Õigus parimale jäätisele!\n“Taaskasutus on praegu väga populaarne ning selle asemel, et jäätisepulgad ära visata, võiks need kokku koguda ning meisterdada neist kas korv või miks mitte kas või laualamp. Arvestades Eesti inimeste naturaalsete materjalide lembust, nutikust ja fantaasiat, ootame palju põnevaid ideid. Vanusepiirangut konkursil ei ole – nii nagu on igas vanuses jäätisesõpru, nii on ka jäätisepulgadisaini konkurss avatud kõigile leidlikele inimestele,” ütles AS Balbiino juhataja Kaido Salurand.\nKonkursi esimesse vooru ootab teaduskeskus AHHAA ideekavandeid nii üksikvõistlejatelt kui ka kuni neljaliikmelistelt võistkondadelt 11. detsembriks 2011 aadressil info@ahhaa.ee. Žürii valib kümme põnevamat kavandit, mille autorid pääsevad finaali, kus nende ülesandeks on ideekavand teoks teha. Finalistidest ökodisainerid varustab vajaliku koguse kumera servaga kasepuust jäätisepulkadega AS Balbiino.\nFinaaltööde esitamise tähtaeg on 14. jaanuar 2012. Tööd tuleb tuua või saata Teaduskeskuse AHHAA Tartu (Sadama 1) või Tallinna majja (Vabaduse väljak 9).\nKõik valmis meisterdatud finaalitööd pannakse välja AHHAA Tallinna filiaalis 2012. aasta jaanuari teisel poolel avataval interaktiivsel näitusel “Jäätisega metsa!”. Pärast näituseperioodi lõppu jäävad konkursitööd AS Balbiino jäätisemuuseumile.\nJäätisepulkadest disainitud ja valmis ehitatud tööde hulgast valib teaduskeskuse AHHAA ja AS Balbiino esindajatest koosnev žürii välja võitja, kes saab auhinnaks viis kasti oma lemmikjäätist ja eksklusiivse kinoseansi AHHAA 4D elamuskinos endale ja oma 15 sõbrale.\nVõitjad kuulutatakse välja 2012. aasta jaanuari teises pooles toimuval interaktiivse näituse „Jäätisega metsa!“ avamisel. Ülejäänud finalistid saavad preemiaks kasti oma lemmikjäätist ja priipääsme AHHAA 4D elamuskinno.\nLisainfo: info@ahhaa.ee, tel 527 6922, http://www.ahhaa.ee/et/disainikonkurss\nÕigus parimale jäätisele\nKutsu Jeti külla\nKuidas jäätist tehakse?\nSaada kiri Balbiinole


Kaotada pole midagi, võita aga 200 000-eurone investeering - FoundME\nAutor: Jaanika Niinepuu • 20. oktoober 2020\nKaotada pole midagi, võita aga 200 000-eurone investeering\nMullu võitis pitching-võistluse Jeff App meeskond.\nLihtsad ja lühikesed laused, arusaadavad sõnad, korraga üks mõte, harjuta-harjuta-harjuta – soovitavad sTARTUp Pitching võistlusel varasemate aastate finalistid, kuidas pitching-võistlusel ehk investoritele n-ö liftikõne tehes silma paista. Kaotada pole midagi, võita aga investeering.\n„Kui endale tundub äri arusaadav, ei tähenda see seda, et ka teised ideed kohe mõistavad. Kui investor ei saa kolme minutiga sinu ettevõttest aru, siis ta sinna ka ei investeeri. Nii lihtne ongi,” jagas oma kogemusi kolm aastat tagasi Frank.ai-ga finaali jõudnud Jan Plaan. „Silma paistavad need, kes räägivad julgelt, selgelt ja lihtsalt.”\n2016. aastal SportID-ga (nüüd Stebby) võistluse finaaliuksed avanud ettevõtte tegevjuht Marti Soosaar lisas, et kindlasti peaks liftikõne pähe õppima, isegi siis, kui tunned end tavapäraselt rahva ees esinedes enesekindlalt. „Võib juhtuda, et raiskad esimese nelja slaidi juures hulk aega ära ja viimased kuus tuleb teha poole minutiga,” selgitas Soosaar.\nsTARTUp Pitching 2020 võitja Jeff App’i tegevjuht Toms Niparts nentis, et peamine on harjutada – nemad tegid enda liftikõne enne lavale minekut sadu kordi läbi.\nPitchimise ehk liftikõne kolm sammu eduni:\nMõtle läbi toote/teenuse omadused ja unikaalsus.\nSõnasta kõigile arusaadavalt unikaalne müügiargument. Kõige olulisem on, et teised saaksid sinust aru. Kuid siiski pead olema huvitav, enesekindel ja veenev.\nHarjuta-harjuta-harjuta! Õpi lausetena pähe sõnum, mida soovid teistele edastada.\n"Ainuüksi ettevalmistusega saad juba hea võimaluse mõelda selgeks ja arusaadavaks kõik enda ettevõttega seonduv. Lisaks saad kohapeal tuttavaks inimestega, kes võivad tulevikus nii mõnegi ukse avada,“ jagab Niparts kogemusi. „Meie jaoks oli võit kindlasti elumuutev. Rahalises mõttes andis see meile luksuse kiiremini edasi liikuda, rohkem inimesi palgata ja kasvada.”\nViiendat aastat sTARTUp Dayl iduettevõtteid toetava EstBANi jaoks on oluline pakkuda investoritele ja iduettevõtete asutajatele võimalust suurendada oma kontaktvõrgustikku. „Töötame selle nimel, et investorid ja ettevõtted üksteist leiaksid,” rääkis EstBANi tegevjuht Anu Oks. „On tähtis, et investorid oskaksid teha tarku ja kaalutletud otsuseid ning et ettevõtetel oleks raharessurssi, millega lendu minna.”\nEstBANi laiem eesmärk on tutvustada ja aidata kaasa investeerimissündikaatide tekkele. „Tänu sellele toetusele saavad meeskonnad ja väiksemad iduettevõtted piisava rahastuse, et mõneks ajaks loobuda oma põhitööst ja keskenduda idee teostusele,” selgitas Anu Oks.\nTom Niparts soovitab edu saavutamiseks võtta juba varem ühendust mõne EstBANi liikmega, et saada nõuandeid ja tagasisidet oma ideele. Võidu puhul oli peamine väärtus Jeff App`i jaoks see, et nad said nii varases staadiumis ettevõttele toeks EstBANi maailmatasemel investorid, eriti Ivo Remmelga. „Temasarnaste kogemustega inimeste abil on võimalik vältida palju vigu ning mõelda suuremalt ja selgemalt,” lisas Niparts. Jaanuarist on Jeff App jätkanud arenemisega Vietnamis ja plaanib aasta lõpus laieneda ka Indoneesiasse.\nTuleb silmas pidada, et ükski investor ei tee otsust ainult esitluse või idee põhjal. Anu Oksa sõnul mängib investeerimisotsuse tegemisel suurt rolli meeskond – kas nad suudavad kasvada ja Eestist välja minna. „Tiim, kellel on kirg ja suur tahtmine oma ettevõttega päriselt maailma muuta, paneb ka investoril silmad särama. Meeskond peab omavahel klappima ja olema suuteline inglitega koos töötama ja arenema.”\nsTARTUp Pitching võistlus, kuhu kandideerimine kestab 3. jaanuarini, toimub koostöös EstBANiga.\nIdufirmadel on võimalus tutvustada oma ideed 4000 kuulaja ees.\nPeaauhinnaks on 200 000-eurone sündikaatinvesteering EstBANilt. Lisaks kuulub auhinnafondi veel nii rahalisi auhindu kui nõustamist.\nMarti Soosaar meenutab, et ehkki SportID toona võistlust ei võitnud ja nad käegakatsutavat auhinda ei saanud, oli sTARTUp Pitching võistluse roll nende edasises käekäigus siiski sümboolne. „See, et meid ära mainiti ja finaaliks lavale kutsuti, andis kindlasti tiimile positiivse laengu ja eneseusku juurde. Mulle ka esinemiskogemust lisaks. Kogemused kuluvad ikka ja alati marjaks ära,” tõdes ta.\nKuigi Frank.ai praeguseks hetkeks enam ei teguste, näeb ka Jan Plaan pitching-võistlust pigem kui head võimalust start-up`idele. „See sõltub iga idufirma hetkeolukorrast, vajadusest ja eesmärgist. Kui selge eesmärk puudub, pole mõtet ka lavale minna. Kui aga eesmärk on saada inglitelt investeering või hea kogemus suure hulga inimeste ees pitchides, tuleks kindlasti osaleda.”\nAasta noor ettevõtja: teeme seda, mis on alles lahvatamas\nIduettevõtja Triin Kask: distantseeri ennast oma ettevõttest\nKümme idu võistlevad enam kui 200 000 eurose auhinna nimel\n10 mõistet, mis aitavad ärifestivalidel ellu jääda


Millist kodust ettevõtluskindlustust vajate? | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 11919\nKui teil ei ole kodus põhinevat ärikindlustust, võite olla ebameeldiva üllatusega. Lugege, millist tüüpi kindlustus on kodupõhine äritegevus.\nKodu baasil tegutseva ettevõtte omanik on suurepärane võimalus lühendada oma pendelrongi, näha rohkem oma perekonda ja muuta oma elu lihtsamaks. Kui aga kasutate kodus asuvat ettevõtet, ärge tehke üldist viga, kui näen, et paljud ettevõtjad teevad ja eeldavad, et teie majaomanikukindlustus võrdub ka kodupõhise ärikindlustusega.\nEnamik majaomanike kindlustuspoliisidest mitte hõlmata kodus tegutsevaid ettevõtteid. Kui tulekahju põleb teie maja või mõne muu katastroofi tagajärjel ja te kaotate oma arvutid, printerid, inventari ja muud ärivarustust (rääkimata oma kodust kontorist ja kõigist mööblitest), siis ei ole teil kindlustusseltsilt mingit abi..\nSiin on mõned kodust ettevõtluskindlustuse tüübid, mida teil võib olla vaja, ja peaksite kaaluma, kas teil on äri kodus.\nKinnisvara ulatus: Teie ärikinnisvaraga seotud poliitika kaitseb teid teie ettevõtte varustuse, varude, varustuse, mööbli ja muu vara varguse, kadumise või kahjustamise eest. Olemasolevad reeglid, mis võimaldavad teil saada raha eest raha või asendada need ajakohaste mudelitega jooksvate hindadega.\nÜldine vastutuse ulatus: See katab teid mitmete vastutustüüpide eest, kaasa arvatud kohapealne vastutus juhul, kui klient, klient või müüja teie omandis mingil moel vigastatakse. Oletame näiteks, et te juhite oma kodust raamatupidamisfirmat ja külastate kliente ning külastate teid oma maksude arutamiseks. Vastupidi, see kaitseb ka teie klienti, kui teie või teie töötajad kahjustavad äritegevuse ajal midagi kliendi kontoris või kodus. Toote vastutus, mis sageli sisaldub üldises vastutuses, kaitseb nõuete eest, mis tekivad, kui klient tekitab või müüb toodet vigastatuna.\nVead ja väljajätmised (E&O): E&O kindlustus kaitseb teid ka kutsealase vastutuse kindlustuskaitse eest, mis tuleneb teie või töötaja vigadest tulenevatest nõuetest. Seda kasutavad tavaliselt teenindusettevõtted. Jällegi, kasutades raamatupidamisnäidet, kui raamatupidaja tegi täiendava vea, mille tulemuseks oli kliendi maksumaksude maksmine ja klient kaebas selle läbi, võib selline katvus kaitsta raamatupidajat, kui peate ennast kaitsma teie pakutavate teenustega seotud kohtuasjade eest, seda tüüpi poliitika (mida nimetatakse ka kutsealase vastutuskindlustuseks) võib teid kaitsta, kui olete kohtusse pöördunud rahulolematu kliendi poolt.\nÕige kodu-tüüpi kindlustus sõltub teie ettevõttest ja klientidest. Näiteks kui kasutate täielikult arvutit ja mõnda põhilist kontoriseadet täiesti virtuaalses äris, siis ärge kunagi äritegevusega seotud tarneid koju ja kunagi ei ole klientidele koju jõudmist. homeowners 'poliitika. Kui teie ettevõte hõlmab töötajaid või kliente, kes tulevad koju, on palju väärtuslikke seadmeid või varusid või müüb tooteid või teenuseid, mis võiksid kaasa tuua kohtuasju, peaksite uurima põhjalikumat kindlustust.\nRääkige kvalifitseeritud kindlustusagendiga oma valikute kohta ja veenduge, et saate vajaliku katvuse. Teie kodu ja äri kaitsmisel ei saa te olla liiga turvaline.


Valter Parve: Sõda metsa vastu - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nValter Parve: Sõda metsa vastu\nValter Parve metsausklik\n19. detsember 2017, 0:00 2 min lugemist\nEesti metsa kaitseks korraldatud meeleavardus Pärnus Rüütli platsil. FOTO: Urmas Luik\nReede õhtul said kodanikuühenduse Eesti Metsa Abiks eestvedamisel Pärnu Rüütli platsil kokku need, kellel mure meie metsade pärast. Peeti kõnesid, jagati laululehti, loitsiti ja tantsiti. Meenus aeg, kui rahvas fosforiidi kaevandamise vastu üles tõusis. Kes meid kuulas, kelle kõrvu see murelik sõnum jõudis? Ehk see, kes Eesti rahvast siiani hoidnud ja loodetavasti teeb seda tulevikuski. Nii mõeldes oleks päris mõnus asjadel minna lasta: ei peaks ise muretsema ega midagi ette võtma. Aga kui Hoidja enam ei jaksa, eriti siis, kui märku annab üha süvenev ükskõiksus?\nRiik vajab toimimiseks raha ja üks võimalusi maksulangetustega sandistatud eelarvet kosutada on müüa oma metsa. Diplomeeritud metsandustundja Rainer Kuuba annab teada, et kui aastatel 1986–1995 raiuti riigimetsamaa hektari kohta 2,25 tihumeetrit puitu, siis viimastel aastatel on see kasvanud juba nelja piirimaile (Hiiu Leht 15.12.17). Muidugi, statistikat appi võttes saab tõestada peaaegu kõike. Küllap on lageraie kasvu õigustajatelgi vastulaused varrukast võtta.\nNüüd pakuvad poliitikud meie häälte eest jälle ilusat asja: tasuta transporti alates järgmise aasta juulist (parajasti riigikogu valimiskampaania alustuseks). Kuna riik võtab juba praegu enda kanda kaks kolmandikku bussiliinide käigushoidmise kulust, oleks juurde vaja umbes 13 miljonit eurot. Aastane lisakulu olevat umbes 20 miljonit. Kui oletada, et riik teenib oma metsa müües 4000 eurot hektari pealt, tuleb välja, et kõigile tasuta bussisõitu soovides peame loovutama igal aastal 5000 hektarit metsa. Seda on pisut rohkem kui kolm Kihnu pindala. Igal aastal!


🟢 MARKO SUIGUSAAR FIE (14752324) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nMARKO SUIGUSAAR FIE: Sünnilugu 13.04.2021\nMARKO SUIGUSAAR FIE juriidilise keha sünnikuupäevaks on 01.07.2019, kuid äritegevust ei alustatudki. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, MARKO SUIGUSAAR FIE peab selleni jõudmiseks veel 5 aastat aktiivselt tegutsema. Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti M. S. . MARKO SUIGUSAAR ...\nMARKO SUIGUSAAR FIE on asutatud 1 aastat tagasi.\nMarko Suigusaar Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse\nJuriidiline aadress Pärnumaa, Häädemeeste vald, Häädemeeste alevik, Staadioni tn 4, 86001\nMobiiltelefon (+372) 5216800\nMarko Suigusaar Füüsilisest isikust ettevõtja (+372) 5216800


Esimene valimislubadus täidetud\nRiigikokku pürginud erakondade seas ei olnud sellist, kes poleks lubanud lastega perede olukorda parandada. Esmaspäeval asuti seda lubadust juba täitma. Küll veel mitte poliitikute poolt, vaid Hansapanga eestvõttel. Nimelt teatas Hansapank eile, et kõigil eluasemelaenu võtnud peredel on võimalik saada alates 8. märtsist maksepuhkust, kui peres on kuni poolteise aasta vanune laps. Tegemist on ühe järjekordse sammuga konkurentsivõitluses. Muidugi on ka võimalik, et Hansapanga otsus täita üks poliitikute valimislubadus on ajendatud endise Hansapanga tegevjuhi Jüri Mõisa valimisedust. Kui Hansapank sellist lastega perede toetamist jätkab, siis võib pangast saada hea uute poliitikute taimelava.


Neli meetodit brändi mõju mõõtmiseks - Jätkusuutlik bränd, strateegia ja turundus kindlustavad tulevikku. ID Loome OÜ\nNeli lihtsat meetodit brändi mõju mõõtmiseks\nBrändiks olemine on ettevõttele märkimisväärne eelis, seda eriti internetis, kus kliendi käitumine on nähtav ja mõõdetav. Kliendid eelistavad näha selget, loovat ja järjepidevat brändi, mis räägib lugu ja haarab emotsionaalselt. (Jah, seda isegi siis, kui pakute klassikalisi ühevärvilisi sokke või harilikke pliiatseid... Ja võib-olla just eriti siis...)\nKas ja kuidas bränd klientidele mõju avaldab, saab uurida nelja lihtsa meetodiga.\nKui palju teie postitusi kommenteeritakse, vastatakse küsimustele ja küsitlustele, hääletatakse, mainitakse (täägitakse), jagatakse teie sisu jne? Haaravuse mõõtmine näitab brändi mõju üsna täpselt.\nMida endalt haaravuse osas küsida:\nKui paljud suhtlevad iga kuu minu brändiga internetis?\nMitu protsenti jälgijatest see on?\nMilline platvorm on klientidele kõige haaravam?\nMissugune sisu tekitab kõige rohkem reaktsioone?\nMillisel ajal inimesed kõige rohkem reageerivad?\nMillised inimesed suhtlevad kõige rohkem?\nHaarav sisu on tore, aga selle eesmärk lõppkokkuvõttes on ju saada tellimusi või oste. Nii toodete kui teenuste puhul on küsimus selles, kas ostjad on kaasatud ja mõjutatud piisavalt, et sooritada ost? Seega on oluline vaadata, milline sisu oste toob.\nMida endalt küsida:\nKas online-esindatuse kaudu tuleb müüke?\nMillistelt platvormide kaudu jõutakse ostuni kõige sagedamini?\nMilline sisu igal platvormil aitab müüa kõige rohkem?\nMilline toode või teenus müüb kõige rohkem?\nMillisel ajal (päeval/hooajal) kõige rohkem/sagedamini ostetakse?\nMillisel klienditeekonna hetkel inimesed ostavad?\nSotsiaalmeedia kuulamine ja seal toimuva arvesse võtmine on turunduse standardpraktika. See tähendab kliendi tagasisidet ja brändi otsest mainimist, mis juhtub siis, kui kasutatakse kindlaid märksõnu, teemasid, konkurente ja tegevusalasid. Kuulamisele järgneb analüüs, et tagasiside ja arvamused reaalseteks võimalusteks pöörata.\nMida head brändi kohta öeldakse?\nMida halba brändi kohta öeldakse?\nMilliseid sõnu (keelt) kasutatakse brändist rääkides?\nKuidas kirjeldatakse brändi oma sõnadega?\nKas brändi kirjeldatakse kindlate märksõnadega?\nMilliste emotsioonidega brändist räägitakse? Kas inimesed on põnevil, vihased, lootusrikkad, inspireeritud, informeeritud vms?\nMis üldse paneb inimesi brändist rääkima?\nPalju saab teada ka lihtsalt tagasisidet küsides. Seadge üles mõned küsitlused ja ka küsimused näiteks Instagrami lugudes, looge küsitlus emaili uudiskirja lugejatele, võtke klientidega nende intervjueerimiseks ühendust või lihtsalt küsige näost-näkku suhtluses.\nKuidas inimesed brändiga kokku puutuvad esmaselt?\nKuidas nad brändi iseloomustavad?\nKuidas nad brändi kirjeldavad?\nKui tihti nad brändiga kokku puutuvad?\nMilline sisu neile meeldib?\nKui tõenäoliselt nad teilt ostavad?\nKui tõenäoliselt nad teid soovitavad?\nKui palju mõjutab neid teie eesmärk või missioon?\nKuidas nad end tunnevad, kui teie brändiga kokku puutuvad?\nKui tõenäoliselt võtavad nad midagi ette peale teie brändiga kokku puutumist?\nBrändi mõju mõõtmine annab olulist infot ja mõtteainest turunduse edaspidiseks planeerimiseks, ja seda olenemata sellest, missugust meetodit või meetodeid kasutatakse.


peretöötaja. EESTI. Estonia (01 de Junio de 2018)\nEuropeos.es : Inicio > Oferta de empleo en Estonia > Profesionales del trabajo social > Peretöötaja\nperetöötaja. EESTI. Estonia\nOferta de trabajo en Estonia (EESTI) de Profesionales del trabajo social\nTöökohale ootame kandidaate, kellel on: • soovitavalt sotsiaaltööalane kõrgharidus või lõpetamisel õpingud selle omandamiseks; • teadmised lastekaitse valdkonda reguleerivatest õigusaktidest; • teadmised perekonna toimimisest ja pere eelarve planeerimisest; • oskus hinnata lapse arenguvajadusi, läheneda probleemidele lapse- ja perekeskselt; • eesti keele oskus kesktasemel ja vene keele oskus suhtlustasandil; • väga hea suhtlemisoskus, koostöövalmidus, hea stressitaluvus, kohusetunne; • oskus efektiivselt kasutada aega; • B-kategooria juhiload , Peretöötaja põhiülesanne on jõustada lastega peresid sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või terviseprobleemide tõttu pärsitud vanemlike ja toimetulekuoskuste parandamiseks.\nSelleks peretöötaja: • jälgib lapse turvalisust abi vajavas peres; • juhendab perekonda lapse kasvatamisel ja õpetamisel; • toetab last ja perekonda probleemide lahendamisel, kasutades erinevaid sotsiaaltöö meetodeid vastavalt probleemide olemusele; • toetab pere toimetulekut ümbritsevas sotsiaalses keskkonnas; • osutab perele muid teenuseid vastavalt sõlmitud teenuse osutamise lepingule ja hoolduskavale; • osaleb vajadusel hooldusel oleva pere lapsele isikliku rehabilitatsiooni- ja arenguplaani koostamisel, jälgib rehabilitatsiooni- ja arenguplaani täitmist ning teeb koostööd laste ja peredega tegelevate spetsialistidega; • teeb oma tegevusvaldkonnas koostööd pere toimimiseks oluliste asutustega (meditsiiniasutused, lasteaed, kool jt). , puhkust 35 päeva\nCómo solicitar el puesto: Jõgeva Vallavalitsus, Jõgeva linn, Jõgeva vald, Jõgeva maakond\nEmpresa: Jõgeva Vallavalitsus.\nDirección: Jõgeva linn, Jõgeva vald, Jõgeva maakond.


Kuidas juhtmed erinevad kaablitest? - Valgustus\nMis vahe on elektrikaabli ja traadi vahel?\nKas olete kunagi mõelnud kaabli ja juhtme vahelisest erinevusest? Erinevate ehitusobjektide projektides mainitakse mõlemat nime. Võib-olla on see lihtsalt sama toote segadus ja erinevad nimetused? Proovime seda välja mõelda.\nTraat, kui järgite selle määratlust, sisaldab 1 südamikku, millel on kerge isolatsioon või üldse mitte. Võib olla mitu sellist. Ja neil pole ka täielikku isolatsioonit.\nPeamine erinevus kaabel on see, et see on mitu südamikku, millel on täiendav täielik isolatsioon. See võib olla kahe-, kolme- ja mitmekordne.\nMis on nöör? Kaabel, mis koosneb mitmest painduvast juhtmest, keerdunud või paralleelselt paigaldatud ja kaetud isolatsioonkambriga, nimetatakse juhtmeks. Tavaliselt kasutatakse elektriseadmete ühendamiseks, mis võivad töötamise ajal liikuda näiteks tolmuimeja, rauast, föönist.\nTundub lihtne. 1 elas - see traat, rohkem - kaabel. Kuid siin on mõned eripärad. Peamine erinevus kaabli ja traadi vahel ei ole ikka veel juhtmete arvul, vaid isolatsiooni tasandil. Traati ei tohi üldse isoleerida. Elekter edastatakse õhu kaudu, see läbib juhtmeid. Kaabel on tingimata täiendav isolatsioon ja sageli mitte üks. Seal on soomustatud paelad ja kihid, mis on agressiivse keskkonna suhtes immuunsed. See võimaldab seda kasutada maapinnal või ookeani põhjas asetamiseks. Juhul, kui dirigent puutub kokku kahjulike keskkonnamõjudega, kasutatakse kaabeltooteid.\nLisaks kasutatakse kaableid mitte ainult elektripinge ülekandmiseks, nende kasutusala on palju laiem. Raadiosignaali edastamiseks ja levitamiseks on kaablid - need on koaksiaalsed raadiosageduslikud kaablid ja isegi kiirguskaablid, mida kasutatakse metroojaamades traadita side korraldamiseks. On neid, kelle funktsiooniks on elektrienergia muutmine soojuseks. On ka kaableid, mille juhtmed on valmistatud plastikust või klaasist - need on fiiberoptilised kaablid. Tänu paljudele rakendustele on kaabeltooted kallimad kui juhtmed.\nKõik monoliitsed või luhtunud juhtmed on läbimõõduga standarditud. Iga sektsiooni puhul on GOST-i ja viitematerjalide kaudu näidatud läbivooluvoolu nominaalsed ja piirväärtused. Kui vool on ületatud, hakkab juht muutuma kuumemaks, isolatsioon võib süttida, traat ebaõnnestub ja kõrge temperatuur tekitab tuleohu.\nIga agressiivse keskkonna liigi jaoks on välja töötatud oma isolatsioonitüüp, mida iseloomustab vastupidavus ühele või teisele mõjule. Isolatsioonimaterjalina võib kasutada kummi, polümeere, riideid, paberit jne. Kaablit saab varjestada metallplaadiga või polümeervõrguga, millel on metallkate.\nSeal on keerukamad kaabelsidemed, näiteks eraldi varjestatud juhtmetega, mis asetatakse lisaks õliga täidetud torujuhtmele.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kaabli ja traadi vahelised erinevused on peamiselt isolatsioonisüsteemis. Kaabel on mitu kihti ja juhtmel ei pruugi olla ühtegi. See võimaldab kaablit kasutada mitmesugustel tingimustel: maha pillata, vee alla viia, läbi keemiliselt aktiivset söödet. Ja traat on mõeldud kasutamiseks pehmemates tingimustes. Kaabeltooteid ei kasutata ainult elektrienergia edastamiseks, näiteks juhtmetena. Kuid te ei peaks jõudma järeldusele, et see võimalus on kõigil juhtudel eelistatud traadist. Sageli sellises mitmekülgsuses ei ole mõtet. Kui ülesandeks on elektrienergia ülekandmine avatud kohast ühest punktist teise, siis on see traat, mis osutub suurepäraseks lahenduseks ja maksab oluliselt vähem.\nLisaks sellele ei ole elektrienergia edastamine õhu kaudu väikese tähtsusega juhi enda mass. Raskete juhtmete korral on vaja rohkem toetusi. Vaatamata asjaolule, et alumiiniumi elektrijuhtivus on vasest madalam, on sobivam kasutada alumiiniumi juhtmeid. Selle tihedus on 3,5 korda väiksem kui vaske tihedus, mis tähendab, et selliseks traadiks on vaja palju vähem toetusi.\nKüsimusele, kuidas kaabel erineb juhtmest, oleks õigem vastata sellele - nad erinevad oma eesmärgil. Ei saa öelda, et üks on parem ja teine on halvem. Igal juhul on kasulik valida opereerimisvõimalusi kõige paremini vastav valik.\nNüüd on turg täis paljusid elektrijuhtmeid. Selleks, et teid ei saaks sellega kokku puutuda, tuleb enne paigaldamist hoolikalt arvutada kõik koormused, võtta arvesse kõiki rakendusala omadusi ja tutvuda viitekirjandusega. See aitab vältida riske ja valida parima võimaluse.\nKaasaegses kaabelsektoris on laias valikus erinevaid juhtmeid. Ja iga tüüpi traat on mõeldud konkreetsete tööülesannete lahendamiseks.\nVõttes ühendust juhtmestikuga oma saidil või oma korteris, võite varsti märkida, et paigaldamisel kasutatavad kaablid ja juhtmed on enamasti vask, harvemini alumiiniumist. Kõigi sortide kohta pole muid materjale. Lisaks võib märkida, et kaabli südamike struktuur võib olla erinev: tuum võib koosneda paljudest juhtmetest või olla lahutamatu. Juhtme struktuur mõjutab kaabli painduvust, kuid see ei mõjuta selle juhtivust.\nTundub, et kaablite ja otste omaduste spektris. Aga miks siis selliseid erinevaid kaubamärke? VVG, NYM, CIP, PVA, ShVVP - kuidas nad erinevad üksteisest? Enamasti - isolatsiooniomadused.\nKäesolevas artiklis käsitleme peamisi elektrijuhtmete tavapäraseid tüüpe, nende omadusi ja nende kasutusvaldkondi.\n1. VVG kaabel\nElamute elektrifitseerimiseks kasutatakse erinevaid, peamiselt vaske, kaableid, kuid viimastel aastatel on kõige sagedamini esinenud VVG kaabel, sealhulgas selle modifitseeritud versioonid.\nMärgistuskaabel VVG tähendab: polüvinüülkloriidi välimist isolatsiooni, juhtmete isolatsiooni - ka polüvinüülkloriidi, painduvaid kaablikandureid. Kuigi paindlikkus kaabel VVG on suhteline, sest kuni ristlõike 25 ruutmeetrit. mm kaasa arvatud, selle juhtmed on pidevad, mitte piiratud.\nKaabli isolatsioon on vastupidav agressiivsele kandjale, samas on see üsna vastupidav ja ei toeta põlemist. Juhtmed võivad olla kas ühe- või mitmekihilised, sõltuvalt VVG-kaabli modifikatsioonist.\nSelle kaabli põhieesmärk on elektri ülekanne ja jaotamine pingega kuni 1000 volti vahelduvvoolu sagedusega 50 Hz. VVG-kaablit ristlõikega kuni 6 ruutmeetrit kasutatakse koduvõrkude paigaldamiseks, eramajade elektrifitseerimiseks - kuni 16 ruutmeetrit. Paigaldamise ajal on painutamine lubatud minimaalse raadiusega 10 traadi suurust laiusega. Kaabel on saadaval 100 meetri pikkustes rullides.\nVVG kaabli tüüpi on leitud: AVVG - alumiiniumist südamikuga, VVGng - tulekindlate ümbristega, VVGp - lamedaosaga, VVGz - PVC või kummitihendiga ka üksikute veenide lisamisel.\nVVG - kõige tavalisem sisemine paigaldamine vaskkaablile. See on avatud lahtrites, asetatud soontesse. Isolatsioon VVG annab talle pika tööea - 30 aastat. VVG-kaabli juhtmete arv võib vastata nii kolmefaasilise kui ka ühefaasilise võrgu vajadustele: kaks kuni viis.\nKõige tavalisem VVG-kaablite välise isolatsiooni värv on must, kuid hiljuti ei olnud valge VVG enam haruldane. VVG-i üksikute südamike isolatsioonivärv vastab standardmärgile: PE-südamik - kollakasroheline, N-südamik - sinine või valge sinise triibuga, ja faasikärude isolatsioon on enamasti puhtalt valge.\nVastavalt "NG" ja "LS" tähistatud VVG-kaabli modifikatsioonidele on iseloomulik isoleerituse suutlikkus põlemise paljundamiseks ja suitsu väljalaskmise madal tase. Samuti on VVG modifikatsioon, mida iseloomustab võime täielikult takistada avatud tulekahju teatud aja möödudes. Sellist muudatust tähistab ladina tähed FR.\nIgapäevaelus praktiliselt puudub kaabel, mis sarnaneb VVG-kaabli omadustega, kuid millel on alumiiniumjuhtmed - AVVG. Selle ebapopulaarsust põhjendavad alumiiniumi kasutamise piiramine jaotusvõrkudes ning alumiiniumkaabeltoote puudused.\nLisaks on välisväljundiga analoogkaabel VVG, mis on toodetud vastavalt rahvusvahelisele standardile DIN. See on NYM kaabel. See erineb VVG-st mõnevõrra paranenud omadustega, eelkõige selle poolest, et sellel on spetsiaalne isetäituv sisemine täiteaine, mis tagab ühenduste tihendamise.\n2. NYM kaabel\nVasest traadi juhtmetel on PVC isolatsioon, välimine kate on ka valmistatud PVC-st, ei toeta põlemist ja on vastupidav agressiivsele materjalile. Üks kuni viis elas osa 1,5 kuni 35 ruutmeetri kohta. paigutatud tihedalt valge kaitsekesta sisse. Juhtide vahele on halogeenivaba kaetud kummikork, mis tagab kaabli kuumuskindluse ja tugevuse. See kaabel on kasutatav laias temperatuurivahemikus -40 ° C kuni + 70 ° C, niiskuskindel. Isolatsioonivärvid: pruun, must, hall, sinine, kollakasroheline.\nNYM-kaabel on ette nähtud elektri- ja valgustusvõrkude paigaldamiseks tööstus- ja elamutes maksimaalse pingega kuni 660 volti (300/500/660). Kaabli võib paigaldada nii siseruumides kui ka väljas, võttes siiski arvesse, et päikesevalguse on kahjulik kaabli isolatsiooni, nii et kui paigaldatud õues on absoluutselt vajalik, et kaitsta päikesevalguse eest, näiteks pannes lainestus.\nPaigaldamisel on lubatud vähemalt nelja kaabli läbimõõduga raadiusega painutamine. See on tarnitud lahes 50 meetrit.\nErinevalt VVG-st on NYM-kaablil alati ainult vask ja ainult kõikjuhtmed (monokinnitused). See on tavalise paigalduse jaoks üsna mugav, sest sellel on täiesti ümmargune ristlõige, kuid samal põhjusel on see mõnevõrra ebamugav paigutada kipsi või betooni, vastasel korral näib see välja VVG.\nSatelliit video tootmine:\nKuidas eristada kvaliteetset kaablit selle ostmisel:\n3. Kaabel (traat) CIP\nCIP tähendab iseseisvat isoleeritud traati. See tähendab, et CIP suudab taluda oluliste mehaaniliste koormuste mõju. Kui me arvestame, et SIPA isolatsioon on valmistatud ristseotud polüetüleen, hermeetilised niiskuse ja otsese päikesevalguse selgub ulatus selle kasutamine: see on väljaspool kaabel läbi elektriliinide ja oksad üksikute kanded. Ta asendab aeglaselt varem laialdaselt kasutusel olnud isoleerimata alumiiniumtraati A ja AU.\nCIP on alumiiniumkaabel, mille juhtmetel ei ole ühist isolatsiooni. Südamike SIP minimaalne ristlõige on 16 ruutmeetrit. mm ja maksimaalne - 150 ruutmeetrit. mm Selle traadi märgistus ei näita otseselt südamike arvu - antakse ainult üksuse number, milles kõik andmed on krüptitud.\nNäiteks SIP-1 on kolme südamikuga kaabel, millest üks on nullkandjaga. SIP-2 on nelja südamiku kaabel, millest üks on nullkandjaga. Ja SIP-4 sisaldab neli voolujuhtivat juhti, mille mehaaniline koormus on ühtlaselt jaotatud.\nKuna CIP on väga spetsiifiline kaabel, kasutatakse selle paigaldamiseks kogu spetsiaalsete liitmike komplekti: ühenduskohta ja ühendusklambreid ning ankurdussidet.\n4. Kaabel (juhe) PVA\nPVA - vaskjuhe vinüülisisolatsiooniga ühendades. Kest on valmistatud nii, et see täidab ruumi veenide vahel, mis annab traadi kõrge tugevuse. Elanute arv on kaks kuni viis ja ristlõige on 0,75 kuni 16 sq Mm.\nTöötemperatuuri vahemik on -25 ° C kuni + 40 ° C, keemilistele mõjudele vastupidav, keskkonnas on lubatud 100% niiskus. Traat talub korduvaid kinkisid, garanteeritud kuni 3000 korda. Koori värv on valge. Värv elas: punane, must, oranž, sinine, hall, pruun, roheline, kollane, kollakasroheline.\nTraadi PVA-d kasutatakse laialdaselt igapäevaelus erinevate kodumasinate, näiteks elektriliste veekeetjate ja ka pikendusjuhtmete toitejuhtmega. See on kavandatud tööks vahelduvvooluahelatega sagedusega 50 Hz ja pingega kuni 380 volti, mistõttu PVA-traati kasutatakse ka võrkudes, kus valgustid, pistikupesad jne on paindlikud juhtmed. Paindlikkus on selle traadi üks olulisemaid eeliseid.\nPVA isolatsioon, nii sisemine kui ka välimine, on valmistatud polüvinüülkloriidist. Südamike sisemine isolatsioon, nagu ka VVG, on standardmärgis. Kuid PVA südamikud on mitut juhtmest, seetõttu on see väga paindlik kaabel. On vaja ainult arvestada, et PVA südamikud paigaldamise ajal tuleb lõpetada või konserveerida.\nVõttes arvesse asjaolu, et ümmarguse PVA vinüül väliskiht on kuni mitu millimeetrit paksune, on see kaabel suurepärane kaasaskantavate elektriliste vastuvõtjate toitejuhtmete jaoks. See tähendab, et nende "ühendus" võrguga. Seetõttu nimetatakse seda sidemeks.\nPVA suudab vastu pidada mehaanilistele koormustele suhteliselt hästi. Veenide ristlõige on vahemikus 0,75 kuni 16 ruutmeetrit. mm, seetõttu saab seda kaablit kasutada pikendusjuhtmete ja kandjate tootmiseks, mida ei kasutata madalatemperatuuril. Lõppude lõpuks, külmal, PVA kest, kahjuks, lihtsalt puruneb.\n5. Kaabel (juhe) ШВВП\nШВВП - juhtme vinüülkestal, vinüül-isolatsioonijuhiga, lame. Üldiselt on see kaabel sarnane VVG-ga, kuid erinevalt viimasest, on ШВВП painduvad mitmesoonelised vaskjuhtmed. Seetõttu kasutatakse seda, nagu PVA-d, laialdaste nööride jaoks. Kuid kruvide isolatsiooni ei iseloomusta suurenenud tugevus ja vastutustundlikud koormatud liinid ei ole selle juhtmega läbi viidud.\nSeega on SHVVP ristlõiked väikesed: 0,5 või 0,75 ruutmeetrit. mm kusjuures veenide arv on võrdne kahe või kolmega. Traat on lameda kujuga. Seda traati saab kasutada temperatuuril -25 ° C kuni + 70 ° C ja talub niiskust kuni 98%. Kergesti lagundab kokkupuudet keemiliselt agressiivse söötmega. Korpuse värv on valge või must. Värv elas: sinine, pruun, must, punane, kollane.\nLisaks nõrkadele pikendusjuhtmetele (mis omakorda põhjustavad sageli majapidamises probleeme inimestega, kes ei tunne elektrit), kasutatakse CIP-d kõige sagedamini automatiseerimisel madala voolutarbega süsteemide toiteks.\nSeda kasutatakse ka kodumasinate, nagu näiteks külmikud, pesumasinad, isiklikud hügieenitooted jne, ühendamiseks. See on võimeline töötama 50 Hz vahelduvvoolugeneraatorites kuni 380 voldise pingega. Väga paindlik, mis on igapäevaelus väga oluline.\nTraadi ShVVP peamine funktsioon - ühendusjuhe: seadme ühes otsas, teisel pistikul.\n6. KG kaabel\nKG on painduv vaskkummikaabel, mille küljes olevad juhtmed on ristlõikega 0,5 kuni 240 ruutmeetrit. mm Veenide arv võib olla üks kuni viis. Juhtme isolatsiooni kumm põhineb looduslikel kummidel.\nKaabli töötemperatuuri vahemik on -60 ° C kuni + 50 ° C, niiskus kuni 98%. KG kaabli isolatsioon võimaldab seda paigaldada välitingimustes ja isegi avatud päikesevalguses. Juhtmed on alati mitmest juhtmest, mis muudab selle kaabli paindlikuks. Juhtmete värvimärgistus: sinine, must, pruun, kollakasroheline, hall.\nKG kasutatakse enamasti tööstusrajatistes, kus on vaja paindlikku liikuvat kaablit.\nCG kaabel toide kaasaskantavate mobiilseadmete nagu soojapuhurit, keevitusseadmed, projektorid ja nii edasi. G., AC või generaatorid sagedusega kuni 400 Hz ja pingega 660 V või alalispinge kuni 1000 volti.\nPaigaldamise ajal on lubatud vähemalt kaheksa välimise läbimõõduga raadiusega painutamine. Tavaliselt tarnitakse rullides 100 meetrit või rohkem. KGNG on modifitseeritud - mitte tuleohtlikus isolatsioonis.\nOn väga oluline, et selle kaabli kummist isolatsioon, isegi tugevas külmas, säilitab osaliselt oma omadused ja CG jääb peaaegu alati paindlikuks, eriti CL-i muutmise korral. Seetõttu kasutatakse seda sageli mitmesugustes karmides keskkondades töötavate pikendusjuhtmete tootmiseks.\n7. VBBSHv kaabel\nVastjuhtmetega voolujuhe, mis võib olla kas ühe- või mitmekihiline. Üks kuni kuus elas osa 1,5-28 m2-ni. PVC isolatsioon ja PVC ümbris. Selle kaabli eripära on terasest kahekordse lint-soomuse olemasolu südamike ja ümbrise vahel.\nKaabel säilitab kergesti temperatuuri vahemikus -50 ° C kuni + 50 ° C, niiskuses kuni 98%. PVC isolatsioon tagab vastupidavuse agressiivsele keskkonnale. Korpuse värv on must. Isolatsiooni värv oli kas tahke või koos peamised märgistuse värvid ja valge.\nVBBShv soomustatud kaabel on ette nähtud üksikute hoonete ja rajatiste ning elektripaigaldiste paigaldamiseks nii maa-alal kui ka torudes vabas õhus (kaitseks päikese kiirte eest). Maksimaalne vahelduvpinge on kuni 6000 volti. Alalisvoolul traditsiooniliselt kasutatav ühekaabli modifikatsioon kaablis.\nPaigaldamise ajal on lubatud vähemalt 10 kaabli läbimõõduga raadiusega kõverad. Tarnitakse traditsiooniliselt 100-meetrises lahes. On modifikatsioone: AVBBSHv - alumiiniumjuhtmed, VBBShvng - mittesüttiv täitmine, VBBShvng-LS - vähese gaasilise emissiooniga mittesüttiv täitmine kõrgendatud temperatuuril.\n8. Traat PBBP (PUNP)\nLaminaattraat koos vask ümmarguse juhtmega PVC isolatsioonil ja PVC ümbrisel. Elanud võib-olla kaks või kolm sektsiooni 1,5 kuni 6 ruutmeetri kohta. Töötemperatuur on vahemikus -15 ° C kuni +50 ° C, lubatud niiskus 98%. Resistentne agressiivsele keskkonnale. Korpuse värv on valge või must, värvi juhtmed: valge, sinine, kollakasroheline.\nKavandatud valgustusseadmete ja juhtmestike paigaldamiseks hoonetesse, mille tööstusliku sageduse maksimaalne pinge on 250 volti. Paigaldamise ajal on lubatud vähemalt kümme korda laiuse raadiusega kõverad. Seda tarnitakse lahes 100 ja 200 meetri kaugusel.\nModifikatsioon PBPPG (PUGNP) - pooljuhtmed, paigaldamise käigus painutatakse piki raadiust vähemalt kuus korda laiusega. Muutmine APUNP - alumiiniumist terasest traat (ainult tahkejuhtmed) südamikud.\n9. Traadi PPV\nLinttraat koos ühejuhtmeliste vaskjuhtmetega PVC-isolatsioonis koos sisemise sisestusega. Võib olla kaks või kolm. Ristlõige elas 0,75 kuni 6 ruutminutist. Trossil on lubatud töötada temperatuurivahemikus -50 ° C kuni + 70 ° C.\nIsolatsioon on vastupidav agressiivsele materjalile ja vibratsioonile, ei toeta põlemist ja lubatud välisõhu niiskus on 100%. Isolatsioonivärv on traditsiooniliselt valge, pole vaja täiendavat kaitsekesta.\nTraadi PPV on ette nähtud fikseeritud valgustussüsteemide ja hoonete sees paiknevate elektrivõrkude paigaldamiseks. Maksimaalne pinge on 450 V, vahelduvvoolu sagedus kuni 400 Hz. Paigaldamisel on lubatud painde raadiususega vähemalt 10 korda laiusega. See on toimetatud 100 meetri kaugusel. Modifitseerimine APPV - alumiiniumjuhtmetega.\n10. ARC traat\nPVC isolatsiooni ümmarguse lõigu alumiiniumist ühetuumaline traat. Seal on nii mitmesuunaline kui ka üks traat. Mitmekihiline juhtiv tuum võib olla ristlõikega 25 kuni 95 ruutmeetri kohta ja ühejuhtmeline dirigent 2,5-16 m2-ni. Töötemperatuuri vahemik on üsna lai - alates -50 ° C kuni + 70 ° C.\nIsolatsioon on vastupidav agressiivsele keskkonnale ja traat ise on vastupidav vibratsioonile. Niiskus on lubatud kuni 100%. Valge isolatsioon.\nARC-traati kasutatakse elektrikilpide, elektrivõrkude, valgussüsteemide, elektriseadmete, näiteks tööpinkide paigaldamisel. See töötab pingel kuni 750 voldi vahelduvvooluga sagedusega kuni 400 Hz või pingega kuni 1000 voldi alalisvoolu.\nMillega lubatakse sees või väljas, kuid eelduseks -.. Reis kaitset otsese päikesevalguse kätte, toru lainestus, spetsiaalses kanalis jne Paigaldades vastuvõetavaks painderaadiuse vähemalt kümnekordne traadi läbimõõt. See on tarnitud lahes 100 meetri kaugusel.\n11. Traat P1\nPVC isolatsiooniga ümmarguse lõigu vasest ühetorusest traat. Südamiku juhtmete minimaalne arv on üks, vähim ristlõige ühest traadist on 0,5 mM. Mitmevärvilisel tuumal võib olla ristlõige 16 kuni 120 ruutmeetri kohta ja ühejuhtmeline juhe 0,5 kuni 10 ruutmeetri kohta.\nLubatud töötemperatuuri vahemik on -50 ° C kuni + 70 ° C, isolatsioon on keemiliste mõjude suhtes vastupidav, traat on mehaaniliste vibratsioonide suhtes vastupidav, lubatud niiskus on kuni 100%. Isolatsiooni värv võib olla erinev: punane, valge, sinine, must, kollakasroheline.\nSeda kasutatakse elektriseerimiseks erinevates valdkondades, alates lülitite ja valgustussüsteemide paigaldamisest kuni kodumajapidamisvajadustega transformaatori mähiste mähistamiseni. Traat on ette nähtud pinge kuni 750 voldi vahelduvvooluks sagedusega kuni 400 Hz ja kuni 1000 V alalisvoolul.\nPaigaldage ruumidesse või välistingimustes, kuid kaitsevates torudes, lainepikkustes või kaabelkanalites. Ärge avage ribast juhtudel, kui traat pidevalt esineb päikesevalguse käes.\nPainutusraadius vähemalt kümnekordse traadi läbimõõduga. See on tarnitud lahes 100 meetri kaugusel. ARC traat on traadi PV1 modifikatsioon, kuid ainult alumiiniumist südamiku materjalina.\n12. Traat PV3\nPVC isolatsiooniga ümmarguse lõigu vasest ühetorusest traat. Traadi mitmesuunalisest juhikust võib ristlõige olla vahemikus 0,5 kuni 400 m 2. Ohutu töötemperatuuri vahemik on -50 ° C kuni + 70 ° C, isolatsioon on vastupidav agressiivsele materjalile, lubatud niiskus on kuni 100%. Isolatsiooni värv võib olla erinev: punane, sinine, valge, must, kollakasroheline.\nSeda kasutatakse elektrifitseerimiseks erinevates valdkondades: elektrikilpide paigaldamine, valgustussüsteemide juhtmed, elektrijuhtmed elektrivarustusse tööstusettevõtetes jne, st kui on vaja korduvat painutamist. Traat on ette nähtud pinge kuni 750 voldi vahelduvvooluks sagedusega kuni 400 Hz ja kuni 1000 V alalisvoolul.\nTraat PV3 on paigaldatud nii siseruumides kui ka välistingimustes, aga ka kaitsetorudes, lainepikkustes või kaabelkanalites. Ideaalne juhtmestik tõustes kodudes. Lisaks on see traat populaarne autode häälestamisel. Ärge avage ribast juhtudel, kui traat pidevalt esineb päikesevalguse käes. Painutusraadius vähemalt viis korda traadi läbimõõdust. See on tarnitud lahes 100 meetri kaugusel.\nLoodame, et see artikkel aitas teil saada üldist ettekujutust kõige tavalisematest elektrijuhtmetest, nende omadustest ja rakendustest ning nüüd saate hõlpsasti valida õige traadi teie vajadustele.


Dvorik na Yamskoy Možaisk Venemaa - Hotellide suurimad allahindlused\nKaluzhskaya 23, Možaisk, Možaisk, Venemaa, 143200 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Dvorik na Yamskoy\nReisijatele, kes soovivad koguda linna Možaisk vaatamisväärsusi ja helisid, on Dvorik na Yamskoy ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nDvorik na Yamskoy pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, kiire sisse-/väljaregistreerimine, parkla, peretuba.\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad kümblustünn, saun, piljard, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Dvorik na Yamskoy on tark valik Možaisk reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.


Dr Saarma: kinnitan, et olen juhtumist õppinud - Eesti Päevaleht\nEesti 28. detsember 2016\nDr Saarma: kinnitan, et olen juhtumist õppinud\nOma patsiendi sandistanud erakliiniku Fertilitas arst Ivo Saarma tunneb end süüdi selles, et ei osanud patsiendiga adekvaatselt suhelda ja talle kohe abi pakkuda.\nIVO SAARMA Foto: Arno Mikkor\nFertilitase erahaigla juht ja arst Ivo Saarma saatis Eesti Päevalehele ja Delfile oma kommentaari tervishoiuteenuse kvaliteedi eksperdikomisjoni (TKE) tema osas tehtud otsusele, milles tuvastati kolm tema tehtud viga. Uurimise all oli patsient Katri Kooritsa juhtum, kellel Saarma lõikas 2015. aastal emakamüoomi eemaldades läbi mõlemad kusejuhad, mistõttu oli patsiendi elu ohus. Komisjoni hinnangul oleks Saarma pidanud patsiendi enne lõikust läbi vaatama ja teda inforeerima tekkida võivatest tüsistustest.\n"Tahan rõhutada, et loomulikult tunnen ennast süüdlasena selles loos, et ei osanud konkreetses olukorras patsiendiga adekvaatselt suhelda ning Talle kohe parimal võimalikul moel abi pakkuda. Olen seda tunnistanud ja patsiendi ees vabandanud. Kinnitan veel kord, et kõik õigustatud ja põhjendatud kulud me kompenseerime, selles osas meil patsiendiga dialoog jätkub. Arusaadavalt on see dialoog meil keeruline, aga pingutame selle nimel, et kehvas olukorras saavutada parim võimalik lahendus.\nMul on raske isiklikult midagi lisaks öelda tekkinud tüsistuse kohta. Tean, et operatsiooni teostama minnes tahtsin Talle pakkuda abi kõige paremal võimalikul moel. Mul on patsiendist kahju Talle tekkinud ravitüsistuse tõttu. Olen viimase 1,5 aasta jooksul otsinud vastust küsimusele, kas on olemas lahendus, mis aitaks 100% välistada sellise tüsistuse tekkimise võimaluse, kuid tänaseni ei ole leidnud garantiid, mis seda teha lubaks. Seejuures olen suhelnud paljude kogenud kolleegidega nii Eestist kui välismaal ning käinud täiendkoolitustel erinevates keskustes.\nTervishoius ei ole alati võimalik vältida tüsistuste tekkimist kõigi seniste teadmiste rakendamisel - ent arusaadavalt ei paku see patsiendile lohutust. Ravikvaliteedi komisjoni otsust lugedes jääb mulle alles teadmine, et kui ma oleks suutnud vältida üles loetletud puudusi, et ka see ei oleks välistanud tüsistuse tekkimise võimalust s.h avatud lõikus, millele viidatakse, kuid mille puhul konkreetse tüsistuse risk jääb alles.\nVõin kinnitada, et olen juhtumist õppinud ja möönan, et patsiendid vajavad aktiivsemat nõustamist ja tugevat toetust ravi järel, sõltumata ravi edukusest ning me peame seda kindlasti arvestama."


Uudiskirjad - Jaana Maling\nUudiskirjaga on üks huvitav asi. Paljud inimesed arvavad, et selle saatmine on mõttetu ja meiliturunduse paremad päevad on möödas. Ometi on tegemist väga tõhusa turunduskanaliga, kus iga kulutatud euro võib tuua mitmekümnekordselt tagasi.\nTrikk on lihtsalt selles, et seda tuleb õigesti teha.\nKui kirjutad klientidele vingest käibekasvust või sellest, et te olete kolmandat aastat turuliider, siis selliste kirjade saatmisel pole tõesti suurt mõtet. Okei, kui sa räägid neist teemadest niisuguse nurga alt, et kliendil on nendest teadmistest mingil moel kasu, siis… võib-olla.\nLugeja tahab saada kirju, kust ta saab kiiresti kasulikku infot või mis on tema jaoks mingil muul moel väärtuslikud. Võib-olla sa kirjutad näiteks nii humoorikalt, et neid loetakse kasvõi meelelahutuseks.\nKas tahad, et kirjutan sulle huvitavaid uudiskirju, mida ka avatakse ja loetakse?\nVõi soovid enne, et vaataksin su senised uudiskirjad üle ja kirjutaksin ühe neist (tasustatud) proovitööna ümber?\njah, soovin ägedaid uudiskirju\nKui sul tuleb endal tekstide kirjutamine hästi välja, aga sa ei tea, milline üks hea uudiskiri olema peab, siis loe edasi. Annan sulle mõned nipid, mille abil saad kirjutada kirju, mis lugejaid ei tüüta ja mis aitavad sul ehitada ja hoida kliendisuhteid.\nKirjuta sellest, mis su kliente huvitab\nTeooriaid ja lähtepunkte on palju, aga ühes on kõik eksperdid veendunud: pole mõtet saata mina-mina-mina-kirju, vaid kirjuta ikka sellest, mis su klienti päriselt huvitab. (Tõsi, mõned kirjutajad, kes kirjutavad endast kui inimesest, on väga edukad, aga tavaliselt see ettevõtte puhul ei kehti.)\nKirjuta teemadel, mis on lugejale kasulikud. Jah, mõnikord on selleks info kahe päeva pärast algava kampaania kohta. Ja siis selle kohta, et kampaania juba käib. Ja siis, et kohe lõppeb.\nKui kampaania on läbi, saada muud huvitavat ja kasulikku infot. Võib-olla on su blogis uus postitus. Tee sellest väike kokkuvõte ja pane kirja sisse postituse link. Need, kellel pole hetkel aega postitust lugema minna, on sulle kokkuvõtte eest väga tänulikud.\nKirjuta teemadel, mis panevad kirja saaja tundma, et ta kuulub kuhugi – sinu ägeda ettevõtte klientide ringi.\nSa tunned oma kliente ja tead, mis neid huvitab või mis neile muret teeb. Sina ise tead, millist infot neile saata. Ja kui ei tea, siis küsi nende käest.\ninfo uue blogiartikli kohta,\nuute teenuste või toodete tutvustus,\nkasulikud nipid ja soovitused,\npõnevad arengud või uued lahendused teie valdkonnas,\ninfo kasulike koolituste või veebiseminaride kohta,\nhuvitavaid noppeid sinu äri telgitagustest,\ntsitaadid, mõtteterad jne.\nMa ju tean, et Brian Kurtz ei kirjuta mulle isiklikult. Aga kui ta alustab iga kirja sõnaga „Jaana“, siis on mul tunne, et ta leiab lausa mitmel päeval nädalas aega, et mulle isiklikult oma suurepäraseid turundusteadmisi jagada.\nUudiskirjaturundus on suurepärane vahend kliendisuhte loomiseks ja hoidmiseks. Kui sa suhtled oma klientidega personaalselt, saad nendega parema kontakti ja nad on sulle lojaalsemad.\nArvesta sellega, et uudiskirja loetakse vaid osaliselt\nJah, seda ei loeta isegi mitte diagonaalis. Uudiskirja ja veebilehti skännitakse, püüdes neile raisata võimalikult vähe aega ja haarata silmaga huvitavamaid kohti.\nNendeks kohtadeks on alapealkirjad, loendid, pildid, teksti ERISTUVAD osad jne. Kui need on piisavalt huvitavad, et lugeja arvates on lugemisele kulunud aeg mõistlik investeering, siis sul veab ja ta loeb kirja otsast lõpuni läbi.\nJäta kirja sisse õhku, et seda oleks mõnus allapoole kerida. Lugeja sõrm tahab kirja kiiresti edasi skrollida – anna talle võimalus seda teha, hoides lõigud lühikesed ja nende vahel mõned tühjad read.\nVali uudiskirja pealkirja hoolega\nPealkirja või subject line’i kirjutamine on palju-palju keerulisem, kui alguses tundub. Enamasti otsustab kirja saaja pealkirja põhjal, kas ta kulutab oma kallist aega sinu uudiskirja lugemisele või läheb vaatab enne lõunapausi, kui palju laike ta viimane Instagrami postitus on kogunud.\nKirjuta mitu-mitu pealkirja ja vali neist parim välja. Erinevad pealkirjamudelid on netist lihtsasti leitavad või kui tahad, siis jagan sulle neid, mida olen ise artiklitest ja raamatutest kokku kogunud või millel olen ise lugejana klikanud.\nKui su uudiskirja saajate list on pikk, siis testi mitut varianti. Nii saad teada, mis sinu valdkonnas toimib ja mis mitte.\nHea uudis on see, et kui sa oled juba mõnda aega saatnud selliseid kirju, mille kirja saaja avab ja ka läbi loeb, pole pealkirjal enam nii suurt tähtsust. Sinu kui kirja saatja nimel on nüüd rohkem kaalu kui pealkirjal.\nKasuta sama tooni\nKui sa tead, milline on sobiv toon oma klientidega rääkimiseks, siis jää selle juurde. Sa ei räägi ju sõbraga ka iga päev erinevalt.\nÜks üleskutse korraga\nÄra aja lugeja pead sassi. Kutsu teda üles astuma üks samm korraga ehk kasuta ühes kirjas ühte tegevusele kutsuvat lauset, call to action’it (CTA). Sa võid üleskutset korrata, aga selle sisu jäägu samaks.\nMuidugi ei pruugi kõik soovitused igas äris töötada. Aga see just ongi uudiskirjaturunduse juures põnev, et katsetamise käigus selgub täpselt, mis toimib ja mis mitte.\nEnne kui ise kirjutamise juurde asud, soovid ehk ikkagi, et teen proovitöö?\njah, soovin (tasustatud) proovitööd


Viirushaiguste laine selleks talveks möödas - Äripäev\nViirushaiguste laine selleks talveks möödas\n13. märts 2001, 11:43\nInno Tähismaa 13. märts 2001, 11:43\nTervisekaitsjate arvates on tänavune hingamisteede nakkushaiguste põdemine selleks aastaks läbi, ehkki eelmisel nädalal registreerisid arstid mullusega võrreldes poole rohkem tõbiseid, kirjutab EPL Online.\nMassiline köha-nohu põdemisaeg algas tänavu veebruari teisel nädalal ja on nüüd hakanud vaibuma. ?Julgeme olla optimistid. Suurem nohutamine ja köhatamine ehk hingamisteede nakkushaiguste põdemine peaks selleks nö hooajaks läbi olema,? ütles tervisekaitseinspektsiooni teabejuht Agnes Jürgens.\nMöödunud nödalal registreerisid Eesti arstid 9113 hingamisteede viirushaigust, millest 485 juhul pandi esialgseks diagnoosiks gripp. Veebruari keskpaigast alates on igal nädalal haigestumiste arv vähenenud umbes 3000 võrra.


365 tehnikat, kuidas saada seda, mida tahad: 288 | Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nAlistu armastuse tundele.Saa armastust täis\n"Inimesed, kes võtavad armastust mõistusega, ei ole võimelised armastama." Donald Yates\nInimesed otsivad ühendust ja seltskonda. Kui te lähete mõnele üritusele, siis märkate, kuidas varsti moodustuvad inimestest ruumi väikesed kobarad. Kellelegi ei meeldi olla üksildane.\nÜksildane olles võime teha päris meeleheitlikke samme. Näiteks minna suhtesse sellepärast, et meil oleks keegi või jääda selle sama põhjuse tõttu suhtesse.\nKuulsin ühest raadiosaatest mõtet, et suhe peab olema lihtne. Kui sa hakkad suhtega töötama/tegelema, siis on juba jama. See pani mind mõtlema, kuid mitte nõustuma. Ma arvan, et sellisel juhul oleme andnud sellele "tegelemisele/ töötamisele" hinnangu. Vähemalt minu kogemustes on igapäevaelu olnud teistsugune. Kahe inimese vahel tekib ikka erimeelsusi ning elu esitab väljakutseid selleks, et saaksime ka suhtes areneda. Vahe on ehk selles, kuidas me suhtume nendesse erimeelsustesse või väljakutsetesse. Kas nimetame neid lihtsateks või rasketeks?\nSuhe pakub teatavat meelerahu, sest üksindusele on külge haagitud mitmeid uskumusi. Näiteks mõeldakse, et sul on midagi, et mehed/naised sind ei taha. Selline valehäbi poogib end kiiremini külge kui puuk.\nTunnen ka selliseid, kes surmtõsiste nägudega väidavad, et nad ei tahagi kedagi, seepärast on äksi. Võib-olla olen ülekohtune, kui väidan, et olen peaaegu alati tundnud nende sõnade taga igatsust ja valu. Üks mu tuttav otsustas, et peale oma mehe surma ta ei tahagi kedagi. See on teistsugune otsus kui leppida üksildusega.\nEitamine on nagu plaaster, mis pannakse valehäbile peale. Inimene on sotsiaalne olend, kui meie taotluseks pole just koopas mediteerida ning igasugustest maistest ihadest lahti öelda.\nSiiski tuleb suhted ehitada õigetele alustele. Kui need põhinevad valedel eeldustel, näiteks ainult seksil, siis olete oma paarilisega suhte väe andnud oma meelele. Kui te ei saa oma vajadust rahuldatud, siis tekib rahulolematus. Meeleheal põhinevad suhted on ohtlikud, sest nad on meele valduses.\nMa ei arva, et suhe on tõelise armastuse ainuke väljendusviis. Tegelikult arvan, et armastus võib ka lihtsalt olla. Ta ei vaja meele lahterdust. Suhte mõiste on igal juhul meele poolt loodud. Kui me ei ole sellest teadlikud, siis võib see meie seesmise tasakaalu paigast lüüa ning jõu positsioone muuta. Kui sa armastad mingit objekti, siis on sinu jõud sellel objektil. Vahet pole, on see siis mõni teine inimene või suhe ise.\nArmastus on siis, kui sa suudad seda jagada nii, et ei oota tagasi, sest teine inimene ei pea meid armastama. Armastada, nagu armastuski, on valik. Kui armastusse tuleb mõte, et keegi peab midagi tegema või kui sa tead, kuidas teine inimene peab olema, siis on toimunud mingisugune nihe. Minu arvates on siis jama majas.\nRäägitakse, et need, kes on võimelised tõeliselt armastama ja seda kogema, ei hakka aega raiskama, et sellest rääkida. Ma siis igaks juhuks lõpetan.\nTehnika 288: Mediteeri armastusest\nTee oma meel puhtaks mõtetest ja tunnetest. Kujuta ette, et õhk liigub südamest sisse ja välja ning seda umbes 2–5 minutit. Suuna oma tähelepanu sõnale "armastus". Pane tähele, mis tundeid ja vibratsioone see sõna sinus tekitab. Kus ta sinu kehas paikneb. Milline ta välja näeb? Milline on tema konsistents? Kas ta liigub või on paigal? Ole selle sõna vaatleja. Püüa näha ja tunda, mida sina mõistad sõna "armastus" all. Luba kõigel juhtuda ning voolata.\nKui sa oled kätte saanud selle tunde ja vibratsiooni, mida tunned, et armastus sinu jaoks on, siis lase sellel tundel oma kehas suureneda. Lase sellel tundel liikuda sinust välja – ruumi, kus sa oled, sellest ruumist välja ja nii suureks, kui suureks sa suudad seda visualiseerida. Alistu armastuse tundele. Saa armastust täis.


Arakas: tahtsin nõukogust ära - Äripäev\nArakas: tahtsin nõukogust ära\n29. august 2011, 15:10\nEelmine artikkel: Uus Maa: eramu on endiselt luksuskaup\nJärgmine artikkel: Tarand: tõin ühiskonda inimlikkuse dimensiooni\nKinnisvaraettevõtja Viljar Arakas selgitas majandusministri Partsi otsust ta Tallinna Lennujaama nõukogust ära kutsuda, kui enda veendumust ja soovi.\nJärgneb Viljar Arakase selgitus Tallinna Lennujaama nõukogust lahkumisele.\nSelle põhjuseks on eeskätt minu enda vastav soov. Kuna mind määrati Eesti Raudtee nõukokku, oli minu sooviks, et Tallinna Lennujaama nõukokku tuleb minu asemele uus inimene.\nIgapäeva töö kõrvalt rohkem kui ühes riigifirma nõukogus pühendunud osalemiseks aega ei jää. Olen Tallinna Lennujaama nõukogus olnud juba neli aastat, alates 2007. aastast ja koos selle juhtkonnaga läbi elanud ka õpetliku ja hariva masu.\nSee on ka minu sisemine veendumus, et inimene ei tohiks ühte kohta liiga pikaks ajaks jääda. Neljaaastane periood on minu isiklikul hinnangul nõukogu liikme jaoks piisavalt pikk aeg.\nTallinna Lennujaam on tugev ettevõte, reisijate arv kasvab jõudsalt, lennuliinide arv täieneb ja mis peamine - ettevõtet juhivad võimekad ja kompetentsed oma ala asjatundjad. Arvan, et uus inimene toob nõukokku kaasa värskeid mõtteid ja see tuleb ettevõttele ainult kasuks.\nParts nimetas Tallinna Lennujaama uueks nõukogu liikmeks reformierakondlasest riigikogu liikme Kalle Pallingu. Arakase määras Parts hiljuti Eesti Raudtee nõukogu esimeheks.\n31. August 2011, 13:26


Ettevaatust! Libateadlased rikuvad tervise! - Uudiste ja artiklite järelkaja - Fitness.ee foorum\nEttevaatust! Libateadlased rikuvad tervise!\nBy 19Martinez79, January 29, 2013 in Uudiste ja artiklite järelkaja\nMartin Aare, nädalaleht Nelli Teataja\nKuigi 21. sajand peaks olema teaduse ja tehnoloogia sajand, tundub kohati, et tõelist revolutsiooni teevad hoopis kõiksugu võltsteadused ja -teadlased. Nelli Teatajale rääkis oma loo Peeter (nimi toimetusele teada). Mõned ajad tagasi käis Peeter elusa vere uurija juures ning sai teada, et tal on veres ussid. „Seda hullust kahe sõnaga on raske iseloomustada,“ ütleb Eesti Bioanalüütikute Ühingu president Aivar Orav.\nEestis on elusa vere uurijaid praegusel hetkel kaks. Nende tegevus on rangelt ebaseaduslik. Terviseameti peadirektori asetäitja Mihhail Muzõtšini sõnul näeb seadus ette, et vereproovi võtja peab olema meditsiinitöötaja ning ettevõte, mis vereproovidega tegeleb, peab olema tervishoiuteenuse osutaja. „Kui ei, siis hakkab asja uurima politsei,“ ütleb mees.\nTatjana on kadunud nagu vits vette\n„Kodu-vereuurija“ Tatjana, kes täiesti tervele eesti mehele ussidiagnoosi pani, on kadunud nagu vits vette – pidavat kartma maksuametit ja ajakirjandust. Teine pseudo-vereteadlane võtab aga kenasti toru. Tema nimi on Kai Aunap. EPA haridusega loomaarst on alguses üsna tõre. „Mulle ei meeldi ennast ajakirjanduses eksponeerida!“ toriseb ta ning lisab veidi isegi hoobeldes, et seaduse järgi ei tohiks ta inimesele vere võtmiseks isegi sõrme otsa auku teha. „Aga menstruatsioonilappe võib igaüks visata kuhu iganes!?“ pahandab naine ning kirub Eesti vabariigi seadusandlust. Kuigi proua Aunap väidab, et tal puudub igasugune äriline huvi ning elusa vere uurimine on tema jaoks rohkem nagu hobi, selgub, et turundustöö käib sellegi poolest täie hooga. Nimelt on tal isiklik koduleht, millele viitab ka uhke reklaamihõnguline artikkel Biore.ee looduspoe netilehe rippmenüüs „TEENUSED/ELUSA VERE VAATLUS“. Artikli sissejuhatav osa võib mõne kergemeelsema hetkega liimile tõmmata. Seal seisab: „Verevaatluse tegija pr Kai Aunap on EPA lõpetanud loomaarst ja töötab TTÜ Geenitehnoloogia Instituudis Vivaariumi juhatajana.“ Uhkelt kõlav ametinimetus lausa pakatab autoriteedist. Kuid mis asi on vivaarium? Ei midagi eriskummalist. See on koht, kus teaduslikel eesmärkidel hoitakse ja kasvatatakse loomi ning taimi. „Hiire- ja rotihotell,“ naerab proua Aunap. Küsimusele, kas inimese veres võivad siis tõesti ussid ja muud parasiidi olla, vastab ta pikemalt mõtlemata, et aga otse loomulikult, kuigi ussi olla Kai läbi mikroskoobisilma näinud vaid korra. „Vihamussi sarnane oli!“ meenutab ta.\nOma esimesest kokkupuutest elusa vere vaatlemise võlumaailmaga kirjutab Kai Aunap oma kodulehel järgmist: „ ... oli tõeliselt jahmatav /..../. Siis hakkas arst näitama, et näe, punalibled kokku kleepunud; näe, siin valgelible nii väike ja "tukub"; näe, parasiit, kolesterooli kristall, seene-eos ja bakterid... “\nSaad teada, mis olukorras on sinu veri – õnnelik või õnnetu!\nKai otsustas endalegi mikroskoobi soetada. Ta ütleb, et ostis selle ühelt naiselt, kes tegeles ka vereuuringutega. Viimane olnud aga rohkem rahale orienteeritud. „Lahmas inimestele valeinfot... Kasseeris 500 krooni analüüsi eest!“ Lõpuks aga tüdinenud naine „tööst“ ja nõnda see mikroskoop Kai kätte jõudiski. Ei saa mainimata jätta, et väljaõppe sai „doktor“ Aunap aga tollesama Tatjana käest, kes Peetrile ussidiagnoosi pani. Kui tõe huvides küsida, mis selle slaavi-mentori perekonnanimi on, ütleb proua Aunap naeru pugistades, et ta ei mäleta. Verevaatluse nõksud „õpipoiss-sell-meister“ kiirmeetodil omandanud ning mõned raamatud hiljem, haaras naine härjal sarvist ja hakkas ise teenust pakkuma. Kai kodulehel ringi vaadates saame teada, et elusa vere uuring kestab ca 45 minutit ning maksab 23-25 eurot. Kai nime pole ei tervishoiutöötajate registris ega ka äriregistris. „Saad teada, mis olukorras on sinu veri – õnnelik või õnnetu!“ kuulutab veebileht. Kusjuures verd ei võta Kai mitte süstlaga, vaid süstlanõelaga. Vereuuringutest saab teha ka pilte ja videoklippe, mis siis hiljem kliendi mälupulgale salvestatakse. Mõned fotod ja videod „haigete“ klientide vereproovidest on ka veebilehele üles riputatud (vaata: www.kai-rohu.org/veri.htm)\nEesti Bioanalüütikute Ühingu president Aivar Orav on Kai kodulehte uurides pehmelt öeldes pahviks löödud: „Seda hullust kahe sõnaga on raske iseloomustada. Säärast diagnostikat värvimata ja töötlemata veretilga põhjal teha võimalik ei ole. Selline lähenemine on primitiivne ja peegeldab labordiagnostika alaseid väheseid teadmisi ning on mitteteaduslik. Natiivpreparaadis muudavad vererakud väga kiiresti oma kuju ja suurust, aktiveerub hüübimisprotsess, mille tulemusena tekivad vereliistakute-fibriini kogumikud, mis oma välimuselt meenutavad moodustisi, mida siin ekslikult erinevateks aineteks ja haiguslikeks muutusteks peetakse. Biokeemilisi aineid (kolesterooli, toksiine jms) vere preparaadis näha võimalik ei ole, need on lihtsalt väga väikesed selleks ning veres ainete kristalle üldiselt ei moodustu. Baktereid ja seeni verepraparaadis näha on äärmiselt ebatõenäoline, kui patsiendil esinekski veres mikroobe (diagnoositakse hoopis külvitehnika, aga mitte vere natiivpreparaadi mikroskoopia põhjal), siis selline patsient on väga raskes seisundis (veremürgitus!) ja omal jalal loodusravija juurde ei kõnni! Piltidel nähtud punavere rakkude erinevad kujud võivad aga olla tingitud preparaadi erinevast tegemisest, hoidmise ajast, lahjendusastmest ja lahjendi koostisest!“\nOrav paneb kõikidele vere pseudouurijate patsientidele südamele: „Kui te kõigest hoolimata otsustate sellisele uuringule minna, siis jälgige, et vereproovi võtmisel kasutataks ühekordseid vahendeid: torkenõelad, kindad ja kõik muu, mida teie sõrmetorke haavaga kontakti viiakse!\nRavikuur - kolloidhõbeda joomine ja savi söömine\nKui palju terveid inimesi pseudoteadlased oma teadmatuses ja ahnuses haigeks valetanud on, seda võib vaid oletada, kuid fakt on see, et külastades mitmeid soolapuhujaid, läbis Peeter ühe kummalise dieedi, ehk parasiiditõrje, mis sisaldas muuhulgas nädalast kolloidhõbeda joomist ja nelja-päevast savi söömise kuuri. Lisaks sellele on mees viimase aasta olnud toortoiduline ning joogiveena tarbib ainult ainult aluselist vett (kulu ca 20 eurot kuus). Peetrist on saanud mees, kes ei pea tavameditsiini millekski. Bioanalüütikute ühingu presidendi Aivar Orava asjalikule kommentaarile vastab Peeter järgmiselt: „Mul on kahju nendest arstidest, kes sedasi kirjutavad. Youtube´is on kuhjaga videosid, kus ternopoolse mikroskoobi all on nähtavad bakterid, ussid ja ka kõik muud ollused, verelibledest rääkimata. Kahju, et need arstid eluga ilma ametliku meditsiinisuuniseta kaasa minna ei suuda!“\nTerviseameti kommentaar artiklile „Elusa vere vaatleja: Teil on veres ussid!”\nTulenevalt tervishoiuteenuste korraldamise seadusest\non tervishoiuteenus tervishoiutöötaja tegevus haiguse, vigastuse või mürgistuse ennetamiseks, diagnoosimiseks ja ravimiseks eesmärgiga leevendada inimese vaevusi, hoida ära tema tervise seisundi halvenemist või haiguse ägenemist ning taastada tervist.\nArtiklis nimetatud verevaatlus on Terviseameti (edaspidi amet) hinnangul tegevus, mida teostatakse eesmärgiga saada ülevaade isiku vere koostisosadest ning parandada isiku vereloomet ehk siis on tegemist laboriteenusega koos tervishoiuteenusega.\nAmeti ülesandeks on muuhulgas kontrollida tervishoiuteenuse nõuete täitmist tervishoiutöötajate ja asutuste poolt, kes on registreeritud ameti poolt peetavates registrites ja omavad vastavat tegevusluba. Artiklist nähtub, et verevaatlust teostanud isikud ei ole nõuetekohaselt registreeritud ning ei oma vajalikku tegevusluba.\nAmet selgitab, et ilma asjakohase tegevusloata on laboriteenuste ja ka tervishoiuteenuste osutamine Eestis keelatud ning kriminaalkorras karistatav. Karistusseadustik\nsätestab, et majandustegevuse eest valdkonnas, mille kohta kehtis erikeeld, samuti tegevusloata, litsentsita, registreeringuta või tunnustamata ettevõtte kaudu tegutsemise eest valdkonnas, kus tegevusluba, litsents, registreering või ettevõtte tunnustamine on nõutav,\nkaristatakse rahatrahviga kuni kolmsada trahviühikut või arestiga. Tegevusloata tegutsemist uurib ja menetleb Politsei- ja Piirivalveamet.\nAmet soovitab tervishoiuteenuse ning laboriteenuse saamiseks pöörduda ainult nende teenuseosutajate poole, kes on registreeritud riiklikus tervishoiutöötajate ja/või tervishoiuteenuseosutajate registris\n. Juhul kui ei ole selge, kas isik tegutseb seaduslikul alusel, soovitame pöörduda selle kontrollimiseks Terviseameti poole.\nPeadirektori asetäitja kt\nTervishoiuteenuste korraldamise seaduse § 2 lg 1;\nKaristusseadustiku § 372 lg 1,\nRegistrid on saadaval\nSee posijate võidukäik elab ainult lollepeade arvelt. Milleks üldse arstid, youtube'st saab ju kõik teada, diagnoosi paned ka sealt. Kui ikka seal on ussid näha, siis peab nii ka olema. Tegelikult on olemas kaks kuud ka, ainult ühte varjab NASA ja maakera on tegelikult lapik.


Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas\nTallinna Linnavolikogu 18.09.2008 otsus number 183\nRedaktsiooni kehtivus 18.09.2008 - ...\n18. september 2008 nr 183\nKohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 33, planeerimisseaduse § 23 lg 6, § 24 lg 3 ning Tallinna Linnavolikogu 29. mai 2003 määrusega nr 35 kinnitatud Tallinna linna ehitusmääruse § 19 lõigete 1, 3 ja 5 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud Tallinna üldplaneeringuga ja arvestades nii otsusele lisatud Tallinna Linnaplaneerimise Ameti koostatud seletuskirjas esitatud kui ka järgmisi põhimotiive ja kaalutlusi.\n- Planeeritud maa-ala asub Kesklinnas Liivalaia tänava, Tatari tänava, Lätte tänava ja Kentmanni tänava vahelises kvartalis. Tallinna üldplaneeringu kohaselt on planeeritud maa-ala juhtfunktsiooniks määratud kesklinna segahoonestusala, kuhu võib ehitada kõiki hooneid, v.a keskkonda saastavaid ettevõtteid. Detailplaneering on kooskõlas Tallinna üldplaneeringuga.\n- Detailplaneeringus on ette nähtud liita Tatari tn 23 // 25 ja Tatari tn 23a kinnistud ning määratud moodustatavale krundile ehitusõigus ühe 2‑6‑korruselise eluruumidega ärihoone rajamiseks. Hoonestusala määramisel on arvestatud arhitektuurimälestiseks tunnistatud Tatari tn 21b hoone ehitusjoont, karniiside, eenduvate hoone mahtude, katuse harja jne kõrgust, et säilitada mälestise dominantsus.\n- Planeeritud hoone on kavandatud erineva kõrgusega osadest koosnevana. Osade kõrgused on määratud planeeritava alaga külgnevate hoonete karniiside kõrgusest lähtuvalt. Selleks, et kavandatud hoone ei mõjuks teiste Tatari tänaval olevate hoonetega võrreldes liiga pikana, on hoone kavandatud Tatari tänava poolt liigendatuna. Hoone kõrgeim osa ei ületa Tatari tn 27 kõrgust ega ka Tatari tn 21b mälestise kõrgust. Planeeritud hoone projekteerimiseks on määratud nõue kasutada välisfassaadis materjale, mille värvitoonid on kooskõlas lähiümbruse hoonestusega. Tatari tn 23 // 25 hoone on kavandatud Tatari tänava miljööd arvestavana.\n- Detailplaneeringus on ette nähtud likvideerida 5 väärtuslikku puud, 3 olulist puud ja 2 väheväärtuslikku puud. Krundi õuealale on ette nähtud istutada 4 puud, et eraldada laste mänguväljak maa-alusesse parklasse viivast sissesõidu teest. Naaberkrundil, Liivalaia tn 23, asuva kooli õuealale on ette nähtud istutada 9 puud.\n- Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu koostamisel on arvestatud planeerimisseaduses sätestatud avaliku menetluse nõudeid ning lähtutud on planeerimisseaduse §‑s 9 detailplaneeringu sisule esitatud nõuetest.\n1. Kehtestada Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneering, Arhitektibüroo Pilter ja Taras OÜ töö nr T‑05-0308, milles on kavandatud liita Kesklinnas 0,4 ha suurusel planeeritaval maa-alal asuvad Tatari tn 23 // 25 ja Tatari tn 23a kinnistud, on määratud moodustatavale krundile 55% ulatuses ärimaa ja 45% ulatuses elamumaa sihtotstarve ning ehitusõigus kuni 6 maapealse korrusega eluruumidega ärihoone ehitamiseks.\n2. Detailplaneeringukohaste teede- ja tehnovõrkude väljaehitamine tagatakse vastavalt 16. juunil 2008 sõlmitud lepingule nr 2/6‑162.\n3. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil avaldada otsus ajalehes, milles Tallinna linn avaldab ametlikke teadaandeid.\n4. Otsust on võimalik vaidlustada Tallinna Halduskohtus (Pärnu mnt 7, Tallinn 15082) 30 päeva jooksul, arvates otsuse teatavakstegemisest.\nTallinna Linnavolikogu 18. septembri 2008\notsuse nr 183\nSeletuskiri Tallinna Linnavolikogu otsuse “Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu kehtestamine Kesklinnas“ juurde\nTallinna Linnavolikogu otsusega kehtestatakse Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneering, milles on kavandatud liita Kesklinnas 0,4 ha suurusel planeeritaval maa-alal asuvad Tatari tn 23 // 25 ja Tatari tn 23a kinnistud, on määratud tekkivale krundile 55% ulatuses ärimaa ja 45% ulatuses elamumaa sihtotstarve ning ehitusõigus kuni 6 maapealse korrusega eluruumidega ärihoone ehitamiseks.\nPlaneeritav maa-ala asub Kesklinnas Liivalaia tänava, Tatari tänava, Lätte tänava ja Kentmanni tänava vahelises kvartalis.\nTatari tn 23 // 25 kinnistu maakasutuse sihtotstarve on äri- ja elamumaa. Kinnistu on hoonestatud. Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule (edaspidi EELK) kuuluv 2‑3‑korruseline büroo- ja ärihoone asub krundi Tatari tänava poolsel piiril. Hoone on pärit 1914. aastast ja praeguseks on suhteliselt amortiseerunud. Hoone on plokistatud ühelt poolt Tatari tn 21b 5‑korruselise korterelamuga ja teiselt poolt Tatari tn 27 6‑korruselise korterelamuga. Olemasoleva hoone korrastamine on seotud suhteliselt suurte rahaliste kulutustega ja ei ole otstarbekas, sest korruste plaanilahenduselt ei sobi hoone bürooks (Tatari tn 23 hoones asus üle-eelmise sajandivahetuse aegu usuharraste tütarlaste klooster). Teise krundina asub planeeritaval maa-alal elamumaa sihtotstarbega Tatari tn 23a kinnistu, kus paikneb 5‑boksiline garaaþ. Planeeritaval maa-alal asuvad hooned on kavas lammutada. Käesolevaks ajaks on EELK saavutanud Tatari tn 23a garaaþi omanikega kokkuleppe, et viimased ei taotle nimetatud kinnistule ehitusõigust ja on nõus neile kuuluva omandi võõrandama EELK-le. Kokkulepe võimaldab garaaþid lammutada ja nende asemele rajada planeeritava elamu juurde vajaliku rekreatsiooniala. Pääs Tatari tn 23 // 25 kinnistu õuealale toimub käesoleval ajal Tatari tänavalt, läbi hoone linnakeskuse poolses tiivas oleva käigu ning Liivalaia tn 21 ja 23 hoonete vaheliselt asfalteeritud sõiduteelt. Tatari tn 23 // 25 kinnistul kasvab 11 lehtpuud, liigiliselt on ülekaalus harilikud saared. Planeeritav maa-ala asub kultuuriministri 30. augusti 1996 määrusega nr 10 riikliku kaitse alla võetud arheoloogiamälestisel, II at eKr ja 16. sajandist pärineval asulakohal ning arhitektuurimälestiste Tatari tn 21b, Tatari tn 32 ja Tatari tn 34 elamute kaitsevööndis.\nPlaneeritav maa-ala hõlmab Tatari tänavast kirdesse jäävat ala suurusega 0,4 ha. Itta jääb Liivalaia Gümnaasium koos kooli õuealaga, lõunasse Tatari tn 27 korterelamu, loodesse arhitekt Karl Burmani projekteeritud Tatari tn 21b 5‑korruseline üürimaja. Liivalaia tn 21 kinnistul asub 12‑korruseline äriruumidega elamu. Piirkond on polüfunktsionaalne. Alal paiknevad mitmeotstarbelised hooned, mis on turvalisuse aspektist väga oluline, sest nii on tagatud inimeste kohalolek ja kontroll avaliku ruumi üle ööpäevaringselt. Ühistranspordi ja sotsiaalse infrastruktuuri objektide kättesaadavus on väga hea. Ühendus linna keskusega, linna teiste piirkondadega, elu- ja töökohtadega on hea. Piirkonda iseloomustavad nii lahtise kui ka kinnise ehitusviisiga rajatud kultuurilist ja ajaloolist väärtust omavad väikeste sisehoovidega elamud, ärihooned ja ametiasutused. Hooned asuvad piirkonnas valdavalt krundi tänavapoolsel piiril. Tajutav on tänava ehitusjoon. Madalate viilkatustega ja suhteliselt kõrge sokliga hooneid eraldavad teineteisest üldjuhul tulemüürid või kitsad õuealad ning ala iseloomustab suhteliselt suur hoonestustihedus.\nTallinna üldplaneeringus on planeeritava ala maakasutuse juhtfunktsiooniks määratud kesklinna segahoonestusala, kuhu võib ehitada kõiki hooneid, v.a keskkonda saastavaid ettevõtteid. Detailplaneering ei sisalda Tallinna üldplaneeringu muutmise ettepanekut.\n5. Detailplaneeringus kavandatu\nDetailplaneeringus on ette nähtud liita Tatari tn 23 // 25 ja Tatari tn 23a kinnistud. Moodustatava krundi maakasutuse sihtotstarbeks on planeeritud 55% ulatuses ärimaa ja 45% ulatuses elamumaa.\nPlaneeritaval alal olevad hooned on ette nähtud lammutada. Moodustatavale krundile on määratud ehitusõigus ühe kuni 6 maapealse korrusega eluruumidega ärihoone rajamiseks. Hoone on kavandatud krundi Tatari tänava poolses osas 3‑6‑korruselisena ja krundi sügavuses 2‑korruselisena. Lisaks on hoonele kavandatud 2 maa-alust parkimiskorrust. Kavandatud hoonestustihedus on 2,23 ja korterite arv 48.\nHoonestusala määramisel on arvestatud arhitekt Karl Burmani kavandatud Tatari tn 21b hoone ehitusjoont, karniiside, eenduvate hoone osade, katuse harja jne kõrgust, et säilitada mälestise dominantsus ja luua laiema kõnnitee näol piisav hajumisruum kavandatud hoonesse planeeritud äride ja kaupluste ette. Tatari tänavaga risti olevad, õuealasse ulatuvad kaks 6‑korruselist hooneosa on planeeritud nii, et need ei ületa oma pikkuselt Tatari tn 21b maja põhiosa. Tatari tn 21b poolse 6‑korruselise hooneosa kõrguseks on määratud Tatari tn 21b hoone tulemüüri kõrgus ja Tatari tn 27 poolse 6‑korruselise hooneosa kõrguseks on määratud Tatari tn 27 hoone katuseharja kõrgus. Sel viisil on planeeritud olemasolevate hoonetega sobiv hoone ja saavutatud selgelt tajutav, linnaruumi korrastav hoonete rütm. Selleks, et kavandatud hoone ei mõjuks teiste Tatari tänaval olevate hoonetega võrreldes liiga pikana ja sobituks tänava miljöösse, on hoone kavas liigendada Tatari tänava poolt. Siseõue planeeritud hooneosa on 2‑korruseline. Sellesse ossa on ette nähtud EELK soovil omaette sissepääsuga ja erineva kõrgusega ruumid. 2‑korruselise hooneosa klaaspindade puudumine avatäidete näol on kompenseeritud vertikaalhaljastusega hooneosa seintel.\nHoone ehitusprojekti koostamiseks on määratud nõue, et välisfassaad tuleb projekteerida nüüdisaja nõuetele vastavatest materjalidest. Imiteerivate materjalide kasutamine on keelatud.\nTatari tänava poolses osas ei ole krundile ettenähtud piirete rajamist. Planeeritava krundiga külgneva kooli õueala piirile rajatava piirdeaia projekteerimiseks on määratud nõue, et aed tuleb ette näha kantrauast hõreda metallpiirdena sarnaselt kooli olemasoleva piirdeaiaga.\nDetailplaneeringus on ette nähtud likvideerida 5 väärtuslikku puud, 3 olulist puud ja 2 väheväärtuslikku puud. Krundi õuealale on ette nähtud istutada 4 puud, et eraldada laste mänguväljak maa-alusesse parklasse viivast sissesõidu teest ja naaberkrundile, Liivalaia tn 23, asuva kooli õuealale on ette nähtud istutada 9 puud.\nJuurdepääsud detailplaneeringus käsitletavale alale on nii Tatari kui ka Liivalaia tänavalt. Juurdepääs Liivalaia tänavalt on kavandatud kvartalisisese umbteena. Kergliiklustee tuleb piki Liivalaia tn 23 kinnistu piiri.\nSõidukitele on kavandatud 12 parkimiskohta krundisiseses avaparklas. Planeeritud hoonesse on kavandatud 72 parkimiskohta. Kokku on planeeritud 84 parkimiskohta. Parkimiskohtade vajadus on arvutatud vastavalt Tallinna Linnavolikogu 16. novembri 2006 otsusega nr 329 kinnitatud “Tallinna parkimise korralduse arengukavas aastateks 2006‑2014“ määratud linnakeskuse normile. Vastavalt Tallinna Linnavolikogu 6. märtsi 2008 otsusega nr 42 parkimise korralduse arengukavas tehtud muudatustele rakendatakse linnakeskuse normatiivi suurima lubatud väärtusena. Normatiivne parkimiskohtade arv on 84, kavandatud on 84 parkimiskohta. Detailplaneeringu lahendus on kooskõlas Tallinna parkimise korralduse arengukavaga.\nKavandatud hoone soojusvarustus on lahendatud kaugkütte baasil, vastates seega Tallinna Linnavolikogu 27. mai 2004 määrusega nr 19 kinnitatud lisas “Tallinna kaugküttepiirkonna piirid, kaugküttevõrguga liitumise ning eraldumise tingimused ja kord, kaugkütte üldised kvaliteedinõuded, soojuse piirhinna kooskõlastamine ja soojusettevõtja arenduskohustus“ sätestatule.\nOlmejäätmete kogumine on ette nähtud omal krundil kooskõlas jäätmeseaduse ja Tallinna Linnavolikogu 8. märtsi 2007 määrusega nr 6 kehtestatud Tallinna jäätmehoolduseeskirjaga. Konteinerid paigutatakse vastavalt jäätmeliikidele prügiautodele ligipääsetavatesse kohtadesse kummaski hoone mahus.\n6. Avaliku väljapaneku tulemused\nAvaliku väljapaneku ajal esitasid detailplaneeringu kohta vastuväiteid ja ettepanekuid sisaldava kirjaliku pöördumise Ü. Pinsel, A. Suik ja Venteri Maja OÜ juhataja M. Teder.\nÜ. Pinsel ei nõustunud asjaoluga, et kinnistule Tatari tn 23 // 25 planeeritud hoone oleks Tatari tn 27 elamuga külgnevas osas kõrgem kui 5 korrust 10 meetri ulatuses Tatari tn 27 elamust. Ta leidis, et sel juhul ei saa kasutada Tatari tn 27 hoone 5‑korruselise osa katusele rajatud terrassi.\nTatari tn 27 katuseterrass jääb kasutatavaks ka pärast Tatari tn 23 // 25 planeeritud hoone ehitamist. Tatari tn 27 elamuga plokistatud osa maksimaalseks lubatud kõrguseks on määratud 36,19 meetrit merepinnast ja see ei ületa Tatari tn 27 hoone terrassiga osa parapeti kõrgust 36,23 meetrit merepinnast. Vaate säilimiseks terrassilt piki Tatari tänavat Toompea poole on Tatari tn 23 // 25 hoone 6‑korruseline osa vastavalt modelleeritud. Insolatsiooni kestust terrassil ehitatav hoone ei mõjuta, sest asub Tatari tn 27 hoonest põhja pool ja jääb terrassi poole nurgaga. 6‑korruseline hooneosa jääks ka varjuks külmadele põhjatuultele.\nVastuväite esitaja Ü. Pinsel väitis, et Korteriühistu Tatari 27 ja 29 kooskõlastus on planeeringule saadud reegleid rikkudes ja asjasthuvitatud pooltele kogu infot andmata.\nIsikute ring, kellega tuleb detailplaneering kooskõlastada, on määratud planeerimisseaduse § 17 lg 3 punktis 3 ja Tallinna linna ehitusmääruse §‑s 16. Planeeringualaga külgnevate kinnistute omanikud sellesse loetellu ei kuulu. Kooskõlastus peab olema kirjalik, kuid reglementeeritud ei ole, missugusele joonisele või seletuskirja leheküljele kooskõlastus kantakse. Kooskõlastus võidakse anda ka kirjana. Tallinna Linnavalitsus on pidanud detailplaneeringu koostamisel Tatari tn 27 kinnistu omanikke huvitatud isikuteks, kellega tuleks planeeringu koostamisel koostööd teha, et selgitada välja planeeringulahenduse kaalumiseks tähtsust omavad asjaolud. Mitme korteriga elamute puhul on mõistlik planeeringukavatsustest korteriomanikke informeerida läbi ühistute juhatuse. Antud juhul seda võimalust ka kasutati. Detailplaneeringut on koostamise ajal ühistu ettepanekul muudetud – Tatari tn 23 // 25 krundile kavandatud hoone Tatari tn 27 elamupoolse osa kuuenda korruse konfiguratsiooni muudeti ja ehitusalust pinda vähendati just selleks, et Tatari tn 27 katuseterrass oleks paremini kasutatav. Vaatamata sellele, et planeerimisseadusest ei tulene kohustust isiklikult teavitada planeeringualaga külgnevate kinnistute omanikke detailplaneeringu avalikust väljapanekust, on seda antud juhul siiski tehtud. Tallinna Linnavalitsus soovis anda kõigile Tatari tn 27 korteriomanikele võimaluse planeeringulahendusega tutvuda ja arvamust avaldada. Esitatud vastuväitest nähtub, et Tatari tn 27 majaelanikud on saanud planeeringumaterjalidega tutvuda ja on kasutanud ka võimalust planeeringulahenduse kohta arvamust avaldada.\nÜ. Pinsel pidas planeeringu puuduseks seda, et seletuskirjas on lahti kirjutamata, kuidas suurte majade naabrusesse ehitamine mõjutab Tatari tn 27 ja 29 veevärgi toimimist ning elektrienergia ja gaasi tarbimist.\nSelleks, et uute hoonete ehitamine ei mõjutaks vee, elektrienergia ja gaasi tarbimist, annavad võrguvaldajad detailplaneeringute koostamiseks tehnilised tingimused ning detailplaneeringut kooskõlastades kontrollivad võrguvaldajad tehnilistest tingimustest kinnipidamist. Osaühing Jaotusvõrk kooskõlastas planeeringu märkusega, et tööjoonised tuleb kooskõlastada täiendavalt. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud. Aktsiaselts Eesti Gaas kooskõlastas planeeringu märkusega, et tehnovõrkude tööjoonised kooskõlastatakse AS‑ga EG Võrguteenus. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud. Aktsiaselts Tallinna Küte kooskõlastas planeeringu märkusega, et tööjoonised tuleb kooskõlastada täiendavalt. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud. AKTSIASELTS TALLINNA VESI kooskõlastas planeeringu tingimusel, et järgnevate projekteerimisstaadiumite aluseks võetakse tööjoonistele väljastatud tehnilised tingimused. Vastav nõue ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud. Võrguvaldajad kui teenuse pakkujad, vastutavad pakutava teenuse kvaliteedi eest vastavalt iga tarbijaga sõlmitud lepingule. Tatari tn 23 // 25 kinnistu omanik on samuti üks teenuse tarbijatest.\nVastuväite esitaja Ü. Pinsel soovis teada, kuidas kindlustatakse elanikele öörahu ja võimalus puhkepäevadel ennast välja puhata.\nTallinna linnas kehtib Tallinna Linnavolikogu 25. augusti 2005 määrus nr 43 “Tallinna linna avaliku korra eeskiri ja avaliku koosoleku korraldamise nõuded“. Eeskirja § 3 kohaselt on keelatud häirida öörahu (kell 23.00–07.00), välja arvatud avariiliste tööde või üldkasutatavas kohas Tallinna Kommunaalameti või linnaosa valitsuse loal heakorratööde ja Tallinna Transpordiameti loal teetööde teostamiseks ning Tallinna Keskkonnaameti loal olmejäätmete vedamiseks, välja arvatud 23. juuni ja 31. detsembri ööl. Eeskiri on täitmiseks kohustuslik kõigile Tallinna haldusterritooriumil viibivatele ja/või tegutsevatele isikutele sõltumata sellest, kas neid meetmeid ja keelde on detailplaneeringus kirjeldatud või ei. Kehtivates õigusaktides sätestatut planeeringutesse ümber kirjutada ei ole vaja. Kõiki naaberkrundile ehitamisest tingitud ebamugavusi vältida ei saa, kuid need peaksid siiski kujunema lühiajalisteks ning talutavateks.\nLisaks soovis Ü. Pinsel selgitust, kuidas paigaldatakse lammutus- ja ehitustööde ajaks kaitsepiire või tolmukogumispiire ning kuidas peetakse kinni nõudest tagada hoonete lammutamisel naabermajade konstruktsioonide püsivus ja puutumatus. Samuti leidis Ü. Pinsel, et selgitada tuleks, kuidas toimub korteriomanikele kahju tekkimisel selle hüvitamine.\nDetailplaneeringus määratakse planeerimisseaduse § 9 alusel krundi ehitusõigus ja kasutamise tingimused. Kui neis tingimustes saavutatud kokkulepet väljendav detailplaneering kehtestatakse, koostatakse detailplaneeringu alusel ehitusloa taotlemiseks projekt, keerukamate objektide puhul lisatakse ka ehituse organiseerimise projekt. Hoonete lammutamiseks koostatakse lammutusprojektid. Enne detailplaneeringu kehtestamist on ennatlik nõuda ehituse organiseerimise ja hoonete lammutamise projekti koostamist, sest see toob kaasa kulutusi. Detailplaneeringut võidakse ka mitte kehtestada või kehtestatakse see avalikul väljapanekul tehtud ettepanekute alusel tehtud muudatuste tõttu tunduvalt erineval kujul.\nVastavalt Tallinna linna ehitusmääruse §‑le 55 on ehitusettevõtja kohustatud: tagama ehitusprojekti kohase ehitamise; tagama ehitamise nõuetekohase kvaliteedi; tagama ehitamise ohutuse ning ehitise ja ehitusplatsi korrashoiu; vältima keskkonna saastamist; täitma ehitise garantiiga seotud kohustusi. Ehitamise ajal, ka lammutamist loetakse ehitamiseks, tuleb neid tingimusi igal juhul täita.\nVastuväite esitanud A. Suik ei nõustunud Tatari tänavale iseloomuliku arhitektuuriga Tatari tn 23 // 25 hoone lammutamisega ja selle asemele vastuväite esitaja arvates miljööd rikkuva massiivse 6-korruselise hoone ehitamisega. A. Suik leidis, et ühe kinnistu kohta detailplaneeringu koostamine ei taga piirkonnale terviklikku lahendust.\nTatari tänava äärne hoonestus on rajatud väga erineval ajal ja väga erinevates stiilides. Tatari tänava praegune hoonestus on rajatud enam kui saja-aastase perioodi jooksul alal varem olnud hoonete asemele. Planeeritava alaga vahetult külgnev Tatari tn 21b elamu on projekteeritud romantilises juugendstiilis 1911‑1912. a, Tatari tn 32 elamu neorenessanss-stiilis 1889. a, Tatari tn 34 praegune hilishistoritsistlik hoone on ehitatud 1905. a varem samal kohal asunud puumaja asemele, Tatari tn 10 on projekteeritud 1884. a neoklassitsitlikus stiilis, kuid 1990. aastate keskel oluliselt ümberehitatud, Tatari tn 13 äriruumidega elamu on projekteeritud 1922. a heimatstiilis, Tatari tn 21a aga 1910. a juugendstiilis, kuid märgatavad on historitsismi sugemed. Tatari tn 29 asunud 4‑korruseline elamu oli projekteeritud 1939. a ja Tatari tn 27 6‑korruseline elamu 2001. a. Tatari tänaval moodustavad hooned ansambleid oma ühtse materjalivaliku ning räästajoone kõrgusega. Samast printsiibist on lähtutud ka Tatari tn 23 // 25 krundi ehitusõiguse määramisel. Hoone on kavandatud erineva kõrgusega osadest koosnevana. Osade kõrgused on määratud planeeritava alaga külgnevate hoonete karniiside kõrgusest lähtuvalt. Selleks, et kavandatud hoone ei mõjuks teiste Tatari tänaval olevate hoonetega võrreldes liiga pikana, on hoone kavandatud Tatari tänava poolt liigendatuna. Hoone kõrgeim osa ei ületa Tatari tn 27 kõrgust ega ka Tatari tn 21b mälestise kõrgust. Planeeritud hoone projekteerimiseks on määratud nõue kasutada välisfassaadis kaasaja nõuetele vastavaid materjale, mille värvitoonid on kooskõlas lähiümbruse hoonestusega. Imiteerivate materjalide kasutamine on keelatud. Tatari tn 23 // 25 hoonestus on kavandatud Tatari tänava miljööd arvestav. Uute hoonete ehitamise keelamine ei ole põhjendatud, sest uusi hooneid on ehitatud ja vanu asendatud asumi kogu eksisteerimise aja jooksul.\nVäitega, et ühe kinnistu kaupa planeeringute koostamine ei taga Tatari tänavale terviklikku lahendust, võib teataval määral nõustuda. Tatari tänaval asuvate kruntide kohta on püütud koostada ka planeeringuid, milles käsitletakse rohkem kui ühte krunti. Kahjuks ei ole naabrite vaheliste lahkhelide tõttu nende planeeringute kehtestamiseni jõutud. Olukorra parandamiseks on Tallinna Linnavolikogu 6. märtsi 2008 otsusega nr 44 vastu võtnud teemaplaneeringu “Tallinna Kesklinna miljööväärtuslike hoonestusalade piiride ning kaitse- ja kasutamistingimuste määramine“, milles on määratud miljöö kaitsmise linnaehituslikud meetmed sh lubatud maksimaalne hoonestustihedus, hoonete korruselisus jm. Tatari tänava osas on tehtud ettepanek laiendada Tallinna üldplaneeringus määratud miljööväärtuslikku elamuala Tatari tn 19, 21a ja 21b kinnistute võrra. Tatari tn 23 // 25 kinnistu miljööväärtuslikule alale ei jää.\nVenteri Maja OÜ esindaja M. Teder tegi ettepaneku muuta planeeringulahendust selliselt, et säiliks olemasolev juurdepääsutee Tatari tn 21 hoone hoovi ja Tatari tn 21c ja 21d garaaþidele läbi Tatari tn 23 // 25 kinnistu.\nAsjaõigusseaduse § 156 lg 1 kohaselt on omanikul, kelle kinnisasjale puudub vajalik juurdepääs avalikult kasutatavalt teelt või kinnisasja eraldi seisvalt osalt, õigus nõuda juurdepääsu üle võõra kinnisasja. Juurdepääsu asukoht, kasutamise tähtaeg ja tasu määratakse kokkuleppel. Kui kokkulepet ei saavutata, määrab juurdepääsu ja selle kasutamise tasu kohus. Juurdepääsu määramisel tuleb arvestada koormatava kinnisasja omaniku huve. Tatari tn 21b kinnistule on juurdepääs avalikult kasutatavalt Tatari tänavalt. Tallinna Linnavalitsuse 11. aprilli 2007 korralduses nr 627‑k Tatari tn 21d ehitise teenindamiseks vajaliku maa määramise kohta ostueesõigusega erastamiseks punktis 6.2 on märgitud, et juurdepääsude tagamiseks on Tatari tn 21d, Tatari tn 21b ja Tatari tn 23 // 25 kinnisasjade omanikel võimalik sõlmida asjaõigusseaduse §‑s 156 nimetatud kokkulepe või seada servituut asjaõigusseaduse § 172 kohaselt. Kohalik omavalitsus vastavate kokkulepete sõlmimisse ei saa sekkuda ega kinnisasja omanikke mõjutada. Kinnistusregistri andmetel on Tatari tn 23 // 25 kinnistule seatud sõiduteeservituut vaid Liivalaia tn 19a kinnistu igakordse omaniku kasuks.\nVenteri Maja OÜ esindaja M. Teder tegi ettepaneku lisada planeeringule uuring Tatari tn 21b hoonega vahetult külgneva maa‑aluse parkla rajamise võimalikkuse kohta.\nEsitatud ettepanekuga on nõustutud. Osaühingu Rei Geotehnika poolt on koostatud ehitusgeoloogiauuringu aruanne Tatari tn 23 // 25 kinnistule 6‑korruselise maa-aluse parklaga hoone rajamise võimalikkuse kohta ning Osaühingus Johannes Pello IB on koostatud põhimõtteline keldrikorruste rajamise kirjeldus. Mõlemad uuringud on lisatud detailplaneeringu materjalidele ning neist toodud ettepanekud on esitatud detailplaneeringu seletuskirjas.\nVenteri Maja OÜ esindaja M. Teder pidas põhjendamatuks Tatari tn 23 // 25 kinnistule 6‑korruselise hoonetiiva kavandamist Tatari tn 21b arhitektuurimälestise kaitsevööndisse ja vaid 20 meetri kaugusele Tatari tn 21b hoonest. Vastuväite esitaja leidis, et hoone võib hakata varjama otsest päikesevalgust Tatari tn 21b hoones.\nDetailplaneeringu joonistele on kantud kõigi lähialale jäävate mälestiste kaitsevööndid ning põhijoonise tabelisse ka neist tulenevad kitsendused.\n6‑korruseline hoonetiib jääb Tatari tänava hoone hoovitiivast 30 meetri kaugusele ja see on mälestise dominantsuse säilimiseks piisav. Tatari tänava vastaskülgedel asuvate hoonete kaugus Tatari tn 21b hoone kohal on näiteks ainult 18 meetrit. Planeeringule on lisatud OÜ FASSAADIPROJEKT arhitekti Peep Soopere koostatud insolatsiooni kestuse analüüs, millest selgub, et insolatsiooni kestus Tatari tn 21b hoone hoovipoolse tiiva korterites jääb ka peale Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu realiseerimist rahuldavaks. Insolatsiooni kestust Tatari tn 21b tänavaäärses hooneosas paiknevates ruumides planeeringus kavandatu ei mõjuta.\nVenteri Maja OÜ esindaja M. Teder tegi ettepaneku jätta kavandamata Tatari tn 23 // 25 krundile, tänava äärde, Tatari tn 21b hoonega külgnev, 3‑korruselise hooneosa ehitamiseks määratud hoonestusala.\nEsitatud ettepanekuga arvestatud ei ole, kuna see eeldab Tatari tn 21b mälestise ühe seinaosa lammutamist või selle jätmist lõpetuseta ja avatuks. Mälestise ühe seinaosa lammutamine ei ole vastuvõetav, sest see kahjustaks mälestist. Seinaosa jätmine lõpetuseta ei ole vastuvõetav esteetilistel kaalutlustel. Tatari tn 23 // 25 planeeritud hoone ja Tatari tn 21b hoone liitumiskoht lahendatakse tehniliselt detailselt ehitusprojektis. Planeeringus on hoonestusala määratud nii, et ehitusprojekti koostamise staadiumis oleks võimalik kaaluda erinevaid variante parima tehnilise lahenduse leidmiseks, mille puhul Tatari tn 21b mälestis ei saaks kahjustatud ja oleks parimal viisil eksponeeritud.\nArutelul käsitleti detailplaneeringu projekteerija tehtud muudatusi Tatatri tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringus. Vastuväite esitaja Ü. Pinsel loobus arutelul oma pöördumises esitatud vastuväidetest, A. Suik ja Venteri Maja OÜ esindaja M. Teder esitatud vastuväidetest ei loobunud.\nDetailplaneeringu üle järelevalvet teostanud Harju maavanem andis 29. mai 2008 kirjaga detailplaneeringule heakskiidu.\nDetailplaneeringu koostamise algatamist taotles 7. oktoobril 2003 registreeritud avaldusega Mati Maanas, kes soovis Tatari tn 23 // 25 krundile hoonestusõiguse seadmist. Detailplaneeringu koostamise ja koostamise rahastamise õigus on 2. juulil 2004 sõlmitud lepinguga nr DP‑155‑04 üle antud Mati Maanasele.\nDetailplaneering algatati ja lähteülesanne nr 1726 kinnitati Tallinna Linnavalitsuse 21. juuni 2004 korraldusega nr 1376‑k Detailplaneeringu eesmärk algatamisel oli selgitada Tatari tn 23 // 25 kinnistule äri-büroohoonete ja korterelamute ehitamise võimalus, kaaludes senise hoonestuse lammutamist ning määrata ehitusõigus. Teade detailplaneeringu algatamisest ilmus ajalehes Postimees 29. juunil 2004. Detailplaneeringu eskiislahendusega sai tutvuda 31. maist kuni 1. juunini 2007. Detailplaneeringu lähteseisukohtade ja eskiislahenduse tutvustamiseks toimus avalik arutelu 4. juunil 2007. Teade eskiislahendusega tutvumise ning arutelu toimumise aja ja koha kohta ilmus ajalehes Postimees 30. mail 2007.\nDetailplaneeringu koostas Arhitektibüroo Pilter ja Taras OÜ. Detailplaneering on koostatud kooskõlas lähteülesandega nr 1762 ja Tallinna Linnavalitsuse 21. juuni 2004 korraldusega nr 1376‑k ning Tallinna Linnavalitsuse 16. juuni 2004 määrusega nr 61 kinnitatud detailplaneeringu eskiisi ja detailplaneeringu koostamise ning vormistamise nõuetega. Detailplaneeringule on lisatud P. Kümmeli koostatud planeeringuala dendroloogiline inventuur ja dendroloog O. Abneri arvamus Tatari tn 23 // 25 alal kasvavatest puudest ning likvideeritavate puude asendamise võimalustest, Osaühing JÕGIOJA Ehitusfüüsika KB poolt koostatud Tatari tn 23 // 25 kinnistu mürataseme hinnang, Osaühing Rei Geotehnika koostatud ehitusgeoloogiauuringu aruanne ja Osaühing Johannes Pello IB koostatud põhimõtteline keldrikorruste rajamise kirjeldus.\nTallinna linna ehitusmääruse § 16 lõikes 1 määratud isikud ja asutused on detailplaneeringu kooskõlastanud. Tallinna Kesklinna halduskogu, Tallinna Kesklinna Valitsus, Muinsuskaitseamet, Tallinna Transpordiamet, Tallinna Kommunaalamet, Põhja-Eesti Päästekeskus, Tallinna Haridusamet, Tallinna Liivalaia Gümnaasium, Elion Ettevõtted Aktsiaselts ja AKTSIASELTS TALLINNA VESI kooskõlastasid detailplaneeringu omapoolseid tingimusi esitamata.\nTallinna Keskkonnaamet kooskõlastas detailplaneeringu järgmistel lisatingimustel: seletuskirjas kajastada likvideeritava kõrghaljastuse kompenseerimine vastavalt Tallinna Linnavalitsuse 3. mai 2006 määrusega nr 34 kehtestatud korrale; leida võimalus hariliku saare nr 17 säilitamiseks ja kaitseks ehitustööde ajal – sissesõidutee konstruktsioon valida selline, et ei likvideeritaks puule eluliselt vajalikke juuri; ehitusprojekt kooskõlastada Tallinna Keskkonnaametiga. Vastavad nõuded on planeeringus määratud.\nTallinna Kultuuriväärtuste Amet kooskõlastas detailplaneeringu järgmistel tingimustel: kavandatavate uusehitusmahtude tänavapoolsed fassaadid tuleb arhitektuurselt liigendada, kasutada selleks erinevaid materjale ja arhitektuurseid võtteid, pika lintfassaadi kavandamine pole aktsepteeritav. Detailplaneeringu seletuskirjas märkida, et planeeringuala asub mitmete kõrval asuvate kultuurimälestiste (elamud Tatari tn 21b, Tatari tn 32, 34) kaitsevööndis ja arheoloogia mälestise nr 2596 alal, mistõttu kehtivad muinsuskaitseseadusest tulenevad piirangud. Enne mistahes kaevetöid krundil tuleb tellida arheoloogilised eeluuringud ja edasiste kaevetööde juures tagada arheoloogiline järelevalve. Olemasoleva hoonestuse kohta tuleb koostada enne selle lammutamist ajalooline õiend ja esitada see Tallinna Kultuuriväärtuste Ametile. Lammutusprojekt kooskõlastada Tallinna Kultuuriväärtuste Ametiga. Enne lammutustöid taotleda Tallinna Kultuuriväärtuste Ametilt mälestise kaitsevööndis tööde teostamise luba. Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti esitatud märkustega on detailplaneeringus arvestatud ja vastavad nõuded ehitusprojekti koostamiseks määratud.\nTervisekaitseinspektsiooni Tallinna tervisekaitsetalituse Harjumaa osakond märkis, et esitatud mürataseme hinnang ei kajasta pakutud liikluslahenduse mõju sisekvartali müraolukorrale, mis kindlasti halveneb pärast suurema ärihoone ehitamist; autoliikluse intensiivistumine koolihoone juures asuva sisetee kaudu suurendab oluliselt koolilaste traumade ohtu.\nMürataseme hinnangut täiendatud ei ole. Kooli krundi ja kvartalisisese tee vahel on 1,5 meetri kõrgune piirdeaed. Planeeritava krundi ja kooli krundi vahelisele piirilõigule, kus piirdeaed täna puudub, on ette nähtud rajada olemasolevaga analoogse kujunduse ja kõrgusega piire. Planeeritud hoone välisseinte projekteerimiseks on helipidavuse nõue määratud. Mürataseme hinnangus antud soovituse alusel on hoone projekteerimiseks määratud nõue näha ette magamistoad elamu hoovipoolsesse külge.\nOsaühing Jaotusvõrk kooskõlastas planeeringu märkusega, et tööjoonised tuleb kooskõlastada täiendavalt. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.\nAktsiaselts KH Energia – Konsult kooskõlastas detailplaneeringu märkustega, et tööprojektiga lahendatakse tänavavalgustus ja tööprojekt kooskõlastatakse täiendavalt Aktsiaseltsiga KH Energia ‑ Konsult. Vastavad tingimused ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.\nAktsiaselts Eesti Gaas kooskõlastas planeeringu märkusega, et tehnovõrkude tööjoonised kooskõlastatakse AS‑ga EG Võrguteenus. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.\nAktsiaselts Tallinna Küte kooskõlastas planeeringu märkusega, et tööjoonised tuleb kooskõlastada täiendavalt. Vastav tingimus ehitusprojekti koostamiseks on detailplaneeringus määratud.\nElektri madalpingekaabel on planeeritud läbi Tatari tn 36 kinnistu ja läbi Liivalaia tn 21 kinnistu. Korteriühistu Liivalaia 21 esindaja J. Mäekivi on detailplaneeringu kooskõlastanud. Tatari tn 36 korteriomandi omanik R. Kiljak kooskõlastas madalpinge kaabli paigalduse olemasolevate kaablite kaitsevööndisse tingimusel, et taastatakse murukate kinnistu piirist olemasoleva kinnistu kõrghaljastuseni.\nPlaneeritud hoone on ette nähtud plokistada planeeringualaga külgneval, Tatari tn 27, krundil asuva elamuga ning sellest tulenevalt on detailplaneering kooskõlastatud ka Korteriühistu Tatari 27 ja 29 esindaja K. Nõuga. Liivalaia tn 19 ja 19a omanik J. Mikk on detailplaneeringu kooskõlastanud.\nTatari tn 23a garaaþibokside omanike esindaja T. Õunap on detailplaneeringu kooskõlastanud.\nDetailplaneering, milles on kavandatud liita Kesklinnas 0,4 ha suurusel planeeritaval maa-alal asuvad Tatari tn 23 // 25 ja Tatari tn 23a kinnistud, on määratud tekkivale krundile 55% ulatuses ärimaa ja 45% ulatuses elamumaa sihtotstarve ning ehitusõigus 2‑6‑korruselise eluruumidega ärihoone ehitamiseks, võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 5. detsembri 2007 korraldusega nr 2125‑k Detailplaneering oli avalikul väljapanekul 2.‑16. jaanuarini 2008. Teade avaliku väljapaneku aja ja koha kohta ilmus ajalehes Postimees 19. detsembril 2007 ning teade väljapaneku toimumisest ja selle tulemusi tutvustava arutelu läbiviimise aja ja koha kohta ilmus ajalehes Postimees 28. jaanuaril 2008. Avaliku väljapaneku ajal esitasid detailplaneeringu kohta vastuväiteid ja ettepanekuid sisaldavad kirjalikud pöördumised Ü. Pinsel, A. Suik ja Venteri Maja OÜ juhataja M. Teder. Vastuväidete esitajatele edastati Tallinna Linnaplaneerimise Ameti seisukohad tähitud, 30. ja 31. jaanuari 2008 kirjadega.\nDetailplaneeringu avaliku väljapaneku tulemusi tutvustav arutelu toimus 8. veebruaril 2008. Kõik protestide esitajad viibisid avalikul arutelul. Käsitleti protestides toodud küsimusi ja planeeringusse tehtud täiendusi. Vastuväite esitaja Ü. Pinsel loobus arutelul oma pöördumises esitatud vastuväidetest, A. Suik ja Venteri Maja OÜ esindaja M. Teder esitatud vastuväidetest ei loobunud.\nTallinna Linnavalitsuse 3. aprilli 2008 kirjaga nr LV‑1/2167 esitati detailplaneering planeerimisseaduse § 23 lg 1 p 2 ja § 23 lg 3 p 3 ja 5 ning Tallinna linna ehitusmääruse § 18 lg 13 kohaselt Harju maavanemale järelevalveks. Planeeringuvaidlusele lahenduse leidmiseks kutsus maavanem 21. aprillil 2008 kooskõlas planeerimisseaduse § 23 lõike 3 punktiga 5 kokku planeeringu avalikul väljapanekul kirjalikke vastuväiteid esitanud isikute, planeeringu koostamist korraldava kohaliku omavalitsuse ja Harju Maavalitsuse ühisnõupidamise. Avalikul väljapanekul vastuväiteid esitanud isikutest osales nõupidamisel M. Teder ja A. Suik. Nõupidamisel vastuväidete arvestamise osas kokkuleppele ei jõutud.\nMaavanem edastas planeerimisseaduse § 23 lg 3 p 5 alusel 29. mai 2008 kirjaga nr 2.1‑13/1929 oma seisukoha ning andis planeerimisseaduse § 23 lg 6 alusel detailplaneeringu edasiseks menetlemiseks heakskiidu. Maavanem asus seisukohale, et Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu koostamisel ei ole rikutud seadusi ja norme ega neid vaidlustajate seadusest tulenevaid õigusi, mis kuuluksid järelevalve teostaja poolt tagamisele. Tatari tn 23 // 25 kinnistu detailplaneeringu koostamisel on arvestatud planeerimisseaduses sätestatud planeeringu avaliku menetluse nõudeid ning lähtutud planeerimisseaduse §‑s 9 detailplaneeringu sisule esitatavatest nõuetest.\n16. juunil 2008 sõlmitud lepinguga nr 2‑6/162 võttis Eesti Evangeelne Luterlik Kirik kohustuse tagada oma vahendite arvelt detailplaneeringu kohaste avalikult kasutatavate teede ja üldkasutatava haljastuse, välisvalgustuse ja vihmaveekanalisatsiooni väljaehitamise.\nDetailplaneeringu kehtestamine, mille puhul planeerimisseaduse kohane järelevalve planeeringu koostamise üle on kohustuslik või millega määratakse miljööväärtuslik hoonestusala, kuulub volikogu ainupädevusse vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punktile 33 ja Tallinna linna ehitusmääruse § 19 lõikele 3.