Carlsberg Grupa - LAV pivo spektakularnim događajem predstavilo novi vizuelni identitet Jump to content\nLAV pivo spektakularnim događajem predstavilo novi vizuelni identitet 4/30/2012 12:00 AM Kompanija Carlsberg Srbija, sa svojim brendom LAV pivo, organizovala je jedan od najoriginalnijih pivskih događaja u Srbiji i regionu, koji je okupio skoro 2.000 građana, ljubitelja piva i zabave. Ovaj jedinstveni događaj organizovan je sa ciljem da se na autentičan način pruži podrška novom vizuelnom identitetu brenda uz učešće što većeg broja ljudi.\nKompanija Carlsberg Srbija, nakon opsežnog istraživanja, odlučila je da vodeći brend LAV pivo potrošačima ponudi novi vizuelni identitet. Za LAV pivo, ovo je do sada jedna od najvećih i najznačajnijih promena od 1892. godine kada je osnovana pivara u Čelarevu i deo je velike kampanje koja će svim pivopijama u Srbiji doneti još mnogo nezaboravnih iznenađenja. Nov način komunikacije i vizuelni identitet pružiće potrošačima mnogo više od očekivanog. Novi LAV će za sve prave LAVove u srcu pokrenuti mnoga važna pitanja, učiniće momente iz svakodnevnog života lepšim i ohrabriti ljubitelje piva da “rade kako misle i žive kao lavovi!”\nZahvaljujući kontinuiranom i velikom uspehu u poslednjih nekoliko godina, postojanosti u kvalitetu i značajnim inovacijama koje su sledile jedna za drugom, LAV je postao sedmi najveći lokalni brend u okviru Carlsberg Grupe u Evropi. Zahvaljujući pažljivo pripremljenoj strategiji, kompanija planira da u narednom periodu nastavi napredak LAV brenda na tržištu i da udvostruči zaradu pre kamata i oporezivanja i na taj način zabeleži porast tržišnog učešća ovog brenda za po 2 procentna poena godišnje u naredne tri godine. Kao deo poslovnih planova, za početak leta Lav priprema još nekoliko značajnih inovacija, potpuno novih na tržištu piva u Srbiji. Pored novog vizuelnog identiteta, LAV pivo će uskoro biti dostupno u 0,4l nepovratnoj staklenoj ambalaži, novoj vrsti ambalaže ponuđenoj po tržišnoj ceni prihvatljivijoj za potrošače. Ova ambalaža je potpuni novitet na srpskom tržištu piva. Druga LAV inovacija odnosi se na specijalno proširenje portfolija s ciljem da se potrošačima pruži osveženje u najtoplijim letnjim danima. Krajem aprila, LAV će predstaviti nove ukuse LAV Twista: pomorandža i grejpfrut. Sve aktivnosti koje će uslediti u narednom periodu rezultat su kompanijske odluke da se naročito fokusira na potrebe kupaca. LAV će bez sumnje biti i dalje odan fudbalu, a jedna od novosti je i sponzorstvo TV prenosa Evropskog prvenstva u fudbalu EURO 2012.\n„Naš primarni cilj je da kroz kvalitetnu kampanju, najrazličitije aktivnosti na tržištu, pružimo našim potrošačima sve što očekuju od piva: zanimljivu komunikaciju, dobru zabavu, druženje koje ih povezuje sa ljudima, da im omogućimo da stvore nova i ožive stara prijateljstva, učinimo trenutke nezaboravnim i još mnogo toga. Kao i do sada, LAV pivo i dalje namerava da neguje iste vrednosti po kojima je već duži vremenski period prepoznatljivo, ali uz znatno intenzivniji pristup potrošačima. Na taj način, LAV dokazuje vernost milionima potrošača koji godinama unazad prepoznaju njegovu inovativnost, snagu, odlučnost, nepokolebljivost, izdržljivost i sve druge LAVovske osobine. Krajnji cilj je da LAV nastavi rast, opravda poverenje ljubitelja piva i osvoji vodeću poziciju na tržištu piva u Srbiji,“ istakao je Ralph Zigerlig, generalni direktor kompanije Carlsberg Srbija.\nLAV kampanja koja predstavlja novi vizuelni identitet pokrenuta je 16. aprila, a obeležena je specijalnim događajem organizovanim 28. aprila. Ovaj jedinstveni događaj predstavlja početak nove ere za LAV pivo, ali će ostati i zapamćen kao jedan od najautentičnijih događaja na našem tržištu i u regionu. Malo manje od 2.000 ljubitelja piva i građana učestvovalo je u ovom događaju i tako dalo svoj doprinos najvećem pivskom spektaklu ikada viđenom u Srbiji i Beogradu. Latest NewsNAJNOVIJE VESTI17/04/2013 23:00LAV i Somersby dobitnici priznanja UEPS-a30/12/2012 00:00Kompanija Carlberg Srbija u Novom Sadu predstavila Godišnji izveštaj o društveno odgovornom poslovanju22/11/2012 09:00Carlsberg Srbija proslavila 120 godina od osnivanja pivare u Čelarevu19/10/2012 00:00LAV MINI – Osveži svoj stav!14/09/2012 09:00


SD: Ministarstvo da objavi analizu kojom opravdava koncesioni aranžman - Vijesti.me\nSocijaldemokrate (SD) su pozvale Ministarstvo saobraćaja i pomorstva da, kao doprinos transparentnosti, konačno pokaže ekonomsku analizu kojom opravdava koncesioni aranžman u vezi Aerodroma Crne Gore, a koju će građani, kako tvrde, platiti 200 hiljada eura.\nIz SD-a su reagovali na navode Ministarstva da je analizu troškova i koristi, i analizu isplativosti za aerodrome, po nalogu specijalizovanog odjeljenja Svjetske banke izradio Danijel Din, ekspert sa više od 20 godina iskustva u finansiranju infrastrukture širom svijeta.\n“Pozdravljamo to što se resorno Ministarstvo konačno probudilo iz ljetnjeg avgustovskog sna i tek na kraju 'javne' rasprave, koja se inače, navrat nanos, vodi usred odmora, izašlo u javnost”, rekli su iz SD-a.\nIz SD-a su naveli da i dalje ne žele da vjeruju da je kompanija, koja je tu analizu uradila, osnovana prije samo dvije godine, da ima jednog zaposlenog, lažira svoju referentnu listu i kojoj je jedina referenca to što iza sebe ima propali biznis sa pivom.\n“Toliko i o odgovornosti na koju se Ministarstvo poziva”, poručili su iz SD-a.\nIz te stranke su pozvali Ministarstvo i da objasne zašto su krenuli u proceduru davanja koncesije, a da pritom nijesu jasno precizirali šta je tačno predmet koncesije, s obzirom na to da imovinsko-pravni odnosi nad imovinom kojom Aerodromi raspolažu, nijesu riješeni.\n“To je u direktnoj suprotnosti sa zakonom, ali i sa elementarnom logikom. Toliko o domaćinskom odnosu koji Ministarstvo takođe pominje”, poručili su iz SD-a.\nIz te stranke su pitali predstavnike Ministarstva zašto prije pokretanja procedure davanja u zakup Aerodroma nijesu uradili procjenu vrijednosti imovine, što je takođe zakonska obaveza.\n“I na kraju, ali ne manje važno, kako Ministarstvo komentariše to što budućem koncesionaru neće pasti na pamet da pomogne opstanak Montenegro Airlines-a (MA), zbog čega će se vjerovatno ugasiti. Zašto se koncesionaru ne traži jasna struktura predviđenih investicija i strategija daljeg razvoja dostupnosti Crne Gore kao turističke destinacije”, pitali su iz SD-a.\nIz SD-a su kazali da će resornog ministra, Osmana Nurkovića, upoznati sa ozbiljnom finansijskom analizom koja kroz čak devet različitih scenarija jasno pokazuje da kompanija može sama da uzme kredit i investira preko 100 miliona eura na oba aerodroma.\n“Aerodromi mogu i da u narednih 25 godina samo po osnovu izdvajanja iz neto profita u državni budžet uplate od 300 do preko 700 miliona, od poreza na dobit od 40 do 100 miliona eura i još oko 100 miliona eura na druge poreze, doprinose i razne takse”, zaključuje se u saopštenju.\nCovjek_necovjek 2 mjeseca i 1 nedelja


ITALIJA: Nastavljaju se problemi sa vakcinacijom | Happy BSC portal\nDo sada u Italiji je vakcinisano milion i 525 hiljada osoba, ali je drugu dozu leka primilo samo 226.622 Italijana.\nPrema ugovoru sa proizvodzačem u Italiju je trebalo da stize sedmično pola miliona Fajzer vakcina.\nNa osnovu ugovora vlada je donela plan masovne vakcinacije, ali zbog kašnjenja u ispruci, taj plan već kasni između mesec i mesec i po dana.\nItalija je, za sada, jedina članica EU koja je preduzela zakonske mere proitv proizvodžaca Fajzer vakcine zbog nepoštovanja ritma isporuke, a Nemačka je za sada obustavila plaćanje leka.\nU međuvremenu predsednica Evropske Komisije Ursula Von der Lajen je zahtevala od proizvodzača vakcine Fajzer da poštuje dogovor, podsetila da je EU finansirala projekat istraživanja i pronalaska vakcine i najzad zapretila da će zemlje EU blokirati izvoz leka iz pogona koji se nalaze na teritoriji zemlja članica EU.\nU Italiji kao i drugim EU zemljama za sada se koristi samo Fajzerova vakcina protiv kovida19, a nakon što dobije odobrenje Evropske agencije za lekove u kampanju vakcinacije biće uključena i vakcina englesko-švedske kompanije AstraZeneka. Međutim i taj proizvodzač je već najavio da će isporuka njegove vakcine kasniti i da će prve količine biti manje za 60 odsto.\nMediiji spekuilišu da je i u ovom slučaju kašnjenje posledica činjenice da proizvodzač isporučuje lek zemljama van EU.\nTo nije tačno rekao je direktor farmaceutske kompanije “Astra Zeneka” Paskal Sorio, koji je rekao da u ugovoru ne postoji nikakva klauzula koja obavezuje proizvodzača o količinama dostavljene vakcine.


Hag je taktika, a NATO i Amerika — saučesnici u zločinu (video) - Sputnjik Srbija\n05:37 22 April 2021\n07:46 26.07.2019 (osveženo 09:53 26.07.2019) Preuzmite kraći link\n„Odlazak predsednika privremenih kosovskih institucija Ramuša Haradinaja u Hag jeste, zapravo, uspela taktička varijanta koju je Vašington smislio“, izjavio je u Sputnjikovoj emisiji „Od četvrtka do četvrtka“ advokat Petronijević.\nNaš sagovornik tvrdi da je strategija koju su primenili zapravo delo američkih demokrata, koji su ubeđeni da će Džo Bajden postati novi predsednik i da bi sada trebalo samo da odugovlače sa rešenjem kosovskog pitanja.\n„Greše u dva pravca. Prvi je što ne treba da potcenjuju Trampa u trci za drugi mandat, a drugi je što ne vide da će se protekom još dve godine do eventualnog preuzimanja vlasti Bajdena promeniti i geopolitičke prilike u svetu. Tu ne mislim samo na vojni i politički aspekt, već i na to što će ekonomski uticaj Kine i Rusije biti znatno ozbiljniji“, rekao je Petronijević.\nSud bez cilja\nOvaj advokat sa dugogodišnjim iskustvom pred Tribunalom u Hagu kaže da sud pred kojim se Haradinaj pojavio radi samo da bi radio, a ne da bi nešto i uradio.\n„Međunarodna zajednica ga je osnovala jer nije mogla da ostane nema na izveštaj Dika Martija. Haški tribunal je mnoge izveštaje protiv Haradinaja ignorisao, a jedan deo je nestao i aktivnošću tadašnjeg srpskog Ministarstva pravde. Danas, Haradinaj može da bude procesuiran samo za nove dokaze. Ukoliko bude volje, za njega i za njegove saradnike koji su delovali od Peći do Prizrena, postoje dokazi. Išli su toliko daleko da su ubijali čak i Albance, za čiju smrt bi posle optuživali srpske snage“, objašnjava Goran Petronijević.\nAlbanija znala, a ćutala\nDo dana današnjeg, kako Petronijević kaže, iako je zvanična Tirana bila upoznata sa zlodelima, nikada nije uradila nijedan uviđaj mesta zločina. On dodaje da su na teritoriji Albanije bile bolnice, logori, kampovi za obuku tzv. OVK, ona je bila logistička baza i mesto osmišljavanja akcija protiv Srba. Kada je u pitanju Ramuš Haradinaj i međunarodna zavera trgovine organima, tu je bilo neophodno da se radi veoma tajno.\nDanas, Haradinaj može da bude procesuiran samo za nove dokaze\n„U taj zločin su umešani i međunarodni faktori. Albanci nisu radili sami, to je bio način da se zarade velike pare koje su im bile neophodne za kupovinu oružja. SAD i NATO su saizvršioci u svim tim zločinima i zato pokušavaju da im pomognu što više mogu. Ovim odlaskom u Hag, Vašington Haradinaju dodaje 4-5 odsto birača na budućim parlamentarnim izborima. Treba im ipak odati priznanje na činjenici da ma koliko imali unutrašnje razmirice, uvek će se okupiti zbog zajedničkog cilja“, naglašava Petronijević.\nSa kim će Beograd na pregovore\n„Traži se da damo nešto što nikada ne možemo da vratimo za nešto što nikada nećemo dobiti“, ovako Petronijević komentariše trampu koju želi međunarodna zajednica. Mi smo ispunili sve iz Briselskog sporazuma, dok Priština nije ništa — nisu i neće oformiti ZSO, stvorili su uslove za formiranje vojske i uveli su takse.\n„Oni ne žele da sednu za sto, a glavna posledica je dobijanje na vremenu, što je dobro i za nas“.\nPodrška Moskve Srbiji\nPetronijević kaže da je protiv stavljanja hipoteka obaveza novom ruskom ambasadoru Aleksandru Bocan-Harčenku — on je diplomatski predstavnik velike sile kao što je Rusija i njegove mogućnosti nisu onakve kakve mi prikazujemo kroz glorifikaciju.\n„Njegovim postavljanjem, Moskva je pokazala svoju ozbiljnu zainteresovanost za sve ono što se dešava na ovom prostoru. Treba podsetiti i na reči koje je ruski predsednik izgovorio našem: mi ćemo podržati svako rešenje koje vama bude odgovaralo“, rekao je Petronijević.\nDžonson prijatelj Srba?\nVeoma je bitno da je novi premijer Velike Britanije Boris Džonson u bilo kakvim dobrim odnosima sa nekim od naših zvaničnika, kaže naš sagovornik. Ipak, on naglašava da ne treba očekivati velike stvari.\n„Engleska spada u najkonzervativnije zemlje sveta kada je u pitanju spoljna politika. Ona se ne menja svakog dana, pa čak ni svake decenije, ali određene stvari bi svakako mogle da budu bolje. Njegov dolazak na premijersko mesto je zapravo manje zlo od mogućeg“, zaključio je Goran Petronijević.


Viktor Troicki osvojio Banja Luku!\n– September 14, 2014Posted in: Glavne vesti, ITF/CH\nViktor Troicki trijumfovao je na čelendžeru u Banja Luci pošto je posle velike borbe koja je trajala više od dva i po sata nadigrao Španca Alberta Ramosa sa 7-5, 4-6, 7-5. Ovom pobedom Troicki će ponovo ući među 200 najboljih na ATP listi.\nU prvom setu je viđena uglavnom izjednačena borba, Troicki je u nekoliko navrata pretio na servis Španca, ali nije bilo većih uzbuđenja do rezultata 6-5. U dvanaestom gemu, srpski teniser uspeva da iskoristi ukupno četvrtu brejk loptu, i tako izbegne taj-brejk, i sa 7-5 načini prvi korak ka tituli.\nKao i u polufinalnom duelu, Viktor je i u meču za titulu drugi set loše počeo i odmah na startu, u uvodnom gemu pretrpeo brejk. Španski teniser je do kraja seta rutinski sačuvao stečenu prednost, nije dozvolio Troickom nijednu brejk priliku, pa je sa 6-4, meč odveo u odlučujući set.\nNa startu trećeg seta, Viktor je u uvodnom gemu spasao čak pet brejk lopti, pa je na kraju uspeo da dobije taj maratonski gem. U nastavku nije bilo puno uzbuđenja sve do dvanaestog gema, kada Viktor, kao i u prvom setu, uspeva da napravi ključni brejk, kojim je stigao do trijumfa i titule na čelendžeru u Banja Luci.\nPosted September 14, 2014 at 8:35 PM\nPosted September 14, 2014 at 9:16 PM\nBravo Viktore,zasluzio si ovu titulu,kao i ovako lep povratak tenisu,jer Bog je verovatno video sve,zato ti polako to i vraca 😉 …Nadam se,i verujem da ce do kraja godine uci medju 100,i da ce obezbediti glavni zreb AO…Samo napred 😉\nPosted September 15, 2014 at 1:35 AM\nMislim d aje top 100 realno do kraja godine! Bravo!


Korona virus i Olimpijske igre: Mogu li vlasti u Japanu da spreče da manifestacija postane „događaj super širenja zaraze“\nDok se ubrzano približava početak Olimpijskih igara u Tokiju, broj sportista i pomoćnog osoblja koji su pozitivni na testu na korona virus samo raste.\nSlučajevi izazivaju bojazan da će na takmičenja u velikoj meri uticati grozdovi slučajeva zaražavanja ili da bi Igre čak mogle da se pretvore u događaj super širenja zaraze.\nAko postoji neko ko razume rizike domaćina Olimpijskih igara tokom globalne pandemije, onda je to doktorka Tara Kirk Sel.\nTokom karijere vrhunske plivačice ona je osvojila srebrnu medalju za Američki tim u Atini 2004. godine, pre nego što je postala viša naučnica u svetski poznatom Centru za bezbednost zdravlja Džons Hopkins.\nKao neko ko je iskusio Olimpijske igre i kao sportistkinja i kao stručnjakinja za zarazne bolesti, ona za BBC govori o tome kako vlasti u Japanu planiraju da sačuvaju sportiste i stanovnike.\nNa tribinama muk – koliko je korona virus promenio Olimpijske igre\nPutovanje na igre\n„Putovanje na Olimpijske igre bilo je prilično nadrealno iskustvo – počnete tako što stignete u kamp za trening nakon što vas izaberu u tim, a potom odlazite u Olimpijsko selo i sve se dešava prebrzo", kaže doktorka Sel.\n„Kad se prisetim, sve je skoro kao san, zato što se sve dešava jako brzo, mnogo toga se dešava istovremeno i sve je veoma drugačije u odnosu na vaš normalan život."\nDr Tara Kirk Seli osvojila je srebrnu medalju kao članica američke štafete na 4h100 metara mešovito\nA mnogi sportisti imaju slično iskustvo – na poslednjim Olimpijskim igrama u grad domaćin Rio de Žaneiro uputilo se 11.384 takmičara iz 205 različitih zemalja.\nUpravo je ovo okupljanje ljudi iz svih krajeva sveta razlog zbog kog se naučnici plaše da bi ono moglo da ubrza širenje opasnih varijanti Kovida-19.\n„Kad sportisti stignu u zemlju, oni se testiraju", kaže doktorka Sel.\nNa to ide još i testiranje na kovid, koje će biti obavezno pre nego što bilo koji takmičar uopšte uđe u avion za Japan.\nVeliki broj sportista već je bio pozitivan na testu – ili odmah po dolasku u Japan ili neposredno posle.\n„Mislim da će procedura testiranja praktično garantovati da ćemo nastaviti da viđamo nove slučajeve kako više sportista bude pristizalo u Japan", kaže doktorka Sel.\nJednom kad stignu, sportisti moraju da putuju od smeštaja do različitih mesta na kojima se odigravaju olimpijska takmičenja, što je zadatak koji je u prošlosti bio ozloglašeno haotičan.\nDoktorka Sel kaže da je morala da putuje sedeći na podu punog autobusa kad se takmičila u Atini, samo da bi bila sigurna da će stići na vreme na jednu od trka.\nPutovanje po Tokiju jednom kad sportisti stignu takođe će biti veoma drugačije od normalnih Olimpijskih igara.\nPrevoz tokom Igara uključivaće „više privatnih kombija nego velikih autobusa, gde se svi guraju zajedno", kaže doktorka Sel.\nŽivot u Olimpijskom selu\nOlimpijsko selo u Tokiju – mere su stroge\nOstanak u Tokiju takođe je veoma drugačiji u odnosu na provođenje vremena na normalnim Olimpijskim igrama.\n„Biti smešten u selu prilično je fantastično iskustvo", kaže doktorka Sel.\n„Imate priliku da sretnete ljude iz raznih krajeva sveta – da upoznate ljude koji su drugačiji od vas."\n„Kad ste u blizini drugih sportista koji žive u istom selu, kad jedete zajedno, tada učite nove stvari o drugim ljudima."\nTo je, naravno, sušta suprotnost u odnosu na ono što vlasti žele da se dešava tokom pandemije Kovida-19.\n„Većina ovih prilika za mešanje i susretanje sa drugim ljudima, za učenje o tuđim kulturama, biće sprečavane i većina sportista će jesti u svojim spavaonicama."\nOni koji budu stigli do sale za ručavanje zateći će plastične paravane između mesta za sedenje i vlažne maramice s alkoholom za čišćenje stola posle jela.\nNa svakom koraku u Tokiju postavljena su ovakva uputstva\nAlkohol se takođe ne prodaje, a mere fizičkog distanciranja isključuje bilo kakve potencijalne ljubavne veze između sportista.\n„Oni će prevashodno biti tamo samo da bi se takmičili, da bi predstavljali svoju zemlju i, svakako, to je nešto što ne bismo smeli da zaboravimo."\n„Za mene kao sportistkinju to je sasvim sigurno bio glavni razlog zašto sam išla na Olimpijske igre; ne da bih se provodila, već da bih se takmičila, i da bi mi se treniranje iz poslednje četiri godine isplatilo."\nA jednom kad sportisti budu ušli u Olimpijsko selo u Tokiju, takmičenje će biti jedini razlog zbog će biti puštani da izlaze sve dok se ne budu našli na letu nazad kući.\n„Razgledanje okoline jedan je deo privlačnosti Olimpijskih igara za grad koji je domaćin – da ljudi dođu a vi da im pokažete koliko ste dobar domaćin", kaže doktorka Sel.\n„I zato je velika šteta što Tokio to neće moći da učini ove godine."\n„Antiseks“ kreveti u Olimpijskom selu – mit ili istina\nPored toga što je osvajačica olimoijske medanje, dr Sel je takođe srušila svetski rekord na 100 metara prsno 2004. godine\n„Neverovatan je trenutak kad izađete u prostor za takmičenje, a navijači svuda oko vas krenu da skandiraju", kaže doktorka Sel.\n„To je najveći trenutak za skoro svakog sportistu.\n„Biti u prilici da se takmičite za svoju zemlju na svetskoj sceni svakako je velika čast i mislim da to nikad neću zaboraviti."\n„To je svakako bilo iskustvo za pamćenje."\nGrad domaćin Olimpijskih igara obično dočeka više od milion turista koji pristignu na sportsku manifestaciju.\n„Ove Olimpijske igre biće drugačija zato što navijači nisu dozvoljeni", kaže doktorka Sel.\n„Sportisti će biti prisutni, osoblje će biti prisutno, nešto novinara će biti prisutno."\nZvaničnici Igara prvo su zabranili stranim posmatračima, a na kraju čak i domaćim navijačima, da prisustvuju događajima u Tokiju u pokušaju da smanje prilike za širenje Kovida.\nA u gradu domaćinu u ovom trenutku na snazi je vanredno stanje zbog tamošnje stope zaražavanja.\n„Ljudi će navijati za svoje kolege iz tima, ali možda će sve malo više odzvanjati", dodaje doktorka Sel.\n„Mislim da će to biti u redu za neke sportiste koji su već navikli da izlaze na kraj s tim, ali drugi koji se generalno oslanjaju na masu kao motivaciju možda to neće moći."\nPogledajte video: Protesti u Japanu zbog održavanja Olimpijskih igara\nDogađaj super širenja zaraze?\nSportisti i članovi delegacija moraće da se povdgravaju čestim testiranjima na virus\nUprkos svim rizicima koje organizovanje jednog događaja kao što su Olimpijske igre sa sobom nosi u Japanu, doktorka Sel je i dalje puna optimizma da će oni uspeti da izbegnu da postanu događaj super širenja zaraze.\n„Moraćemo da vidimo koliko će se sve dobro sprovodi na terenu da bismo videli koliko su uspešni", kaže ona.\n„Svakako ako testirate svakoga svaki dan i ubacujete ljude u karantin čim naletite na pozitivan slučaj, i imate visoko vakcinisanu populaciju sportista koji pristižu, mislim da su sve to recepti za sposobnost da kontrolišete slučajeve čim ih pronađete."\nDoktorka Sel dodaje da, iako su razni sportisti bili pozitivni, to ne znači da sistem ne funkcioniše.\n„Dobro je, zato što je sistem osmišljen tako da pronađe slučajeve i on to upravo i čini.\n„Ali, s druge strane, svaki novi slučaj je prilika da nešto pođe po zlu i dođe do dodatnog zaražavanja."\n„Ali ključno je – hoće li ti slučajevi biti kontrolisani?\n„Ja mislim da imaju dobar plan za to, samo treba da vidimo da li će njegovo sprovođenje funkcionisati."


Najtiražniji najmanje pisali o rušenju u Savamali\n21. mart/ožujak, 2018.\nSnjezana Milivojević i Dragan Janjić, na debati u Beogradu 21. marta 2018.\nDnevni listovi koji imaju naveći tiraž i Srbiji Informer i Kurir najmanje su izveštavali o slučaju rušenja u Hercegovačkoj ulici u centru Beograda u noći između 24. i 25. aprila 2016. godine, pokazuje istraživanje organizacije „Civil Rights Defenders“.\n„Kurir i Informer zajedno su izveštavali u obimu ispod 10%, a imaju preko 50% tiraža, Blic i Večernje novosti koji imaju oko 35% tiraža, izveštavali su u obimu oko 18%, a Politika i Danas koji u ukupnom tiražu imaju oko 13% imali su preko 70% tekstova“, kazala je Snježana Milivojević, profesorka Fakulteta političkih nauka, koja je vodila istraživanje, na njegovom predstavljanju u Beogradu.\nIstraživanje obuhvata analizu izveštavanja tokom godinu dana šest dnevnih listova Danas, Politika, Blic, Večernje novosti, Kurir i Informer jer dnevni listovi, kako se navodi u istraživanju, definišu teme od javnog značaja.\nIako su mediji o slučaju Savamala uglavnom izveštavali iz ugla urušavanja pravne države, Milivojević navodi da je u poslednjih nekoliko godina prisutan trend da se sve manje kritički izveštava o vlasti.\n„Konstituisao se jedan solidan, veliki blok provladinih medija koji obuhvataju čitav spektar od krajnje konzervativnog desnog krila, na tom krilu su, recimo, tabloidi koje predvodi Informer, do medija koji su nekada činili mejnstrim dnevnih novina, koji u nekim aspektima i dalje drže više standarde izveštavanja, ali u stvari i dalje su u funkciji očuvanja i podrške vlasti“, navodi Milivojević.\nGlavni i odgovorni urednik agencije Beta Dragan Janjić naveo je da je u slučaju Savamala kreirana teza da je to bilo rušenje baraka ili udžerica iako je u ovom slučaju očigledno povređen javni interes.\n„Niskotiražni mediji koji su pisali o ovoj temi nikada nisu postavili pitanje zašto su rušene tamo neke straćare. Ali, to je iznenada postalo jedna od glavnih tema, svi su počeli da pričaju o tome, od najviših funkcionera - zašto se bunite što su neke straćare srušene iako to niko nije spomenuo. I onda kroz taj spin to postaje jedna važna tema u raspravi iako ona kao podatak, kao suština uopšte ne postoji“, kaže Janjić.\nKRIK: U slučaju Savamala osumnjičen šef smene u policiji\nNovinarka portala Krik Bojana Jovanović navodi da je samo jedan medij prenosio priče koje je o rušenju u Savamali objavio ovaj portal.\n„Samo Danas je prenosio ključna otkrića pošto su se i oni bavili ovom temom i imali su svoje sagovornike, dok su Politika, Večernje novosti i Blic sporadično spominjali naše otkriće u smislu reakcije. Dakle, imate reakciju nekoga od prestavnika vlasti na naše otkriće, pa onda oni prenose tu reakciju, pa onda moraju negde i da spomenu da smo mi to objavili, verovatno i da bi se ogradili“, kaže Jovanović.\nJovanović navodi i da su samo televizije N1 i B92, od svih televizija, objavile snimke bagera kako ruše u Hercegovačkoj, a koje je objavio Krik.\nU izveštaju o medijskom izveštavanju stoji i da su najzastupljeniji akteri u medijima, kada je reč o slučaju Savamala, tadašnji premijer, aktuelni predsednik Srbije, Aleksandar Vučić i aktivisti pokreta „Ne davimo Beograd“ koji su povodom ovog događaja organizovali proteste.\nSlučaj rušenja u Savamali kada su, prema rečima svedoka, maskirani ljudi rušili objekte u Hercegovačkoj ulici, a policija nije reagovala, i dalje nema sudski epilog. Aleksandar Vučić je juna 2016. godine kao odgovorne za incident označio beogradske vlasti. Međutim, niko od njihovih predstavnika nije smenjen, niti krivično gonjen.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister „slučaj Savamala“ navodi u svom izveštaju iz prošle godine i poziva na njegovo brzo razrešenje.


Vreme 1312 - Izbeglicka kriza: Trijaza ljudi na Balkanskoj ruti\nU DVE KOLONE: Neželjeni gosti\nNegde oko Nove godine, reporter "Vremena" je na grčko-makedonskoj granici gledao kako se grupa od pedesetak Avganistanaca ćuteći vraća sa makedonskog graničnog prelaza. Na pitanje šta se desilo, jedan od njih, pokazujući svoj avganistanski pasoš, procedio je kroz zube: "Možda ti možeš da mi kažeš?! Bacili su mi pasoš kao psu i oterali nas nazad." Nekoliko sati kasnije, kroz ogradu na makedonskoj strani "ničije zemlje", reporter je gledao kako je na "grčkoj strani" prevodilac za persijski jezik iz grupe izbeglica ispred sebe izdvojio trojicu momaka. Jedan od njih ga je plačnim glasom molio da im "ne pravi problem". "Nisam ja tvoj problem! Oni su tvoj problem!", vikao je prevodilac pokazujući na policajce koji su prišli i trojicu Avganistanaca ukrcali na autobus za Atinu. Iako se od tada situacija na terenu umnogome promenila, haotičnost i "trijažni" odnos prema izbeglicama ostali su isti. U trenutku pisanja ovog teksta (utorak, 23. februar) 5000 ljudi iz Sirije i Iraka čeka ispred južne makedonske granice i oko Idomenija, grčkog mesta u blizini. Prolazak im blokira mirni protest nekoliko stotina Avganistanaca koje makedonska policija ne pušta da nastave putovanje jer su proglašeni tzv. ekonomskim migrantima. "Makedonija samo sprovodi odluke evropskih zemalja", rekao je makedonski ministar unutrašnjih poslova Nikola Popeski.\nNOVOSTI: Nakon sastanka šefova policija i pograničnih službi Makedonije, Srbije, Hrvatske, Slovenije i Austrije, zemalja na Balkanskoj izbegličkoj ruti, u Zagrebu, 18. februara, promenjena je procedura registracije izbeglica. Posle intervjua i detaljnih kontrola u Đevđeliji, izbeglicama se uzimaju otisci prstiju, fotografišu se i dobijaju novi registracioni papir. Sa prednje strane papira su lični podaci i fotografija, a sa druge je prostor za ulazni i izlazni pečat zemalja kroz koje će izbeglice tek proći. Ako neko od izbeglica sa pasošima ima pečat iz Turske – neće se smatrati izbeglicom. Takođe, nova dokumenta neće značiti da su izbeglice dobile status tražioca azila, već će to biti učinjeno u Austriji ili u nekoj drugoj zemlji severno od nje. Novina je i to da je jedinom legalnom izbegličkom rutom proglašen pravac Turska-Grčka-Makedonija-Srbija. Dakle, zatvoren je istočni krak, preko Bugarske, kojim su uglavnom išli avganistanski Paštuni i Kurdi iz Iraka i Sirije. "Srpske granice nisu zatvorene i u Republiku Srbiju mogu ući svi građani koji poseduju važeću putnu ispravu i vizu ako je to potrebno. Izbeglice sa ratnih područja u Srbiju mogu ući isključivo na graničnom prelazu u Preševu", rekao je Vladimir Rebić, vršilac dužnosti direktora policije Srbije i dodao da će se ovom merom značajno uštedeti na ljudskim i materijalnim resursima Srbije.\nPAPIR KOJI ŽIVOT ZNAČI: Izbeglice na kapijama Evrope\nU danima neposredno po uvođenja novih procedura, u kampu u Dimitrovgradu je bilo "čudno", kažu ljudi sa terena. Srpska policija je jednu grupu izbeglica autobusima prebacila u kamp Preševo, druge je registrovala po starom sistemu, trećima je nezvanično poručila da moraju da napuste Srbiju za sedam dana, četvrte je vratila nazad u Bugarsku. Političko zatvaranje srpske granice prema Bugarskoj, sa druge strane, nije zaustavilo izbeglice koje i dalje noću tumaraju po obroncima Stare planine, prateći dalekovode i stare seoske puteve. Ne zna se šta će biti sa njima kao ni sa onima koji su trenutno u bugarskim kampovima. Neizvesna je sudbina i onih koji su, najčešće iz straha od mora, krijumčarima unapred platili putovanje preko kopna, tj. Bugarske, a sada su tek u Turskoj. Bitna novost je i to da od 13. februara Egejskim morem krstare NATO brodovi koji za cilj imaju borbu protiv krijumčarenja izbeglica. Kako je na Konferenciji ministara u Minhenu dogovoreno, pet ratnih brodova će izviđati, pratiti i nadzirati ilegalne prelaske preko Egejskog mora, ali neće presretati brodove sa izbeglicama. Zadatak će im biti da obaveštavaju grčke i turske službe za kontrolu granica kao i Fronteks, graničnu agenciju Evropske unije.\nUZROCI I POSLEDICE: Pomenuti niz proceduralnih promena je suštinski pokrenula odluka Austrije da smanji broj onih koji dnevno mogu da zatraže azil u toj zemlji na samo 80, a broj onih koji mogu da prođu dalje – na 3200. "Austrija spada u najopterećenije zemlje članice EU i dostigla je svoje granice izdržljivosti", napisala je u saopštenju za javnost Johana Mikl-Lajtner, ministarka unutrašnjih poslova Austrije. Uvođenje sličnih kvota najavila je i Slovenija, dok se ovakvim potezima usprotivila Nemačka, koja i dalje prima najveći broj izbeglica. "Mi ćemo nastaviti borbu za evropski način izlaska iz izbegličke krize onoliko dugo koliko bude efikasna u pogledu smanjenja broja izbeglica. No, ako neke zemlje pokušaju jednostrano da prebace kolektivan problem na leđa Nemačke, to bi bilo neprihvatljivo i ne bi prošlo bez dugoročnih posledica", rekao je Tomas de Mezijer, ministar unutrašnjih poslova Nemačke. Osim toga, domaći mediji su "od poverljivih izvora" saznali da će "EU 1. marta zatvoriti svoje granice". Kako je beogradski "Danas" pisao 17. februara, zatvaranje granica će biti postepeno sprovođeno i to prvo za izbegle iz Iraka, pa Avganistana i na kraju procesa zatvaranja Evrope – za ljude iz Sirije.\nPOSLEDICE: Internet portal "Vesti u pokretu" ("NewsThatMoves.com" koji izveštava isključivo sa izbegličkih ruta) objavio je vest da krijumčarenje izbeglica nikad nije bilo rasprostranjenije. Dokaza ima i u klasičnim medijima, pa su tako domaće agencije prenele vest da je makedonska policija pri redovnoj saobraćajnoj kontroli u blizini rampe "Romanovce" kod Kumanova, u vozilu BMW kojim je upravljao S. Z. (50) iz Srbije, pronašla pet migranata iz Pakistana. S. Z. je priveden i protiv njega je podneta krivična prijava.\nVesti sa severa Srbije kažu da je ponovo aktuelna ruta preko Mađarske. Grupe migranata se mogu sresti u staroj ciglani u Subotici, a mađarska policija je objavila podatak da je od početka ove godine uhapsila više od 1000 ilegalnih migranata. Mađarska je najavila da će zatvoriti i tri železnička prelaza na granici sa Hrvatskom. Doduše, u tom dekretu se ne pominju "izbeglice" ili "migranti" već "osiguranje zaštite javne bezbednosti". Osim toga, 18. februara je iz mađarske Vlade stigla najava da će se možda dizati ograda i na granici prema Rumuniji.\nSRPSKI ODGOVOR: Otkad su promenjene procedure, "čudne" situacije se dešavaju i u Preševu. Po drugi put je kroz taj kamp prošla jedan grupa izbeglica koja je iz Slovenije vraćena u Đevđeliju da uzme novi papir. Drugi su vraćani iz Hrvatske, a neki iz Šida. Jedan Sirijac je vraćen čak iz Austrije. Dešava se i da se porodice razdvajaju ili da oni koji nemaju novca da plate neplanirani prevoz – idu peške ka Makedoniji.\nŠto zbog neuigranosti makedonske policije da brzo primenjuje nova proceduralna pravila, što zbog loših vremenskih uslova na Egejskom moru, čestih štrajkova prevoznika u Grčkoj i Makedoniji i aktuelnog protesta Avganistanaca kod Đevđelije, kamp u Preševu je danima nesvakidašnje prazan. Šatori humanitarnih organizacija u kampu su čisti, odeća i ćebad uredno složeni na policama, čaj i čorba su hladni. To svakako nije prizor koji se mogao videti kada je po nekoliko hiljada ljudi prolazilo kroz Preševo. "Već danima je ovako. Retki su dani kad nam stigne više od 1000 ljudi", priča psihološkinja iz jedne od organizacija. Paradoks je to što kamp u Preševu tek danas deluje završeno, u infrastrukturnom smislu. Tako su 16. februara, zahvaljujući norveškoj donaciji, uz prisustvo norveškog ambasadora i srpskih zvaničnika, otvorena dva objekta sa novih 350 ležajeva, kutkom za decu i ambulantom. Norveški ambasador je na istom mestu bio i decembra prošle godine kada je svečano otvoren još jedan deo stare fabrike duvana koja je danas izbeglički kamp. Zanimljivo je to da ni u jedan od tih novih "norveških" objekata niko od izbeglica još nije ušao. Vrata su zaključana.\nOtvaranju pomenutih objekata prisustvovali su i ministri unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović i Aleksandar Vulin zadužen za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. Obojica su naglasili da će slediti politiku zemalja koje se na izbegličkoj ruti nalaze posle Srbije, kao i da Srbija neće zatvarati svoje granice. "Svako, u skladu s pravilima koja su uspostavljena od strane Austrije i Slovenije, ima prava da se kreće kroz našu zemlju", rekao je Vulin.\nOvo je, reklo bi se, dosledna politika Srbije koja je i do sada sledila instrukcije sa "gornjeg" dela rute. To svakako nije za kritiku jer Srbija nije u poziciji da sama rešava probleme najveće seobe naroda savremenog doba. Za pohvalu je to što poput istočnoevropskih kolega, domaći političari nisu skrenuli u ksenofobno ograđivanje države. Sa druge strane, u limbu neodgovornih i nestručnih zemalja EU i onih koje imaju "alibi" poput Srbije, najdeblji kraj izvlače izbeglice. Neki među njima, možda će to biti upravo Avganistanci kojima makedonska policija ne dozvoljava da prođu dalje, sigurno će imati odgovor. Brojnost je svakako na njihovoj strani, a pendreci, suzavci i žice ih neće zaustaviti – beže od mnogo brutalnijih stvari.


Zdenac - jedinstveni tematski park u Skoplju - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nZdenac - jedinstveni tematski park u Skoplju\nKao i u čuvenoj pesmi, Makedonija vam uvek pruža ljubav, dok je prelepo Skoplje svojim sugrađanima i svim njihovim gostima predstavilo predivan i moderan tematski park, koji im pruža mogućnost da se zabave i odmore na jednom od najzanimljivijih i najneobičnijih mesta u svetu.\nSavremen i nesvakidašnji arhitektonski projekat poseduje kancelarijske i kućne predmete, koji su prezentovani kroz jedinstvene urbane eksterijerne modele izrađene po meri. Ovaj trg ima 500m2 i predstavlja urbano jezgro sa estetskom formom koja u sebi spaja različite zone, umetničku i romantičnu, čineći prostor u kome ljudi mogu ćaskati, relaksirati se, crtati, čitati i u isto vreme uživati u predivnoj panorami glavnog grada Makedonije.\nSkoplje sada ima, osim mikro klime, svih neodoljivih prirodnih i društvenih lepota, urbani trg Zdenac koji je delo arhitekte Igora Vasilevskog poreklom iz ovog grada, koji poseduje preko 15. godina iskustva u polju arhitekture, dokazanih sa brojnim nagradama sa različitih takmičenja i raznovrsnim projektima sa svojim raznolikim kompleksnostima. Njegova dela zbrajaju pet javnih trgova, deset osnovnih škola i preko sto arhitektonskih projekata kao što su hoteli, noćni klubovi, kafe barovi, privatne kuće, potkrovlja, stanovi i mnogi drugi.\n[Fotografije i osnovne informacije: Igor Vasilevski]\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Moderna restauracija stare keltske građevine


Žena poginula na pruzi u Čačku, na lokomotivi uočeni tragovi nesreće | Špijunka\nMay 7, 2021 | Hronika | 0 comments\nČAČAK – Na železničkoj pruzi Čačak- Kraljevo u naselju Sajmište, noćas je pronađeno beživotno telo žene srednjih godina, a prema prvim nezvaničnim informacijama, ona se bacila pod voz. Nesrećna žena G.L., koja inače živi u ovom naselju, poslednji put je viđena juče, a pošto joj se u popodnevnim satima izgubio svaki trag, porodica je njen nestanak prijavila policiji.\n– Pretražili smo juče čitavo naselje, alarmirali komšije i poznanike, zvali smo telefonom sve za koje smo sumnjali da je kod njih svratila, ali bezuspešno. Pretražili smo i obalu reke Morave, mislili smo da je po lepom vremenu otišla da prošeta, pa zaspala pored reke. Policiji je nestanak prijavljen kada smo izgubili svaku nadu da ćemo je naći – priča komšija porodice nesrećne žene.\nG.L. je iz porodične kuće na Sajmištu izašla juče posle podneva, a prema priči komšija ništa nije ukazivalo na tragediju. Njeno beživotno telo je pronađeno malo iza ponoći, na šinama železničke pruge, a pretpostavlja se da je smrt nastupila usled udara voza. Zvanična istraga još uvek ne raspolaže informacijama da li je žena izvršila samoubistvo ili je reč o nesrećnom slučaju.\n– Policiji je sinoć nešto iza ponoći stigla dojava da se na železničkim šinama nalaze delovi ljudskog tela. Beživotno telo su noćas primetila deca koja su tuda prolazila. Definitivno je potvrđeno da je ženu udario voz, jer je po nalogu tužioca izvršen pregled lokomotive koja je prugom prošla iz pravca Požege prema Kraljevu. Na kraljevačkoj železničkoj stanici lokomotiva je pregledana i na njoj su uočeni tragovi krvi i odeće žrtve. Za sada ne možemo reći kako je žena završila pod točkovima voza – kaže naš izvor iz istrage.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Čačku uhapsili su M. P. (39) i A. T. (37) iz Čačka, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo prikrivanje Policija je u preduzetničkoj radnji M. P, koja se bavi prodajom i ugradnjom polovnih auto delova, a u kojoj je A. T. bio za...


VLADIKA GRIGORIJE: Biti funkcioner ne znači biti lider | Hercegovina Press\nVLADIKA GRIGORIJE: Biti funkcioner ne znači biti lider\nNJegovo preosveštenstvo episkop zahumsko-hercegovački i primorski Grigorije poručio je danas studentima iz Republike Srpske, učesnicima seminara „Škola lidera“, da bez vjere i hrabrosti ništa kvalitetno u životu ne može da se uradi.\n„To što će vas neko imenovati na neku važnu funkciju, ne znači da ste time postali i lider“, naglasio je vladika Grigorje na početku svog obraćanja u okviru drugog dana seminara „Škola lidera“, koja je okupila oko 250 studenata iz cijele Republike Srpske.\n„Možda je najvažnije prihvatanje da ne možemo biti sve u životu što bismo željeli. Bez vjere i hrabrosti ništa kvalitetno u životu ne može da se uradi, a to znači da i vaše buduće liderstvo podrazumijeva da imate upravo i vjeru i hrabrost. Vjera vas održava usredsređenim na cilj koji sebi postavljate, a hrabrost vam ne dopušta da posumnjate u taj put i taj cilj“, istakao je vladika Grigorije.\n„Bez toga ne postoje uslovi za bavljenje bilo kakvim ozbiljnim poslom“, rekao je vladika Grigorije i naglasio važnost obrazovanja, shvatanja svijeta i procesa neophodnih za funkcionisanje.


SIPA zaplijenila najveću količinu droge ikada: Vrijednost veća od dva miliona KM - Kameleon M&M\nPostupajući pod nadzorom tužitelja iz Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva BiH, policijski djelatnici SIPA-e, u saradnji sa MUP-om RS PU Istočno Sarajevo, izvršili su zaplijenu oko 900 kilograma opojne droge marihuana-skunk, koja je zaplijenjena u kamionu crnogorskih registarskih oznaka.\nAkcija je realizirana u ranim jutarnjim satima, kada su na lokalitetu Krupac u Istočnom Sarajevu, zaustavljena dva kamiona sa prikolicama i jedno putničko motorno vozilo. Pretresom zaustavljenih vozila, u jednom kamionu pronađena je velika količina opojne droge marihuana-“skunk”, upakovana u više različitih paketa.\nPrema preliminarnim procjenama, radi se o količini od oko 900 kilograma opojne droge, što je najveća zaplijena narkotika ikad realizirana na području BiH. Opojna droga bila je namijenjena ilegalnom narko-tržištu BiH, a zaplijenjena opojna droga na ilegalnom tržištu u BiH dostiže cijenu od više od dva miliona KM, dok je njena cijena na ilegalnom tržištu u zemljama EU, višestruko veća.\nTokom akcije uhapšeno je pet osumnjičenih osoba, državljana Crne Gore, koji će biti predati postupajućem tužitelju, koji će nakon ispitivanja osumnjičenih odlučiti o daljim aktivnostima u predmetu. Osumnjičene osobe su pod istragom zbog kaznenih djela organiziranog kriminala i neovlaštenog prometa opojnih droga, saopćeno je iz Tužilaštva.


Beta 7. decembra 2021. 12:35\nAktivistkinja feminističkog kulturnog centra Befem Jovana Netković ocenila je danas da bi pozivanje stručnih sagovornika koji su edukovani o istorijski nejednakim pozicijama žena i muškaraca, mogao da bude odgovor na unapredjenje izveštavanja o nasilju na ženama u medijima.\n„Mediji bi trebalo da više koriste ženske organizacije kao resurse, jer one neumorno rade na proizvodnji literature, kao i pružanju edukacija u ovoj oblasti“, rekla je Netković za agenciju Beta.\nPrema njenim rečima, u većini slučajeva medijskog izveštavanja o nasilju nad ženama veoma je bio izražen senzacionalizam, kao i otkrivanje imena žrtve, što je često nanosilo štetu samim žrtvama, deci i porodici žrtve, ali da su u prethodnih nekoliko godina stvari počele da se „pomeraju sa mrtve tačke“.\n„Mediji, odnosno uredjivački deo, a na kraju krajeva i vlasnički, bio je orijentisan, naravno ka profitu i sve vreme su se držali toga da publika zahteva senzacionalističke sadržaje. Ipak, u poslednje vreme, deluje kao da su potcenili svoju publiku. Ona sve više, barem jedan deo, zahteva kvalitetnije izveštavanje“, kazala je Netković.\nOcenila je da je pojavljivanje javnih ličnosti u slučajevima nasilja donelo hiperprodukciju sadržaja, kao i da ubijena žena nije više bila samo deo crne hronike, već da se pojavila potreba za većom društvenom analizom iz raznih uglova koji bi objasnili kontekst.\n„To naravno nije doprinelo tome da mediji odgovore potrebama i u vidu kvalitetnih i stručnih sagovornika. Često smo imali priliku da vidimo u primetimo neke populističke glasove koji bi donosili gledanost ili klik i samo širili svoje mizogine stavove. Tako je propuštena prilika da se iskoristi edukativni potencijal teme za publiku koja je želela da čuje nešto više“, rekla je ona.\nNetković je istakla da je Befem sa organizacijom UN Women učestvovao u analizi i pratećoj kampanji koja se bavi izveštavanjem medija o nasilju prema ženama, kao i reakcijom publike, tokom koje je mapiran problem da tek u nekoliko slučajeva tekstovi sadrže informacije za žrtve nasilja o tome kako da potraže pomoć.\nKada je u pitanju prevencija, Netković je istakla da je neophodno da se govori o edukaciji i medija, ali i cele javnosti, da je potrebno objasniti šta je to patrijarhat i govoriti jezikom koji svako razume.\n„Ljudi u Srbiji se plaše da ako dete vidi nešto na igranom filmu da će to negativno uticati na njih, a ne misle da ako dete vidi stvarne scene nasilja u porodici ili sluša celog života, ako je devojčica, da je važno da bude samo lepa, da treba da bude poslušna, da je glupa, da takva stvar može da ostavi neki uticaj“, naglasila je Netković.\nOcenila je da se slobodno može reći da ako nema seksualnog obrazovanja u školama društvo jasno poručuje da ga se ne tiče da li devojčice, a čak i dečaci trpe seksualno nasilje.\n„Ako kažemo da se devojčice i dečaci u osnovnoj školi dodiruju i to je nedopustivo, jer je to seksualno nasilje, a ne nešto što je ‘stvar hormona u pubertetu’, mi time učimo devojčice da one imaju pravo da odlučuju o svom telu, da imaju pravo da dignu glas da imaju pravo da ne žive u nasilju i da nikada ne misle da li će drugima biti prijatno zbog toga“, rekla je ona.\nNetković je naglasila i da je jako važno da postoje nezavisna tela u Srbiji, kao što je poverenica za zaštitu za ravnopravnosti, koja prikuplja pritužbe gradjana i gradjanki, ali da mere koje ta institucija izrekne prekršiocima nisu uvek obavezujuće.\nKada je u pitanju Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost Vlade Srbije, Netković ističe da je važno da postoji, ali da joj nije jasno koliko je uloženo volje i truda da to telo ima neki uticaj.\n„Nije jasno koliku podršku ima od vlade, s obzirom na to da je dodeljeno da ga vodi ministarka rudarstva i energetike (Zorana Mihajlović), koja ima jako zahtevan posao i onda se očekuje da pored toga vodi i jedno ovako važno telo“, ocenila je Netković.\nOcenila je da su nastupi ministarke godinama sve bolji, ali da se ne može znati koliko je sve što ona izgovara autentično, a koliko je u pitanju imidž koji vlada želi da postigne.\n„Kao deo domaće dnevne politike, dozvoljava se u javnom prostoru da muškarci predstavnici vladajuće stranke imaju mizogine izjave, pa onda kao neki ‘balans’ imamo izjavu Mihajlović koja sve to osudi, pa se privremeno situacija neutrališe do nekog novog mizoginog ispada“, rekla je ona.\nNetković je podsetila je da je i Zorana Mihajlović upravo na svojoj koži doživela mizogine napade i bila i sama predmet stereotipnog i seksitičkog izveštavanja, što je ocenila kao nedopustivo.\nDodala je i da Zakon o sprečavanju nasilja u porodici postoji, kao i dogovor i plan o multisektorskoj saradnji u državi, ali da nedostaje implementacija.\n„Ako smo već nešto usvojili, hajde da to i sprovedemo i pokažemo da nam je stalo, hajde da država pokaže, ako već poruka dolazi sa vrha da nasilje treba prijaviti, da te prijave doživljava ozbiljno“, naglasila je Netković.\nPrema njenim rečima, u poslednjih nekoliko slučajeva femicida videlo da su žrtve uredno prijavile nasilje, da su nasilnika napustile, da su nasilnici registrovani, ali da su oni i pored toga počinili nasilje i na kraju i ubili te žene.\n„Očekujem da posle 10 godina i preko 350 ubijenih žena, da država izadje i kaže šta su bili propusti, ko će da odgovara i kako će se preventivno delovati. Možda država nema sve odgovore, ali zato tu postoje ženske organizacije iz cele Srbije koje mogu da ponude rešenja iz svog višedecenijskog iskustva i država treba da ih sasluša“, rekla je Netković.\nIstakla je da je još jedan pokazatelj toga kakvu poruku država šlje o ženama ubijenim u rodno zasnovanom nasilju je i to što ne postoji registar za zvaničan broj ubijenih žena.


ARTinfo - Promet industrije u lipnju porastao za 3,7 posto\nu odnosu na svibanj\nUkupan desezonirani promet industrije u Bosni i Hercegovini u lipnju u poređenju sa svibnjem ove godine ostvario je rast od 3,7 posto. Na domaćem tržištu zabilježen je rast za 1,8 posto i na stranom tržištu rast od 5,2 posto.\nNa godišnjem nivou, u lipnju ove u poređenju sa junom prošle godine, ukupan promet industrije u BiH bilježi rast za 28,9 posto. Na domaćem tržištu rast je iznosio 17,6 posto, a na stranom tržištu 39,4 posto, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nU lipnju u poređenju sa svibnjem ove godine, ukupan promet promet energije veći je za 5,8 posto, intermedijarnih proizvoda za 4,4 posto, promet netrajnih proizvoda za široku potrošnju veći je za 4,4 posto, dok je promet trajnih proizvoda za široku potrošnju manji za 0,2 posto i kapitalnih proizvoda manji za 1,1 posto.\nNa godišnjem nivou, u lipnju ove u odnosu na isti mjesec prošle godine, ukupan promet kapitalnih proizvoda veći je za 45,1 posto, promet intermedijarnih proizvoda za 42,2 posto, promet energije veći je za 32,8 posto, trajnih proizvoda za široku potrošnju za 15,6 posto i promet netrajnih proizvoda za široku potrošnju veći je za 7,5 posto.


ДВА СПОРАЗУМА АМЕРИКЕ И РУСИЈЕ: Спасавају свет од…\nDVA SPORAZUMA AMERIKE I RUSIJE: Spasavaju svet od…\nPosle susreta Vladimira Putina i Donalda Trampa, lidera Rusije i SAD, stekli su se uslovi za produženje Sporazuma o smanjenju strateškog naoružanja, ocenjuju ruskih vojni eksperti.\nSporazum poznatiji i kao START 1, odnosno START 2, apsolutno odgovara interesima Vašingtona, ali i Moskve, a razmatra se još jedan produžetak ovog ugovora za narednih pet godina, kaže za Sputnjik Igor Korotčenko, član Javnog saveta pri Ministarstvu odbrane Rusije.\nPrema njegovom mišljenju, očigledno je da postoje svi uslovi za nastavak delovanja ovog ugovora.\n„Moskva će time potvrditi svoj stav o povezivanju Ugovora o smanjenju strateškog naoružanja i zaustavljanju daljeg širenja američkog globalnog sistema PRO. Mislim da START 2 može biti produžen na onim osnovama i u onom obliku kako je prvenstveno usvojen i potpisan“, ističe Korotčenko.\nIz ruskog Ministarstva odbrane saopšteno je da je vojni resor spreman za praktičnu realizaciju dogovora predsednika Rusije i SAD u Helsinkiju, koje se tiču oblasti međunarodne bezbednosti. Portparol Ministarstva general-major Igor Konašenkov naglasio je da je rusko Ministarstvo „spremno da intenzivira kontakte sa američkim kolegama preko linije generalštaba i drugih dostupnih kanala komunikacije kako bi se razmatralo produženje važenja Sporazuma o smanjenju nuklearnog oružja, saradnja u Siriji i druga aktuelna pitanja osiguravanja vojne bezbednosti“.\nPutin je, naime, na sastanku sa Trampom u Helsinkiju istakao da dve zemlje, kao najveće nuklearne sile, snose odgovornost za međunarodnu bezbednost.\n„Smatramo da je važno uspostavljanje dijaloga o strateškoj bezbednosti. Dali smo američkim kolegama niz konkretnih predloga na ovu temu“, rekao je ruski lider na konferenciji za novinare na kraju samita, naglasivši da se radi o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa, raspoređivanju oružja u svemiru.\nNa sastanku u finskoj prestonici, predsednik Rusije uverio je svog američkog kolegu da je Moskva spremna da produži Sporazum o smanjenju strateškog naoružanja, ali da treba razmotriti detalje.\nKorotčenko za Sputnjik objašnjava da ovde nema nikakve senzacije, odnosno da svi detalji već stoje u odredbama ovog sporazuma. Radi se, dakle, samo o tome da li će on biti produžen, a ne o eventualnom dodatnom smanjenju obima arsenala.\nVojni politikolog Andrej Koškin kaže za Sputnjik da danas čitav svet komentariše susret Donalda Trampa i Vladimira Putina. On ističe da je najvažnije ovde shvatiti da su se u ponedeljak sreli predsednici dveju država čiji ukupni nuklearni potencijal čini preko 95 odsto obima globalnog atomskog naoružanja. Stoga se, dodaje Koškin, može mirne duše reći da je održan sastanak čija se važnost meri u planetarnim okvirima.\n„Ako se ne radi na traženju zajedničkih imenitelja i tačaka gde se interesi podudaraju, ako se ne traži kompromis sa ruske strane, to onda ostavlja prostora Americi da ne izađe u susret Rusiji, što direktno vodi čitavo čovečanstvo u opasnost i na ivicu kraha“, upozorava Koškin.\nPošto se radi o veoma važnoj temi, analitičar smatra da ono što bi u ovakvoj situaciji trebalo uraditi jeste pre svega da se sačuva Sporazum o eliminaciji raketa kraćeg i srednjeg dometa, ma koliko on bio kritikovan.\n„Trebalo bi očuvati ovaj sporazum, kako bi se vremenom on usavršavao i doveo do nekog boljeg rešenja. Takođe, nikako se ne bi smelo dozvoliti da ne bude produžen START“, sugeriše Koškin.\nOvde govorimo, objašnjava naš sagovornik, o osnovnim dokumentima koji omogućavaju da se održava stabilnost i da se u određenoj meri obostrano obuzdava trka u strateškom i nuklearnom naoružanju.\nKoškin ističe da je susret Putina i Trampa pokazao da oba predsednika odlično razumeju visok stepen odgovornosti koji imaju pred čitavim čovečanstvom.\n„Važno je to što je Rusija dala svoje predloge i spremna je da radi u okviru komisija koje bi mogle da pregovaraju i rade na dokumentima čije bi potpisivanje ojačalo stabilnost na globalnom nivou u kontekstu nuklearnog naoružanja“, smatra Koškin.\nOn dodaje da kada je tokom obraćanja Federalnoj skupštini Rusije predsednik Putin predstavio novo oružje i nove mogućnosti, cilj je bio da se stavi do znanja da Rusija ima sredstva koja mogu efikasno da zaštite njenu teritoriju, podrazumevajući pod tim sistem protivraketne odbrane.\n„Isto tako Moskva je jasno stavila do znanja da nema nameru da upotrebi ovo oružje kao agresor. Putinova poruka je bila da pokaže spremnost da se na jednakim osnovama sedne za pregovarački sto i ozbiljno i efikasno pristupu smanjivanju nuklearnog naoružanja“, zaključuje naš sagovornik.\nPodsetimo, START 1 potpisali su 31. jula 1991. SAD i SSSR, a stupio je na snagu decembra 1994. Prema sporazumu, trebalo je da strane tokom sedam godina smanje svoje nuklearne arsenale na najviše 6.000 bojevih glava, mada je prema pravilima brojanja to značilo da SSSR može da ima oko 6.500, a SAD 8.500 bojevih glava. Sporazum je istekao 5. decembra 2009. Novi START ili START 3 potpisali su 8. aprila 2010. tadašnji lideri Rusije i SAD Dmitrij Medvedev i Barak Obama, a stupio je na snagu 26. januara 2011. Sporazum važi deset godina s mogućnošću produženja na pet godina uz obostranu saglasnost. Dokument predviđa smanjenje nuklearnih bojevih punjenja na 1.550 jedinica, a interkontinentalnih balističkih raketa i balističkih raketa na podmornicama i teškim bombarderima do sedamsto jedinica.\nSporazum o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja START 2 potpisali su predsednici Džordž Buš i Bors Jeljcin januara 1993, a zabranjivao je korišćenje balističkih raketa sa višestrukim bojevim glavama. Iako su dokument ratifikovali parlamenti obe države, on nije stupio na snagu jer je kao odgovor na istupanje SAD iz Sporazuma o protivraketnoj odbrani iz 1972. Rusija istupila iz sporazuma START 2.\nSamo neka idu stopama Busa i Jeljcina, videli smo dokle nas je to dovelo. Putin i Tramp su bleferi, politikanti bez vizije.\nSve je to jedno veliko MOŽDA,i verovatno jedno veliko NIŠTA.Frenetično ludilo od antiruske propagande u americi je bolji pokazatelj kuda sve ovo ide.Realno antiruska histerija koja se sprovodi već duže vreme u glavnim američkim medijima i društvenim merežama je potpuno PREPISANA od bivšeg naci ministra propagande jozefa gebelsa i sprovodi se upravo na taj način, to pokazuje KO u stvari pokušava da izazove rat izmedju USA i Rusije i to uopšte više nije NAIVNO.Nacisti su na KORAK od kontrole američke države i to je vidljivo. Razmislite malo šta se nama desilo, ustaše , balisti, balije bugaraši i madjarski separatisti i neonacisti , SVE je to učestvovalo u rasturanju jugoslavije.Kako to da ih neko pronadje povampiri i ojača, a zatim da ih svrtsta pod istu zastavu.Nije naivno uopšte ono što se dešavalo ovde kao pilot projekat i samo neko ko je ZADRŽAO kontakte sa tim organizacijama i njihovim FIZOČKM naslednicima po porodičnoj liniji čak ponekad je mogao da reorganizuje i probudi te pokrete a da ne govorimo da su ustaše sve vreme imali lepu rupicu za sakrivanje u zapadnim državama.Veoma su ovo opasna i mračna vremene, nacizam nije uništen i ponovo diže glavu , ovoga puta bez jasne artikulacije rasnih ciljeva , ali to ne znači da su odustali i od tog dela plana.Želeo bih da upozorim SVAKOGA ko nije RASNO PODOBAN po naci teorijama da DOBRO RAZMISLI I POGLEDA OKO SEBE JER SVIMA NAM PRETI NOVI AUŠVIC ILI JASENOVAC.


Stotinu migranata jutros pokušalo da preko Drine uđe u BiH - UGLJEVIK.INFO\nStotinu migranata jutros pokušalo da preko Drine uđe u BiH\nGrupe migranata svakodnevno pokušavaju da iz pravca Srbije uđu na teritoriju BiH na svom putu ka zemljama Evropske unije, a granični policajci BiH na području Zvornika jutros su spriječili ulazak blizu stotinu ilegalnih migranata.\nOni su pokušali na području rijeke Drine, na mjestu gdje je nizak nivo vode, prepješače sa teritorije Srbije i tako uđu na područje BiH, piše sarajevski portal Kliks koji je objavio i snimak ovog događaja.\nSavjetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman rekao je da da su prizori sa snimaa gotovo pa svakodnevna slika borbe protiv nezakonitih migracija.\nČelnici Granične policija kažu da im nedostaje više od hiljadu graničnih policajaca, ali da i u ovakvom stanju velikim angažmanom uz pomoć pripadnika drugih agencija uspijevaju odgovoriti zadacima i sprečavati veliki broj ilegalnih prelazaka.\nU Bijeljini jedna osoba preminula od posljedica korone, u Srpskoj 96 novooboljelih


Društvo novinara BiH osudilo napad na novinara N1 – Analiziraj.ba\nDruštvo novinara Bosne i Hercegovine osudilo je jučerašnji napad na novinara N1 Adija Bebanića i očekuje da će prema napadaču biti poduzete zakonom predviđene mjere.\n– Iako su događaji oko Povorke ponosa u Sarajevu, kao i skupovi protiv Povorke, generalno prošli bez incidenata te pokazali da je u BiH moguće raspravljati i o osjetljivim temama uz visok stepen tolerancije i spremnosti na prihvatanje drugačijeg, Društvo novinara BiH s žaljenjem konstatira da ni ovi događaji nisu mogli proći bez novog slučaja napada na predstavnike medija – navodi se u saopćenju za javnost.\nPrema informacijama kojima Društvo novinara BiH raspolaže, tokom jučerašnjeg protesta protiv Povorke u središtu Sarajeva došlo je do napada na novinara televizije N1 Adija Bebanića, tačnije do fizičkog kontakta s građaninom, navodno nezadovoljnim načinom izvještavanja televizije N1.\nIstovremeno, navode da je brzom intervencijom policije spriječen teži incident te da je slučaj evidentiran putem službene zabilješke.\n– Očekujemo da će prema napadaču biti poduzete zakonom predviđene mjere, a javnosti još jednom ukazujemo da poštuju predstavnike medija i da svoje eventualno nezadovoljstvo nečijim izvještavanjem izražavaju na primjeren način – navodi se u saopćenju.\nIz Društva novinara BiH podsjećaju da su sloboda izražavanja i medija osnovni temelji demokratije, bez čega je u društvu nezamisliva normalna rasprava o bilo kojoj temi.\nTagovi: Bosna i HercegovinaN1napadnovinari


PKS za ukidanje carina na izvoz šećera u Rusiju\nBeta\t 24. marta 2016. 16:10\nSekretar Odbora za poljoprivredu u Privrednoj komori Srbije (PKS) Nenad Budimović izjavio je danas da država treba da krene u pregovore sa Rusijom o ukidanju carina na izvoz belog šećera iz Srbije u tu zemlju koje su 300 dolara po toni.\nOn je novinarima u PKS-u kazao da je beli šećer izuzet iz Sporazuma o spoljnotrgovinskoj razmeni poljoprivredno prehrambenih proizvoda Srbije i Rusije i da se na njega plaća carina.\n“Sada je vreme da se krene u pregovore sa Rusijom da se taj namet skine, kako bi se za oko 200.000 tona tržišnih viškova šećera iz Srbije našli kupci, jer će kvote za proizvodnju šećera u Evropskoj uniji 2017. pasti, a to će se sigurno odraziti na srpsko tržište šećera”, naglasio je Budimović.\nPredvidjeno je da u drugoj polovini 2017. u EU bude napušten sistem kvota u proizvodnji i prometu šećera, pa stručnjaci procenjuju da će to dovesti do velike promene u strukturi proizvodnje i u potrošnji šećera.\nUkupna procenjena potrošnja šećera u EU, prema ranijim podacima je 17,8 miliona tona, što čini približno polovinu svetske proizvodnje šećera od repe, sa prognozom pada do 2023. na nivo od 17 miliona tona.


Istraživanje: Žene spavaju duže od muškaraca, najduže spavaju Holanđani - Gorapress.net\n08.05.2016. u 00:28\nNajnovija studija istraživača sa američkog Michigan Univerziteta pokazala je da, na globalnom nivou, žene u prosjeku spavaju duže od muškaraca.\nPrema pisanju britanskog "Independenta", istraživanje koje je obuhvatilo 100 nacija svijeta pokazalo je da najviše sna imaju Holanđani dok najmanje imaju stanovnici Singapura i Japana.\nStudija objavljena u časopisu "Science Advances" tvrdi kako najmanje sna imaju muškarci srednjih godina, 30 minuta manje od žena, naročito u dobi između 30 i 60 godina života.Stanovnici Japana i Singapura u prosjeku spavaju sedam sati i 24 minute dok u Holandiji ljudi spavaju osam sati i 12 minuta, u prosjeku.\nBritanci, sa druge strane, u prosjeku spavaju nešo kraće od osam sati koliko i Francuzi. Istraživači tvrde kako većina ljuda svoje spavanje (tokom noći) reguliše u skladu s poslom, radnim obavezama i radnim vremenom stoga je istraživanje nazvano "Globalna kriza sna".


Moskva Vašingtonu: Neće vam proći pokušaji da minirate sirijski kongres - 12.01.2018, Sputnik Srbija\nPortparolka ruskog Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova izjavila je da je Moskva iznenađena naporima američkih vlasti da miniraju održavanje... 12.01.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sirija, severna koreja, južna koreja, marija zaharova, ministarstvo inostranih poslova rf\n13:01 12.01.2018 (Osveženo: 13:04 12.01.2018)\nOna je precizirala da je o tome otvoreno govorio pomoćnik državnog sekretara SAD za pitanja Bliskog istoka Dejvid Seterfild, odnosno da će Vašington kroz Ujedinjene nacije nastojati da pruže otpor održavanju Kongresa u Sočiju.\n„Sada je jasno zbog čega pojedine grupe sirijske opozicije nemaju jasan stav o tome da li će učestvovati u Kongresu, kao i ko nastoji da ceo taj proces osujeti“, rekla je Zaharova i dodala da ti pokušaji Vašingtona neće proći.\nZaharova je na konferenciji za novinare upitala i zašto se Amerikanci zalažu da Kongres propadne iako je nedavno upravo tim povodom u Rusiju doputovao i specijalni izaslanik UN za Siriju Stafan de Mistura kako bi se precizirali uslovi uključenja te međunarodne organizacije u tok pregovora.\n„Zar je moguće da Vašington nije upoznat sa naporima Rusije i UN kako bi se u Siriji uspostavio dugoročni plan državnosti?“, upitala je Zaharova.\nPregovori Seula i Pjongjanga\n9 Januar 2018, 19:01\nMoskva je spremna da posreduje u pregovorima između Seula i Pjongjanga, izjavila je Zahrova i naglasila da je Rusija protiv jednostranih pritisaka prema Severnoj Koreji.\nKako je rekla, za razliku od Saveta bezbednosti UN, koji odluku donosi na legalan način i u skladu sa međunarodnim pravom, uvođenje jednostranih sankcija od strane pojedinih zemalja predstavlja nezakonit čin.\nZaharova je takođe rekla i da se Moskva protivi predlogu da međunarodna konferencija o bezbednosti Korejskog poluostrva bude održana u Vankuveru sledeće sedmice jer nije u skladu sa preduzetim koracima od strane Seula i Pjongjanga po pitanju međusobnog dijaloga.


Peri�i� u zemlji izlaze�eg sunca - 8h Suzuka - Moto Berza\nPeri�i� u zemlji izlaze�eg sunca - 8h Suzuka\nU nedelju, 29. jula sa po�etkom u 04.30 �asova po na�em vremenu u dalekom Japanu, na �uvenoj stazi Suzuka, srpski tim �Flembbo Dijamant Srbija� predvo�en na�im najtrofejnijim motociklistom, legendarnim Dragoslavom Kuletom Peri�i�em, nastupa na tre�oj ovogodi�njoj trci Svetskog Endurance �ampionata � �8h Suzuka�. Na startu trke �e se pojaviti 60 ekipa iz �itavog sveta, od kojih je samo osam timova iz Evrope. Interesantan podatak je �injenica da je srpska ekipa jedini privatni tim iz Evrope koji �e nastupiti na ovoj trci. Za srpsku ekipu �Flembbo Dijamant Srbija� pored Kuleta Peri�i�a, koji je menad�er i prvi voza�, nastupi�e i italijan Andrea Bosio i Francuz Franck Cersosimo na motociklu Kawasaki ZX10R sa startnim brojem 46. Na� nastupa u najja�oj EWC klasi � superbike od 1000 cm3.\nPosle dve odr�ane trke (�24h Bol d� Or� u Francuskoj i �8h Doha� u Kataru) tim iz Srbije se nalazi na desetom mestu u generalnom plasmanu Svetskog Endurance �ampionata sa 19 osvojenih bodova.\nIz srpskog tima se ovom prilikom zahvaljuju svim sponzorima koji su im omogu�ili odlazak na ovo elitno takmi�enje.


VB Leasing potvrdio lidersku poziciju | Saopštenja za javnost\njanuar 28, 2014 • 00:03\nVB Leasing potvrdio lidersku poziciju\nLIZING: SUMIRANI REZULTATI ZA 2013. PO KOMPANIJAMA\nIako u lizing industriji ne cvetaju ruže već duže vremena, ekonomska kriza je još jednom pokazala da postoje kompanije koje uspevaju da se sa njom uspešno nose. Jedna od njih je srpski ogranak međunarodnog holdinga VB Leasing koji je, uprkos uslovima na tržištu, u protekloj godini ostvario najbolji rezultat u protekloj deceniji, koliko posluje u Srbiji, pokazuju nedavno objavljeni rezultati APR-a.\nTako je VB Leasing među 16 aktivnih lizing kompanija na tržištu Srbije prvi i po broju sklopljenih ugovora i po visini plasiranih sredstava u finansijskom lizingu. Sa preko32.750.000 evra finansiranih objekata lizinga u 2013. godini (12,32% tržišnog učešća), ova kompanija je jedina uspela da sklopi preko hiljadu novih lizing ugovora u finansijskom lizingu – 1121 ugovor (14,12% tržišnog učešća), povećavši broj zaključenih ugovora u odnosu na prošlu godinu za petinu.\nVB Leasing i u totalu beleži solidne rezultate. Zbirno gledano finansijski i operativni lizing, u godini iza nas ova lizing kuća zauzima treće mesto i po broju ugovora i po visini sredstava uloženih u nabavku objekata za malu i srednju privredu poput automobila, industrijskih mašina, teretne i poljoprivredne mehanizacije.\nKako saznajemo u VB Leasingu, za dobre rezultate prvenstveno su zaslužni dobri uslovi, fleksibilnost ponude, obučen kadar ali i dugoročna partnerstva koja razvija sa dilerima i dobavljačima.\nO VB Leasingu:\nKompanija VB Leasing jedna je od vodećih lizing kuća u Srbiji i deo je međunarodnog holdinga koji posluje u devet evropskih zemalja. U Srbiji, VB Leasing posluje od 2004. godine i lider je u finansijskom lizingu putničkih i dostavnih vozila. Pored toga, VB Leasing isključivo putem finansijskog lizinga finansira najrazličitije mašine i opremu: kamione, autobuse, prikolice, hladnjače, ali i poljoprivrednu mehanizaciju, štamparske mašine, industrijsku opremu, medicinske i dijagnostičke aparate. Filijale ove kompanije nalaze se u Beogradu, Novom Sadu i Čačku, odakle se regionalno pokriva tržište cele Srbije.\nFiled under: Saopštenja, leasing, lizing, vb leasing, vb lizing


Sarajlije nose zaštitne maske\n"Mi sve aktivnosti usmjeravamo u cilju održavanja izbora, unatoč ovim okolnostima. O svemu drugom odluku mogu donijeti samo neki drugi nadležni državni organi. Mi idemo u provedbu izbora", kaže Bakalar za RSE.\n"Mi smo naše mjere dali i mjere su jasno napisane za kampanju. Što se tiče izbora, oni će biti organizirani prema epidemiološkom kriterijima, kao i u svakoj državi što su bili", rekao je Čerkez za RSE.\nČlanica Općinske izborne komisije Stari Grad Sarajevo Meliha Olovčić za RSE kaže kako "muku muče sa obukama i prijavama kandidata za biračke odbore koji će raditi na izborima zbog pogoršane epidemiološke situacije".\n"To nam je problem. Imamo puno odustajanja. Stranke su predložile članstvo, mi sad pozivamo na obuku, imamo dio obuke online, putem ZOOM aplikacije, ko hoće tako. Otprilike 50 posto je pristalo na to, 50 posto da obavimo obuku u našoj sali. Odustaju vjerovatno što se boje korone. I u najpovoljnijim vremenima su odustajali. Ljudi jednostavno neće da rade. Mi na to ne možemo uticati", ističe Olovčić.\n"Postupanje COVID mobilnih timova, to trebaju riješiti na nivou organi nadležni za javno zdravlje i Centralna izborna komisija, da nam daju jasna uputstva koliko timova ćemo imenovati i kakav je njihov način njihovog kretanja", ističe Batinar.\n"Sada je predviđeno", dodaje Nada Batinar, "da se ide na redovno biračko mjesto po glasačke listiće za zaraženog, pozitivnog na COVID-19 ili onog u izolaciji".\n"Tu postoji sasvim drugačije mišljenje predstavnika Instituta za javno zdravlje Republike Srpske (RS)", pojašnjava ona i dodaje kako su nejasne i instrukcije za mjerenje temperature biračima na glasačkim mjestima.\n"Centralna izborna komisija je naložila da je to na ulazu na biračko mjesto, ali naši predstavnici relevantnih organa za ove epidemiološke uslove smatraju da je to ulaz u objekat, a 50 metara od ulaza u objekat je biračko mjesto. Trenutno imamo informaciju da je u toku razmjena u pisanom obliku, upravo, između ovih nadležnih organa za epidemiološku situaciju i Centralne izborne komisije", ističe predsjednica Gradske izborne komisije Banjaluka.\n"Instrukcija CIK-a je da se tom biraču obezbjeđuje da glasa unutar biračkog mjesta, u posebnoj kabini. Imali smo sastanke na kojima smo čuli i drugo mišljenje i sada očekujemo da krovni regulator izbornog procesa i nadležni organi za epidemiološke uslove nam daju uputstva", ističe Batinar.\n"Imali smo intenzivne sastanke putem online aplikacije, sa opštinskim i gradskim izbornim komisijama, kontaktiramo svakodnevno ljude na terenu da bi im dali instrukcije i dobili od njih informacije sa kakvim situacijama se nalaze i kako izlaze iz situacija, da bi u ovim uvjetima osigurali i imali izbore", kaže Bakalar.\n"Ni jednog slova nazad nismo dobili. Slali smo i urgenciju, jer upravo mi koji praktično provodimo izbore, nudili smo se CIK-u, da pod onim propisanim uslovima koji proizilaze iz instrukcije, organizujemo simulacije izbornog procesa. Taj prijedlog i ništa od naših pitanja konkretno nije odgovoreno. Mi smo izborni profesionalci, nisu epidemiološki", kaže Batinar.


Monarhija kao partijska stvar\nAko SRS ima svoje vladike koje kobno uticu i na samog patrijarha srpskog, nije nikako cudo sto ima i svog princa–naslednika\nU svom obracanju javnosti g. Dragan Todorovic, potpredsednik srpske Vlade – akcente donosi Danas od 26. decembra tek minule godine – ponovo govori o svim Srbima u jednoj drzavi koja bi obuhvatala »Karlobag–Ogulin–Karlovac–Virovitica«, pri cemu jasno priznaje da sada ni Kosovo »de facto nije nase«. Ova istorijska retorika, posebno opsesivna tokom poslednje decenije – i tako skupo placena – nije nesto na cemu bi se posebno trebalo zadrzavati. Svaki ozbiljniji posmatrac zna da je ona obrnuto proporcionalna stvarnoj moci partije – ovde je rec o SRS – iz koje je g. potpredsednik. Nevolje pocinju kada se i drugi tome priklone, kada to postane okosnica jedne politike na duzi rok. Tu se vec pokazuje da mnogo sta nije rascisceno u najsirim razmerama koje obuhvataju kolektivno bice naroda i njegovu sudbinu.\nTome nije odoleo ni princ Aleksandar Karadjordjevic u svojim porukama, od kojih ona poslednja – donosi je Danas 24. decembra minule godine – izaziva – blago receno – cudjenje. Princ nedvosmisleno izjavljuje – »Moj san je da se Srbija, Crna Gora i Republika Srpska ujedine pod Krunom«. Onom ko ima elementarna znanja iz medjunarodnog prava, ko zna da je BiH clanica OUN, od prve biva jasno da je rec o politickim pretenzijama kakve se izuzetno retko srecu u izjavama ozbiljnih politicara i pretendenata na vladalacki presto. Ni princev otac ni deda – pa ni pradeda cak i u vreme aneksione krize 1908. – nisu davali nikada slicne izjave. Da nevolja bude veca – da cudjenje bude vece – princ, pretendent na Krunu, ponavlja politicke floskule SRS pri cemu mu, kako izgleda, uopste nije poznato da je i RS odavno, u granicama BiH, izabrala drugi i drugaciji put od ovoga koji on predlaze. Princ se priklonio jednoj partiji i fantomskom zovu jedne lose shvacene istorije, koji se najbolje oslikava u onoj pesmi nedavnoj ciji su smisao upravo gradjani RS najskuplje platili –\nSarajevo, ispod Trebevica\nBices kuca Karadjordjevica.\nPrinc se priklonio SRS i njenoj partijskoj politici sto nije u saglasnosti sa krunskim pravom, i sto ne prilici pretendentu koji po prirodi svoje funkcije mora biti iznad partija. Mozda se ovome ipak ne bi trebalo cuditi – u partijskoj drzavi i monarhija je partijska stvar. Ako SRS ima svoje vladike koje kobno uticu i na samog patrijarha srpskog, nije nikako cudo sto ima i svog princa–naslednika. Uostalom, nije sve to od juce – negativna tradicija nam je bogata.


BalkanMagazin :: Kriza nas nije zaustavila\nponedeljak, 10. avgust 2020 12:43\nU prvom polugodištu 2020. godine poslovanje NIS-a bilo je pod snažnim uticajem globalnih nepovoljnih makroekonomskih okolnosti. Smanjili smo troškove, definisali prioritetne investicije, ali štednja na račun dugoročnog razvoja kompanije za NIS nije i neće biti opcija. Ostajemo fokusirani na projekte koji će kompaniji, ali i Srbiji doneti najviše benefita u budućnosti, kaže u razgovoru za Politiku Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS- a.\nOčuvanje zdravlja zaposlenih i potrošača, stabilnost na tržištu naftnih derivata, socijalna stabilnost zaposlenih i nastavak ulaganja u ključne projekte, bili su prioriteti u mesecima za nama, koje je obeležila pandemija korona virusa. Smanjili smo troškove, definisali prioritetne investicije, ali štednja na račun dugoročnog razvoja kompanije za NIS nije i neće biti opcija. Ostajemo fokusirani na projekte koji će kompaniji, ali i Srbiji doneti najviše benefita u budućnosti, kaže u razgovoru za Politiku Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS- a.\nKakva su predviđanja do kraja godine ukoliko cena cena nafte ostane na ovom nivou? Da će rezultati biti lošiji ili ne?\nMi smo još 2012. godine počeli transformaciju NIS-a iz klasične naftno-gasne u energetsku kompaniju. Do sada smo na osam lokacija u Srbiji izgradili mini elektrane koje od gasa proizvode električnu i toplotnu energiju. U ovaj segment biznisa smo uložili oko 20 miliona evra. Prošle godine smo započeli proizvodnju struje iz gasa i u Rumuniji, na polju Žombolj. Razvijamo proizvodnju i prodaju toplotne energije iz geotermalnih izvora i počeli smo da svoje nove benzinske stanice opremamo punjačima za elektrovozila. Ipak, najvažniji projekat u oblasti elektroenergetike je izradnja Termoelektrane-toplatne Pančevo, u saradnji sa „Gasprom energeholodginom“. Vrednost ove investicije je oko 180 miliona evra, a instalisani kapacitet do 200 MW.\nMi svakako pratimo trendove na tržišu i razmatramo projekte iz oblasti alternativnih izvora energije, ali želeo bih da istaknem da nam sadašnji ekonomski uslovi i uslovi aktuelne krize nalažu da pažnju i investicije ipak usmerimo na naš „kor“ biznis.\nZbog čega je krajem juna bio blokiran račun NIS-a?\nOd kada je pandemija počela NIS je mnogo pomogao i u novcu i u gorivu…\nNIS zaista jeste društveno odgovorna kompanija i to nije floskula. Po početku pandemije, obezedili smo 270 tona goriva za humanitarne letove «Er Srbiji» kojima je u Srbiju dopremljena medicinska oprema i vraćeni naši ljudi iz inostranstva. Naša matična kompanija «Gasprom njeft» je u aprilu i maju obezbedila besplatno gorivo za potrebe javnih službi Srbije, ministarstvima odbrane i policije, medicinskim i vatrogasnim službama. Takođe, nismo zaustavili naš društveno-odgovorni program “Zajednici zajedno” i ove godine ćemo, u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i Ministarstvom prosvete, uložiti 114,5 miliona dinara u digitalizaciju nastavnog procesa i povećanje bezbednosti u školama u 12 gradova i opština širom Srbije.


Kikinda: Neosnovan strah od migranata - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nU Kikindi su u poslednje vreme primetni zabrinutost i strah kod građana zbog sve većeg broja migranata, kojih je sve više u samom centru grada. Zato su korisnici prihvatnog centra često tema priča o svim lošim dešavanjima u gradu, iako za to skoro nikada nema konkretnih dokaza.\nKikinda je grad koji je 2003. godine bio proglašen najtolerantnijim u Evropi, ali je svega nekoliko dana i neprijatnih scena bilo potrebno da se uvuče strah i nezadovoljstvo među građane imajući u vidu na sve veći broj migranata koji se nalaze u prihvatnom centru nedaleko od grada, pa su i stanovnici podeljeni.\n"Imam neki strah, da li sam bezbedna ili nisam ne znam, ali sve ove priče utiču na to da se osećam nebezbedno u svom gradu", priča jedna Kikinđanka.\n"Ja sam iz Banatske Topole u blizini prihvatnog centra i svakodnevno boravim sa migrantima. Smatram da nema nikakvih problema. Lično poznajem nekoliko njih i oni su veoma kulturni i dobri", dadaje drugi meštanin.\nIako je primetno nezadovoljstvo kod manjeg broja Kikinđana, stručnjaci smatraju da je neprihvatljivo za naš narod da ne pomogne onima koji su danas u istoj situaciji kao većina žitelja severnog Banata pre dvadesetak godina.\n"Mi smo ksenofobični i jedni u odnosu na druge i kada govorimo istim jezikom. Imali smo priliku da se uverimo u to mnogo puta. Ne mora biti ni druga boja kože, druga nacionalnost, verska orijentacija, pa ni druga seksualna orijentacija, dovoljno je da je neko drugi ili da izgleda kao da je drugi, pa onda kod pojedinaca, ali često i kod mase dolazi do ksenofobičnosti", navodi Đorđe Popović, klinički psiholog.\nDolaskom leta i pojavom visokih temperatura kod kupača se stekao utisak nepoverenja u ispravnost vode na otvorenim bazenima zbog navodnog dolaska korisnika prihvatnog centra. Međutim, uzorak se uzima jednom nedeljno na šta Zavod za javno zdravlje u Kikindi do sada nije imao primedbi.\n"Odgovorno tvrdim da nijedna besplatna karta nije dodeljena nijednom migrantu. Nije tačno da je organizovan autobuski prevoz za njih kako bi došli na bazen. Kupanje je potpuno bezbedno isto kao što je bilo i prethodnih godina. Ne postoji bojazan da dođe do zaraznih bolesti, kako neki zlonamernici tvrde", kaže Slobodan Marinkov, direktor Sportskog centra "Jezero", Kikinda.\nKoliko ustvari naši ljudi mogu da budu humani i tolerantni, možda će podsetiti najnovija izložba u samom centru grada – "Solidarnost u vremenu krize", na kojoj su prikazani ljudi koji povezani istom mukom brinu jedni od drugima, odnosno baš onako kako i treba da bude.\nNous avons 2002 invités et aucun membre en ligne\nVous êtes ici : O APC/CZA biblioteci Vesti Kikinda: Neosnovan strah od migranata


Rusija se suočava sa optužbama za sistematsko dopingovanje sportista - АДАС\nRusija se suočava sa optužbama za sistematsko dopingovanje sportista\nObjavljeno: 4. 12. 2014. ∣ Comments\n(abc news) Rusija se u sredu suočila sa eksplozivnim optužbama za korupciju i sistematski doping, uključujući i priznanje upotrebe droga od strane Olimpijske šampionke kao i zataškavanja i iznude povezane sa trostrukom pobednicom Čikaškog maratona.\nNemački televizijski kanal ARD i francuski sportski dnevnik L’Ekipe javili su da je Lilija Šobukova, pobednica Čikaškog maratona 2009-2011 i Londonske trke 2010. godine, platila ruskom atletskom savezu 450.000 evra da sakrije doping pozitivan slučaj.\nARD je takođe prikazao video snimak na kome žena skrivenog lica, za koju se tvrdi da je sportistkinja Marija Savinova koja suvereno vlada olimpijskom stazom na 800 metara, priznaje korišćenje zabranjenog steroida oksandrolona. Video je preveden na nemački, bez originalnog audio zapisa, ali ARD tvrdi da poseduje i neobrađenu verziju snimka.\nUčenici bi se mogli suočiti sa doživotnim zabranama zbog dopinga\nKenija će pojačati nadgledanje sportista u cilju zauzdavanja dopinga


Konaković odgovara kritičarima: A nisu vam smetali 'difovci' kada iza njih stoji SDA?! E pa, taj koncept je pao! - Ilidza.ba I\nHome/Bosna i Hercegovina/Konaković odgovara kritičarima: A nisu vam smetali ‘difovci’ kada iza njih stoji SDA?! E pa, taj koncept je pao!\nKonaković odgovara kritičarima: A nisu vam smetali ‘difovci’ kada iza njih stoji SDA?! E pa, taj koncept je pao!\nMože kad si SDA i premijerska funkcija “nastavniku fizičkog”, može na čelo OSA-e sa kupljenom diplomom, možeš biti gradonačelnik koji kaže da je diplomirao na UNSA, a ispostavi se da je ipak u Travniku. Može i bez formalnog znanja i zvanja, ako “znaš s narodom” – poručuje Konaković\nNakon zvaničnog objavljivanja imena budućih ministara u Vladi Kantona Sarajevo, odmah su krenule reakcije, a među njima vrlo glasni su bili kritičari “nove postave”. Najviše zamjerki upućeno je na račun ministara iz redova “Naroda i pravde” jer ih je nekoliko završilo DIF odnosno Fakultet sporta i tjelesnog odgoja.\n– Magistar menadžmenta u sportu biće na čelu Ministarstva kulture i sporta Kantona Sarajevo.\nFASTO – poručio je Konaković u svom najnovijem postu na FB.\nIz KJKP "Rad" kažu da su spremno dočekali prvi decembarski snijeg u Sarajevu


Vesti > Još čekaju novac za prerađeni otpad\nJoš čekaju novac za prerađeni otpad\nReciklažne firme još čekaju novac za prerađeni otpad, rekla je Tanjugu Marija Micaković iz kompanije Jugo-Impex EER u Nišu.Konkurs za dodelu sredstava za preradu otpada u ovoj godini mogao bi, prema najavama resornog ministrastva, da bude objavljen do 1. avgusta, kaže Micakovićeva.Ona je, međuitm, navela da predstavnicima reciklažnih firmi još nisu isplaćena sredstva za sav prerađen otpad u prošloj godini, pa su trenutni uslovi za njihovo poslovanje veoma teški i u većini su smanjeni kapaciteti u preradi, kao i broj zaposlenih.\n"Postoje potpisani ugovori, ali se čeka rebalans budžeta za isplatu sredstava. Problem je što je usvajanje rebalansa prolongirano do septembra, što dodatno otežava situaciju i pomera rokove za naplatu", rekla je Micakovićeva iz firme koja se bavi reciklažom elektronskog i električnog otpada.\nPrema njenim rečima, reciklerima su isplaćena sredstva za 83 odsto prerađenog otpada u prvom kvartalu 2013. godine, dok se čeka isplata novca za ostatak prerađenog materijal u prvom, a potom i za ceo drugi, treći i četvrti kvartal prošle godine.\nUslovi za poslovanje reciklažne industrije trenutno su veoma teški, a u većini reciklažnih kompanija došlo je do smanjenja kapaciteta u preradi, pa sam tim i broja zaposlenih.\n"Većina kompanija ima problem da obezbedi lična primanja za zaposlene, jer banke nemaju razumevanja za ovako dug period naplate od države", rekla je Micakovićeva.\nDodala je mnogo trpe sakupljači, male kompanije i samostalni sakupljači kojima recikleri, takođe, duguju.\nMicakovićeva je rekla da bi perspektiva za reciklažnu industriju mogle da se otvore ukoliko se stvore uslovi za predvidivo poslovanje i ako se osnuje takozvani zeleni Fond.\n"Svi pokazatelji kažu da postoji veliki prostor za poboljšanja i za rast reciklažne industrije, samim tim mogucnost otvaranja velikog broja novih radnih mesta. Ostaje problem da će sanacija štete nastale u periodu u kome se sada nalazimo da nas vrati par koraka unazad što svakako nije dobro", kazala je Micakovićeva.\nU Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine navode da je na osnovu Javnog konkursa za dodelu podsticajnih sredstava za 2013. godinu Ministartstvo potpisalo je ugovore sa korisnicima sredstava u ukupnom iznosu od oko 1.8 milijardi dinara.\nNa osnovu potpisanih ugovora za deo prvog kvartala 2013. godine, korisnicima sredstava je tokom marta ove godine uplaćen iznos podsticajnih sredstava u iznosu od 300 miliona dinara.\nZa isplatu po potpisanim ugovorima sa korisnicima sredstava i to za deo obaveze iz prvog kvartala, drugi, treći i četvrti kvartal 2013. godine u iznosu od 1.5 milijardi dinara, donet je Zaključak vlade krajem februara, a koji predviđa da će sredstva za uplatu podsticajnih sredstava biti obezbeđena po usvanju rebalansa budžeta za 2014. godinu.\nU tom resoru kažu da je tekst Javnog konkursa za dodelu podsticajnih sredstava za 2014. godinu u fazi izrade.\nTakođe u ministarstvu životne sredine podsećaju da je sa Ministarstvom finansija usaglašavan model po kome će se ostvarivati pravo na podsticaj u uslovima neophodnog poštovanja i principa budžetske predvidljivosti.\nU Ministarstvu veruju da je uprkos problemima, perspektiva reciklažne industrije jako izgledna.\nReciklažna industrija imaće pred sobom jasne uslove rada, što je uslov za uspešno obavljanje svake delatnosti.\nCeni se da ce ta industrija doživeti svoj procvat u meri svih okolnosti koje prate stanje privrede u Republici Srbiji, budžetske efikasnosti, realnog planiranja i odgovarajuće normativne uredenosti ove materije, navode u ministarstvu.\nU Srbiji posluje oko 2.000 firmi koje se bave sakupljanjem i reciklažom otpada, što je veliki pomak u odnosu na situaciju pre cetiri godine kada ih nije bilo više od 200, ali se u Srbiji i dalje reciklira svega 15 odsto otpada, dok je u zemljama EU oko 50 odsto.\nKada je reč o reciklaži, posebno neopasnog otpada, u Srbiji se najviše reciklira papir, karton, plastika, crni metali, obojeni metali, otpadne gume, ali organski materijali, drvo, tekstil.\nOd opasnog otpada najviše se u Srbiji recikliraju otpadna ulja, otpad od električne i elektronske opreme, fluorescentne cevi koje sadrže živu, otpadni akumulatori, a nešto u manjoj meri otpadna vozila.\nStrategijom upravljanja otpadom, u okviru dugorocnih ciljeva koje Srbija treba da ispuni, zacrtan je cilj da je u periodu od 2015. do 2019. godine neophodno postići stopu iskorišćenja i reciklaže ambalažnog otpada (staklo, papir, karton, metal i plastika) na 25 odsto od njegove ukupne količine.


Objavljeno ponedjeljak, 09 Oktobar 2017 07:37\nOno što je značajno istaći je činjenica da je zaposlenje u ovom pogonu dobilo sedam osoba i radi se o licima s invaliditetom, a projekat zapošljavanja pomogao je Fond za zdravstvenu rehabilitaciju i zapošljavanje invalida FBiH. Ministar Dedić je istakao zadovoljstvo realizacijom ovog projekta rekavši kako je u toku priprema federalnog zakona o pčelarstvu kojim će zakonski biti uređena ova oblast. Načelnik Općine Sanski Most, Faris Hasanbegović, rekao je kako podrška lokalnih vlasti, kada je riječ o realizaciji ovakvih projekata, nikada neće biti upitna, budući da pčelarstvo na prostoru Općine Sanski Most proteklih godina postaje perspektivna privredna grana.\nPrisutnima se obratila i direktorica ove specijalizirane firme, Ajlina Jakupović, te istakla, kako planiraju ostvariti poslovnu saradnju s velikim brojem kooperanata što će u konačnici doprinijeti ekspanziji pčelarstva na ovim prostorima. Inače, u sklopu firme „Zlatni med“ od prošle godine radi specijalizirana prodavnica proizvoda na bazi meda i pčelarske opreme, a pored postrojenja koje je svečano pušteno u rad, u ovoj firmi planiraju pokretanje i još nekih proizvodnih djelatnosti vezanih za preradu i pakovanje meda. Osnivač i vlasnik ove firme je udruženje „Eko med“.


Crna Gora odbila zakon o CHF – Energy Press\nPodgorica – Iz Vlade nije objašnjeno kako je, prije dvije godine, u sličnoj situaciji pomogla privatnicima u KAP-u i Željezari kada je platila garancije vrijedne 130 miliona eura.\nVlada Crne Gore je na jučerašnjoj sjednici dala negativno mišljenjenje na Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u eure, koji je predložio Demokratski front. U odluci se navodi da država ne treba da iz sredstava poreskih obveznika, preuzima dio rizika i plaća obaveze pojedinih lica, koja su svojom odlukom došla u tešku finansijsku situaciju. Iz Vlade nije objašnjeno kako je, prije dvije godine, u sličnoj situaciji pomogla privatnicima u KAP-u i Željezari kada je platila grancije vrijedne 130 miliona eura. U obimno sročenom mišljenju su taksativno navedeni svi segmenti ovakve odluke.\nObuhvat zaštite klijenata: Predloženi zakon obuhvata rješavanje poblema klijenata banke, koji u ovom trenutku imaju kreditu obavezu po kreditima sa valutnom klauzulom u švajcarskim kreditima (CHF) koju treba da ispunjavaju direktno prema banci.\n“Zakonom nijesu obuhvaćena lica za koja je banka svoja potraživanja prenijela na druga lica (faktoring kompanije), pa bi prihvatanje ovog zakonskog teksta dovelo u neravnopravan položaj tu kategoriju dužnika u odnosu na klijente čije kredite banka i dalje ima u svom kreditnom portfoliu. Takođe, treba imati u vidu i zaštitu klijenata koji, nakon velikog rasta kursa CHF, nijesu mogli da dalje uredno servisiraju kredit, a kašnjenje u otplati je rezultiralo raskidom ugovora i odgovararajućim postupkom prinudne naplate duga od strane banke. Iz navedenog proizilazi da Predlog zakona ne rješava probleme svih korisnika kredita sa valutnom klauzulom”, navodi se u mišljenju.\nKursne razlike: Predlogom zakona se predlaže ravnomjerno snošenje negativnih efekata rasta kursa CHF između banke, korisnika kredita i države. “U ovom trenutku nije poznat iznos kursnih razlika koji bi bio obračunat korišćenjem modela iz predloženog zakona, pa to predloženi zakon čini neprimjenjivim i, stoga, neprihvatljivim u ovom trenutku”, piše u mišljenju.\nObaveza države: Imajući u vidu predlog da država snosi određeni iznos negativnih kursnih razlika, nije jasno iz kojih razloga se predlaže ovakvo rješenje, s obzirom da, kako je naprijed navedeno, rast kursa švajcarskog franka (CHF) u odnosu na EUR bitnije ne utiče na kretanja ekonomskog i privrednog rasta u Crnoj Gori, niti ima negativne posljedice na finansijsku stabilnost. Pored toga, usvajanje ovakvog rješenja je neprihvatljivo izrazloga što država ne treba da iz sredstava poreskih obveznika preuzima dio rizika i plaća obaveze pojedinih lica koja su svojom odlukom došla u tešku finansijsku situaciju. Predloženo rješenje predstavlja favorizovanje korisnika kredita sa valutnom klauzulom u odnosu na druga lica koja su na neki drugi način dospjela u tešku finansijsku situaciju, što ovaj zakon čini neprihvatljivim. Uređivanje budućih odnosa klijenata i banke, konstatuje se u mišljenju.\nPozicija banke: Sa aspekta buduće pozicije banke, treba imati u vidu činjenicu da će se, u slučaju ukidanja valutne klauzule, kod banke pojaviti otvorena neto pozicija u CHF znatno viša od propisane, koju će banka morati da u kratkom roku svede u propisane okvire, pa je potrebno izvršiti analizu finansijskih efekata tog usklađivanja i cijeniti tu činjenicu prilikom definisanja buduće kamatne stope.\nStatus klijenata koji su pokrenuli sudski spor: Značajan broj klijenata je pokrenuo sudski postupak protiv banke i taj je postupak u toku. Predloženim zakonom se ne definišu rokovi za izjašnjavanje klijenata o prihvatanju ili neprihvatanju novih uslova, niti posljedice nepotpisivanja ugovora po novim uslovima. Imajući u vidu istaknuto, mišljenja smo da ne treba prihvatiti Predlog zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima (CHF) u eure (EUR), zaključuje se u mišljenju,\nCrna Gora do kraja ove godine u NATO-u?


Zbog ebole pojačan inspekcijski nadzor u Srbiji\nZbog ebole pojačan inspekcijski nadzor u Srbiji\nMinistar zdravlja, dr Zlatibor Lončar rekao je da će zbog izbijanja epidemije ebole u svetu, na Aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu od danas biti pojačano prisustvo granične sanitarne inspekcije, a preduzeće se i sve druge neophodne mere da se predupredi pojava ove bolesti.\nMinistar Lončar je u izjavi novinarima na Aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu, nakon obilaska granične sanitarne inspekcije, naveo da je aerodrom najugroženije područje zbog tranzita iz mesta zahvaćenih epidemijom.\nMinistar je najavio da će se smene inspektora duplirati, kao i da će se krenuti sa kampanjom podele propagandnog materijala, dodavši da će mere pojačanog nadzora obuhvatiti i Aerodrom „Konstantin Veliki“ u Nišu, na kome se obavljaju čarter letovi.\nNećemo se opustiti ni u drumskom i drugom saobraćaju, rekao je ministar zdravlja i ocenio da će nadležni uspeti da preduzmu sve što je potrebno da se spreči širenje ebole na naše područje.\nMinistar zdravlja je istakao da Svetska zdravstvena organizacija (SZO) šalje Srbiji detaljna uputstva i preporuke o ponašanju, shodno razvoju situacije, i podsetio da je od januara u svetu registrovano više od 730 preminulih i 1.323 zaraženih ebolom.\nDr Lončar je naveo da se putnik za koga se posumnja da je zaražen odmah sprovodi u karantin.\nAko dobijemo signal da za ceo jedan avion postoji sumnja da su putnici zaraženi, pripremljena je dodatna prostorija u koju oni ulaze direktno sa piste, koja ima stalnu komunikaciju sa službom hitne pomoći, bolnicama i zavodima za javno zdravlje, objasnio je ministar Lončar i dodao da se potom kreće sa sprovođenjem svih procedura koje je propisala Svetska zdravstvena organizacija.


Edita – cvece od misterioznog muskarca\nEdita Aradinović je jedna od najatraktivnijih mladih pevačica i veoma je tražena zbog čega su njeni rasporedi krcati. Upravo zbog toga dogodi se da i da nastupa - bolesna.\nEdita Aradinović, naime, nastupila je tokom noći u jednom beogradskom klubu gde je napravila nezapamćenu žurku, a pre toga završila je na infuziji.\nŠta joj se zapravo desilo i manje prijatnu stranu svog posla otkrila je u video materijalu koji je pred vama. U video prilogu pogledajte i šta je to stiglo za nju usred nastupa što je oduševilo sve prisutne fanove.\n"DANIMA SAM NA INFUZIJI" Rada nasmejana izašla pred publiku, a malo ljudi zna da poslednjih dana proživljava dramu (VIDEO)


U POVERENJU: Pogledajte kako se religije šire svetom?\nPogledajte kako se religije šire svetom?\nŠta god mislili o njima, činjenica je da religije menjaju istoriju i oblikuju svet. Business Insider je objavio zanimljivu animiranu mapu koja na slikovit način prikazuje širenje najvećih svetskih religija svetom.\nU definisanju samog pojma religije, što bi trebalo da bude početna tačka svake rasprave o potrebi čoveka za okupljanjem i deljenjem u religijske grupe, zdrav razum često izostaje pa se pojam religije meša s pojmom vere, a argumenti (ako se mogu tako nazvati) u korist religije često ostaju na prizemnim tumačenjima koja se uglavom svode na "tradiciju".\nUprkos rastućem broju kritičara religije, ateista i uopšte pripadnika nereligioznih grupa i opredeljenja, religije još uvek grabe velikim koracima. Prema nedavnom istraživanju organizacije Pew, do 2050. godine najjača svetska religija biće hrišćanstvo, iako trenutno najveći porast broja sledbenika beleži islam.


Rezervišite letovanje u Grčkoj po cenama sniženim i do 48% - Smedia\nRezervišite letovanje u Grčkoj po cenama sniženim i do 48%\nJoš uvek niste rezervisali letovanje? Požurite jer uz ,,Travellandove’’ popuste ovog vikenda možete obezbediti sebi odmor i po 48% sniženim cenama! Zbog velikog interesovanja ,,Travelland’’ će raditi i u nedelju od 10h do 17h.\nPopularnost Grčke među turistima opravdava činjenica da je pogodna za sve: idealna za mlade koji su željni avanture i provoda, porodice sa decom kojima je od ključnog značaja sigurnost i kvalitetan smeštaj i one starije koji vole da uživaju u miru.\nSitonija, središnje poluostrvo Halkidikija, je većini posetilaca najprivlačnija. Na ovom prostoru turistička agencija „Travelland“ ima širok izbor hotela u ponudi. Sa 5 zvezdica su veoma atraktivni luksuzni...


Nikolić i Vučić 2008. godine prozivali Dodika zbog vile - Infosvijet\nVila koju je Milorad Dodik, kupio 2007. godine za 750 000 eura od “Komercijalne banke” na Dedinju u Beogradu, bila je “trn u oku” tadašnjem rukovodstvu Srpske radikalne stranke u Srbiji.\nU to vrijeme Dodik je bio premijer Republike Srpske a kredit za vilu podigao je godinu dana kasnije (2008.) u Pavlović banci u Bijeljini. Kupovina vile i finanasijske transakcije obavljene preko Pavlović banke i Komercijalne banke još uvijek su predmet istrage u Tužilaštvu BiH, koja je pokrenuta 2015. godine.\nU saopštenju Srpske radikalne stranke iz januara 2008. godine, čiji čelni ljudi su tada bili Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić, se postavlja pitanje koliko vila će Milorad Dodik da kupi u Beogradu.\n“Izborni štab Tomislava Nikolića konstatovao je 2008. godine da se “Milorad Dodik strašno uplašio za svoju vilu na Dedinju, te je nastavio da laže, vrijeđa i kleveta, kako Tomislava Nikolića, tako i građane Srbije”.\nIzborni štab Tomislava Nikolića postavlja pitanje Miloradu Dodiku i režimskom kandidatu Borisu Tadiću: – Koliko novih vila i sumnjivih poslova građane Srbije košta klevetanje Milorada Dodika?\nJedna od tačaka predsjedničkog programa Tomislava Nikolića je borba protiv korupcije i kriminala, pa će u skladu da tim i kriminalne aktivnosti Milorada Dodika biti pod lupom nadležnih državnih organa”, kaže se u saopštenju Srpske radikalne stranke, koje se i danas nalazi na sajtu te stranke.\nVilu,koja je izgrađena 2005. godine, vještak je procijenio na 1.260.000 eura.\nBahami nakon uragana Dorian: “Ljudi ubijaju jedni druge kako bi došli do hrane i…\nIako je Efendić u ratu imao samo 9 godina, Radončić ga optužio: “Dok…\nIvanić o propalom Sporazumu, Dodiku, SDA i HDZ-u, novoj većini,…


NAŠA DJELATNOST – Strana 38220628777 – Akvila\nNaša kompanija bavi se primarno upravljanjem objektima, a najbliža definicija navedenom bila bi sposobnost gospodarenja svim onim aspektima koji se vezuju za jedan objekat sa ciljem čuvanja i održavanja istog,kao i stalni rad na podizanju njegove vrijednosti odnosno njegovom adekvatnom valorizovanju.\nAkvila je prva među jednakima u svom poslu , obzirom da je karakterišu drugačiji, moderniji pristupi i metodologije, transparentnost, fokusiranost na detalje, multitasking i personalizovanost usluge.\nAkvila tim sačinjavaju profesionalci iz najrazličitijih branši, vedrog duha i pozitivnog stava prema životu, koje ujedinjuju isti ciljevi unapređenja Vaše i naše životne i radne sredine. Akvila timovi, imajući na umu širu sliku, preuzimaju cijeli niz pojedinačnih usluga: hitne intervencije i popravke, preglede i kontrole opreme, pregled instalacija poput gromobranskih i električnih, osiguranje zgrade, provjere atesta protivpožarne opreme, provjere dimnjaka i slično. Na dalje, bave se širokim spektrom usluga iz oblasti prava, ekonomije i finansija, administracije, arhitekture, dizajna i konsaltinga u oblasti nekretnina. Da, mislili smo na sve.\nUzimajući u obzir naše ciljeve i način rada, možemo reći da Akvilu odlikuje moderan pristup upravljanju objektima, želja za radikalnim unapređenjem izgleda objekata i kvaliteta života ljudi u njima ali i kontinuiran rad na polju podizanja svijesti o kulturi stanovanja.


UNIQA stipendira plivača Ismaila Zulfića iz Zenice @ StartBiH.ba\n- Ismail je izuzetan dječak i primjer svima kako se za sreću treba boriti i kroz život ići hrabro. Postoji jaka povezanost između Ismaila i naše korporativne kampanje „Misli UNIQA“ koja proteklih godina inspiriše ljude da se bez straha upuste u nova iskustva, da budu heroji svoga života i da nikada ne odustaju. "Misli UNIQA" je i poziv svima da uzmu aktivno učešće u svom životu, da razmišljaju sa više optimizma, sa više odgovornosti, praktičnije i uspješnije. Na taj način zauzimamo pozitivan stav, baš kao Ismail koji je nepokolebljiv i koji će vas naučiti najvažniju životnu lekciju – da nikada ne smijete odustati, čak i kada se prepreke čine mnogo veće od vas - istakla je ovom prilikom Vildana Skorupan, Marketing menadžer UNIQA osiguranja.\nIsmet i Elmina Zulfić, Ismailovi roditelji, izrazili su zahvalnost zbog činjenice da će se Ismail u narednom periodu moći posvetiti treningu za iduća takmičenja na kojima će učestvovati ispred “PD Spid”, vođen misijom da uvijek da sve od sebe i premaši vlastite rekorde. Podrška kompanije koja dijeli ove vrijednosti, prema riječima Ismailovih roditelja, vjetar je u leđa ka novim životnim pobjedama.