimo da im pomognemo u pronalaženju posla” – rekao je Marko Cenić, karijerni savetnik u Job info centru.\nDetaljnije u video zapisu.\nVIDEO: Od 20. juna autobusi Jeremić prevoza ne saobraćaju na teritoriji opštine Dimitrovgrad, linije Pirot – Dimitrovgrad redovne VIDEO: Susret ministara Zorane Mihajlović i Rosena Željazkova u Dimitrovgradu VIDEO: Javna debata na temu ostanka mladih u Dimitrovgradu Vladica Dimitrov poziva građane Dimitrovgrada da se pridržavaju odluka Štaba za vanredne situacije\ncaribrodDimitrovgrad. Potpisivanje memorandumaJelena ĐorđevićJob info centarKarijerno vođenje i savetovanje mladihMarko CenićmladiOpština DimitrovgradprojekatsaradnjaUdruženje Osveženje PirotVladica Dimitrov\nKrizni štab doneo odluku da postojeće mere ostaju na snazi


ZAKON O PREKRŠAJIMA: Prekršajni sudovi ovlašćeni da izdaju naredbu za privođenje osumnjičenog koja važi na teritoriji cele Srbije, a policija, ukoliko ne može odmah da okrivljenog preda sudu, može da mu odredi zadržavanje do 24 časa. Ukoliko je sud raspisao naredbu za dovođenje, lice može biti lišeno slobode i na graničnom prelazu\nSamo u Beogradu postoji oko 2.000 ljudi koji su počinili oko 6.000 prekršaja, i koji imaju realne šanse da sud protiv njih raspiše opštu naredbu, na osnovu koje policija raspisuje poternicu. Na osnovu ovakve poternice oni mogu, prilikom kontrole na granici ili bilo koje druge rutinske kontrole, da budu privedeni kod sudije prekršajnog suda.\nGodišnje se za prekršaje iz oblasti saobraćaja vrati sa granice i privede oko 50 lica koja izbegavaju da se odazovu pozivu suda.\nPrema savetu sudija, bolja vam je opcija da se odazovete sudu i odete da se sa MUP-om dogovorite o kazni, nego da vas sudija potražuje putem policije.\nTroškove privođenja, bili vi krivi ili ne, moraćete da platite u punom iznosu a, na primer, ako vas potražuje sud u Čačku zbog prekoračenja brzine, a uhvaćeni ste na granici u Preševu, to može biti i nekoliko desetina hiljada dinara.\nSvaki prekršajni sud može doneti za sebe pravila po kojima se okrivljeni privodi, kažu advokati.\n"Pošto se radi o meri koja zadire u ljudska prava, odnosno koja zadire u pravo na slobodu i pravo na slobodu kretanja, ta mera se po pravilu primenjuje kada su u pitanju najteži prekršaji", kaže advokat iz Komiteta za bezbednost saobraćaja Damir Okanović.\nU prekršajnom sudu u Beogradu kažu da sudija ima mogućnost dve godine da vodi postupak, ali da on posle tog vremena zastareva. Najčešće sudije u poslednjih nekoliko meseci do isteka roka od dve godine donose odluke o privođenju, ali moraju da vode računa o roku zastarevanja.\nSudija ocenjuje za koje prekršaje treba raspisati poternicu ili ne. Neki prekršajni sudovi mogu raspisati poternicu i za kaznu za pojas, a neki samo za teže prekršaje.\n"Taj sudija ima mogućnosti ili da prekine postupak protiv vas, ili da ponovi tu naredbu posle nekog vremena, ili da izda takozvanu opštu naredbu za dovođenje policijskoj stanici po adresi suda, koja zatim o toj opštoj naredbi obaveštava sve policijske stanice na teritoriji Republike Srbije", kaže predsednik Prekršajnog suda u Beogradu Milan Marinović.\nNemojte misliti da ćete se lako izvući zastarevanjem postupka, jer sudija ponekad i bez vašeg prisustva može doneti presudu kada su dokazi jasni i kada za to ima osnova.\nZato će mnogi, iako su izbegavali sud, dobiti kaznu za alkohol ili prebrzu vožnju.\nPolicija ima informacije o okrivljenima iz cele zemlje, jer su podaci sudova umreženi u jedinstven sistem.\nOna ima pravo da osobu zadrži 24 sata u pritvoru, ukoliko sudija nije dostupan ili nema dežurnog sudije.\nIzvor: Vebsajt RTS, Dragan Milutinović, 12.08.2018.


EWB: Pobeda Nove demokratije i šta to znači za Severnu MK\nTanjug 8. jula 2019. 15:11\nATINA – Malo je verovatno da će jučerašnja pobeda konzervativne Nove demokratije na izborima u Grčkoj stvoriti nove poteškoće u odnosima Atine i Skoplja, smatra profesor Univerziteta Peleponoza Nikolas Cifakis, prenosi Juripijen vestern Balkans (EWB).\nU tekstu pod nazivom „Šta pobeda Nove demokratije znači za odnose sa Severnom Makedonijom“, Cifakis ističe da pobeda Nove demokratije, koja je u januaru glasala protiv ratifikacije Prespanskog sporazuma, neće značiti promenu kursa Atine prema Severnoj Makedoniji sve dok primena sporazuma glatko teče.\nLider opozicione Nove demokratije u januaru je tvrdio da će sporazum iz Prespe stvoriti više problema za Grčku nego što će ih rešiti, podseća EWB.\n„Prespanski sporazum nije bila jedina tema tokom izborne kampanje. Kirjakos Micotakis ponavlja stalno da neće dovoditi u pitanje sporazum koji je Grčka ratifikovala“, pojašnjava Cifakis.\nIako se protivi sporazumu, on je rekao da „jednom kada sporazum bude ratifikovan, male su šanse da se tu nešto promeni“.\nOn podseća i da će novi premijer, čiji je otac Konstantinos bio šef vlade početkom 1990-tih kada su napetosti u vezi imena Makedonije bile na vrhuncu, da prihvati jedino punu primenu sporazuma.\nSporazum potpisan u junu 2018. godine obe strane su se obavezale na uzdržavanje od tvrdnji za bilo koju teritoriju kao i da na primenu mera radi zabrane svake neprijateljske aktivnosti, akcije i progande.\nCifakis je uveren da ako Severna Makedonija nastavi da poštuje i primenjuje sporazum, koji uključuje i odredbe o političkoj i ekonomskoj saradnji, onda ne treba brinuti o dodatnim poteškoćama, posebno kada dođe trenutak za otvaranje pregovora o pristupanju EU.\n„Od Atine se ne očekuje promena kursa o pregovorima o pristupanju Severne Makedonije, sve dok primena sporazuma teče glatko“, zaključio je Cifakis za EWB.\nOn je dodao da je pobeda Nove demokratije odlična vest za grčku ekonomiju kojoj očajnički treba drugačiji model ekonomske politike, kojoj je u fokusu smanjenje poreskih stopa, sprovođenje strukturnih reformi i stimulisanje privatnih investicija.


Sastanak ministra Nenadića i direktora Cordobe: Iskazana podrška OSCE-a pozitivnim procesima u Vladi i Ministarstvu pravde i uprave KS | Skupština Kantona Sarajevo\nSastanak ministra Nenadića i direktora Cordobe: Iskazana podrška OSCE-a pozitivnim procesima u Vladi i Ministarstvu pravde i uprave KS\nMinistar pravde i uprave Kantona Sarajevo Mario Nenadić održao je jučer redovan koordinirajući sastanak sa direktorom Sektora za ljudska prava pri misiji OSCE-a u Bosni i Hercegovini Ferminom Cordobom.\nTom prilikom, ministar Nenadić je upoznao direktora Cordobu o realiziranim i tekućim aktivnostima Ministarstva pravde i uprave KS, a vezanim za realizaciju programskih zadaća.\nPosebno je tokom sastanka bilo razgovora o veoma uspješnoj aktivnosti resornog ministarstva pri donošenju 20 zakona u Kantonu Sarajevo koji su svi jednoglasno usvojeni od strane članova Vlade i Skupštine KS, što je vrlo neobičan i afirmativan rekord ili kvalitet u upravi u BiH.\nTakođer je ministar Nenadić ukazao predstavniku OSCE-a na određene probleme koji rezultiraju nedovoljnom efikasnošću pravosuđa u KS i o potrebi podizanja kapaciteta pravosudnih institucija, s ciljem bržeg rješavanja predmeta.\nMinistar Nenadić je informisao predstavnika OSCE-a da je neefikasnost pravosuđa dovela do jednog apsurda koji podrazumijeva veliki broj odluka Ustavnog suda BiH, ali i Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu, zbog dužine trajanja sudskih postupaka i sve većeg broja aplikanata koji podnose zahtjeve za naknade štete radi nastale nematerijalne štete kao posljedice neprimjereno dugog trajanja sudskih postupaka u KS.\nMinistar Nenadić je obavijestio direktora Cordobu o progresu koji je urađen u radu Pravobraniteljstva KS i zaštiti imovine KS, kao i sa radom Zavoda za besplatnu pravnu pomoć KS u kojem je proširena lista osoba kojima je omogućena besplatna pravna pomoć u KS.\nBilo je razgovora i o ukupnom funkcioniranju pravosuđa, inspekcija, posebno Upravne inspekcije, a sve s ciljem zaštite procesa koji u konačnici treba da dovode do veće pravne sigurnosti građana u KS.\nS druge strane, direktor Cordoba prenio je riječi podrške OSCE-a svim naporima koje radi Ministarstvo pravde i uprave KS te istakao odličnu višegodišnju saradnju koja teče od prvog dana preuzimanja mandata.\nDirektor Cordoba je rekao da će OSCE uvijek pružati podršku svim pozitivnim procesima u Vladi KS i Ministarstvu pravde i uprave KS, isto kao što je to radio prilikom davanja konkretne podrške za projekte reforme lokalne samouprave u KS.\nPosebno je pohvalio Vladu KS, konkretno Ministarstvo pravde i uprave KS na pružanju podrške u radu Ureda za borbu protiv korupcije i upravljanje kvalitetom, jer je taj Ured u dosadašnjem radu pokazao jednu odlučnost KS za efikasnu borbu protiv organizirane ili bilo kakve druge vrste korupcije u KS.\nS tim u vezi, najavio je i daljnju podršku te podsjetio da se radi o zajedničkom projektu evropskih i drugih međunarodnih institucija te zatražio od ministra Nenadića da i u budućnosti ovakav projekt podržava.\nOSCE je svoj stav o radu ovog Ureda iznio na velikoj konferenciji koja je tokom prošle godine održana u Beču, gdje je Ured za borbu protiv korupcije KS naveden kao primjer dobre prakse.\nDirektor Cordoba je naglasio je da su se već i na drugim prostorima u BiH, kako u RS-u tako i u pojedinim kantonima FBiH, desile također pozitivne promjene jer su pokrenute aktivnosti koje su u osnovi krenule iz KS.\nNa kraju sastanka, direktor Cordoba se zahvalio ministru Nenadiću i Vladi KS na dobroj saradnji i na zajedničkoj koordinaciji aktivnosti iz nadležnosti Vlade KS i OSCE-a.


Sastanak sa članovima Savjeta za ekonomsku politiku Vlade FBiH\nPremijer Federacije BiH dr. Nedžad Branković sastao se danas sa članovima Savjeta za ekonomsku politiku Vlade Federacije BiH, profesorima Mirkom Puljićem i Veljkom Trivunom, te predstavnikom bankarskog sektora Dinom Osmanbegovićem. Razgovarano je o mjerama Vlade za previzilaženje posljedica globalne ekonomske krize.\nPremijer Branković kazao je da je, od 48 mjera koje je Vlada FBiH sa Sindikatom i poslodavcima navela u Programu mjera za ublažavanje posljedica globalne ekonomske krize, njih 19 već u operacionalizaciji. To je, ocijenio je premijer, osnovica koju treba realizirati i svakodnevno nadograđivati. Posebno je od navedenih mjera istakao važnost donošenja seta zakona o državnim službenicima i namještenicima, te zakona o plaćama u javnoj upravi. Osvrćući se na ekonomske prilike, premijer je kazao kako Federacija BiH svoju šansu za vidi u pokretanju velikih infrasrukturnih projekata, te u jačanju podrške poljoprivredi.\nČlanovi Savjeta smatraju da bi u tom smislu trebalo razmotriti mogućnost uzimanja kredita kod komercijalnih banaka, budući da, kako su istakli, Federacija BiH nije prezadužena. Ta sredstva bi prema njihovom mišljenju trebalo usmjeriti za supstituciju uvoza i podršku domaćoj proizvodnji. Također, predloženo je da se analizira ideja o usmjeravaju viška sredstava Centralne banke BiH u funkciju privrednih kretanja i potreba zemlje.


U susret izvještaju Evropske komisije o napretku Crne Gore u procesu evropskih integracija i u utorak se čuju reakcije na izjavu premijera Mila Đukanovića u ponedjeljak u Budvi koji je ponovio kako su sve afere u Crnoj Gori iskonstruisane kako bi naškodile državi ili vladajućoj DPS. Opozicija to tumači kao Đukanovićev otvoren pritisak na institucije sistema koje su pod njegovom kontrolom i kao svojevrsnu prijetnju neistomišljenicima.\nPosljednja afera „crne trojke“ o pripadnicima specijalne policije koji su navodno prebijali nepodobne novinare i opozicionare u Crnoj Gori, a koja je sedmicama potresala javnost, kako je to u ponedjeljak utvrdio premijer Milo Đukanović, mora imati konačan epilog - ili u hapšenju bivšeg policajca Brajuška Brajuškovića koji je tu aferu pokrenuo ili onoga koga je Brajušković označio kao organizatora „crnih trojki“, bivšeg direktora policije Veselina Veljovića.\nPodsjetimo crnogorsko tužilaštvo nedugo nakon što je afera izbila utvrdilo je kako u izjavama Brajuškovića nema dokaza za pokretanja bilo čije krivične odgovornosti.\nĐukanović, međutim, misli da tužilaštvo posao nije obavilo do kraja.\n"Osnovno pitanje je mora li se doći i do drugog dijela istine – zašto je to taj čovjek saopštio ako nije istina, za čiji račun je to saopštio. Dakle, znamo da pored krivičnog djela organizovanja crnih trojki za ubijanje ljudi postoje krivična djela koja se zovu lažno prijavljivanje, uznemiravanje javnosti. Ovdje je očigledno moguće nekažnjeno blatiti državu", kazao je Đukanović.\nDa to nije izgovorio Milo Đukanović već neko drugi ko je dobronamjeran, rekao bih da je u pravu, prva je reakcija šefa skupštinskog odbora za evropske integracije Slavena Radunovića iz opozicionog Demokratskog fronta.\n"Međutim, kako je to izgovorio Milo Đukanović i to na način koji je vrlo poznat građanima Crne Gore potpuno je bilo jasno da će ceh svega ovoga da plati gospodin Brajušković koji se koji se odvažio da insajderskim informacijama okrnji ugled ekipe oko Mila Đukanovića koja mu je godinama vjerno služila i bila zakleta na ćutanje. Nakon ovakve izjave bojim se da će mnogi koji su bili blizu toga da pođu putem Brajuškovića sada biti uplašeni", ocjenjuje Radunović.\nSlično Radunoviću razmišlja i Boris Marić iz Centra za građansko obrazovanje koji je član pregovaračke grupe sa Evropskom unijom u okviru poglavlja 23 koji se odnosi na pravosuđe i temeljna prava. Ističe kako u formalno-pravnim zahtjevima prema državnim institucijama Đukanović prevashodno nastupa kao partijski šef, zbog čega njegove poruke smatra opasnima.\n"Njegov poziv institucijama da zaštite državu od permanentnog "blaćenja" jeste jasna poruka tim institucijama da ne pokreću bilo kakve postupke koji njega lično ili partiju na čijem je čelu mogu ugroziti. Ali zato mogu naći i žrtvovati neke ljude koji mogu biti paravan neke borbe i nekih rezultata koji su kao obaveza preuzeti u pregovaračkom procesu".\nDobri signali i crvena lampica\nNo, tezu da se iza Đukanovićevih izjava krije pritisak na institucije sistema i zastrašivanje ili progon kritičara režima, oštro odbacuje Obrad Mišo Stanišić iz vladajuće DPS.\n"Gospodin Đukanović je samo izjavio da institucije države Crne Gore treba da rade svoj posao i da sve inskonstruisane afere od strane opozicije i od strane nazovi opozicionih listova koje kontorlišu opozicione partije da sve te inskonstruisane afere moraju da imaju svoj epilog kao što je svoj epilog imala afera Snimak".\nDa li će upravo zbog afere „snimak“ o navodnoj zloupotrebi državnih resursa u partijske svrhe, a koja je pravosudno okončana odbacivanjem krivice visokih funkcionera DPS, kao i i epiloga ostalih afera, biti smetnji na relaciji Podgorica-Brisel, koji insistira na nastavku političke i sudske istrage „snimka“? Obrad Mišo Stanišić uvjeren je pak u nesmetan nastavak evrointegracija.\n"Ja mislim i da gospoda u Briselu vjeruju u institucije Crne Gore i da su sve afere iskonstruisane, na opoziciji samo svojstven način izmanipulisane pred važne datume na putu Crne Gore ka članstvu u EU. Oni još uvijek niejsu opozicija vlasti, nego su opozicija državi Crnoj Gori", ističe Stanišić.\nSa druge strane Slaven Radunović u Đukanovićevim posljednjim istupima nalazi kontriranje Evropskoj uniji i retoriku koja Crnu Goru udaljava od Brisela.\n"Pored dobrih signala koji dolaze iz Crne Gore jasno je potpuno da ne postoji politička volja za promjenama. Prepoznajem volju kod nekih nižerangiranih ljudi u DPS da se nešto mijenja, ali gospodin Đukanović definitivno to ne želi, to ne dozvoljava i to je juče pokazao da bi zaštitio interes svoj i grupe oko sebe. Siguran sam da će da se upali crveno svijetlo u Briselu i da će neko da obrati pažnju na to ponašanje", smatra Radunović.


Medojević o Krivokapićevoj izjavi: To može da k...\n“Ovim gestom gospodin Brčvak još jednom je pokazao iskrenu i suštinsku volju da pruži podršku, što najiskrenije cijene i obrazovni sistem, a vjerujemo i svi građani Crne Gore”, saopštili su iz Ministarstva prosvjete\nFoto: Arhiva Fokusa\nJoš jedan gest vrijedan divljenja došao je od čovjeka koji je od izbiijanja krize izazvane koronavirusom građanima Crne Gore donirao preko 800.000 eura pomoći.\nNaravno, riječ je Hajrizu Hačku Brčvaku, humanitarcu koji je obrazovnom sistemu poklonio 140.000 zaštitnih maski, odnosno po jednu za svakog učenika u Crnoj Gori i svakog zaposlenog u prosvjeti.\nIsporuka doniranih maski je u toku.\n“Ovim gestom gospodin Brčvak još jednom je pokazao iskrenu i suštinsku volju da pruži podršku, što najiskrenije cijene i obrazovni sistem, a vjerujemo i svi građani Crne Gore”, saopštili su iz Ministarstva prosvjete, prenosi portal roditelji.me.\nTaj resor očekuje da će početak školske godine proteći kako treba, uz nabavku koju sprovodi Uprava za imovinu od preko 69 hiljada maski, oko 2000 vizira za nastavnike, ali i svih potrebnih količina dezinfekcionih sredstava, dozera, dopuna za dozere, sapuna, sredstava za čišćenje i svih ostalih potreba samih škola.\n“Na kraju, vjerujemo da će prosvjeta, uz neophodnu podršku nastavnika, roditelja i naravno đaka, prevazići aktuelni epidemiološki momenat, i nadamo se da će biti svijetao primjer kako i veliki sistemi, kada djeluju kao zajedno, mogu da budu od pomoći, a ne samo “kritične tačke”, poručuju iz Ministarstva prosvjete.\nPodsjetimo, Brčvak je osnivač fondacije Hemiias, koja trenutno realizuje akciju sakupljanja novca za liječenje sedmogodišnjeg dječaka iz Bijelog Polja.


Ristić: UONBS prekršio zakone tokom konkursa za direktora\nTanjug 13. februara 2020. 17:58\nBEOGRAD – Upravni odbor Narodne biblioteke Srbije je tokom sprovođenja javnog konkursa za izbor upravnika prekršio odredbe Zakona o kulturi i Zakona o upravnom postupku, napisao je istoričar Dejan Ristić i jedan od kandidata za direktora NBS u pismu javnosti.\nU odgovoru na saopštenje Ministarstva kulture i informisanja, koje tvrdi da je konkurs sprovden po svim propisima, Ristić podseća da je pretrodni konkurs bio poništen zbog uočenih nepravilnosti i kršenja propisa, te da je UO NBS odbacio njegovu prijavu uz konstataciju da nije dostavio dokaz o ispunjenosti jednog od traženih kriterijuma, a našta se on žalio.\nKaže i da se na ponovljeni konkurs iz decembra prošle godine javio tako što je priložio identičnu dokumentaciju kao za prethodni konkurs, te da je bio pozvan na razgovor 15. januara 2020, kada je UO NBS konstatovao da ispunjava sve uslove.\n„Nakon toga, procedura sprovođenja javnog konkursa za izbor upravnika NBS postala je potpuno tajna“, kaže Ristić, čime je, tvrdi, UO NBS onemogućio da stručnjaci zaposleni u NBS i kandidati ali i javnost imaju uvid u te dokumente.\nNa ocenu Ministarstva da niko od kandidata nije uložio bilo kakav prigovor na proceduru izbora upravnika NBS, Ristić podseća nadležne službe u tom resoru da su bile dužne da ga zvanično obaveste o tome da dokumentacijom koju je podneo nije dokazao „ispunjenost uslova iz teksta javnog konkursa“.\nKako UO NBS to nije učinio, „a u Ministarstvu kulture to dobro znaju“, Ristić zaključuje da je „UO NBS, tokom sprovođenja Javnog konkursa za izbor upravnika NBS, prekršio odredbe Zakona o kulturi i Zakona o upravnom postupku“.


Izložba „Tragovi jednog vremena – Filmski plakat 1945-1970.”, na kojoj su predstavljeni filmski plakati iz fundusa i arhive Filmskog centra Srbije, otvorena je za publiku 1. aprila u Filmskoj galeriji Dvorane Kulturnog centra Beograda, i trajaće do 15. maja. Za izložbu je odabrano 50 plakata filmova koji su nastali 40-ih, 50-ih i 60-ih godina prošlog veka, i predstavljaju značajna dela jugoslovenske kinematografije, kao što su „Skupljači perja”, „Kad budem mrtav i beo”, „Rani radovi”, „Marš na Drinu”,...\nKorona virus je umnogome poremetio datume snimanja i bioskopske premijere raznih iščekivanih filmova. Ove godine nas ipak očekuje još puno novih naslova, iako nije sigurno da li ćemo ih gledati u nekoj bioskopskoj sali ili udobnosti svog doma, a neki od njih su novi film o Džejmsu Bondu, nastavak serijala Nemoguća misija i Black Widow. Kada su u pitanju naslovi odloženi za narednu godinu, o njima pročitajte u nastavku. Deep Water – 14. januar Možda vam naziv nije poznat, ali u pitanju je ostvarenje zbog kog je i započela veza Bena Afleka i Ane de Armas, koja se...\nSamostalna izložba umetnika Nikole Mihajlovića „Transmutacija” otvorena je 1. aprila u Bioskopu Balkan. Na ovoj izložbi autor je predstavio svoje radove nastale u periodu od poslednjih godinu dana, tokom kojih je stvarao u ateljeu Bioskopa Balkan. Na otvaranju je održan i performans uživo, tokom kojeg je autor intervenisao na jednoj od svojih slika. Nikola Mihajlović se osvrnuo i na suštinu svog performansa: „U današnjem trenutku, u vremenu u kom živimo, mislim da je potrebno da svaka individua da deo sebe - da žrtvuje deo sebe zarad nekog kolektivnog...\nBINA - Svečano otvaranje 16. BINA – Izložba Beogradska škola stanovanja od kraja 1950. do sredine 1980. – Kompleksnost ideja\nŠesnaesta Beogradska internacionalna nedelja arhitekture – BINA biće svečano otvorena 22. aprila u 19 časova u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograda, otvaranjem izložbe „Beogradska škola stanovanja od kraja 1950. do sredine 1980. – Kompleksnost ideja“. Autorka izložbe je Tanja Damljanović Konli, uz ko-autorku Draganu Mecanov i saradnice Miu Stefanović, Tamaru Nikolić i Nevenu Ašković, a program izložbe realizuje se u saradnji sa organizacijom Do.ko.mo.mo Srbija. Program BINA 2021 će otvoriti akademik, profesor i arhitekta Milan...\nKompanija “OnBuy.com” sprovela je istraživanje kako bi saznala koje su to najgore filmske adaptacije po mišljenju publike. Prilikom istraživanja odabrali su najprodavanije knjige proteklih godina koje su pretvorene u film, a zatim analizirali broj ocena i prosečnu ocenu koju film i knjiga imaju na najrelevantnijim stranicama za ocenjivanje knjiga i filmova Goodreads-u i IMDb-u. Ova analiza je pokazala da je po mišljenju publike trilogija “Pedeset nijansi sive” najgora filmska adaptacija, a slede ih “Igre gladi - Ptica rugalica”, poslednji...\nU Beogradu i Novom Sadu pala je poslednja klapa snimanja dokumentarnog filma "Glumčina" o legendarnom glumcu Zoranu Radmiloviću u režiji Vladimira Ristića, a prema scenariju Milana Cacija Mihajlovića. Novi film predstavlja veoma važan i bogat dokument o neprolaznoj veličini kakav je bio čuveni Radmilović, o kome svedoče mnoga poznata imena kao što su reditelji Goran Marković i Zdravko Šotra, saopštila je kuća "City produkcija" iz Niša. Upravo je poslednji segment predstavljao razgovor sa ovim velikanima, koji su bili veoma bliski prijatelji i...\nSTELANakon očajničkog pokušaja da probudi pažnju svojih roditelja, jedanaestogodišnji Nikola beži od kuće. Stela, pas šarplaninac, je jedina koja može da nađe put do njegovog srca i vrati mu veru u život. POSEDNIKTasja Vos radi kao korporativni agent, gde koristi tehnologiju implantacije mozga kako bi ovladala i upravljala telom drugog čoveka, a potom ga naterala da izvrši ubistvo koja njena kompanija želi. Iako bi se moglo reći da ona ima poseban dar za ovaj posao, Tasjino radno okruženje ostavlja duboke posledice na njen život. Kako se njeno...\nIzložba „Tragovi jednog vremena – Filmski plakat 1945-1970.”, na kojoj će biti predstavljeni filmski plakati iz fundusa i arhive Filmskog centra Srbije, biće otvorena za publiku sutra, 1. aprila u 12 sati u Filmskoj galeriji Dvorane Kulturnog centra Beograda, i trajaće do 15. maja. Za izložbu je odabrano 50 plakata filmova koji su nastali 40-ih, 50-ih i 60-ih godina prošlog veka, i predstavljaju značajna dela jugoslovenske kinematografije, kao što su „Skupljači perja”, „Kad budem mrtav i beo”, „Rani radovi”,...\nOve nedelje na repertoaru imamo dva nova naslova: ,,Pogrešan korak” –Dani je pristojan mladić, koji se zadnjih nekoliko godina posvetio brizi o svom bolesnom ocu. Nakon njegove smrti, Dani odluči da je vreme da se vrati svom životu. Jedne noći upoznaje Milu, nemirnu, nestabilnu devojku, koja uspeva da ga zavede i izmanipuliše, pretvarajući ga u seksualnu životinju koju toliko želi. Šta se dešava kada se iznenada pojavi Milin partner Raj, izuzetno posesivna i ljubomorna soba? Šta dovodi do potpune promene Danijevog života i navodi ga...\nSamostalna izložba umetnika Nikole Mihajlovića „Transmutacija” biće otvorena za javnost sutra, 1. aprila od 18 časova u Bioskopu Balkan, a trajaće do 30. aprila. Na ovoj izložbi autor će predstaviti svoje slike inspirisane meta-prostorima, nadvidljivim dimenzijama gde energije i sentimenti preuzimaju obrise arhitektoničnih formi. Radovi su nastali u periodu od poslednjih godinu dana, tokom kojih je Mihajlović stvarao u ateljeu Bioskopa Balkan. Otvaranje će trajati od 18 do 20h uz poštovanje svih epidemioloških mera, a kulminiraće „live”...


Centriranje Trapa Toyota\nOvlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku profesionalno radi centriranje trapa na Toyota vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na Toyota vozilima Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.\nCentriranje Trapa Toyota Cena\nOvlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku po vrlo povoljnim i pristupačnim cenama profesionalno radi centriranje trapa na Toyota vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na Toyota vozilima po povoljnim cenama Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.\nCentriranje Trapa Toyota Delovi\nOvlašćeni Servis je proveren i pouzdan auto servis, koji sa lakoćom i u kratkom roku po vrlo povoljnim i pristupačnim cenama sa originalnim delovima profesionalno radi centriranje trapa na Toyota vozilima. Ako tražite pouzdan i kvalitetan auto servis koji efikasno i sa lakoćom rešava probleme na Toyota vozilima po povoljnim cenama sa originalnim delovima, Ovlašćeni Servis je pravo mesto za Vaš automobil.


Konvoj vojnih vozila iz sastava 21. zapovjedništva za potporu američkih oružanih snaga u Europi, ušao je u 21. aprila ove godine u Bosnu i Hercegovinu, na graničnom prijelazu Bosanska Gradiška. Riječ je o prvom konvoju vojnih vozila Oružanih snaga SAD-a koji je s ciljem ...\nPrvi konvoj američkih vozila ušao u BiH, sprema se vježba ‘Brzi odgovor 21’\nAl Jazeera - 22.04.2021\nKonvoj vojnih vozila iz sastava 21. zapovjedništva za potporu američkih oružanih snaga u Evropi, ušao je u srijedu u Bosnu i Hercegovinu, saopćilo je danas Ministarstvo odbrane BiH. Riječ je o prvom konvoju vojnih vozila Oružanih snaga SAD-a koji je sa ciljem prebacivanja ...\nKonvoj vojnih vozila iz sastava 21. komande za podršku američkih oružanih snaga u Evropi, ušao je u 21. aprila ove godine u Bosnu i Hercegovinu, na graničnom prijelazu Bosanska Gradiška. Riječ je o prvom konvoju vojnih vozila Oružanih snaga SAD koji je s ciljem prebacivanja ...\nKonvoj vojnih vozila iz sastava 21. zapovjedništva za potporu američkih oružanih snaga u Europi, ušao je u 21. travnja ove godine u Bosnu i Hercegovinu, na graničnom prijelazu Bosanska Gradiška. Riječ je o prvom konvoju vojnih vozila Oružanih snaga SAD-a koji je s ciljem ...