Miks suus on metallist maitse? - Kliinikud May Kaalulangus metallist maitse suus\nKaalulangus metallist maitse suus, Millise arsti poole pöörduda?\nMetalliline maitse suus on üks levinumaid ketoosi sümptomeid. See mõjutab tavaliselt madala süsivesikusisaldusega ja ketogeenset dieeti. Kuid see võib olla ka märk suukaudsete bakterite kuhjumisest, nakkustest või kokkupuutest teatud kemikaalidega.\nDieedil olles on tõenäoliselt süüdi ketoos. Näpunäide Kui teie keha satub ketoosi, võib teil tekkida nn keto-gripp.\nLevinud sümptom on halb hingeõhk, millega võib kaasneda naljakas maitse suus. Siiski pole ketoos alati süüdlane.\nHammaste lagunemine, suukaudsete bakterite kogunemine, dehüdratsioon ja diabeetiline ketoatsidoos võivad põhjustada ka neid sümptomeid.\nKetogeensed dieedid on tuntud oma kasuliku toime tõttu ainevahetuse tervisele. Nendes söömiskavades on vähe süsivesikuid, palju rasva ja mõõdukalt valke - ning need ei vaja kalorite lugemist. Negatiivne külg on see, et need on üsna piiravad ja piiravad teie toiduvalikut. Lisaks arutatakse nende ohutuse üle. Aastal avaldatud ülevaate kohaselt India meditsiiniliste uuringute ajakiri novembris on ketogeenne dieet osutunud tõhusaks kehakaalu langetamisel ja diabeedi juhtimisel.\nLisaks võib see parandada vere lipiide ja glükeemilist kontrolli. Potentsiaalne puudus on toitainete puuduse oht, mis tuleneb puuviljade, köögiviljade, täisteratooteid ja muid toite vähesest tarbimisest. Enamik selle dieediplaani versioone piirab süsivesikute sisaldust 50 grammini päevas, nagu on märgitud ülaltoodud ülevaates.\nTavatingimustes muundab teie keha süsivesikud glükoosiks - peamiseks kütuseallikaks.\nJust need ained loovad iseloomuliku maitseelamuse. Miks on naiste suus metalne maitse??\nKui vähendate süsivesikute arvu, hakkab teie maks energia saamiseks ketoonkehasid tootma. Kui ketokehad saavutavad vere ja uriini kõrge taseme, satub teie keha ketoosi - metaboolsesse seisundisse, kus see põletab ladustatud rasva. Kas olete kunagi kuulnud nn keto-gripist?\nRaudmaitse suus: 10 põhjust, miks naised seda saavad - Toitumine May\nSee seisund kirjeldab mitmeid sümptomeid, mis ilmnevad teie keha ketoosi sisenemisel. Mõned dieedipidajad tunnevad suus metallist maitset, halba hingeõhku, kõhukinnisust, nõrkust, vähest energiat ja muid ebameeldivaid kõrvaltoimeid. Teie hingeõhul võib olla kopsude kaudu väljutatava atsetooni teatud tüüpi ketoonkeha tõttu Kaalulangus metallist maitse suus.\nKetoosi sümptomid: mida oodata Puuviljane hingeõhk ehk atsetooni hingeõhk on ketoosi üks tunnusjooni. See kõrvaltoime võib ilmneda ka tühja kõhuga, nagu teatati Diabeetiline ketoatsidoos, diabeedi tüsistus, mida iseloomustavad suurenenud ketokehad veres, võib ka teie hingeõhule magusa lõhna anda. Samuti võite märgata suus magusat või metallist maitset.\nKetoos ja diabeetiline ketoatsidoos on üsna sarnased. Viimane esineb siiski ainult diabeeti põdevatel inimestel ja tuleneb keha ketooni ülimadalast kontsentratsioonist.\nRavita jätmisel võib see lõppeda surmaga. Ketoosi ajal võite tunda end vähem näljasena kui tavaliselt.\nAastal avaldatud Ketoosi sümptomid võivad hõlmata ka suuremat vaimset fookust ja aju funktsiooni paranemist. Nagu Stanfordi tervishoiu eksperdid märgivad, moodustavad ketoonkehad pärast kolme päeva ketoosi umbes 30 protsenti ajule tarnitavast energiast ja nelja päeva pärast 70 protsenti. Tegelikult uuritakse seda toitumiskava selle rolli kohta Alzheimeri tõve ennetamisel ja ravimisel. Iga inimene kogeb ketoosi erinevalt. Mõned dieedipidajad märgivad väsimust, vähest energiat, meeleolu kõikumist ja kehalise võimekuse vähenemist.\nTeised tunnevad end pingestatud ja tervemad. Teatud toidulisandid, näiteks keskmise ahelaga triglütseriidid MCT Kaalulangus metallist maitse suus, võivad teie sümptomeid parandada ja aidata teil ketoosi kiiremini haigestuda. Metallilise maitse muud põhjused Peale ketoosi võib olla palju tegureid, mis võivad põhjustada metallist maitset suus.\nNäiteks võivad Clevelandi kliiniku andmetel selle kõrvalmõjuna olla antibiootikumid, antidepressandid ja muud ravimid.\nMõnikord on süüdi kehv suuhügieen. Olenemata sellest, kas olete dieedil või sööte nagu tavaliselt, on ülioluline oma hammaste ja igemete eest korralikult hoolitseda.\nTavalised hambaravi probleemid, näiteks hammaste lagunemine, võivad muude sümptomite kõrval põhjustada halba hingeõhku ja naljakat maitset suus. Näiteks mahlapaastumine võib pikas perspektiivis hambaid mõjutada. Nagu juhib Ameerika Hambaarstide Liit, võivad happelised joogid, nagu sooda, sidrunimahl, apelsinimahl ja spordijoogid, põhjustada hammaste erosiooni, mis võib põhjustada suuõõne bakterite kogunemist ja infektsioone või õõnsusi.\nSeetõttu võite tunda metallist maitset ja halba hingeõhku.


Richter Gedeon - Euroopa Komisjon väljastas müügiloa skisofreenia ravimile Reagila (kariprasiin)\nGedeon RichterEnglishUudisedEuroopa Komisjon väljastas müügiloa skisofreenia ravimile Reagila (kariprasiin)\nEuroopa Komisjon väljastas müügiloa skisofreenia ravimile Reagila (kariprasiin)\nMüügiloa hoidja Gedeon Richter annab teada, et Euroopa Komisjon on väljastanud müügiloa ravimile Reagila (kariprasiin), mis on uudne antipsühhootiline ravim skisofreenia raviks täiskasvanutel. Müügiluba väljastati Euroopa Ravimiameti inimestel kasutatavate ravimite hindamise komitee (CHMP) positiivse hinnagu tulemusena ja see on kehtiv kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.\nKariprasiin avastati Richter’i teadlaste poolt ning on USA-s ja Kanadas litsentseeritud Allerganile (varasemalt Forest/Actavis). Pärast müügiloa väljastamist USA ravimiameti FDA poolt septembris 2015, alustati märtsis 2016 ravimi turustamist USA-s ja Kanadas VRAYLAR’i nime all.\nEuroopa müügiloa taotlus skisofreenia raviks sisaldas 3 lühiajalise, platseebo- ja osaliselt aktiivse kontrolliga positiivsete uuringute tulemusi, mis hõlmas rohkem kui 1800 patsienti ning üht pikaajalist uuringut, milles mõlemas hinnati algväärtuste muutuste alusel esmaste tulemusnäitajatena skisofreenia sümptomite raskust, milleks olid vastavalt positiivsete ja negatiivsete sümptomite skaala (Positive and Negative Syndrome Scale, PANSS) üldskoor ja aeg retsidiivini. Samuti viidi läbi kliiniline uuring prevaleerivalt negatiivse sümptomaatikaga skisofreeniaga patsientidel.\nGedeon Richteri tegevjuht Erik Bogsch on öelnud, et müügiloa saamine on kogu meeskonna silmapaistva töö tulemus ning avaldas headmeelt, et Reagila’st (kariprasiin) saadav kasu jõuab skisofreenia täiendava ravivõimalusena patsentide ja arstideni kogu Euroopa Liidus. Samuti märkis ta, et selle müügiloa kinnitamine motiveerib Richterit veel rohkem pühenduma, et parandada selle raske vaimse seisundi all kannatavate patsientide elukvaliteeti.\nSkisofreenia on krooniline töövõimetust põhjustav haigus, mille esinemissagedus läheneb 1%-le. See koormab märkimisväärselt patsiente, nende perekondi ja kogu ühiskonda. Sümptomid jaotuvad 3 kategooriasse: positiivsed sümptomid (hallutsinatsioonid, eksiarvamused, mõtlemis- ja liikumishäired), negatiivsed sümptomid (motivatsiooni kadumine ja sotsiaalne eraldatus) ja kognitiivsed sümptomid (keskendumis- ja mäluhäired).\nKariprasiin on suukaudselt aktiivne ja potentne dopamiini D3/D2-retseptorite ning serotoniini 5-HT1A-retseptorite osaline agonist.\nKariprasiini avastas Richter koostöös Allerganiga (varasemalt Forest/Actavis) ning see sai FDA poolt müügiloa mõlemal näidustusel septembris 2015. Hetkel on USA-s käimas edasine arendustöö uutel võimalikel näidustusel.\nSamuti arendab Mitsubishi-Tanabe Pharma Corporation (MTPC) kariprasiini skisofreenia raviks Jaapanis ja teistes Aasia-riikides.


Ostu-, garantii-, ja tagastustingimused\nKäesolevad e-poe tingimused edaspidi nimetatud Tingimused kehtivad e-poe 3D Partner omanikfirma OÜ Nv System registrikoodiga 11104961 edaspidi Müüja ja kõikide isikute suhtes, kes kasutavad veebiaadressil www.3dpartner.eu asuvat e-poodi tellimuse esitamiseks ja/või müügilepingu sõlmimiseks, edaspidi Klient.\nE-poest ostu sooritamine\nMüügilepingust taganemine ja kauba 14 päevane tagastamisõigus\nMüüja taganemine müügilepingust\n1.1 www.3dpartner.eu on Nv System OÜ poolt loodud ja hallatav e-pood, mille vahendusel toimub teenuste ja kaupade müük Kliendile.\n1.2 Müüja ja Kliendi vaheliste suhete reguleerimisel juhindutakse Võlaõigusseadusest ning teistest EV seadustest ja muudest õigusaktidest ja Tingimustes kokkulepitust.\n2.1 www.3dpartner.eu e-poe lehel oma andmete sisestamisega annab Klient Müüjale õiguse töödelda ning vajadusel oma lepingulistele koostööpartneritele edastada Kliendi andmeid sealhulgas Kliendi poolt sisestatud isikuandmeid ainult selles osas, mis on vajalik e-poe kasutamiseks , Kliendi tellimuse täitmiseks või müügilepingu täitmise tagamiseks.\n2.2 Nv System OÜ kinnitab, et e-poest ostu sooritamisel antud isikuandmeid ei kasutata muul eesmärgil (näiteks turunduseks) ega edastata kolmandatele isikutele kes ei ole seotud konkreetse tellimuse täitmisega.\n2.3 Isikuandmete turvalisuse tagamiseks ja lekkimise vältimiseks on www.3dpartner.eu lehel kasutusel Transpordikihi turbeprotokoll TLS.\n3. E-POEST OSTU SOORITAMINE\n3.1 www.3dpartner.eu e-poest on võimalik osta vaid neid kaupu mille juures on aktiivne link „LISA OSTUKORVI”. Toodete hind ja saadavus võivad jooksvalt muutuda.\n3.2 Liikudes e-poe lehtedel on võimalik lisada tooteid ostukorvi. Kuni Ostukorvi kinnitamiseni ja tarneaadressi ning transpordi valikuni on võimalik Ostukorvis olevaid tooteid ja/või nende kogust muuta. Peale ostukorvi kinnitamist tooteid ja nende kogust muuta ei saa.\n3.3 E-poe kaudu tellitud toodete eest on võimalik tasuda pangaülekandega e-poe poolt saadetud arve alusel.\n3.4 Tellitud kaubad tarnitakse peale tasumist kliendi poolt näidatud aadressile ja antakse üle ainult kliendile või tema poolt volitatud kolmandale isikule.\n3.5 Tarneaeg 3D Partneri laos olevatele toodetele on tavapäraselt kuni 10 päeva, koostööpartneri laos olevatele toodetele kuni 15 päeva. Tarneaeg ei või olla pikem kui 30 päeva.\n4. MÜÜGILEPINGUST TAGANEMINE JA KAUBA 14 PÄEVANE TAGASTAMISÕIGUS\n4.1 Peale tellimuse kinnitamist, kuid enne kauba saatmist on Kliendil õigus tellimus tühistada koheselt helistades Müüjale telefonil +372 555 10811, või saates vastavasisulise e-kirja aadressile shop@3dpartner.eu.\n4.2 Kliendil on õigus 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest müügilepingust taganeda ja ostetud toode tagastada.\n4.3 Tagastamisõiguse kasutamiseks peab Klient saatma sellesisulise e-kirja aadressile shop@3dpartner.eu, kuid mitte hiljem kui 14 päeva alates toote kättesaamisest.\n4.4 Tagastamisega seotud kulud tasub Klient välja arvatud juhul kui toote tagastamise põhjus on toote mittevastavus tellimusega või tootel esinev defekt.\n4.5 Klient peab kauba Müüjale tagastama viivitamata kuid mitte hiljem kui 14 päeva jooksul peale Müüja teavitamist taganemisõiguse kasutamisest.\n4.6 Müüja tagastab Kliendile toote ostusumma koos transpordikuluga. Kui Klient valis transpordiks enamsoodsamast erineva viisi, siis hinnavahet soodsama transpordiviisi ja kliendi valitud transpordiviisi vahel ei tagastata.\n4.7 Müüja võib mainitud summa tagastamisega viivitada kuni Klient on kauba üle andnud otse Müüjale või transpordiettevõttele transpordiks Müüjale.\n4.8 Kliendi poolt põhjustatud tagastamisele kuuluva toote väärtuse vähenemise korral vastutab Klient toote kasutamisest tingitud väärtuse vähenemise eest juhul, kui ta on asja kasutanud muul viisil, kui on vaja asja olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks. Selleks, et veenduda asja olemuses, omadustes ja toimimises, võib asja käsitseda ja kasutada üksnes nii nagu lubatakse tavapäraselt seda teha poes. Tagastatav toode peab olema samaväärses seisus uue tootega, ehk KASUTAMATA.\n4.9 Müüjal on õigus nõuda Kliendilt kompensatsiooni toote kasutamisest tuleneva väärtuse vähenemise korral 30 päeva jooksul alates toote tagasijõudmisest Müüja valdusse.\n4.10 Tagastamisele ei kuulu:\nsuletud ümbrises audio- ja videosalvestise või arvutitarkvara, kui tarbija on ümbrise avanud\nsellise digitaalse sisu edastamine, mida ei toimetata kätte füüsilisel andmekandjal, kui selle edastamine on toimunud tarbija eelneval sõnaselgel nõusolekul, ning tarbija kinnitab asjaolu, et ta kaotab seeläbi oma taganemisõiguse\n5. MÜÜJA TAGANEMINE MÜÜGILEPINGUST\n5.1 Müüjal on õigus kauba müümisest keelduda kui kaup on laost otsa saanud või kui kauba hinda/omadusi/saadavust on süsteemivea tõttu valesti kuvatud.\n5.2 Eelmainitud juhtumil võtab Müüja Kliendiga ühendust, informeerib Klienti juhtunust, ning juhul kui Klient on kauba eest juba tasunud, siis tagastab tasutud summa.\n6.1 3D Partner vahendab tootjate poolt antud tootegarantiid juhul kui see on olemas.\n6.2 Kõikidele www.3dpartner.eu lehelt ostetud toodetele kehtib 2 aastane pretensioonide esitamise aeg. Aega loetakse alates kauba Kliendile üleandmise hetkest.\n6.3 Puuduse ilmnemisel on Klient kohustatud Müüjat teavitama koheselt kuid mitte hiljem kui kahe kuu jooksul alates puuduse ilmnemisest.\n6.4 Pretensiooni esitamiseks tuleb saata vastavasisuline kiri aadressil shop@3dpartner.eu koos tõestusega toote ostu kohta(arve, tellimuse kinnituse number vms) ning võimalikult täpse puuduse kirjeldusega.\n6.5 Müüja vastab esitatud pretensioonile mitte hiljem kui 15 päeva jooksul.\n6.6 Nv System OÜ ei kõrvalda pretensioonide esitamise ajal tekkinud puudusi tasuta juhul kui see on põhjustatud:\nkauba normaalsest kulumisest\nettenägematutest välisteguritest (force majeur) sealhulgas aga mitte ainult äike vaid ka erinevate vedelike sattumine seadmesse, vale või ebakvaliteetne toitepinge, võõrkehade sattumine seadmesse jne\nkauba ebaõigest kasutamisest\nostjale 3D Partner meeskonna poolt varem teatavaks tehtud puudused\nkui seadme seerianumbrit, kontrollkleebist vms on rikutud\n6.7 Iga pretensioonide esitamise perioodil Müüjale tagastatud toode läbib müüja poolse kontrolli, mille käigus tuvastatakse puuduse tekke põhjus ning lähtudes puuduse iseloomust ja tekkepõhjusest kas:\nkeeldutakse tasuta remondist p6.6 nimetatud põhjusel\nremonditakse puudusega toode ja tagastatakse Kliendile\nasendatakse puudusega toode teise samaväärse või parema tootega\nasendusvõimaluse puudumisel tagastatakse Kliendile toote ostuhind\n6.8 Pretensioonide esitamise aja esimese 6 kuu jooksul tasub toote pretensiooni esitamise protsessiga seotud transpordikulud Müüja, pretensiooni hilisemal esitamisel Klient.\n6.9 Kliendil on õigus pöörduda pädeva järelvalveasutuse poole, milleks on Riiklik Tarbijakaitseamet aadressil Rahukohtu 2, Tallinn, 10130, e-post: info@tka.riik.ee. Tarbijavaidluste komisjoni pädevuses on lahendada tarbija ja ettevõtja vahel sõlmitud lepingust tulenevaid vaidlusi, mida pooled ei suutnud lahendada kokkuleppe teel ja kui vaidlusalase kauba või teenuse väärtus on 20 või enam eurot.


Tulp ja tulp: september 2016\nViisin hommikupoolikul raamatud raamatukokku tagasi; hoidsin neid oma käes pea kaks kuud; kõige paksem raamat jäigi tükati loetuks. Peategelasel ei olnud karakterit; kellelgi polnud; lihtsalt üks kulgemine ootamatu katastroofi eel. Tegelikult oli peategelaseks hoopis tavaline päev, ruum. Nii mõtlen lugemata raamatust.\nTeel koterdasin vanas kolhoosi õunaaias. Kas tõesti 'Paide taliõuna' spontaanne punaseviljaline kloon?\nJa sellist kolmeruumilist keldrit tahaks endalegi; oleks hea õunu hoida. Uste kõrgus oli silma järgi mõõtes u. 130 cm.\nOlen tähele pannud, et pae- ja raudkive segamini kasutades on ehitised ajas vastupidavamad. Keldri otsasein.\nKeldri parempoolne ruum; siin hoiaksin õunu.\n'Borovinka' viljale on iseloomulik pikk peenike viljavars.\nPirakas puu on kunagi laiali vajunud, paistab et üks haru on juured alla ajanud, sest õhus on võraharu märgatavalt paksem kui maapinnal.\nViljad on mahlakad, hea kerge magus-hapu maitsega. Puuduseks on lühike tarbimisaeg ja ehk liiga lihtne maitse, aga teel kosutuseks head.\nSildid: Maastik, Puud, Sügis, Viljapuud\nSÜGIS MUUDKUI TULEB\nMitmesordiline viljapuu. Kunagi umbes veerand sajandit tagasi otsustasime aeda istutada kaks uut õunapuud, et istutame uuemaid sorte, sest vanaisast jäänud aias oli küll (väga)palju õunapuid, aga sordid vanemad ja paljud keskpärase maitsega. Näiteks (hea maitsega) 'Sibulõuna' puid oli 8 tk. ja 'Antonovkaid' 5 tk. jne. Vanaisal oli alati soov pidada õunaaeda ja mesilasi. Tema viimases aias kasvas 55 õunapuud ja mesilasperesi oli peale kahtekümmet. Nii ta toimetas kokkuostudega ja mõnikord käis ka ise turul müümas. Näiteks, kui külastas tütart Tartus, siis läks linna kahe suure kohvriga ja istus päeva esimese poole, kui tütar koolis oli, turul. Nii ta lõhnas mee ja õunte järgi. Vahepeal arvasin, et vanaisa oli vana aja inimene, et ta tegutsemine jäigi enne II maailmasõja aja malli. Aga nüüd arvan, et ta toimetas täitsa õigesti; oma äranägemise järgi; ehitas elu jooksul mitu maja, rajas kaks aeda ja vaatas, et kõigil tütardel oleks katus pea kohal. Ta lihtsalt ei liigutanud igat sitta: näiteks jäid tema elust 9 tööaastat siberi kaevandustes ja avarustel kingituseks Nõukogude Liidule, sest ta ei palunud ennast "rehabiliteerida", et saada õigel ajal pensionile. Nii ta jäigi poliitilise paragrahvga "kurjategijaks" ja toimik lõpetamata. Tänapäeval, represseeritute raamatus seisab tema nime taga märkus: saatus teadmata. Ja nii ongi ilmselt kõige parem elada.\nLäksin jutuga uitama. Üks uutest sortidest sai 'Talvenauding' ja teist ma ei nimeta, olen tema ammu likvideerinud. 'Talvenaudingu' loomupärane madal võra on väga hea omadus... aga tema viljad on minu jaoks igava maitsega; tihti ei viitsigi suuremat vilja lõpuni süüa. Ja tema säilitamine sahvris ei õnnestu kunagi hästi; viljad riknevad märkamatult seest poolt. Nii ma temast eriti lugu ei pea, kui et põhiliselt võra kujundamise rõõm. Aga üks suur hea omadus 'Talvenaudingul' on - kasutan teda oma "Sordivaramu" puuna - olen tema võrasse pookinud palju sorte.\nKui suvel viletsamate õunte eemaldamisega saaki normida, siis saab ühtlaselt suurte viljadega saagi. Saagi normimise eesmärgiks on ka okste saagiraskuse all murdumise vältimine. Tööd teen suve teise poole vältel; õunapuu viljad kasvavad küpsemiseni, nii annab ka augusti viimastel päevadel tehtud normimine veidi efekti.\nVarajased üheaastased suvelilled teevad renessanssi.\nTänagi noppisin paraja peotäie rukolat.\nSuvedaaliatel on veel lugusi varuks.\nSildid: Aed, Mungalill, Pruudisõled, Suvedaaliad, Sügis, Varia, Viljapuud\nSÜGIS ALGAB HOMME\nJah, viirused liiguvad juba ringi, paar pärva tagasi oli kurk hommikul haige, päev läks pead valutades, kurguhäda taandus, aga siiani hoian hõlmad koomal ja tajun viirust, küll külmavärinate ja siis aevastuste seerjatena. Aga ilmad on täitsa kenad. Ja nii plaanisin oma kere ja hinge väikse rattatiiruga kosutada. Isegi uni oli häiritud väikse retke ärevusest: mõtlesin öösel vanaema peale... tema käis talviti, siis kui maja põdejaid täis, soomekelguga sõitmas - kihutas kilomeeter edasi ja kilomeeter tagasi ja nõnda veelkord, tegi seda öösiti, et külarahval ei tekiks küsimust, et misasja ta seal tühja kihutab. Vanaemale tõbi külge ei hakanud.\nTänane hommik oli pilvitu, metsavahel madala päikse varjus täitsa külm, olin soojalt riides ja nautisin rattaseljas päeva loomist. Polegi hommikuti niimoodi sõitnud, et ainult vaatad ilma. Linde oli palju ja metskitsi oli palju, viimased on kõrrepõldudega ühte värvi ja täitsa julged, päevaks tõmbuvad ikka metsa. Kahe ja poole tunnise tiiru tegin. Ühes kohas panin ratta teeäärde puu najale ning jalutasin kõrrepõllul, mekkisin pihlakat, polegi teist vist aastakümneid mekkinud... kogu kere sai pihlakast osa, tuli laps olemise tunne.\nPihlakad võivad täitsa erineva värviga olla. See nooruk on täitsa punane.\nSildid: Maastik, Retk, Sügis, Viljapuud\n'Paide taliõun' käitub nagu sügisõun; minu lemmik. Palju maitset, magus-hapu.\n'Serinka'. Vana-aja maitse (tegelikult on enamik minu aia sorte vanad); hea magus-hapu, spetsiifilise happega, samas ka portsu suhkrutega. Paljudele pole 'Serinka' esmamaitsmisel meeldinud, sest hape on isikupärane. Mulle aga ta viljad väga maitsevad; kui neid rahulikult maha istudes süüa, siis saab aimu maitserikkusest, maitse viib rännakule ja veel kuhu soovid... kas pole tore! Viljaliha on roheka tooniga ja pehme, konsistentsilt isegi kreemjas. Ja jällegi need paljud... paljud peavad ka tema terrakota-karva välimust mitte-isuäratavaks; samas nad naudivad kalli raha eest hallitusjuustu ja austreid, millede-kellede välimus pole teps mitte parem. 'Serinka' hea omadus on, et septembri alguspoolel nopitud õunad küpsevad hästi järgi, maitse ei kannata; õunad säilivad keldris detsembrini. Üks puudus tal siiski on... ja see on väga hiline viljakande algus (10 aastat). Elagu 'Serinka'!\n'Liivi kuldrenett'. Praegu, siin kirjutades söön. Poogitud ühe puu kõrvale suunatud ladvaks, sellest minu jaoks piisab, sest üleküpsena kaotab maitse.\nPeale nende on minu aias veelgi seprembriõuna sorte ja seemikuid, aga siin tõin ära lemmikud. Olen karm aednik.\nAED ON PRAEGU SELLINE\nKollaseid suvedaaliaid eraldi vaadates pole nad nagu eriti dekoratiivsed, aga nad loovad miljöö.\nSuvedaaliad on mesilasi täis, korjavad õietolmu.\nSerbia kuusk 'Nana'.\nSildid: Aed, Hilis-suvi, Maastik, Puud, Suvedaaliad\nAias potsatavad juba küpsed 'Paide taliõunad' alla; kasutangi sorti sügis-sordina. 'Paide taliõun' on minu kõige-kõige suurem lemmik; imeliselt hea maiguga õun.\nKäisin eile suvelõpu vilju vanadest aedadest otsimas, et ehk leian midagi huvitavat. Ei leidnud, miskipärast on lootus alati suur. Varem olen vanade aedade tiiru teinud valgete klaaride ajal või siis sügisepoole; seekord siis septembri neljandal päeval. Ja nii palju on puid, mille sorti mina ei oska määrta, ometi kasvavad nad teiste vahel reas ja kunagised soovitussordid on mulle teada. Nõnda mõjuvad tundmatud sordid müstiliselt... mis nad ikkagi on? Kuna seekord ma midagi uut oma aeda ei leidnud, siis mõtlesin, et jätan blogi igasugu õuntega koormamata, teen pildid enda jaoks dokumenteerimiseks. Aga siis tuli üks loom minu juurde ja ütles midagi... , niisiis... seekord ikkagi koorman oma blogi, aga napilt.\n'Suislepa' moodi õunad. Vasakpoolsed on pisut magusamad ja aimatava 'Suislepa' vürtsiga, puu kasvukoht oli jäänud kehvaks - tegu vast ikka 'Suislepaga'. Parempoolsel, paremas kasvukohas kasvanud õuntel puudub suisleplik vürts, lihtsalt väga mahlane magus-hapu õun.\n'Kägi bergamotid' võimaldavad pirnilõhna ja maitset tunda.\nMõned...Käisin eile suvelõpu vilju vanadest aedade...


IOUSA dokumentaalfilm: kokkuvõte ja ülevaade\nMiks Ameerika Ühendriigid lähevad pankrotti\nIOUSA The Movie on 2007. aasta dokumentaalfilm, mis hoiatab USA võla üle . Selle sõnum on veelgi olulisem 2017. aastal, kuna võlg on peaaegu 20 triljonit dollarit. Kui film vabastati, oli see vaid 8,7 triljonit dollarit.\nTootjad teevad suurepärase töö, et selgitada välja kõik kasvava föderaalse võla probleemid. Film on nii selge ja lõbus, mis pole sellist tehnilist teemat lihtne.\nSee algab intervjuudega keskmiste ameeriklastega ja küsib neilt: "Kui suur on USA võlg?" Vastused on naljakas, kuid hirmutav. Enamik inimesi ei tea.\nVõlgade suurt väärtust illustreerivate piltide jaoks leiate hõlpsasti arusaadavad pildid. See võrdles seda kogu USA majanduse toodanguga. Sisemajanduse koguprodukt oli siis 13,7 triljonit dollarit, kuid nüüd on see 18 triljonit dollarit. Tootjad püüdsid riigi hoiatada, kui võla suhe SKPsse oli 64 protsenti. Nüüd on see üle 100 protsendi.\nFilm on prohvetlik, sest see hoiatas, et võlg kasvas ainult siis, kui midagi ei tehtud. Aga tõde on isegi hullem. Võlg on kongressi tegevusest hoolimata kasvanud. Kongress kehtestas kohustusliku 10-protsendilise kulude vähendamise nimega sekvestreerimine . Kuid kongress lisati välismaale ettenägematuks fondi, mis on vabastatud sekvestreerimisest.\nIOUSA- l on põhiline kõneleja endine USA kontroller General David Walker. 2007. aastal tutvus see 60-minutilise küsitlusega.\nWalker selgitab filmis mitmeid põhjuseid, miks USA võlg jätkab meie elatustaseme vähendamist . See aitab teil mõista, kuidas võlg mõjutab sind ja teie lapsi.\nTa kasutab dünaamilist graafikat, mis näitavad, kuidas võlg tekkis nelja tüüpi eelarvepuudujäägi tõttu. Esimesed kolm on juhtpositsiooni puudujääk, kokkuhoidude puudujääk ja maksebilanss, sealhulgas kaubandusbilansi puudujääk .\nKõige aeg on õigesti antud neljandale eelarvepuudujäägile . Defitsiit suurendab võlga . Võla intressimaksed suurendavad võlukoormuse puudujääki. Igal aastal lisatakse võlgadele valitsuse ülekulu. Teisisõnu, II maailmasõja rahastamiseks võlg ei ole kunagi tagasi makstud. Iga sõda suurendas makse ja viis sõjajärgse majanduslanguse juurde.\nFilm näitab, kuidas Reaganomics ja sellele järgnenud pakkumisepoolsed majandused laiendasid võlga. Teoorias öeldakse, et madalamad maksumäärad vabastavad ettevõtted, et luua kaotatud tulude asendamiseks rohkem kui piisav majanduskasv. Selle asemel suurenes võlg.\nAmetlike eelarvepuudujääkide aruanded ei näita võlga tõelist lisandväärtust. Filmis selgitatakse, kuidas poliitikud kasutavad sotsiaalkindlustuse fondi valitsuse kulutuste toetamiseks . Tänu aastakümneid varahommikule on raha kahanemas. Tulevaste pensionihüvitiste tasumiseks ei piisa. Kes süüdistada? Presidendid Bush ja Obama lõid suurima eelarvepuudujäägi .\nKui intressimäärad tõusevad, muutub see võlg sissemaksemaks. Kui see juhtub, maksab võlg intressile rohkem kui 250 miljardit dollarit, mis nüüd on.\nFilmi usaldusväärsust suurendavad intervjuud finantseerija Warren Buffetti ja endiste föderaalreservide esimeestega Alan Greenspani ja Paul Volckeriga .\nSelle juhtis Patrick Creadon.\nPeter J. Petersoni fond rahastati filmi. Kui soovite lahendusi otsida, vaadake fondi veebisaiti.\nSee film tehti enne 2008. aasta finantskriisi , mis tekitas võlgades triljoneid rohkem. Probleem on veelgi halvem ja jätkab ka eskaleerumist. President Bushi administratsiooni ajal oli USA võlg kriiside tasemel. President Obama lisas 7 triljonit dollarit. See teeb temast presidendi, kes pani kõige rohkem USA võla .\nFilmi ainus negatiivne külg on see, et seda ei levinud laialdaselt. Kahjuks kestis see vähem kui nädal. Siin on kaheminutiline treiler. Praegu saate vaadata kogu YouTube'is tasuta filmi. See on ka see 30-minutilise kokkuvõte. See pole saadaval Netflixis.


Keeleauhinnad jagatud Suuremad keeleauhinnad on omaniku leidnud. 24. veebruaril anti Wiedemanni keeleauhind Ain Kaalepile (esitaja Mati Hint) kui „emakeelse sõnakasutuse suurmeistrile tipptasemel luule- ja proosaloomingu, kui silmapaistvale kultuuriisiksusele maailma kõrgkultuuri originaalteoste eesti keelde vahendamise ja kui kodanikule eesti keele, eestluse ja Eesti kaitsmise eest”. Laureaadi valimine oli keeruline: kandideerisid veel Reet Kasik (eesti ajakirjanduskeele uurimine, ajakirjanike õpetamine, keeleteaduse populariseerimine), Linnart Mäll (eesti kultuuri ja teaduskeele rikastamine), Raimo Raag (eesti keele uurimine, õpetamine ning mainekujundus välismaal), Mari Tarand (keele- ja kultuurialased raadiosaated) ja Tiit-Rein Viitso (läänemeresoome keelte, sh eesti keele uurimine ja õpetamine, keelearendus ja -kaitse).\n15. märtsil tõmmati Viljandi Paalalinna gümnaasiumis joon alla 2009. aasta parima keeleteo konkursile. Taasiseseisvumisjärgsete haridus- ja teadusministrite peaauhinna said Külli Laos, Reene Leas ja Evi Vesik oma „Aabetsi” (Kihnu aabits) eest. Auhinna kättesaamiseks tuli neil kaunid kördid selga panna ja hõljukiga üle mere sõita. Rahvaauhind läks Mustamäe reaalgümnaasiumi õpilasele Sergei Metlevile eesti keelt ja Eesti keelepoliitikat toetavate seisukohtade avaliku esitamise ja lõimumisele kaasaaitamise eest. Metlevi poolt hääletanute hulgas oli nii eesti kui vene emakeelega inimesi: nii esimesi kui teisi tuleb tunnustada samadel põhjustel nagu laureaati ennastki. Mulluse parima keeleteo selgitamine võttis üle kolme kuu. Kandidaatide esitamise voor (osaleda võis igaüks) tõi 11 ettepanekut, mille hulgast Emakeele Seltsi juhatus valis ministritele esitamiseks ning rahvahääletusele panekuks välja kuus: lisaks nimetatutele Eesti Emakeeleõpetajate Selts (aktiivsus eesti keele tundide säilitamise nimel), Vello Salo ja Indrek Hirv („Psalmide” tõlge), ärimees Alexander Kofkin (keelevigaste siltide asendamine) ning Inna Saaret, Maire Liivamets ja Siiri Lauk (keele- ja kirjandusteemalise ajaveebi loomine ja käivitamine).\nKuna juhendi järgi sooviti hinnata eelkõige eraalgatuslikku, riigi osaluseta tegu, siis ei mahtunud paljud väärt ettevõtmised tunnustatute hulka, alustades „Eesti kirjakeele seletavast sõnaraamatust”. Esitatute hulgas olid järgmised keeleteod, mille puhul riigi osa liiga suureks arvati: raadiosaade „Keelekõrv” (Maris Johannes), ETV igaõhtune „Luuletus” (Jürgen Rooste), ajalehe Sirp keeleleheküljed (Aili Künstler), lastekrimka „Varastatud oranž jalgratas” (Mika Keränen), Eesti äärealade keelepäevade korraldamine (Annika Kilgi). Pidurüüs koolimajas andis auhinnad asjakohase saatesõnaga üle haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas. Luule-, laulu- ja tantsuprogramm oli koolilt, külalistest rääkis Kadrina keskkooli õpilane Jardo Annus reklaamikeelest, professor Martin Ehala esmakursuslaste keelepädevusest ja Mari-Liis Lill esitas katkendi Anu Lambi lavastusest „Keeleuuenduse lõpmattu kurv”. Viljandi Paalalinna gümnaasiumi, Emakeele Seltsi ning HTMi korraldatud üritusest võtsid osa 30 kooli õpilased ja õpetajad Tallinnast, Tartust ning Viljandimaalt. Lõpetuseks tuli tõdeda: aeg selle aasta keeletegude kirjapanekuks, ennekõike aga tegemiseks kestab juba kaks ja pool kuud.\nJüri Valge, HTMi keeleosakonna nõunik Keelehooldekeskus,\nArutuse all on ajakirjaniku stiiliraamat\nAjakirjanduskeele seminaridest on saanud keelehooldekeskuse, keeletoimetajate ja teistegi ajakirjanduskeelest hoolivate keeleinimeste igapäevase töö osa. 27. jaanuari ajakirjanduskeele seminarile järgnes sama sarja üritus 4. märtsil. Kui 27. jaanuari üritusel jätkati pigem 28. septembri seminari teemasid (oli ka kaks ettekandjat, Katrin Kern ja Kertu Saks), siis 4. märtsil arutasime juba rühmatööna kitsamalt ajakirjaniku keelestiiliraamatu sisu. Seminaril osalenute kodutööks jäi saata veel ettepanekuid selle kohta, mis peaks kindlasti selles nimekirjas olema (ja mis seal olla ei tohiks). Järgmine seminar tuleb 23. aprillil ja selleks ajaks loodame saada selgust ka elektroonilise abilise tehniliste võimaluste osas. Keelehooldekeskus korraldab endiselt ka koolitusi kohaliku omavalitsuse ja riigiametnikele. Kui möödunud aastal saime teha üle 20 koolituse, siis sel aastal on neid kahjuks plaanis poole vähem, kümmekond; majanduse madalseis on kärpinud ka meie asutuse eelarvet. Koolituste arvust olulisem on siiski tegevuse järjepidevus ja iga koolitusel osalenu keeleoskuse paranemine.\nEgle Pullerits, keelehooldekeskuse koordineerija\nEmakeele Selts 90\nEmakeele Seltsi 90. aastapäeva tähistatakse 26.03.2010 piduliku kõnekoosolekuga Tartu ülikooli ajaloo muuseumi valges saalis (algus kl 15). Ettekanded peavad Mati Erelt („Emakeele Selts 90”), Kristiina Ross („Eesti kirjakeele sünnivaludest XVII sajandil”) ja Helle Metslang („Eesti keel Euroopa keelena”). Ajaloo muuseumis avatakse ka näitus „90 aastat Emakeele Seltsi”. Emakeele Seltsi aastakoosolek peetakse 26.03.2010 Tartu ülikooli peahoone 139. auditooriumis kell 12.15. Stockholmis tähistati 13.-14.03.2010 emakeelepäeva konverentsiga „Raamat, lugemisoskus ja nende mõju meile ja meie lastele” ja lastele mõeldud eriprogrammiga. Konverentsi korraldasid REL keelekomisjon, Eesti Instituut, Eesti HTM, Emakeele Selts, Klubi Estetic ja Stockholmi mudilasring. Hamburgi keelepäev tuleb 24. aprillil, esinevad Katrin Kern ja Riina Koolmeister.\nEesti Rakenduslingvistika Ühing, vt http://www.rakenduslingvistika.ee\n22.-23.04.2010 peetakse Tallinnas 9. rakenduslingvistika kevadkonverents „Kommunikatsiooni moodused ja keeled” („Modes and Languages of Communication”). Konverentsi keskmes on keelesuhtluse kanalid ja tekstide erijooned, samuti muud suhtlusviisid, sh multimodaalne suhtlus. Esinema on kutsutud Gunther Kress (Londoni ülikool, semiootika ja hariduse professor) ja Minna-Riitta Luukka (Jyväskylä ülikool, globaliseerumine ning noorte tekstikäitumine koolis ja vabal ajal). Uue meedia kanalid ja üleilmastumine on suhteliselt lühikese ajaga tugevasti muutnud keelelist suhtlust. Mitmekeelses keskkonnas (reisimine, satelliittelevisioon, võrgusuhtlus) on teisenenud emakeele mõiste, mis soodustab keelte segunemist, tõlkimisest on saanud igapäevaelu osa ja väga mitmekülgne eriala. Kasvanud on tekstide interaktiivsus (kommenteeritavad otsesaated ja võrgukeskkonnad); laialdane on kirjalik sünkroonsuhtlus (foorumid, jututoad jms kui uus avaliku arvamuse kanal); vastuvõtja kujundab ise hüpertekste linke valides ja eirates. (Keelelised) tekstid on lühenenud, visuaali osatähtsus kasvanud, häälikkirja ilmestavad mõistekirja-sarnased sümbolid. Ka kirjavahetuse laad on teisenenud (väga vaba meilisuhtlus isiklikus sfääris ning senisest erinev e-kirjavahetus avalikus ja töösfääris). Visuaali kõrval kasvab sidumata teksti osatähtsus (rippmenüüd, illustratsioonid, telekanalite produktsioon ja kättesaadavus); on palju uusi žanreid (mobiiližanrid, videokonverentsid, reality show’d jm dokumentalistika, blogid, kirjutamist ja suulist esitust kombineeriv skaipimine, kõnepost vm). Võib täheldada reklaami sulanemist muude suhtlusvaldkondade ja tekstidega, ka Eesti avaliku, töö- ja haridussfääri ametlik ideoloogia, õigus ja haldus on ELi astumisega muutunud, hõlmates ka avaliku leksika jne. Trükiajakirjandus on kolinud Internetti; telefonist saanud võrguarvuti, kus saab kasutada näiteks õigekeelsusallikaid ja sõnastikke; telefon on ka kaamera, mis on olemuselt arvuti – nagu ka külmkapp, mis annab tekstilist infot jne. Kõik see ei saa jätta mõju avaldamata ei keelele ega keelte omandamisele/õppimisele. Töökeeled on eesti ja inglise keel, tööpajad lapsekeele (22.04.) ja sotsiolingvistika (23.04.) teemal. Konverentsi korraldajad on ERÜ, Tallinna ülikool ja Eesti Keele Instituut. Konverents on prii kõigile asjast huvitatuile!\nEesti Rahvusraamatukogu, vt www.rahvusraamatukogu.ee\nEmakeelepäeva tähistati RRis 11.03.2010 traditsioonilise ettekandepäevaga „Keel on autori kodu” (Mats Traat). Raamatuaastal olid esinema kutsutud kirjanikud, toimetaja, tõlkija jt asjalised. Jaak Urmeti (Wimberg) hoogsalt eesti kirjandustraditsiooni vastustav eesti kirjaniku keel kahvatas siiski Maris Johannese Felix Moorile kirjutatud avalikus audiokirjas „Raadio luuletab” sõna saanud Lutsu, Ristikivi, Juhan Viidingu jt kirjanikusõna ees. Ka ei tõusnud uusluule bravuur kõrgemale Mats Traadi „Murdemuredes” ilmnenud tõsisest murdekeelde süvenemisest ega Mati Sirkli sise(keelekultuuri)emigrantidele suunatud osadustekstist „Keel kui moraalne instants”. Merle Jäägri ehk Merca teatraalne loomulik-rahvalik kauni kõlaga ausaid sõnu saali paiskav setu vurhvi etteaste veenis loodetavasti neidki, kes loomulikul keelel ja mõttetul lausropendamisel vahet ei tee, et kõik sõnad on head, kui pandud õigel ajal õigete inimeste suhu. Vikerkaare toimetaja Marika Mikli tuletas meelde, et „Elu on peatuspaik keeles”, RRi väljapanekut „Eesti kirjanike murdekeelne looming kahel viimasel aastakümnel” tutvustas näituse koostaja Krõõt Liivak. Emakeelepäeva juhtis RRi teadus- ja arenduskeskuse eesti kirjanduse referent Maire Liivamets, kelle arvamuse eesti kirjanduse kohta leiab kirjanduse ja keele ajaveebis http://kirjandusjakeel.blogspot.com.


Saarte Koostöökogu avab LEADER taotlusvoorud 6. oktoobril ning taotlusi saab e-pria portaali kaudu esitada kuni 13. oktoobri kl 16-ni.\nKorraga on avatud taotluste vastuvõtmine meetmetesse 1 ja 2. Tulenevalt piiratud eelarvest on meetmete tingimustes muudatused ning eelkõige on taotlusvoor suunatud nii ettevõtluse- kui elukeskkonna kitsaskohtade lahendamiseks ning arenguvajadusest tingitud invetseeringute ja tegevuste elluviimiseks.\nMEEDE 1 - ETTEVÕTETE KONKURENTSIVÕIME SUURENDAMINE JA ÜHISTEGEVUS\nMEEDE 2 – ELUJÕULISTE KOGUKONDADE ARENDAMINE JA ELUKESKKONNA PARENDAMINE\nAbikõlblikud investeeringud ja tegevused peavad vastama meie strateegia eesmärkidele, Leader määrusele ning meie meetmelehes (meede 1) ja meetmelehes (meede 2) toodud tingimustele.\nToetuse minimaalne suurus\nToetuse minimaalne määr\nTaotluste hindamine ja paremusjärjestuse koostamine toimub nädalatel hiljemalt 15. novembriks.\nTulge oma ideed tutvustama või kutsuge meid enda planeeritavat tegevust kohapeale nõustama! Koos saame selgust, kas mõte sobitub meie taotlusvoorudesse ning anname nõu taotluse ja vajalike lisadokumentide koostamisel.


Kolm ägedat veebilehte, millel silma peal hoida - sõbranna.ee\nKolm ägedat veebilehte, millel silma peal hoida\nUutest ja huvitavatest netilehekülgedest ei saa kunagi küllalt. Cosmo toob sinu ette need, mida tasub uudistada.\nPopulaarse blogija Leandra Medine’i loodud blogi, kus ta kirjutab riietest, mis meestele ei meeldi, aga mida naised jumaldavad. Lisaks veel koomilises võtmes päevakajalisi teemasid ja arvamuslugusid, mida on õhtuti peale tööpäeva stressimaandamiseks mõnus lugeda.\n2. Hooligan Hamlet\nPäris Eesti oma online-ajakiri, mis kajastab ausas ja otsekoheses stiilis erinevaid teemasid alates värskest räppmuusikast ning üldsusele ehk vähem tuntud andekatest tegelastest kuni uute stiilsete ketsipaaride ja huvitavate üritusteni välja.\nTahad teada, kuidas rahata reisida? Või hoiduda reisimise ajal haigustest? Või hoopis samastuda inimestega, kes kardavad paaniliselt lendamist? Õpi tundma reisimiskunsti Nomadic Matti põnevate ja informatiivsete postituste kaudu.\nTeisi vihjeid põnevate veebilehtede kohta vaata septembrikuu Cosmopolitanist!


KVALITEETMINUTID ⟩ Eakad pakuvad tööl lisaväärtust - Postimees podcastid - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKvaliteetminutid ⟩ Eakad pakuvad tööl lisaväärtust\nJuly 21, 2019 - Senior Couple Working On Laptop (Credit Image: © Steve Nagy/Design Pics via ZUMA Wire) Foto: Steve Nagy / Design Pics\nAimar Altosaar, Eve Rohtla\n6. jaanuar 2022, 15.53\nEakad pakuvad tööl lisaväärtust\nAltosaar tõi siiski välja, et tema hinnangul on olukord hakanud vähehaaval paranema – ei tea, kas koroonapandeemia tõttu või lihtsalt ajad on edasi läinud, aga vanemaealisi on hakatud märkama kui väärtuslikke töötajaid. «Täisvõitu veel ei ole või kõik ei ole veel korras, aga nihe on toimunud,» sõnas ta.\nRohtla mõtiskles, et töökultuuri muutus võib olla tingitud mitmest asjaolust. Ühest küljest on Eestis hakatud aina enam rääkima vanuselisest diskrimineerimisest. Personaliosakonnad võivad peljata vaidlusi, ehk on ette tulnud ka kohtusse minekut. Teisalt võib olla, et noori on vähem ning tööjõupuudus on nii suur, et ollakse sunnitud värbama ka vanemaealisi. Märksa meeldivam oleks aga mõelda, et tööandjad on hakanud hindama vanemate inimeste kogemusi, pühendumust ja oskusi.\nAltosaar ja Rohtla arutlesid:\nMiks on hea, kui ettevõttes töötab eri vanuses inimesi?\nKuidas mõjutab vanade inimeste tööle võtmist nende palgaootus?\nMiks on väär arusaam, et kõigil seenioritel pole arvutioskusi?


Pärlkana (Numididae) Uskumatud faktid Ekolss - Loomad\nPärlkana teaduslik klassifikatsioon\nPärlkana kaitse seisund:\nPutukad, ussid, marjad\nSuur keha suurus ja kiilas kael\n150 cm - 180 cm (59 - 71 tolli)\nMets, kõrb ja rohumaad\nSuured imetajad ja roomajad\nLeitud paljudest Aafrika elupaikadest!\nPärlkana füüsikalised omadused\n0,7 kg - 1,6 kg (1,5 naela - 3,5 naela)\n40 cm - 71 cm (16 - 30 tolli)\nPärlkana on suur metslind, kes elab looduslikult mitmesugustes elupaikades kogu Aafrika mandril. Tänapäeval on pärlkana tutvustatud maailma erinevatesse riikidesse, kuna seda kasvatavad inimesed.\nPärlkana on maas pesitsev lind ja veedab suure osa ajast maa peal kratsides, et midagi süüa otsida. Pärlkanal on sageli pikad tumedad suled ning kiilas kael ja pea, mistõttu pärlkana on väga iseloomulik lind.\nPärlkana on üsna vastupidav ja kohanemisvõimeline lind ning seepärast on pärlkana looduslikult elupaikade vahemikus. Looduslikke pärlkanu võib elada džunglites, metsades, võsastikes, rohumaadel ja isegi kõrbealadel, olenevalt toidu rohkusest.\nPärismaalinnu on kodumaal Aafrikas sadu aastaid kasutatud koduloomadena, kuna pärlkana suur suurus tähendab, et vaid üks lind võib anda palju toitu. Praegu kasvatatakse pärlkanasid kogu maailmas liha, munade ja sulgede pärast.\n333 ingli number kaksikleek\nPärlkana on kõigesööja lind ja seetõttu on see dieet, mis koosneb nii taimedest kui ka teistest loomadest. Pärlkanad toituvad peamiselt maas asuvatest ussidest ja putukatest koos seemnete, marjade ning väikeste imetajate ja roomajatega.\nPärlkanal on arvukalt kiskjaid, kus see ka pole. Imetajad, sealhulgas metskassid, koerad, hundid ja inimesed ning suured roomajad nagu maod ja krokodillid. on pärlkana kõige tavalisemad kiskjad.\nEmane pärlkana ehitab okstest ja lehtedest maapinnale pesa, sageli kuskile, kus see on rohkem kaitstud. Emane pärlkana muneb 8–15 väikest muna, mis kooruvad pärast umbes kuu pikkust peiteperioodi. Pärlkana tibud, keda tuntakse keetsidena, jäävad ema juurde seni, kuni nad on piisavalt suured, et ise hakkama saada.


Laiendame kojuvedu väikesaartele ja laidudele. - Coop Saaremaa\nLaiendame kojuvedu väikesaartele ja laidudele.\nKui avasime möödunud aasta oktoobris eCoopi esma- ja toidukaupade e-poe ning alustasime kojukandeteenuse pakkumisega üle maakonna, hakkasime kohe otsima lahendusi, kuidas laiendada teenust väikesaartele ja laidudele.\nMeil on rõõm teatada, et tänaseks on pilootprojekt jõudnud nii kaugele, et aprillist alustame Saaremaa eCoopi tellimuste vedu drooniga toidukappidesse Vilsandil, Abrukal, Vahasel, Kõinastul, Loona-, Pihla- ja Viirelaiul.\nOled oodatud jälgima esimest ametliku tellimuse lähetust Abrukale Coopi Kaubaaida parklast 1. aprillil kell 13.\nKuna saarlased on eCoopi hästi vastu võtnud, tehakse juba ka kiireid arendustöid. Selgub, et ettevõtte ostuosakond tegeleb praegu kelgukoerte kutsikate otsimisega, et korraldada toidukauba kojukanne talvisel ajal üle maakonna süsinikneutraalselt.\nSeoses kelgukoerte hankimisega otsime oma meeskonda ka rakendikoerte treenerit ja hooldajat. Täpsemat infot saab meie personaliosakonnast personal@saaremaa.coop.ee


Kate Upton Oscarite gala järelpeol SIPA / Scanpix\nVeebiajakirja Byrdie toimetaja käis hiljuti toimunud 90ndal Oscarite galal, et rääkida selle peajumestuskunstnikuga ning paljastada kõik parimad saladused.\n"Kell on täpselt 10 reede hommikul. Oscariteni on jäänud vaid kaks päeva. Jõuan Hollywoodi ikoonilisse Dolby teatrisse ja pärast lugematuid turvamehi (jah, üks tundmatu isik ei saa ka päevi enne suursündmust lihtsalt teatrisse sisse jalutada), registreerimist ja kiiret vestlust väga lahke ja kannatliku pressiesindajaga saan lõpuks minna läbi Dolby labürinti meenutava koridori lava taha, et rääkida Bruce Graysoniga, Oscarite peajumestuskunstnikuga kõigest, mis puudutab ilu," kirjutab toimetaja.\nTegemist on Hollywoodi armastatud jumestajaga (ta on olnud tööstuses väga kaua, alustades Oscaritel jumestamist juba 16 aastat tagasi). Grayson on võtab mind vastu sooja, lahke ja vaba olekuga ning tekitab ka minus koheselt rahuliku tunde. „Turvamehed on kõige keerulisemad,“ naerab ta. „Mulle tundub, et siin on isegi rohkem turvamehi kui Valges Majas ja ma olen ka seal töötanud. Olin varasemalt seal jumestuskunstnik ja võin öelda, et ka siia majja on sama keeruline sisse saada. Oscari pühapäeval ongi minu jaoks kõige keerulisem saada kõik oma 20 jumestuskunstnikku kiirelt turvakontrollidest läbi.“ Jah, see on mees, kelle taktikepi järgi luuakse kogu Oscarite lavatagune jumestusmaagia. Tema all töötab vähemalt 20 (mõnel aastal ka kuni 40) jumestuskunstnikku.\n„Valin iga jumestuskunstniku ise,“ kinnitab ta. „Tegemist ei ole ilmtingimata kõrgepalgalise tööga, kuid minuga töötavad alati tippude tipud. Sa oled nende samade jumestajate töid näinud telesaadetes, punaste vaipade üritustel, kuid kui Oscarid lähenevad, siis nad on alati valmis minuga koostööd tegema. Juhul kui nad just samal õhtul mõnd kindlat staari ei jumesta, sest tegemist on tõeliselt adrenaliinirohke tööga.“\nJust sellest adrenaliinist (ja tohututest toodetest, vahenditest ja eeskirjadest) tahangi temaga rääkida. Järgnen Graysonile kuulsuste jumestusalasse, kus ta veedab peaaegu kogu oma aja kuni ühe tunnini enne suursündmust. Liigume edasi green room’i ning seal hakkangi oma küsimusi küsima, noppides välja iga tarkusetera, mida saan mehelt, kes teab iga väiksematki detaili meelelahutusmaailma tippsündmuse parimast jumestusest. Loe edasi ja saa teada tõeliseid staaride ilusaladusi.\nSaladus 1: Ettevalmistusalasid on kaks\nMulle oli varasemalt teadmata (arvasin alguses naiivselt, et kogu jumestus tehakse kuulsatele näitlejatele mõnes kauges tagatoas), et tegelikult on Oscaritel üsna lava lähedal kaks suurt ala, kus kantakse peale ja täiendatakse jumestust). Niinimetatud kelder on reserveeritud esinejatele, kelle kanda on kõik tantsu- ja muusikanumbrid kogu õhtu jooksul. Lõbus fakt: Grayson ütleb, et aastal, mil film „Les Miserables“ palju nominatsioone sai, oli see ruum peaaegu valdavalt vaid selle osatäitjatest täidetud. Teine ruum on nii-öelda roheline tuba. Lisaks on jumestuskunstnikud koheselt valmisolekus ka kohe lava kõrval, et sellele jooksvaid ja sellelt lahkuvaid staare sättida. Grayson on ruumide vahel pidevas liikumises, puudripintsel käes.\nSaladus 2: Peitekreem on tema meigikohvri kõige tähtsam liige\nGraysoni sõnul on just silmaaluste korrigeerimine kõige olulisem , kui asi puudutab suurürituse lavatagust jumestuse täiustamist. Seda eriti seetõttu, et sellistel galadel näeb palju pisaraid. „Peitekreemide puhul armastan kreemjaid koostiseid, sest seda saab kiiresti peale kanda ning sellega on lihtne töötada. Samas tekib probleem siis kui minu juurde tuleb jumestust korrigeerima keegi, kes kannab matti jumestus- või peitekreemi, kuna need ei liigu nahal pärast pealekandmist,“ sõnab ta. „Sa ei saa matti peitekreemi parandada millegi kreemjaga. Kui mati peitekreemi kandja hakkab nutma, siis on ainsaks parandavaks lahenduseks jumestuse täielik ümbertegemine.“\n„Esiteks püüan kliendi nahka nii palju niisutada kui võimalik, keskendudes eriti piirkondadele, kus jumestus on hajumas ning seejärel katan selle millegi kreemjaga. Kui pean lisaks silmaalusele piirkonnale korrigeerima ka ülejäänud nägu, meeldib mulle näiteks Giorgio Armani Luminous Silk jumestuskreem ja mõned teised kauapüsivad, kuid loomulikku tulemust loovad tooted. Minu lemmikuteks on sellised, mida saab suurema vaevata peale kanda ning millel on suur värvivalik.“ Kasulik info järgmiseks korraks, mil pisaraid kiskuvasse pulma minemas oled, eks?\nSaladus 3: Mõned staarid kardavad jumestuse korrigeerimist\nLõppude lõpuks on tegemist artistidega ning on üsna ilmselge, et mõned jumestuskunstnikud suhtuvad ettevaatlikkusega sellesse, et mõni teine jumestuskunstnik mitu tundi pärast nende töö tegemist nende kliendi jumestust korrigeerima hakkab. Grayson kinnitab, et sellist vastupanu tuleb ette alati. „On palju jumestuskunstnikke, kes ütlevad staaridele, et nad ei lubaks kellelgi teisel nende jumestust korrigeerida. See on okei! Kui galaõhtu on aga käes, siis teame meie paremini kui keegi teine, mida teevad suured prožektorvalgused ja HD kaamerad sinu nahaga. Seega kui näen kedagi, kes kannab kumavat jumestuskreemi, selle peal kreemjat säratoodet ning omakorda sädelevat särapuudrit, siis küsin neilt, kas nad soovivad laval välja näha loomulikult säravad või justkui diskokuul. Seega annan neile oma sõbraliku soovituse jumestuselt veidi sära maha võtta ning ma ütleks, et umbes 80 % ajast saavad nad aru ning nõustuvad.“\nSaladus 4: Kauapüsiv jumestus = eksiarvamus\nKui sulle meeldivad tooted, mis ei lähe mitte kunagi laiali, siis oled valmis: „Jumestus ei ole loodud püsimaks igavesti. Seega on idee kauapüsivast jumestusest tegelikult petlik,“ tunnistab Grayson. „Isegi, kui selle silt lubab kauapüsivust, imavad sinu poorid selle endasse või tuleb ette mõni väliskeskkonnast tingitud faktor või hõõrud isegi kogemata midagi oma naha vastu. Ühel auhinnagalal võib juhtuda miljon erinevat asja, seega jumestus ei püsi kindlasti veatuna igavesti. Just jumestuse korrigeerimisprotsess on põhjuseks, miks mulle ei meeldi tooted, mis pärast pealekandmist nahal justkui liimina püsivad. Kui sa ei saa toodet korrigeerida ja sellega ka hiljem mängida, pead selle kahjuks maha võtma ja otsast peale alustama.“\nSaladus 5: Toonitud niisutavad kreemid on paremad kui meigialuskreemid\nJah, see on tõeline üllatus. Pärast esmast šokki on see tegelikult aga üsna loogiline. „Kasutan alati kvaliteetset toonitud päevakreemi konkreetse meigialuskreemi asemel. Minu lemmikuks on näiteks Laura Mercier Tinted Moisturiser,“ sõnab Grayson. „Minu arvates peab eriti esinejate puhul paika see, et kui nad higistavad maha oma jumestuskreemi pealmise kihi, on nende nahal vähemalt alles see toonitud kreem. Tänapäeval on absoluutselt igal jumestuskunstnikul oma nipid ja meetodid ning meie puhul on suuresti tegemist\neksperimenteerijatega. Oleme justkui jumestus kokteilimeistrid. Kui teeksin endiselt staaridele enne galaüritusi jumestusi nende kodus, alustaksin alati toonitud päevakreemiga, seejärel kannaksin peale jumestuskreemi ning viimasena korrigeeriva kinnituspuudri.“\nSaladus 6: Puuder on esmatähtis ja see on väidetavalt üks parimaid\n„Üks toode, mis minu teada on kõige enam kasutatud jumestuse korrigeerija on Black/Opal Invisible Oil-Blocking Pressed Powder,“ ütleb asjatundja. See on nähtamatu, rasu kontrolli all hoidev toode, mis töötab sama suurepäraselt nii heledate kui ka tumedate nahatoonide puhul. See ei muutu kunagi hallikaks ning igal minu Oscaritel osalenud jumestuskunstnikul oli alati üks selline käepärast.“\nSaladus 7: Sul ei ole kunagi liiga palju matistavaid pabereid\nJah, tegemist ei ole küll sõna otseses mõttes jumestustoodetega, kuid Graysoni sõnul on matistavad ja nahalt jumestust rikkumata läikimist vähendavad paberid igal auhinnagalal täpselt sama olulised tooted kui peitekreemid. „Matistavad paberid on asendamatud. Kui kõnnin ürituse ajal hoones ringi, on mul alati käepärast vähemalt üks komplekt kõige tähtsamat varustust, mille hulka kuuluvad matistavad paberid, peitekreemid ja mõned väikesed pintslid.“\nSaladus 8: Kanna jumestust kihiti, kuid tee seda strateegiliselt\nEredad ja pimestavad valgused, HD kaamerad – võib tunduda täiesti võimatu luua jumestust, mis näeb välja naturaalne, kuid on samal ajal äärmiselt kauapüsiv. Graysoni sõnul peitub saladus selles, kuidas jumestust peale kannad. „Kõige olulisem on toodete kihiti pealekandmine, kuid selle tegemine õrnades faasides. Just seeläbi saab jumestuskunstnik ka hiljem staari jumestuse eest hoolitseda ja seda korrigeerida, kuid tulemus jääb siiski loomulik. Mida paksem on jumestus, seda keerulisem on seda korrigeerida.“ Tema saladus: Kanna piisavalt jumestust, et saaksid punasel vaibal hea välja näha, kuid mitte grammigi rohkem.\nSaladus 9: Tööta särapuudriga kergelt\n„Sa pead olema ettevaatlik. Ma jumaldan näiteks Hourglass’i Ambient Lighting paletti, kuna toote koostis on õrn ja tulemus mitte liiga silmapaistev. Mõned särapuudrid on liiga intensiivsed. Ma olen tugevalt sellel arvamusel, et kui sul on ilus ja klaar näonahk, millel on ka loomulikku sära ja kuma, siis rõhuta seda oma jumestusega,“ soovitab Grayson. „Kui kasutad midagi liiga tugevat, tundub alati nagu sinu naha peal asetseks midagi liiga ebaloomulikku.“ Meenuta nüüd uuesti varasemalt mainitud diskokuuli võrdlust.\nSaladus 10: Puuder ja huulepulk teevad närvidega imesid\nKui küsin Graysonilt, kas ta on aastate jooksul mõne näitleja või näitlejannaga ka sõprussuhteid loonud, ütleb ta koheselt, et tema ja mõned tema tiimi võtmeliikmed on teatud staaridega töötanud aastaid. Nad on koos läinud läbi nii tulest kui veest ning sellega on kaasas käinud palju närve. „Vahel jalutab näiteks Kate Winslet ruumi, vaatab mind ja mu tiimi ning ütleb, et tal on ülimalt hea meel meid jälle näha. Oleme Kate’iga töötanud juba alates „Titanicu“ aegadest. Selles töös näed alatasa samu nägusid – Reese, Selma ja meie töö on tihtipeale lihtsalt teha kindlaks, et nad tunnevad end oma nahas hästi või anname neile korraks puudripintsli, et nad saaksid end ise sättida. Ausalt öeldes pole ühe näitleja või näitlejanna jaoks, kes on veetnud kogu oma elu filmivõtetel, midagi paremat kui võtta puuder ja oma nägu ise korrigeerida. See rahustab neid. Vahel lihtsalt seisame ja ulatame neile asju.\n„Tänase päevani on üheks minu töö parimaks osaks see, et saan lihtsalt staaridega samas toas eksisteerida. Näiteks on Penelope Cruzi kleidiga mingisugune probleem või räägib ta Reese Witherspooniga oma lastest. Sa ei tohi kunagi unustada, et tegemist on tavaliste inimestega. Nad on lihtsalt nagu sina ja mina. Nad elavad oma kogukonnas. Oscarite ettevalmistused algavad juba sellele eelneva aasta oktoobrikuus ja märtsi alguses aset leidev gala on viimane peatus. Tegemist on justkui valimistega! Nad näevad oma töös tohutult vaeva ning siis leiab aset see suur finaal. Kui nad on oma töös edukad olnud ja nii kaugele jõudnud, siis on see suurepärane. Kolleegide aplaus on seda väärt.“\nKes on aastate jooksul olnud Graysoni lemmikstaarid, kelle jumestus on alati imeline? Loe edasi ja saa teada, keda ta oma sõnadega välja toob.\n„Kui lähen aastates väga palju tagasi, ütleksin, et Audrey Hepburni välimus on alati olnud minu lemmik. Ta nägi alati välja imeline ja klassikaline.“\n„Loomulikult jumaldan ka Printsess Grace Kellyt. Ta oli ikooniline ja üks kaunimaid naisi ajaloos. Asi polnud lihtsalt selles, et ta nägi imeline välja. Juba tema kohalolek oli maagiline. Ta oli lihtsalt tema.“\n„Mulle meeldis väga, milline Julia Roberts välja nägi kui ta „Erin Brockovichi“ rolli eest auhinna võitis. Tema välimus oli lihtne ja ta nägigi välja täpselt selline nagu Lancôme’i reklaamides.“\n„Jennifer Lopez on oma välimust taasloonud rohkem kordi viimase aastatuhande jooksul kui ükskõik, kes teine läbi ajaloo. Ta üllatab uute jumestuste, soengute ja riietega peene osavusega ja kui ta proovibki midagi, mis on veidi julgem, siis ei ole see kunagi liiga palju.“\n„Kate Hudson teeb tihtipeale oma jumestuse ise ning ta oskab seda suurepäraselt. Ta teab, mida teha ja näeb alati hea välja.“\nÜks Graysoni lemmikuid läbi aegade? Näitlejanna Taraji P. Henson.\nLupita Nyong’o kohta ütleb ta: „Ta tabab oma välimusega alati naelapea pihta.“\n„Hiljuti orbiidile tulnud staaridest arvan, et Hailee Steinfeld näeb hea välja. Ta on värske ja näeb alati suurepärane välja. Lihtsuses tõepoolest peitub võlu.“\nMeigikunstnik Liisa Leetma nipid, kuidas saavutada püsiv meigipõhi terveks õhtuks\nFOTOD | Näitleja Chiling Lin kandis auhinnagalal apelsinikoortest valmistatud õhtukleiti


loterii: Kristiina Kass – Käru-Kaarel (2011)\n14 oktoober, 2016\nEsmakordselt kümme aastat tagasi ilmunud tekst jutustab tublist väikesest poisist Kaarlist, kes elab koos ema ja vanaemaga väikeses hurtsikus. Vanaema on aastaid voodihaige, ema töötab pitsakullerina, Kaarel aga kogub vanarauda, et selle müügiga igakuiselt leibkonda toetada. Ja hurtsik… see on kokkuklopsitud ehitis, kuhu mahub peale laua ja tooli veel kolmekordne nari, kus see õnnetu kooslus magab.\nÜhelt poolt on siis kujutatud tõeline häda ja vile, teiselt poolt aga asjalik Kaarel, kes noorusest hoolimata püüab leibkonda ülal hoida. Küll tassib ühe ja teise alevielaniku juurest vanarauda hurtsiku juurde, niimoodi on ta tutvunud mitmete inimestega, kes teda vajadusel natuke aitavad (eks see on mõttekoht, mis võiks olla praeguses vääringus vanarauakilo hinnaks, kui 2006. aastal on selleks üks kroon – nüüd siis 20, 30, 50 eurosenti?).\n„Hämarail sügisõhtul, kui nad kõik koos vaarikavarreteed joovad ja vanaema lubab Kaarlil oma lõuakarvu välja kitkuda ja ema õlilambi valgel raamatut ette loeb, on Kaarli kodus isegi üsna hubane olemine. Neil on ainult üks raamat ja selle on kirjutanud keegi Poe-nimeline sell. Raamat on otsast otsani täis põnevaid õuduslugusid ja neil kõigil on see peaaegu tervenisti peas.“ (lk 12)\nRaamatu mõistatuslikeim tegelane on Tõnis – algselt on ta Kaarli kurikavala kiusaja rollis, seejärel aga jätab õnn Tõnise maha – ta peab maksma Kaarlilt väljapetetud raha tagasi, lisaks tundub Tõnise isa rohkem hoolivat Kaarli heaolust kui oma pojast (isa ähvardab koguni, et ässitab pojale koerad kallale, kui see ei lõpeta nende kiusamist (lk 37)). Natuke naiivne on arvata, et edaspidi ei hakka Tõnis Kaarlile käru keerama, kui ta oma isa juba niimoodi käitub.\nTeine mõistatus on see, et kuidas Kaarli leibkond elas oma hurtsikus ilma küttekoldeta (raamatu lõpus ehitatakse neile köögiruum koos pliidiga – selleks pole vaja ametnike luba ega midagi; ja kas see kinnisvara üldse kuulub neile, sellestki pole probleemi). Et siis elati aastaid (Kaarli jutu järgi pole vanaema 10 aastat voodist lahkunud (lk 8)) sellises külmakambris? Okei, see läheb tähenärimiseks, tegemist on ikkagi lastekirjandusega.\nLoo moraali ei oskagi kokku võtta. Raha teeb õnnelikuks? Igale inimesele talle sobiv töö (elukestev õpe jne)? Korralik toitumine teeb imesid? Headus võidutseb?\nLugemise asemel võib kuulata kuuldemängu.\nvaata lisaks: Kristiina Kass, noorus on aeg, tundmatu eesti


Lennundus 100 – pidu nagu ikka « EESTI ERAPILOOTIDE LIIT\nLennundus 100 – pidu nagu ikka\nPostitatud 13.detsember 2003 | Postitaja Marika Kulmar | Rubriik ÜritusedLennundus 100 – pidu nagu ikka kommenteerimine on välja lülitatud\nPostitaja TiitPaananen on Laupäev, Detsember 13, 2003 – 08:42 AM EET,\n11. detsembril kogunes Piritale Lillepaviljoni u. 260 kutsutud külalist tähistama 100 aasta täitumist esimesest motoriseeritud lennust. Üritus oli organiseeritud Eesti lennuameti poolt koostöös eesti lennundusorganisatsioonidega. Külalisi tervitasid täidetud vahuveiniklaasid koos filmikaadritega aegade tagant. Pidu austasid oma visiitidega majandus- ja kommunikatsiooniminister Meelis Atonen ja hulgaliselt lennundusfunktsionäre erinevatest lennuettevõtetest ning terve rida lennundusveterane.\nKuigi üritus algas “matusekõnedega” õhtu juhi Peeter Oja ja lennuameti juhataja Koit Kaskeli poolt, tõusis tuju kui MKM minister Meelis Atonen tunnistas, et tema lendamist väga ei naudi. Samuti tunnistas Koit, et tema matuskõne tegelik eesmärk oli olla tõsine, sest kohal oli nö mitu tuhat aastat lennunduse kogemust, kui kohaviibinute töö ja harrastus aastad kokku liita.\nLauad olid lookas, nagu eestlastele kohane ja Aeronautikaklubi presenteeris oma lavasketsi, kus Rohke Debelak ja keegi tundmatu esitasid alternatiivse lennunduse ajaloo tõlgenduse.\nLisaks loositi välja õhtu sponsorite auhindu, millest kõige naljakam juhtus olema see, kui Estonian Airis töötav Rait Kalda sai Eesti Õhu poolt välja pandud hotelliöö luksushotellis. Johannes Tilk rääkis külalistele sellest, kuidas vennad Wrightid oma esimese lennu tegid.\nÕhtule pani punkti Eesti Langevarjuklubi ansambel The Pänd, mida saatis Elaki selle aasta videokokkuvõte, kus võis näha KÕIKE ;). Oli kena õhtu!\nRe: Lennundus 100 – pidu nagu ikka (Skoor: 0)\nKülastaja on 12. 31, 2003 – 06:55 PM\nLugupetud daamid ja härrad, sõbrad ja austatud kollegid.\nTäna 17.detsembril 2003 a., sel suurepärased päeval, juubelil lennunduse 100-ndal sünniaastapäeval, mida me kõik täna võime tähistada, ei varja ma oma rõõmu, et võin öelda mõningad tänusõnad Teile ! – Inimestele, kes on kõik teinud seleks, et täita inimkonna kauaaegne sala soov – lennata !\nMa olen rõõmus, et oma tagasihoidliku tööga koos Teiega, kerglennunduse ja lohelennu spordi valdkonnas, võisin kaasa aidata kerglennu ja eralennunduse arengule Eestis. Ma olen väga tänulik Teile selle eest, et see ei jäänud ka märkamatuks.\nMa arvan ja mõtlen, et järgmine lennunduse juubelipäev, mida me tulevikus tähistame, on veel üks lennunduse pidupäev, see on kerglennunduse sünnipäev Eestis, just sel juubeli aastal tõusid üles Eesti taevasse esimesed era ja kerglennunduse piloodid, kes said oma lennu ettevalmistus siin Eestis. ( ja mitte kuskil mujal.).\nMa tahan sel pidupäeval soovida Teile, kõik lennundusega seotud inimestele, lenduritele, peamist, et tõusude arv alati vastaks maandumiste arvele. Ja veel kord öelda, et olen väga rõõmus ja õnnelik et võin olla inimeste kõrval, kes alati ja kõikjal olid ja on parimaid oma rahva esindajaid. Nagu ütles lülitaja – lennundus see on rahvuse uhkus.\nÕnnitlen Teid, teie perekonna likmeid ja lähedasi, ja soovin õnne töös ja isiklikus elus.\nHäid Julupühi ja Õnnerikas Uut Aastat !


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President Eesti krooni 10. aastapäevale pühendatud konverentsil 11. juunil 2002\nVabariigi President Eesti krooni 10. aastapäevale pühendatud konverentsil 11. juunil 2002\nEesti oma raha - kroon - on olnud Eesti taasiseseisvumise üks sümboleid. Oma raha kehtestamist nähti ette juba 1987. aasta septembris esitatud IME ehk Isemajandava Eesti ettepanekus. Seda kava on õigustatult peetud iseseisvusele pürginud Eesti esimeseks majanduslikuks alusdokumendiks.\nVõib julgelt öelda, et Eesti kroon on olnud kogu eesti rahva projekt. Mäletame selgelt, millise innuga osales rahvas oma raha kujundamisega seotud arutlustes. Ja millise kindlameelsusega mindi vastu krooni kehtestamisele, kuigi maailma finantskeskused hoiatasid meid kõikvõimalike ohtude ja riskide eest.\nEesti kroon pidi tõestama meie rahva suutlikkust toime tulla oma riigi majandamisega. Selle nimel nõustus rahvas omalt poolt krooni esialgseks tagatiseks panema ühe osa oma varast - Eesti metsast. Välja mõõdeti parimad langid ja broneeriti võimalike tagasilöökide tarvis. Samas teadsime, et seda ei lähe kunagi vaja, sest Eesti krooni stabiilsuses nägime kogu riigi stabiilsuse lahutamatut osa. Stabiilsuse toeks oli kavandatud kolm sammast: saksa margaga seotud kindel kurss, valuutakomitee ja rangelt tasakaalus riigieelarve. Ning kümme aastat tagasi pisut enne võidupüha ja jaanipäeva vahetatigi igal Eesti inimesel aastakümneid võõrvõimu tähistanud rahasedelid Eesti oma kroonide vastu.\nTolle hetke pühalikkuse rõhutamine ja meenutamine on siin asjakohane, sest liitumine Euroopa Liiduga toob kaasa krooni asendumise euroga. Samasugune rahvusvaluutalt eurole ülemineku protsess on nõudnud olulisi hoiakumuutusi Euroopa suurriikidelt, kel on pikk oma raha traditsioon. Alles äsja iseseisvuse taastanud riikidele on rahvusvaluutast loobumine samavõrd valulik. Omal kohal on seejuures küsimus, mis jääb alles? Mis määratleb riigi iseseisvust ja rahva suveräänset õigust seda teostada?\nUsun, et Eesti inimesi aitab üle-euroopalises integratsioonis ja globaliseerumisprotsessis meile omane pragmaatilisus ning sajanditega sisseharjutatud kohanemisvõime. Nii nagu oma krooni kehtestamisel väärtustasime ajaloolis-poliitilise aspekti kõrval ka selle majanduslikku eelist, nii suudame näha euro majanduseeliste kõrval ka selle sümboolset tähendust.\nEi ole õige rääkida "oma" raha vahetamisest euro vastu, seega neid kahte valuutat justkui "oma" ja "võõrast" vastandades. Kui Eesti astub Euroopa Liitu ja hiljem võtab kasutusele euro, siis saab see juhtuda ainult meie rahva vabal tahtel. See saab toimuda loomuliku arenguna, kinnitamaks ja tugevdamaks Eesti kuuluvust Euroopasse.\nEesti tugevus ja arengu jätkusuutlikkus sõltub suuresti sellest, kuidas me suudame oma kuuluvust Euroopasse realiseerida. Selleks aga tuleb meil arvestada juba kehtivate mängureeglitega. Enamgi veel, Eesti peab ise aktiivselt osalema nende reeglite kujundamises. Euroopat ehitades ehitab Eesti ühtlasi ka oma tulevikku.\nEesti krooni kümnendal aastapäeval tahaksin aga rõhutada - raha, olgu see ühe riigi raha või regionaalne ühisraha, on siiski ainult vahend. Ühiskonna kestmise tagatiseks on hoopis meie ühine töö, ühiskonda tervikuks loov kultuur ning stabiilsusele orienteeritud poliitika.\nTänases Eestis tuleb mõelda eeskätt nende alustalade tugevdamisele, mis peavad tagama ühiskonna tasakaalustatud arengu. Tasakaalu saavutamiseks ei piisa enam üksikute poliitiliste jõudude pingutusest. Eesti vajab uut kokkulepet. Selliste kokkulepete võimalikkuse üheks tõestuseks on ka Eesti krooni kehtestamine kümme aastat tagasi.\nTähistades täna Eesti krooni esimest, aga tõenäoliselt ka viimast ümmargust tähtpäeva, mõelgem seejuures uute üldrahvalike kokkulepete võimalikkusele ja vajalikkusele.\nSoovin teie konverentsile igati viljakat mõttelendu ja edu!