Salapärane Vene ettevõtja ostab ärikinnisvara\n7. jaanuar 2014 kell 21:00\nRahakatele Vene ärimeestele keskendunud OÜ Capital Mill pakub investoritele diskreetsust ning seetõttu pole tihti avalikkusele näha, kelle raha on kinnisvaraostude taga. Ühe ärivaidluse tõttu on nüüd välja tulnud Küprose firma taha peitunud ja üle Eesti mitu kaubanduskeskuse kinnistut omandanud Peterburi ettevõtja Vladislav Bobrovi nimi.\nRikas ärimees, ütlevad Bobrovi kohta paar teda tundvat kohalikku ettevõtjat. Väidetavalt tegeleb Bobrov Peterburis kinnisvara- ja valuutavahetusäridega ning nagu paljud Venemaa jõukad, hoiab ka tema avalikkuse ees madalat profiili ja peidab varandust offshore-firmade abil. Venemaal on selleks lihtne põhjus, sest raha lõhna tundes tekivad kohe huvilised all- ja pealilmast, kes kõik üritavad varandusest oma osa haugata.\nEesti ärikinnisvarasse on Bobroviga seotud firmad 2012. aasta lõpu seisuga investeerinud üle 10 miljoni euro. Nii kuuluvad talle Pärnu Mai Selveri, Tabasalu Rimi, Tartu Jõe Keskuse ning Haapsalu külje all oleva Rannarootsi Keskuse kinnistu. Lisaks on tal Tallinnas Koidu tänav 44 valminud kortermaja. Tallinnas on arendamisel veel kinnistud Laeva 2 ning Pärnu mnt 158g ja 158f. Sel aastal on lisandunud OÜ Mehhatroonikum kaudu hoonestusõigus Tallinnas Teaduspargi 8 kinnistule.\nKüprose firma varjus. “Mitte midagi ei oska sel teemal kommenteerida,” sõnab Bobrov telefonis. Infot oma investeeringute kohta ta ei kinnita, samas ei lükka ka otseselt ümber. “Aga kui te tahate, võin olla investor,” lisab Bobrov lühikese intervjuu käigus. Tal pole midagi ka kokkusaamise vastu, kuid Eestisse tuleb ta alles jaanuari lõpus.\nVarem eraisikuna Eestis firmasid omanud Bobrov on tõenäoliselt praeguseks peitunud Küprose firma Roleston Enterprises Ltd. varju ning arvatavasti seepärast mängibki mängu, et tema ei tea midagi. 2010. aastal liikus samale Küprose firmale nominaalhinnaga mitu Bobrovi nimel olnud ettevõtte osa.\nIgor Mölder, kes on Roleston Enterprises Ltd. Eesti tütarfirma Rolestone Investeeringud OÜ juhatuse liige, ja tema äripartner Capital Millis Marko Kull vastavad muigelsui küsimustele Bobrovi kohta, et nemad ei tea samuti mitte midagi. Võime rääkida projektidest, aga investoritest me ei räägi, lausuvad nad. “Meie suurim vara on usaldus ning seetõttu ei saa me teatud teemasid kommenteerida. Meil on investoritega kokkulepped, mida ja kui palju nad on nõus avalikustama,” selgitab Mölder.\nPraegu Capital Milli kaudu investeeriv Bobrov tegi esimesed suuremad ostud koos äripartner Sven Ratnikuga 2007. aastal, kui Narva-Jõesuus soetati Kreenholmile kuulunud 24 000 ruutmeetri suurune mereäärne kinnistu. Narva kinnisvaravahendajatele oli tehing toona jututeemaks, kuna ostu peeti üsna kalliks. Ettevõtte majandusaasta aruande järgi oli hind ligi 2,4 miljonit eurot. Kreenholmi rootslastest bosside eluasemeks olnud hoonetes asub praegu puhkemaja Liivakell, kuid koostamisel on detailplaneering 16korruselise kortermaja ja kaheksakorruselise spaahotelli ehitamiseks.\nLisaks ostis 90protsendiliselt Bobrovile kuulunud Ust-Narva Investeeringud OÜ osaluse usaldusühingus Laugu-Latika Põllumajandussaadused, millele kuulub Saue vallas Jõgisoo külas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ääres kaks kinnistut – kokku 18 ha. Juba 2010 kehtestati seal volikogu otsusega detailplaneering, millega muudetakse maa sihtotstarve äri- ja tootmismaaks, jagatakse kinnistud kruntideks ning määratakse moodustatavatele kruntidele ehitusõigus kuni kahekorruseliste äri- ja tootmishoonete ehitamiseks. Lisaks näeb detailplaneering ette liiklussõlme rajamise üle Tallinna–Pärnu–Ikla maantee.\nTüli investeeringu pärast. Üle-eelmise aasta lõpul alguse saanud tüli Ratniku ja Capital Milli juhtide vahel on viinud OÜ Ust-Narva Investeeringud likvideerimisele. Kui Mölder ja Kull räägivad, et püüavad suurosaniku investeeringuid päästa nii palju, kui see veel õnnestub, siis Ratniku kinnitusel tõmbavad Capital Milli omanikud talle lihtlabaselt mütsi silmile, et Bobroviga seotud projektide raha endale mängida.\n“Kõik tehingud on tehtud Bobroviga koos. Ma ei mõista, miks oli vaja firmad likvideerida. Tänaseks on tüli üle aasta kestnud ja suurosanik Bobrovi vara päästmise nimel oleks võinud vastavalt seadusele ja põhikirjale määrata minu kõrvale kaks uut juhatuse liiget ja võtta firmas võim üle. Kuna nii ei tehtud, siis on nende eesmärk hoopis omakasupüüdlik – ei pea minu ja Bobrovi firmasid edasi arendama ja saavad minu kui rahvavaenlase probleemi ajendil enda ärilistelt ebaõnnestumistelt tähelepanu eemale hoida,” räägib Ratnik.\nMölderi kinnitusel on tüli siiski Ust-Narva Investeeringute osanike ehk Ratniku ja Rolestone Investeeringute vahel. “Ratnik on koostanud kunagi ettevõtte põhikirja selliselt, et osanike otsuseid on võimalik vastu võtta ainult 100% poolthäältega,” märgib ta.\n“Meie korduvad katsed valida uut juhatust ebaõnnestusid Sveni (Ratniku) vastuseisu tõttu ning kuna vana juhatuse liikme volitused lõppesid, jäi likvideerimine ainsaks mõistlikuks seaduslikuks lahenduseks. Marko Kull või Igor Mölder pole kunagi olnud Ust-Narva Invsteeringute juhtuse liikmed ega saa vastutada ettevõtte igapäevase juhtimise eest,” räägib Mölder.\n“Ratniku katse säilitada kontroll ettevõtte üle on rohkem tingitud soovist varjata kahjumeid ning vältida seadusest tulenevat juhatuse liikme vastutust,” lisab ta.\nRatnik märgib, et Ust-Narva Investeeringute põhikirja võtsid vastu tema ja Bobrov. Hilisem kaasaktsionäri osaluse liikumine Rolestone Investeeringud OÜ-le on lihtsalt Bobrovi raha varjamine.\nUst-Narva Investeeringud on saanud üle 5 miljoni euro laenu, mis Ratniku sõnul on pärit Bobrovilt ja temaga seotud firmadelt.\nEttevõtte varasemates majandusaasta aruannetes on välja toodud ka laenu andnud offshore-firmade nimed – Panamas registreeritud Burcon Industries INC, Briti Neitsisaarte Calevert Marketing Ltd ning Suurbritannia registris asuv Medlord Ltd.\nAmetlikult on Bobrovi nimel praegu CosmoConsult OÜ, mille põhitegevusala on äri- ja juhtimisalane nõustamine. Ettevõtte aadress on Capital Milliga samas, Tallinnas Tselluloosi mäel asuva büroohoone ruumides.\nCosmoConsulti 2012. aasta käive oli 400 000 eurot ja puhaskasum üle 221 000 euro. Ettevõttel on Tallinnas Koidu 44 mitu korterit.\nCapital Milli portfell neljakordistus\nKui kevadel 2011 märkisid Capital Milli (toona Solution Management) juhid ning omanikud Igor Mölder ja Marko Kull, et ettevõtte juhtimisel ostetud ärikinnisvara hinnanguline väärtus on 40 miljonit eurot, siis praegu räägivad nad neli korda suuremast summast.\n“Oleme alates 2008. aastast meelitanud Baltimaadesse 160 miljonit eurot otseinvesteeringuid,” kinnitab Mölder. Peamiselt ida poolt pärit investoritele pakutakse täisteenust alates kinnisvara väljavalimisest ja ostust kuni müügini, hõlmates ka rahavooprojektide arendamist ja majandamist. “Meie teeme ettepanekuid, kuid lõpliku otsuse teevad nad ise,” märgib Kull Capital Milli rolli kohta.\nEt kogu nende äri põhineb usaldusel ja projektide kasumlikkusel, valitakse ja hinnatakse investeerimisobjekte väga põhjalikult, iga projekt peab end ära tasuma. “Eks meie ettevõtte kasumlikkus sõltub ka sellest, kas me kasvatame investeeringu väärtust,” lisab Mölder.\n2009. aastal oli ettevõttel raske moment ja kaaluti uste sulgemist. Õnneks leiti investorid ning äri sai taas hoo sisse. Kas Peterburi ettevõtja Vladislav Bobrov aitas teil edasi minna? “Me ei tea midagi,” ei lähe Mölder ega Kull küsimuse peale õnge.\nTeine raske moment oli elamislubade skandaali ajal. “Siis tuli investoritele ikka väga selgitada, mis toimub,” meenutab Mölder. “Meie investoritele Eesti meeldib. Võrreldes näiteks Läti ja Leeduga on Eesti suur eelis notari- ja registritoimingute kiirus ja lihtsus,” kiidab ta.\nViimast aastat hindavad nad stabiilseks. Kapitali on turul väga palju. Ärikinnisvara müüjad tunnetavad seda ja kohati küsitakse ulmehindu. Kuid ostjate hirm pole kadunud ja käib pidev võitlus ahnuse ja hirmu vahel, märgib Kull.\nBobrov: kui tahate, võin olla investor\nÜle 10 miljoni euro Eesti ärikinnisvarasse investeerinud Peterburi ärimees Vladislav Bobrov ütleb, et ei oska sel teemal midagi kommenteerida ning lisab, et võib samas investor ka olla.\nJärgneb telefoniintervjuu Vladislav Bobroviga.\nMul on info, et Te olete Eestis investeerinud mitme kaubanduskeskuse ostmisse? Ma ei oska sel teemal midagi kommenteerida.\nMiks? Teil on arvatavasti rohkem infot kui minul.\nKas see info ei vasta tõele? Arvan, et see ei ole õige. Aga kui te tahate, võin olla investor.\nKas me võiksime kokku saada ja sel teemal rääkida? Võime kohtuda, pole küsimus.\nMillal Te Eestis olete? Lähimal ajal. Ma arvan, et jaanuari lõpus.\nMul on allikad, kes Teid tunnevad, seepärast arvan. Tähendab, teie allikad räägivad teile siis minust rohkem.\nNad hoiatasidki, et olete oma ärist rääkimisel väga tagasihoidlik? Ei oska sel teemal rääkida.\nMiks? Lihtsalt pole millestki rääkida.\nKas Rolestone Investeeringud OÜ on Teie firma? Ei. Miks te nii arvate, äriregistris on ju kõik kirjas.\nKas olete seotud Küprose firmaga Roleston Enterprises Ltd.? Ei, olen seotud Eesti Vabariigiga.\nMa proovin Capital Milli omanikega rääkida? Proovige nendega rääkida, ma ei tea…\nPõhiomanikud Mölder ja Kull\nCapital Mill OÜ (varem Solution Management OÜ) omanikud on OÜ Certus Invest kaudu Igor Mölder, OÜ Gamma Investeeringud kaudu Marko Kull ning Tandra OÜ kaudu Tanel Samuel ja Aleksandra Samuel.Igor Mölderile ja Marko Kullile kuulub kummalegi 45% ettevõttest ning Tanel ja Aleksandra Samuelile 10%.\nCapital Milli investorite seas ka Margus Linnamäe\nCapital Milli vahendusel ostetud kinnistud (Capital Milli kodulehelt):\nPärnu mnt 12, Tallinn – kinnistu omanik Pärnu mnt 12 RE OÜ, mille omanikud on DLT Capital OÜ kaudu Vitaly Yakovlev, Tatiana Tolstaya ja Maxim Makashin ning Iron Capital OÜ kaudu Evgeny Mulyukov ja Olga Revyakina.Bremeni Maja, Bremeni käik 1, Tallinn – kinnistu omanik Bremen House RE OÜ, mille omanikud on DLT Capital OÜ kaudu Vitaly Yakovlev, Tatiana Tolstaya ja Maxim Makashin.Mehhatroonikum, Teaduspargi 8, Tallinn – hoonestusõiguse omanik OÜ Mehhatroonikum, ettevõtte omanikud Rolestone Investeeringud OÜ ja SA Tallinna Teaduspark Tehnopol.Hermanni 8A, Tallinn – kinnistu omanik EMP Majad OÜ, ettevõtte omanikud FinantsMajad OÜ kaudu Anatoly Zhmaev, Evelina Yakimets ja Nina Zhmaeva ning OÜ Finansreal kaudu Irina Fomenko ja Oleg Kiryukhin.Rävala pst 5, Tallinn – kinnistu omanik Rävala St 5 OÜ, ettevõtte omanik Ingroup Dutch B.V.Valdemara Centrs Riia – omanik Ingroup Dutch B.V.\nJõe keskus, Sõbra 58, Tartu – kinnistu omanik Jõe Keskus OÜ, ettevõtte omanik Rolestone Investeeringud OÜ.Rannarootsi keskus, Rannarootsi tee 1, Ridala vald, Lääne maakond – kinnistu omanik Rannarootsi Ärikeskus OÜ, ettevõtte omanik Rolestone Investeeringud OÜ.Kaspari keskus, Narva maantee 141, Jõhvi – kinnistu omanik SM Property OÜ, ettevõtte omanik Capital Mill OÜ.Jõgeva Selver, Kesk 4, Jõgeva – kinnistu omanik MMG Properties Lääne OÜ, ettevõtte omanik Axis UPI OÜ ja UP Invest OÜ kaudu Hollandis registreeritud MM Holdings B.V. (arvatavasti Margus Linnamäe).Mai Selver, Papiniidu 42, Pärnu – kinnistu omanik Mai Keskus OÜ, mille omanik on Rolestone Investeeringud OÜ.Jaamamõisa Selver, Jaama 74, Tartu – kinnistu omanik MMG Properties Ida OÜ, ettevõtte omanik Axis UPI OÜ ja UP Invest OÜ kaudu Hollandis registreeritud MM Holdings B.V. (arvatavasti Margus Linnamäe).Tabasalu Rimi, Klooga mnt 10b, Tabasalu – kinnistu omanik OÜ Fenmarc Grupp, mis kuulub Rolestone Investeeringud OÜ-le.Telliskivi kaubakeskus, Telliskivi 61, Tallinn – kinnistu omanik Digitalstar OÜ, mis kuulub Alexander Ostrovskiyle ja Kirill Yurovskiyle.Bauhof Jõhvi, Narva maantee 141a, Jõhvi – kinnistu omanik SM Property OÜ, ettevõtte omanik Capital Mill OÜ.Raudalu Konsum, Viljandi mnt 41a, Tallinn – kinnistu omanik Raudalu RE OÜ, ettevõtte omanik Alexander Koryakov.Viimsi Maxima, Pargi 22, Viimsi – kinnistu omanik Overok Kinnisvara 12 OÜ, mis kuulub Capital Mill OÜ-le.\nSaeveski 10 ja 10A, Tallinn – kinnistute omanik Saeveski 10 OÜ, mille omanik on Dmitry Rudnev.Sinikivi tee 18, Lehmja küla, Rae vald – kinnistu omanik Dmitry Rudnevile kuuluv Sinikivi 18 OÜ.Põikmäe 1, Tänassilma küla, Saku vald – kinnistu omanik Sergey Kadanovi OÜ Põikmäe 1.Tänassilma tee 31, Saku vald – kinnistu omanik Eight Group Investments OÜ, firma omanikud Alexander Veligodskiy, Andrey Butorin, Ekaterina Okhlopkova, Igor Sitnikov, Maria Kuzminova, Olga Smirnova, Olga Zheltova, Ruslan Maksimenko, Ruslana Maksimenko, Sergey Kadanov.Mõigu 3, Tallinn – kinnistu omanik EMP Majad OÜ, ettevõtte omanikud OÜ Finansreal kaudu Irina Fomenko ja Oleg Kiryukhin ning FinantsMajad OÜ kaudu Anatoly Zhmaev, Evelina Yakimets ja Nina Zhmaeva.Ringtee 63A, Tartu – pole kinnistusregistris.Vedru 6 ja 8, Tallinn – kinnistute omanik Vedru St 8 OÜ, ettevõtte omanik Ingroup Dutch B.V.Kesk tee 14, Jüri, Rae vald – kinnistu omanik B.H.Techno OÜ, mis kuulub OÜ Brodal Holding kaudu Gela Karlõševile ja Jevgeni Lustinile.Kalevi tee 2, Rae vald – kinnistu omanik Kalevi 2 OÜ, mis kuulub Capital Mill OÜ-le.Tartu mnt 98, Rae vald – kinnistu omanik Tartu mnt 98 OÜ, ettevõtte omanik Timur Kargin.Kõrgepinge 37, Tallinn – kinnistu omanik Kõrgepinge OÜ, ettevõtte omanik Ingroup Dutch B.V.\nLille tee 23, Haabneeme (lasteaed) – pole kinnistusregistris.Puisniidu tee 7, Tiskre küla, Harku vald (lasteaed) – kinnistu omanik OÜ Alasniidu LA, ettevõtte omanikud Everyday Logistics OÜ kaudu Maria Protasova ja Vadim Mamchur ning VM Investments OÜ kaudu Briti Neitsisaaretel registreeritud Haddox Enterprises Ltd.Pärnu mnt 45 (kino Kosmos) – kinnistu omanik Saturn Investments OÜ, ettevõtte omanikud DLT Capital OÜ kaudu Vitaly Yakovlev, Tatiana Tolstaya ja Maxim Makashin.Kentmanni tn 13 (Harju maakohus) – kinnistu omanik Kentmanni RE OÜ, mis kuulub Everyday Logistics OÜ kaudu Maria Protasovale ja Vadim Mamchurile ning VM Investments OÜ kaudu Briti Neitsisaaretel registreeritud Haddox Enterprisesile.\nLaeva 2, Tallinn, Navigatori ärimaja – kinnistu omanik Laeva 2 OÜ, ettevõtte omanik Rolestone Investeeringud OÜ.Narva mnt 174a, Tallinn – kinnistu omanik Capital Mill OÜ.Palsa tehnopark, Tähtvere vald, Tartumaa – kinnistu kaasomanikud OÜ Mekroman ja OÜ Annimar. Merkomani omanik on Viktor Šesterikov ja Annimar kuulub Anneli Sädele.Pärnu mnt 156 – pole kinnistusregistris.Vaari 4, Tallinn – pole kinnistusregistris.Kai 1, Tallinn – kinnistu omanik Kai 1 OÜ, ettevõtte omanikud Fair Investments OÜ kaudu Timofey Sukonkin, Victoria Semenova ja Yulia Semenova.\nAllikad: kinnistus- ja äriregister


Born SUPER GEL MINT/LIME 55ml\nTreeningu ajal lihtsasti tarbitav energiageel\nBORN Super Liquid Gel on vedel energiageel, mis ei vaja peale joomist ehk lisavedelikku. Seda on kerge manustada. Mõeldud kasutamiseks treeningutel ja võistlustel lisaenergia saamiseks.\nImendub kiiresti vereringesse.\nLihtne kasutada, pole vaja lisada vett.\nAitab ära hoida näljanõrkust.\nVärske mündi ja laimi maitseline.\nEnergia sisaldus 100ml on 156 kcal.\n55 ml sisaldab:\nEnergia 86 kcal;\nsüsivesikuid 21,5 g (neist suhkruid 11 g);\nnaatrium 0,07 g.\nTegevusalad: Jooksmine, Matkasport, Multisport, Seiklussport, Tervisesport\nEnergiasisaldus/100g: 156 kcal\nSüsivesikuid/100g: 39,1 g (suhkruid 20 g)\nMaitse: Münt + laim\nKaal: 0.055 kg


Mitte kortsuv pikk õhtukleit, suurus M (120133224) - Osta.ee\nIgapäeva kleidid (2348)\nEseme ID: 120133224\nEseme ID: 120133224 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 5 päeva\nMitte kortsuv pikk õhtukleit on toodetud Inglismaal tisainer Marilyn Anselmi poolt. Kleidis on täpselt sama palju romantikat kui ööelus ning samet teeb kandja kauniks. Kleit sädeleb nagu öine tähistaevas.\nKleidi suurus M, seljapikkus on 103 cm ja õlapikkus 5 cm. Taga on 58 cm pikkune lõhik ja 39 cm pikkune lukk, millega kleit käib lahti. Rinnaümbermõõt on 92 cm, varrukaava ümbermõõt 50 cm ja vööümbermõõt 84 cm. Kleidil on riputamiseks sees traksid. Kleidi vooder on 82% viskoosist ja 18% siidist ning pealmine riie 65% sametist ja 35% viskoosist. Kleit on valmistatud Inglismaal, Marilyn Anselm`i disain. Materjal on mitte kortsuv ja sädeleb kuldselt. Kleit on terve ja puhas.\nKevadine kleit, suurus XL\nUus pidulik kleit!\nPidulik mitte kortsuv kleit, suurus XL/XXL\nÕhtukleit, suurus XS


Meestele: mida naised soovivad ja vajavad ehk kuidas olla parem armastaja - NAISTEKAS\n26.märts 2012 11:00\nNaine reageerib mehele vastavalt mehe võimetele tema emotsionaalseid vajadusi rahuldada. Kui mees ei loo õhkkonda, mille puhul naine saab talle vastata, võib ta jätta iseennast ilma seksuaalsetest rõõmudest, mis on tähtsad ja olulised ta õnnele. Mees võib imestada, kuidas küll naine võib öelda, et ta armastab meest, keelates mehele samal ajal seda, mida mees kõige enam soovib ja vajab.\nSeksuaalne armastus on naise jaoks sügavalt emotsionaalne kogemus. Naine erutub vastavalt sellele, mil määral mees on päeva jooksul tema vastu romantilist armastust ilmutanud. Naine peab iga seksuaalvahekorda sügava armastuse hetkeks oma elus. Kui mees peab seksuaalelu tingimusteta tagatuks, võib naine end sügavalt solvatuna ja pahandatuna tunda. Korduvad armastuse kinnitused võivad näida mehele ebavajalikud ja isegi teatraalsed, mitte aga naisele. Naine ei vaja neid kinnitusi seepärast, et ta otsib tühiseid meelitusi, vaid naine hoidub intensiivselt seksuaalvahekordadest, milles puudub armastus ja imetlus.\nNaisel on eriline vajadus olla isiksusena austatud. Kui ta ei taju oma mehe pidevat tunnustust enda kui isiksuse vastu, siis kaotab ta võime seksuaalvahekorrast rõõmu tunda. Kuna rõõmu saavutamisega seksuaalelus on naisel tihedalt seotud just enda väärtuse tunnetamine, siis otsib naine kinnitust enda väärtusele just neis valdkondades, milles ta tunneb end kõige nõrgema olevat.\nKõik, mis vähendab naise eneseväärikust, mõjutab tema käitumist magamistoas\nInimese seksuaalne olemus sõltub alati tema psühholoogilisest olemusest. Kui naine peab end inetuks, pole ta võimeline reageerima mehe lähenemiskatsetele ilma kohmetuseta. Häbelik inimene, kel on sügav alaväärsuskompleks, ilmutab samu sümptoome ka seksuaalelus. Ja vastupidi — enesekindel, emotsionaalselt terve inimene elab tõenäolisemalt täisväärtuslikku, hästikorraldatud seksuaalelu. Seega peaks iga mees teadma, et kõik, mis vähendab naise eneseväärikust, mõjutab ka tema käitumist magamistoas. Kui mees kordki — isegi nalja pärast — narrib naist kas tema väikeste rindade, peenikeste jalgade või paksuse pärast, tajub naine seksuaalvahekorra ajal äärmist teravat alaväärsustunnet.\nTõsiasi on ka, et naine ei tarvitse seksuaalvahekorrast naudingu tundmiseks kogeda orgasmi iga kord. Paljud naised võivad olla seksuaalvahekorras, mitte orgasmi saavutada ja samal ajal ometi täielikku rahuldust tunda, ehkki nad ei ole sel korral ekstaatilist maksimumi kogenud. Iial ei peaks mees nõudma, et naine saavutaks orgasmi, kuna selline nõudmine seaks naise lahendamatu olukorra ette. Naine võib kaotada huvi seksi vastu üleüldse — või hakata orgasmi teesklema. Enamik mehi aga põlgavad teesklust, ja nagu dr. Dobson osutab: “Kui naine hakkas kord juba voodis bluffima, siis ei ole selles võimalik enam peatuda. Ta peab pärast seda alati panema meest arvama, nagu oleks ta pikal naudingureisil, kuigi ta pole tegelikult väravastki välja sõitnud!”\nNaine tahab kuulda sõnu ja kogeda tundeid\nTuleb ka teada, et see, mis mehi erutab, ei eruta alati naisi. Ainus pilk läbipaistvas öösärgis naisele võib mehe erutuseni viia ja tema mõtted tormavad edasi — kujutluses, mis veel ees ootab. Naine on teisiti ehitatud. Ehkki naine võib imetleda mehe mehelikku keha ja sportlikkust, erutab see teda seksuaalselt harva. Ka kirglik suudlus erutab meest palju rohkem kui naist.\nNaine peab kuulma sõnu ja kogema tundeid enne kui ta magamistoas reageerib mehe lähenemiskatsetele. Just sellele osutasid naised minu uurimuste andmeil kõige enam tähelepanu. Kui ühelt naiselt küsisin, missugust üht muutust ta sooviks oma mehe täiustamisel seksuaalsfääris, vastas ta: “Ma sooviksin, et ta hakkaks mõistma: seksuaalne õhkkond peaks algama juba siis, kui ta hommikul voodist välja hüppab — mitte alles siis, kui ta õhtul voodisse tuleb. Väikesed tähelepanuavaldused, hellad sõnad, osavõtlikkus, puudutused — kõik see kujundab minu meeleolu.” Mees, kes mõtleb, et ta võib lihtsalt magamistuppa sisse astuda ja nõuda, et naine ilma mingi ettevalmistuseta “tasemel” oleks, ei mõista üldse naise seksuaalsust.\nMõned mehed võiksid pöörata rohkem tähelepanu ka puhtusele ja oma keha eest hoolitsemisele. Higistamine, ajamata habe, halb suulõhn ja üldine lohakus võib naise magamistoas seesmiselt ägama panna. On sama tähtis, et mees füüsiliselt naisele meeldiks, nagu on see oluline naise puhul.\nIga mees saab paremaks armastajaks, kui ta selle kallal vaeva näeb\nMees, kes püüab saavutada lühikest õhtust seiklust, vaatamata naise meeleolule või tema tervislikule seisundile, saab seksuaalelus alati pettumuse osaliseks. Ülimalt seksikas, egotsentriline, isekas mees võib küll tunda füüsilise kergenduse maksimumi, kogeb aga tõelist seksuaalelu minimaalselt, kuna ta pole õppinud, mida tähendab tõeline armastus. Tema rõõm seksist võib harva tõusta pettumusest kõrgemale.\nVastupidiselt üldisele arvamusele soovivad naised seksuaalsfääris ka rohkem kujutlusvõimet ja mitmekesisust. Ühe minu uurimuse käigus kirjutas keegi noor naine: “Minu mees teeb alati üht ja sama — esiteks seda, siis teist ja lausub alati ühed ja samad sõnad: “Armastan sind kümme miljonit korda!” Teised naised igatsesid “pisut rohkem ebatavalist, rohkem väljakutset”. Mehel, kelle lähenemiskatsed on alati ühesugused, samal ajal, samas kohas, samas asendis, puudub kujutlusvõime. Kui mees soovib, et naine, kellega ta juba palju aastaid koos on elanud, vastaks talle kogu eluaeg, peab mees looma mitmekesisust.\nMehed on enamasti taotlejad, naised aga vastajad. Seega peab naistel olema millele vastata. Isegi “pidurdatud” naine suudab vastata mehele, kui mees teda õrnalt, aeglaselt, kannatlikult ja loovalt hellitab. Mis võikski olla mehele erutavam ja kütkestavam kui oma seksuaalelu täiustamine? Iga mees saab paremaks armastajaks — või isegi võimekaks armastajaks — kui ta selle kallal vaeva näeb.


Valguse Inglid: Tänane sõnum neljapäev 28 aprill | MinuAeg\nKodu/Huvitavat/Valguse Inglid: Tänane sõnum neljapäev 28 aprill\nTänane päev toob muutusi ning pinnale võivad kerkida sisemised võitlused. Tuleb tugev vajadus iseennast ja oma põhimõtteid kaitsta ja võib tekkida tugev vajadus öelda sõna sekka ka seal, kus võib olla seda tegema ei peaks.\nTulla võib muutusi, mida on juba pikemat aega oodatud ning nüüd peaksid sa olema valmis selleks, et pead ehk võtma senisest rohkem riske ja manifesteerima oma ellu just seda, mida sa sinna päriselt ka soovid. Paljud sinu mõtted realiseeruvad. Seega ole valmis, et sinu mõtetel on täna erakordne jõud.\nVõimalik, et sa koged, et sa ei ole kõigega rahul, mis sul olemas on ning hakkad otsima enda jaoks enamat. Võimalik, et liigud isegi edasi uuele maastikule või võtad vastu otsuse, et sa lõpetad enda elus midagi ära.\nPinnale tulevad sinu iseloomu tugevamad ja jõulisemad küljed ning omadused. Kuigi sa võid olla mässumeelne ja terava keelega, siis oled sa ka kiire taibuga ja oskad hästi olukordi enda kasuks ümber mängida. Kuid küsimus on pigem selles, mis hinnaga sa seda teed?\nVõid kogeda ka tugevat tõmmet võtta rohkem riski ning võid januda põnevuse ja seikluste järele. Sind ei huvita ja sa ei hooli sellest, mis sinu ümber toimub. Sinu meelekindlus ja ambitsioonid on sinust suuremad.\nVõimalik, et just täna hakkad mõistma, mis sinu elus toimub ning mida sa oled siiani pidanud läbi tegema. Oled valmis edasi liikuma ning kõik, mis praegu on sinu jaoks justkui keeruline või raske, liigud sa juba uute alguste ning võimaluste poole. Võimalik, et sa ei suuda mõista endas mässlevaid emotsioone, sest tahad need alla suruda, kuid on aeg vanadel mõtetel liikuda eemale ja tervitada enda elus uusi võimalusi ja tunnistada endale oma tundeid.\nLõpuks sa võid kogeda, et mingi sinule oluline südamesoov täitub ja sinu jaoks on algamas uus elu, millest oled pikalt unistanud. Universum kutsub sind hindama ilusaid hetki ja nautima elu. Elama hetkes ja rõõmustama kõige hea üle, mis elu on pakkunud. Manitseb, et paneksime kõrvale hirmu ja väljendaksime end loovalt. Lubaksime positiivsuse oma elu ja elaks igat päeva täiel rinnal.\nSõnum Valguse Inglid\nAnsambel Rock Hotel andis teisipäeval viimase kontserdi ja lõpetas tegevuse.\nNÄDALA ALKEEMIA TAROSKOOP 9.05-15.05.2022 – Vanamoodi enam edasi minna ei saa\nEesti Laulu 2022 võitis Stefan looga “Hope”


REISIPÄEVIK vol. 2: ERSO pillimeeste Hiina-seiklused ehk improviseeritud korterid, mundrites härrad ja kuum maitsestatud vesi - Publik\nREISIPÄEVIK vol. 2: ERSO pillimeeste Hiina-seiklused ehk improviseeritud korterid, mundrites härrad ja kuum maitsestatud vesi\nERSO Pekingis reisipäevik Foto: Karin Kopra, Delfi\n12. detsembril algas ERSO kontserditurnee Hiinas, mida sõitis kaasa kajastama ka Eesti Päevalehe kultuurireporter Keiu Virro, kes jagab oma muljeid nii leheveergudel kui lustakate ning tuurielu väljaspool kontserdisaale jäädvustavate reisikirjadena ka siinsamas Publikus.\nÕhtusöögile läheb osa ERSOkaid buffeesse, mille põhiatraktsiooniks on hot pot ehk kuum maitsestatud vesi, mille sees ise lauas meelepärast kraami keeta. Elamuseks kujuneb see õhtusöök aga mitte niivõrd maitsete, kuivõrd kõige muu pärast. Vähemasti neile, kes meie seast suudavad hot pot'i kontseptsioonile pihta saada nii “professionaalselt”, et hiinlased näitavad otseses mõttes meie poole näpuga ja on hüsteerilise naeru kätte kõngemas. Värvikamad kirjeldused jäävad siinkohal osaliste mällu ja minu telefoni, kus on pilt härra tšellistist kana jalga närimas.\nEt ERSO koosneb inimestest, kes väljaspool pillimängu suudavad üllatada absoluutselt kõikvõimalike hobidega alates tuhandete kilomeetrite pikkustest jalg- ja mootorrattamatkadest, lõpetades putukavaatluse, kasside turvakodu rajamise ja millega vaid, siis pole kuigi keeruline leida inimesi, kes oleksid valmis Daliani erinevate nurkade alt uurima. Nii tundub öösse jõudnud õhtusöögi ainuvõimalikuks järjeks astuda sisse ühte juhuslikku veidra olemisega tornmajja.\nREISIPÄEVIK vol. 1: ERSO pillimeeste Hiina-seiklus ehk Hirmuäratavad hommikusöögid, ulmelised WC-potid ja odekolonninapsid 17.12.2016\nREISIPÄEVIK vol. 3: ERSO pillimeeste Hiina-seiklused ehk kõikuvad majad ja kaduma läinud muusikainstrumendid 21.12.2016\nVõrreldes hotelliga, kus seni peamiselt aega veetnud oleme, on kontrast eriti ilmne. Kulla ja karra asemel lift, mille küljest kukub tükke ja kus numbriekraangi on viltu. Kõikvõimalik prügi on visatud erinevate korruste koridoridesse, mis seetõttu üsna meeldejäävat aroomi eritavad. Korrusenuppe jagub 35, korruseid on aga rohkem. Läbi prahilasu ülespoole tõustes tundub, et viimaste treppide näol ongi ehk tegemist elanike põhilise prügilaoga, ent tuleb välja, et ka kõrgematele korrustele on tekitatud mõned võrdlemisi veidrad eluasemed. Muidu ilmselt koridoriks mõeldud alast on ühel korrusel saanud miskit sorti improviseeritud korter, kuhu on ka uks paigaldatud, ehkki mitte kuigi klassikalises mõttes. Läbi uksesilma, millest ebaviisakalt sisse piilusime, sest koridori kostab hirmsat solinat, paistab vaid hiiglaslik akvaarium. Aga kes teab, mis seal tegelikult toimus, mõned asjad ongi ilusad, kui jäävad teadmatuks. Nagu näiteks see, mis on üks või teine elukas, keda järgmiseks sööma satutakse…\nTeine hommik Dalianis toob kaasa aga avastusretke, seltsiliseks tromboonimängija Peeter. Meie eesmärk on leida Dalianist üles maailma suurim linnaväljak, nimeks Xinghai. Suurimaks väidab selle Wikipedia, seega peab see ju tõsi olema, arvame me. Mul on teatavaid kahtlusi, et siia linna ei pruugi tingimata enam selles elus jõuda ning et järgmiste kohta mul info puudub, siis ühesõnaga, tuleb ära vaadata nüüd ja praegu.\nMetroodes valgustatakse kõik kotid lindi peal läbi nagu lennujaamaski. Ekraan metroorongis õpetab, kuidas teha vahet pärisrahal ja valerahal. Ühel ERSOkal on valesajaline ka näitena kaasas. Siiani veel kuuldavasti keegi petta pole saanud. Mundrites prouad ja härrad on kõikjal — ei teagi, kas tunda seetõttu rohkem turvatunnet või ärevust.\nJõuame Xinghai väljakule, mis on ilmselt suuremaks vaatamisväärsuseks suvel, kui keskne allee on täis töötavaid purskkaevusid. Eemalt paistavad mäed ja veidrad hooned nende kõrval. Mereäärne osa pakub enam õhku kui viimastel päevadel näinud oleme. Ja ma ei mõtle õhupuhtust — sellega on Dalianis üsna hästi, pigem just avarust. Meri on võimas, alati on. Promenaad, kui seda nii võiks nimetada, on täiedetud kujudega, mis kutsuvad turiste enesega pilti tegema. Ühelt infotahvlilt loen, et linn on asutatud nii umbes täpselt 127 aastat tagasi, nii et iseenesest oleme õite noores linnakeses.\nKui rännakult tagasi jõuame, põikame hotelli ees kokku teiste ERSOkatega, kes on teel ühte budistlikku templisse, mille kõrval olla paljukiidetud taimetoidurestoran. Söök paneb hinges alati mingisuguse õndsa kellukese käima, nii et minek. Tõsi, restoranini jõudmise ajaks on inimesed ükshaaval kuhugi kaduma läinud umbes nagu musketärid, nii et sööma jõuab meid neli. Pisikeses ja mitte kuigi ahvatleva välimusega restoranis on aga vägagi maitsvad road. Koguse eest, millest end sisuliselt lõhki süüa, tuleb arve kokku alla 50 jüääni. Ehk siis näkku midagi paari euro kanti?\nKultuuri- ja söömistuur on selleks päevaks aga läbi, peagi on aeg kontserdiks. Kes harjutab pilli, kes kallab vanni vannivahtu täis ja sukeldub sellesse (vihje — viimast teen mina).\nKuidas kohalike löökpillide plekiplärinal ja kontrabasside kokku panemise saaga järel (spoilerihoiatus!) ERSO kontsert Kristjan Järvi juhtimisel ometi kaks õhtut saalitäie rahvast püsti seisma ja vaimustusest huilgama paneb, sellest juba Päevalehes.\nJuba õige pea jõuavad Publiku veergudele Keiu järgmised seiklused — püsige lainel!\nREISIPÄEVIK vol. 4: ERSO pillimeeste Hiina-seiklused ehk\nMUSAELAMUS: ERSO dirigent Olari Elts raputab publikut elektroonilist ja orkestrimuusikat...


Maksumaksjate liidu "kobarpöördumine" riigikogule: lõpetage poliitmängud maksudega! - Ärileht\nMaksumaksjate liidu "kobarpöördumine" riigikogule: lõpetage poliitmängud maksudega!\nEesti Maksumaksjate Liit saadab täna riigikogule kirja, milles kritiseeritakse teravalt maksuseaduste eelnõude menetlemise senist praktikat. EML teeb ettepaneku muuta eelnõude menetlemise korda selliselt, et koalitsioonilepingutes kokku lepitud konkreetselt sõnastatud ja „lukku löödud“ ehk edaspidisele arutamisele mittekuuluvate lubaduste täitmiseks vajalikud seaduseelnõud algatataks edaspidi otse riigikogus.\n"EML arvates ei ole mõtet maksuseadusi sellisel kujul menetleda. Kui koalitsioonilepingus on kõik "õiged" lahendused kokku lepitud ja on juba ette teata, et teistsuguste arvamustega ei arvestada, siis pole mõtet kulutada inimeste aega ja närve mingite kaasamiste ja kooskõlastuste peale. EML teeb ettepaneku, et edaspidi võiks hoopis koalitsioonilepingut menetleda nii nagu seaduseelnõusid tuleb menetleda - lepingu projekt pannakse avalikule arutamisele, saadetakse ministeeriumidele kooskõlastamiseks ja huvigruppidele arvamuse avaldamiseks. Kui leping on valmis, siis algatab riigikogu ise vajalikud seadusemuudatused," seisab EMLi juhatuse liikme Lasse Lehise allkirja kandvas kirjas.\nEML teeb muuhulgas ka ettepaneku muuta põhiseadust ja tuua riigikogu valimised kuu aega ettepoole. "Siis on aega enne jaanipäeva nii koalitsioonileping läbi rääkida kui seadusemuudatused riigikogus ära menetleda," põhjendab Lehis.\nEML kritiseerib ka koalitsiooni plaani aktsiisimäärasid viieks aastaks ette seadusesse kirjutada.\n"Praktika näitab, et ükski valitsus pole suutnud nendest graafikutest kinni pidada ja hakkab juba vastu võetud seadusi muutma. Pealegi oleks valijate suhtes ausam, kui neile igal kevadel uuesti meelde tuletada, kustkohast valitsus võtab selle raha, millest ta meid kõiki lubas õnnelikuks teha," märgib Lehis.\nRiigikogu alustab täna "Sotsiaalmaksuseaduse, tulumaksuseaduse ja teiste seaduste muutmise seadus 41 SE" esimest lugemist. EMLi kirjas on ettepanekud ja arvamused ka selle eelnõu kohta.\nEesti Maksumaksjate Liidu kirja saab täismahus lugeda siit:\nEMLi kiri riigikogule


Marsi kosmosejaam võib Red Planetil esimesteks sammudeks teed anda - Uudised | Mai 2022\nKunstniku illustratsioon kosmosejaamast Mars Base Camp, mille pakkus välja lennundusettevõte Lockheed Martin. (Pildi krediit: Lockheed Martin)\nInimkond võib umbes aasta aega Marsi orbiidil telkida, et valmistuda oma eepiliseks esimeseks retkeks Punase planeedi pinnale.\nLennundusettevõte Lockheed Martin tegi hiljuti ettepaneku NASA -l teha koostööd oma rahvusvaheliste partnerite ja eratööstusega, et luua 2028. aastaks Marsi orbiidile kosmosejaam. Selle pardal töötavad ja elavad astronaudid ' Marsi baaslaager 'võiks aidata koguda teavet, mida iga tulevane Red Planeti maadeavastaja peaks teadma, väidavad projekti arendajad.\n'Enne inimeste saatmist Marsi pinnale võlgneme selle meeskonnale, iseendale, et mõista, kas planeedil on elu ja kas see on inimestele mürgine,' ütles Steve Bailey, Ameerika Ühendriikide president ja peainsener. Colorados asuv ettevõte Deep Space Systems Inc. 'See missioon teeb need kaks väga olulist asja.' [ Elu otsimine Marsilt (foto ajaskaala) ]\nTingimused muudavad Marsil elamise äärmiselt keeruliseks. Vaadake, kuidas Red Planetil elamine oleks selles demokratija.eu infograafikus raske .(Pildikrediit: Karl Tate, infograafikakunstnik)\nBailey ja Lockheed Martini tsiviilruumi peainsener Steve Jolly arutasid Marsi baaslaagri ideed 27. juulil NASA Future In-Space Operations (FISO) töörühma esitlusel.\nMarsi baaslaagri plaan\nNASA töötab praegu välja kapslit nimega Orion ja tohutu Kosmose stardisüsteem (SLS) rakett, et viia astronaudid Marsile ja teistesse kaugematesse sihtkohtadesse.\nOrion on korra lendanud, 2014. aasta detsembris avamata katselennuga. SLSi esmalend on praegu planeeritud 2018. aasta lõppu, kui rakett lööb Orioni mehitamata nädalasele reisile ümber Kuu Uurimismissioon-1 (IN 1).\n„SLS hakkab tegutsema; Orion hakkab tegutsema, 'ütles Bailey. „Mida me nende sõidukitega teeme? Kuidas saaksime neid kõige paremini ära kasutada, et saada Marsi teaduse eest kõige rohkem raha? '\nVastus Lockheedi plaani kohaselt on ehitada 132-tonnine (120 tonni) Red Planeti kosmosejaam, mille tuumik koosneks kahest Orionist ja kahest elupaiga moodulist/teaduslaborist. (Võrdluseks - rahvusvaheline kosmosejaam kaalub umbes 440 tonni ehk 400 tonni.)\nMarsi baaslaager võib toetada kuni kuut astronauti, kes jäävad pardale umbes aastaks. Need meeskonnaliikmed oleksid ideaalis karjääriteadlased, kes said astronautide väljaõppe, mitte katsepiloodid, keda õpetati tegema väikest geoloogiatööd, ütles Jolly.\n'See on rohkem nagu Jack Schmitt Apollo 17 Marsile suundumisel,' ütles Jolly, viidates geoloogile NASA viimasel meeskonnatööl Kuu missioonil 1972. aastal. Kuu pärand: 45 Apollo Kuu missiooni fotot ]\nMarsi baaslaagri meeskonnaliikmed oleksid üsna hõivatud. Näiteks ütles Jolly, et nad analüüsiksid tõenäoliselt punase planeedi mustuse ja kivimi proove, uurides nende kohal mineviku või praeguse elu märke.\nSellist materjali koguks eeldatavasti NASA rover Mars 2020 ja/või Euroopa/Venemaa ExoMars rover, mis mõlemad on kavas käivitada 2020. aastal. (Praegu ei ole kindlat plaani selliste proovide Marsilt orbiidile toomiseks, Kuid.)\nOma kõrgetelt ahvenatelt juhiksid astronaudid ka kümmekond robotit „pinnavara” - ratastega rovereid ja võib -olla ka tiivulisi sõidukeid, mis liiguksid Punase planeedi taevas. (See käik oleks valmis ja ootaks astronautide saabumist, kuna nad saadeti SLS -i kaudu Marsile 2026. aastal.)\nJolly ütles, et selline peaaegu reaalajas robotite juhtimine pole tänapäeval võimalik, arvestades tohutut kaugust Maa ja Marsi vahel, ning see võib võimaldada teha suuri avastusi.\nNäiteks võib robotid saata Marsile mööduvaid nähtusi uurima, nagu metaanipulgad (gaas, mis võib olla elumärk) või korduvad kaldjooned (RSL), intrigeerivad tumedad triibud, mis esinevad hooajaliselt ja näivad olevat põhjustatud vedela veega.\n'See on tõesti midagi, mida me teadlastele välja viskame - kujutada ette, et teil on see võime,' ütles Jolly.\nBaaslaagri meeskond saaks ka omaette uurida. Lockheedi plaan näeb ette, et astronaudid teevad kaks kuni kolm nädalat lendu Marsi kahe pisikuu Phobose ja Deimose juurde, et koguda proove ja teha muud teadustööd.\nBailey ütles, et selline uurimine viiakse tõenäoliselt läbi pikajalgsete 'ämblikega kõndijate' abil, mis tagaks stabiilsuse mikrogravitatsioonikeskkonnas. (Phobose ja Deimose astronaudid tunneksid vaid 0, 04 protsenti Maa peal kogetavast gravitatsioonilisest tõmbest.)\nGraafika, mis näitab kavandatud samme Lockheed Martini kavandatud kosmosejaama Mars Base Camp käivitamiseni.(Pildi krediit: Lockheed Martin)\nSaavutatav ja taskukohane?\nMarsi baaslaagri elluviimine ei nõua suuri tehnoloogilisi hüppeid, ütles Jolly. Ta lisas, et plaan peaks olema ka taskukohane, arvestades raha, mida NASA kulutab lähitulevikus, püüdes astronaute Marsile saada-see on agentuuri inim-kosmoseprogrammi peamine pikaajaline eesmärk.\n'4 miljardi dollari ja 9 miljardi dollari vahel aastas, mille NASA kulutab uurimisülesannetele- ja see hõlmab nii EM-i asju kui ka loomulikult [rahvusvahelist] kosmosejaama- 10 või 15 või 20 aasta jooksul perioodi jooksul on nad kulutanud kogukuludele 50–80 miljardit dollarit, ”ütles Jolly. („EM-värk” viitab EM-1-le ja paljudele teistele Orioni ja SLS-i testlendudele.)\nJolly ütles, et Marsi baaslaager venitab neid dollareid ka korduskasutamise teel.\n'Me kujutame ette sama ülesehitusega missioonide seeriat ja järgmine või kohe pärast seda läheb [Marsi] pinnale,' ütles ta. 'Me ei ole valmis sellest täna rääkima, kuid tahtsime veenduda, et kogukonna kuulamine mõistab, et see ei ole ühekordne kontseptsioon.'\nMis põhjustab kasside juuste väljalangemist


KUULA | Biometaani tootmisest võidavad nii põllumehed kui ka muu kogukond - Roheportaal\nKellele täpsemalt on biometaan suunatud?\n„Biometaani tootmine võimaldab utiliseerida biolagunevaid jäätmeid, väärindada sõnnikut ning vähendada jäätmetekitajate ja põllumajandusettevõtete keskkonnamõjusid. Biometaani tarbimine annab võimaluse tarbida kohalikku rohelist kütust ja vähendada transpordisektori keskkonnajalajälge“ rääkis Bioforce'i tegevjuht Henry Uljas.\nTulles keskkondliku mõju juurde, siis millist mõju avaldab biometaani tootmine inimestele, kes elavad jaamade lähiümbruses?\n„Sellel on positiivne mõju. Väga oluline detail on ikkagi see, et kui inimene elab näiteks suure veisefarmi kõrval, kus veisesõnniku laotamine tekitab ebameeldivat lõhna, mis häirib kindlasti elanikkonda, siis tänu biometaanijaamale väheneb lõhnahäiring oluliselt. Tootmises lagundame halvasti lõhnavad ained ära ja pärast seda tekib kääritusjääk, mille lõhnakomponent on 90% ulatuses vähenenud,“ lisas Uljas.\nMilliseid gaase ja nende kasutusvaldkondi Eestis ja Euroopas kasutatakse? Kuidas näeb välja biometaani tootmine? Milline on majanduslik vaade rohegaasi tootmisele? Nendele küsimustele annavad vastuse Bioforce'i arendusjuht Karl Koort ja tegevjuht Henry Uljas.


Rootsi Kreekale abilaenu pakkuma ei lähe\nSirje Rank • 9. juuni 2011 kell 7:21\nKahepoolsete laenude kaudu on Rootsilt abi saanud nii Iirimaa. Läti kui Island, kuid Kreekale Rootsi raha pakkuma ei lähe – Rootsi rahandusministri Anders Borgi sõnul on iga riigi abistamine eraldi otsus.\nKolmel korral on Rootsi viimastel aastatel valmis olnud teisi riike kahepoolsete laenudega abistama. Kreeka puhul on otsus erinev. Mullu Kreeka toetuseks kokku pandud abipaketis osaleb Rootsi vaid IMFi tugiprogrammi raames. Väljaspool IMFi paketti pole Rootsi Kreekale omaltpoolt täiendavat abi pakkunud ega plaani seda teha.\n„Tuletan meelde, et Rootsi pole kahepoolseid laene andnud ka Ungarile, Rumeeniale, Portugalile ega Kreekale. Kuna seda pole teinud ka ükski teine riik,“ ütles Borg Rootsi majanduslehe Dagens Industri veebiväljaandele di.se. „Oleks veidi kummaline, kui Rootsi ainsa riigina leiaks, et meil on Kreekaga eriliselt oluline side, samas kui ükski teine riik pole selliseid kahepoolseid kohustusi võtnud,“ ütles Borg.\nIirimaa puhul leidis Rootsi, et riik on Euroopa stabiilsuse tagamiseks sedavõrd oluline, et Rootsil on põhjust ka omalt poolt Iirimaale abilaenu pakkuda. Läbirääkimised selle üle käivad ning summa suuruseks rehkendatakse ca 5,4 miljardit Rootsi krooni ehk 600 miljonit eurot.\nRootsi tegi selle otsuse koos Suurbritannia ja Taaniga. „Meie ühine otsus oli, et olukorras, kus majanduses valitses väga suur ebakindlus, oli Rootsi huvides stabiliseerimisele kaasa aidata. Nüüd võime nentida, et maailmamajandus on paremas olukorras kui 2010. aasta sügisel,“ ütles Borg.\nKreeka puhul ei ole Anders Borgi sõnul kahepoolsed laenud üldse arutusel. „See on puhas euroala kriisifondi EFSF ja IMFi operatsioon. Seal osaleme IMFi kaudu,“ ütles Borg.\n2008. a sügisel sügavasse kriisi sattunud Islandile oli Rootsi valmis laenama 495 miljonit eurot, millest pool on välja makstud. Lätile pakutud 720 miljoni euro suurust abilaenu pole Läti kasutanud.\nPajula: Kreeka kriis mõjutab meid Rootsi kaudu


Keila Noortekeskus | Page 2\nTule vaheajal linnalaagrisse!\nKeila Noortekeskus korraldab linnalaagri 2.-5.klassile sügisesesel koolivaheajal 22.-26 oktoobril: REGISTREERUMISEKS täida see vorm Laagri maksumus on 50 eurot, mis sisaldab tegevusi ja lõunasööki. Teisipäeval ja neljapäeval veedame […]\nNovembris alustab uus klubi videohuvilistele\nEesti Noorsootöö Keskuse “Varaait vol 14” projektikonkursi abil saime võimaluse soetada Keila noortele tehnikat kvaliteetsemate ja proffessionaalsemate videode loomiseks. Esimene osa tehnikast on kohal ja sai […]\nNoortekeskuses hakkavad toimuma kord kuus neljapäeviti kell 16:00 tehnikaalased (puidu-,valguse- või metalli-) töötoad. Ringides õpitakse tundma erinevaid materjale, töövahendeid, tööriistu, mängitakse meeskonnamänge, arendatakse ettevõtlikkust ja valmistatakse […]\nKeila noortekeskuse üritused Noortetuba Mõte kuubis üritused


Josef Prague Tšehhi - Hotellide suurimad allahindlused\nMuu, Prague, Tšehhi, 37853 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Josef\nPaiknedes sobivalt Prague vaatamisväärsused, kultuur alas, lubab Josef Hotel Sulle tõhusaima puhkekoha, et teha paus oma kiiretes päevades. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Praha ratastooli kasutajate organisatsioon, NoD, Praha Bike.\nJosef Hotel pakub laitmatut teenindust ja kõiki olulisi mugavusi reisijate kosutamiseks. Hotell teeb kättesaadavaks küllusliku teenustepaketi, sealhulgas WiFi , restoran, seifid, parkla, koosolekuruumid .\nKõigi majutuste tunnusjooneks on läbimõeldud valik mugavusi, et tagada külalistele võrratu heaolutunne. Hotellis on saadaval täielik loetelu puhkuseteenustest, sisaldades aed, massaaž, spaa, treeningkeskus. Naudi Josef Hotel ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nJindřichův Hradec rongijaam\nAlfred alates Holland\nArvustatud 13 märts 2008


Väikeste fossiilide lend\nAndrus Kivirähk. Liblikas.\nTuum, Tallinn 1999. 152 lk.\nKõige tähtsam on selle loo puhul jutustaja vaatepunkt. Kes ta on ja mida ta võib endale lubada? Kivirähk on loomuldasa puhuja, müstifitseerija, vestja. Ta kuulub samasse tõugu kui Swift, Rabelais või parun von Münchhausen. Kivirähk on konstrueerinud peaaegu täiusliku vaatepunkti, milles ühinevad niihästi jutustaja isiklikud kui seisundilikud omadused. Ta jutustab teispoolsusest minevikku kaedes ja on andestatav, et säärases positsioonis läheb üht-teist segamini. Teiseks toimub tegevus teatris, see on aga koht, kus reaalsuse ja väljamõeldu piir on kõige hägusam. Lavaelu jätkumine päriselus ja vastupidi pole mingi imeasi. Raamatus on pidevalt rõhutatud kunstnikuelu erinevust muust elust. Näitlejakutsegi saabub jutustajale nagu välgusähvatus keset tänavat. Liiati leiab sündmustik aset teatri kvintessentsiaalsel ajastul, enne kui see muutus etendusi andvaks ettevõtteks. Säärase kuldaja on Kivirähk leidnud enne ilmasõda Estonias, kus oli tähtede paraad, mida juhatas boheemide ja näitlejate kuningas Pinna. See on teater, nagu seda lähiminevikus armastas romantiseerida näiteks Voldermar Panso.\nNäitlejatele on võimalik kõike suhu kirjutada, omistada ka võimatuna tunduvaid seiklusi, sest, olgem ausad, seiklusi ja anekdoote juhtub näitlejate ja teiste kunstiinimestega isegi veel praegu � seriaali- ja reklaamivuhtimise ajastul, ainult et palju harvemini. Anekdoot armastab vabadust.\nJa veel: Kivirähk pole valinud peategelaseks kõige kuulsamat näitlejat, kellest palju teada, vaid üsna selle butafoorse maailma äärepeal olija, August Michelsoni/ Mihklisoo, kelle elu ja karjääri kondikava saab küll kätte mõnest mälestusteraamatust või arhiivist, aga kõik muu on kontrollimatu. Kui palju on Kivirähk oma fantaasial lennelda lasknud, kui palju kelleltki kuulnud � ei tea meie. Võimalik, et oma kontrollimatust nautides on ta mõne vindi ka peale keeranud. Ikkagi jätab see tõepärase mulje.\nParatamatult hakatakse "Liblikat" arvustades tõmbama paralleele "Ivan Oravaga". Selle kohta võib öelda järgmist. Teises plaanis on "Orav" kahtlematult sotsiaalselt kõnekas, sest selles postmodernistlikus kroonu onus personifitseeruvad teatavad eesti ühiskonna tendentsid. Aga esimesel tasemel on selges ülekaalus absurdisatiir ning müstifikatsioon. "Liblikas" on satiiri osa palju väiksem ja kogu kirjeldus elulähedasem, sest ainest sõltuvalt vajadus liialduse järele puudub. "Liblikas" on empiirilisem ja soojem raamat. Kohati lööb "Orav" muidugi ka siin välja � liiga üksikasjalikud ilmvõimata detailid, realiseeritud metafoorid ja muud liialdused. Mõnikord ütleb autor seepeale ise, et noh, nüüd luiskasin, aga ega ta iga kord ütle ka, sest see kaotaks mõtte. Samas on tegelaste iseloomustuses vaimustavat detaililoomingut, näiteks kooliõpetaja, kellest räägiti, et "ta olevat suudelnud Koidulat".\nKivirähk torgib tähelepanuväärivat aineladet � see on eestlaste esivanemate teema: kelle esiema olnud Maksamerelt, kes vanade ülikute järeltulija. Selle kohta ei oska midagi öelda. Võiksime eeldada, et viimnegi side muinasajaga kadus umbes koos riimilise rahvalaulu läbilöögiga, aga kes see teab, kuidas mõnikord ikka oli. Õnneks on säärased viited raamatus lahedalt naeruväärsed, nii et eestlaste tõsiaadeldamine ei saa loodetavasti "Liblikast" hoogu. Küll aga võiks mõni tudeng kirjutada uurimuse "Libahundi" ja "Liblika" naispeaosaliste loomamütoloogilisest taustast.\nAutor kirjeldab kõike võluva pealiskaudsusega. Tema jutt kulgeb punktiirselt, kiire löögiga, nagu üle õhukese jää tõtates, ja siin pole rööpsused Lutsuga mitte kistud. Tema loos on suhteliselt vähe sõnu, aga väga palju tegevust. Ta lauseehitus on õige pisut kunstlik ja peenutsevalt jutuvestjalik, natuke vanamoodsalt stiliseeritud, aga hästi jälgitav.\nLühikesel teosel on muidki väärtusi. Ta juhib tähelepanu ühele kirevale ajajärgule eestlaste rahvuseks saamisel. Meil räägitakse praegu suhteliselt palju ennesõjaaegsest Eesti Vabariigist. Kui palju aga mäletame perioodist esimese Vene revolutsiooni ja esimese ilmasõja lõpu vahel? Kui Noor-Eesti ja Siuru välja arvata, siis olen mina suurema osa unustanud ja ehk mõnigi koos minuga.\nNõnda võib teatriloos kodutu esimesel hetkel arvata, et August ja Erika on välja mõeldud tegelased, erinevalt näiteks Altermannist või Erna Villmerist. Aga ei, nad olid kõik olemas, isegi rohekate silmade ja rohekate juustega Alma Veltmann oli. Autor ei maini, kus Erika Tetzky hariduse sai, selle asemel laseb tal linnust sündida. Aga võibolla ei saanudki? "Kellel oli rohkem häält kui seda vajas draamaetendus, sel tuli esineda lauljana operetis või laulumängus� kel kergemad jalad ja painduvam piht, sellel tuli täita tantsunumbreid muusikalavastuses, nagu E. Tetzky, A. Michelson jt. Viimatimainituid võib ses mõttes pidada eesti teatri esimeseks kutseliseks tantsupaariks." Nii kirjutab nende kaasaegne Lully Virkhaus (Lehekülgi näitlejapäevikust. � Estonia 50. Tallinn 1957. Lk. 44.). Nii et Kiviräha teos toob meieni vaieldamatult ka tükikese tõelist teatrilugu. Kuigi ta isegi ei nimeta paljusid kuulsusi, kes tollal Estonias töötasid, on atmosfäär historistlik.\nMis on veel tähelepanuväärne? Need on kaks tulemist Tartust. Esiteks poolhull luuletaja Juhan Liiv Estonia ehitusele, teiseks saurusteaegne Wiera viimast tallinlaste hooaega päästmas. Võimsad sümbolid. Targale aitab.\nAjastu üheks dominandiks on raskuse vaim, mis halli koera näol peale pressib. Selles kujundis on loomulikult müstilist fantastikat ja peni saab lahti lahutada näiteks meremeeste Suureks Halliks ja Baskerville�ide koeraks. Konkreetsemas plaanis märgib koer sõda ja kaost, leina ja vaesust, laiemalt võttes aga reaalsuseprintsiipi, millele teater kui totaalne kunstipesa oma olemusega väljakutse esitab. Koer kehastab rahavõimu, väikekodanlikku elulaadi ning puritaanlikku moraali.\nSelle vastu näib ka Kivirähk oma teosega leebel moel sõdivat. Jätke ellu mõistatust ja müstikat, tsirkust ja salapära. Ärge dekonstrueerige kõike! Vanade tõeliste teatriinimeste aeg oli kõikse parem. See oli boheemide paradiis, milletaolist enam ei tule � koos Lauteriga sugenes teatrisse rohkem korda ja raamatupidamist. Selle kreedo on autor lasknud trükkida ka kaanele. Teha mõttetust, selles seisneb tõeline vabadus, sellega astub inimene vastu praktilisuse printsiibile, mis näeb igas teos reaktsiooni mingi vajaduse rahuldamisele ja mis isegi defineerib intelligentsi kui kohanemisvõimet! (Mis loll definitsioon! Sest mis siis, kui inimene ei taha kohaneda?!)\nSeega on Kivirähk reaktsiooniline romantik.\nTema mälestusveste, ühtaegu travestialik ja groteskne, teisalt vanamoodsalt, häbelikult ja sümpaatselt humanistikke väärtustusi meelde tuletav, on õnnestunud teos, kus valitseb aine ja esituse haruldane kooskõla, nagu oleks see värvilaik tõepoolest ühekorraga tekkinud.\nP. S. Michelsoni vaatepunkt on usutav, sest kõik teatriga kokku puutuvad inimeste jälgijad teavad, et suuremaid egotsentriste (mitte ajada segamini egoistidega!) kui näitlejad pole olemas. Nende ajalik looming on kõik, mis neil on, seetõttu muretsevad nad alatasa selle pärast, jutuajamine nendega viib ikka nende rollide juurde välja jne. Ja maailma näevad nad paratamatult rohkem oma vaatevinklist kui terviku positsioonilt.\nTore on lugeda näitlejate memuaare ja võrrelda, mida keegi on pidanud tarvilikuks ühest ja samast perioodist talletada. Soovitan nüansinautijatel näiteks lugeda Paul Pinna "Mälestuste" esimest köidet, mis samast ajast pajatab ja kus figureerivad samad tegelased. Vähemalt ühes langevad need Michelsoni "mälestustega" kokku.\n""Estonia" esimesest soolotantsijannast � ei teata ... palju. �. Ta oli habras, õrna kehaehitusega, meenutades väikest nukku. See oli väike Erika Tetzky. Miline elurõõm ja temperament pesitses selles hapras olevuses! Raskeil maailmasõja päevil, kui teater oli sageli kütmata ja isegi sõnalavastuse osalised olid sunnitud palitutes esinema, pidi Erika Tetzky tantsima oma kerges rüüs, ja selle tulemuseks oli kopsupõletik. Haiglas, lebades surivoodil, ajas ta end viimsel surmaeelsel hetkel istukile ja laulis tugeva häälega, kuni heitis vaikselt hinge." (lk.133)\nSee lõik pärineb muidu üsna kroonulikust tekstist (oli ka aasta 1947), aga võiks vabalt olla ka "Liblikast".


Video: Pie Face Showdown Kids Fun Game Challenge Cream In The Face With Ckn Toys (Detsember 2020).\nPeaaegu aasta tagasi läks Hasbro Pie Pie Face Internetis viiruslikuks, kus mängijad üle kogu maailma panid kordamööda oma näo maski ja sulgesid silmad (või siis minu puhul võpatsid), et saada peotäis vahukoort. visati nende nägu. Kuid seekord on teie pirukatega saatus täielikult teie käes.\nPie Face Showdown toob kõik originaalse Pie Face'i lõbusad küljed, kuid samas keerulise võistlusega. Selle asemel, et teil oleks spinningut otsustada, mitu korda mängijad vänta keerutavad ja juhuslikult mängu pannakse, võistlevad mängijad peaga ja vajutavad nuppu, et visata käsi teise mängija poole.\nMängu kokku panemine on lihtne kui selle mängimine ning kõik, mida peate tegema, on sisestada lõuatoed, viskamine käsi ja maskid nende pesadesse. Seejärel pange mõni vahukoor otse viskavale käele. Minu soovitatav kogus vahukoort? Piisavalt koletu torni jaoks, mis on valmis ümber kukkuma. Kreem-a kalde torn, keegi? Kui teil pole vahukoort ümber, siis ärge paanitsege! Nii nagu originaal, sisaldab ka see käsn käsna, mida saate magustoidu asemel näole värskendavaks pritsimiseks vees leotada.\nMängimiseks toetuvad kaks mängijat lõuale toetudes ja vaatavad maskid läbi. Kolme mängu korral (petmist ei tehta!) Peab iga mängija vajutama kiiresti enda poolel asuvat suurt punast nuppu. Mida kiiremini mängija nuppu vajutab, seda kaugemale viskab käsi temast eemale. Kui käsi saab liiga lähedale piruka viskaja teisele küljele, tõuseb see üles ja mängija saab, nagu te arvasite, piruka näkku.\nVäidetavalt võidab see mängija, kes ei saa pirukaga näkku, kuid kui ausalt öelda, et kui teil on mäng käes, kes on siin tegelik võitja? Kogu see kogemus on lõbus ja nupu agressiivne ikka ja jälle vajutamine justkui mu elu päästmiseks tõi mind tagasi mu näljase näljase hipipositsiooni päevadesse.


Kaaludes roomajat jõuludeks? autor Punduvad roomajad | Ekolss - Ajaveeb\nKaaludes roomajat jõuludeks? autor Punduvad roomajad\nKui teie lapsed sarnanevad minuga, tulevad jõulusoovid tihedalt ja kiiresti. Mainitud on kõike alates viimasest telefonist kuni hamsterini ja ma kujutan ette, et need pole veel valmis.\nLemmikloomad on jõululoendites sageli levinud omadus ja roomajad muutuvad üha levinumaks. Suurepärane allergikutele ja väga vähese hooldusega lastele. Võite ka oma lapse jõulusoovi täita.\nSiiski antakse iga aasta esimestel kuudel varjupaika palju lemmikloomi, kuna uued omanikud ei suuda ei õigeaegselt ega kulukalt nõudeid täita. Enne selle jõuluostu sooritamist tasub teha võimalikult palju uuringuid, et veenduda, et olete aja, kulude ja hooldusega hästi ette valmistatud.\nVaadates valikut kõige populaarsematest roomajatest, oleme kokku pannud olulise teabe, mis aitab teil teha õige valiku.\nKuulekad väikesed sisalikud, need atraktiivsed roomajad on algajatele suurepärane roomaja, kuna nad ei vaja erilist järelevalvet.\nNeil on vaja terraariumi, kuumalampi ja kuumamatit koos substraatidega\nHarjasgekod võivad vangistuses elada pikka aega, võib-olla 15–20 aastat, seega on nad tõeline kohustus. Hea hoole ja tähelepanuga suudavad nad inimestele hästi reageerida ja teha vanematele lastele suurepärase lemmiklooma.\nTeine Gecko, see liik on väga populaarne tänu oma leopardile nagu pruun ja kollane värv. Nad vajavad vivaariumi, soojusallikat ja muud.\nLeopard Geckod elavad hea meelega üksi või kahekesi ning reageerivad hästi pidevale käitlemisele ja tähelepanule.\nKa nemad võivad elada kaua. Mõni on teadaolevalt elanud 20 aastat, nii et kaaluge pühendumist enne, kui selle endale võtate.\nTänu oma atraktiivsele välimusele ja isikupärale on populaarne valik Habe-Draakoneid nii laste kui ka täiskasvanute poolt.\nNad on imikutena pisikesed, kuid võivad vaid aastaga kasvada umbes 60 cm-ni. Seega vajavad nad varsti suuremat vivaariumi. Nad vajavad ka peesituslampi ja UV-kiirgust, et tagada nende piisav soojus ja valgus.\nEnamikku habemega draakonitest on parem hoida üksi, nad elaksid looduses üksi, nii et kõige parem on sellest loomulikust käitumisest kinni pidada. Regulaarselt käsitsetuna reageerivad nad aga hästi ja võivad olla suurepärased lemmikloomad.\nHabe draakonid võivad elada kuni 10 aastat, nii et kaaluge seda roomaja valimisel uuesti.\nSuurepärane hõivatud peredele, maisimaod magavad päeval, nii et nad on õhtul kõige aktiivsemad.\nKaunid värvid on maisimaod roomajate hoidjate seas üha populaarsemad. Nad elavad oma looduslikus elupaigas üksi, seega on hea meel, et neid üksi hoitakse.\nNeil on vaja vivaariumi, kuumalampi ja kuumamatti, et pakkuda neile parimat keskkonda rõõmsaks ja edukaks.\nTeine pikaajaline lemmikloom, maisimaod, võivad elada kuni 20 aastat.\nSalmonella võib olla murettekitav, kui mõtlete roomaja ostmisele. Kui teil on 5-aastaseid või nooremaid lapsi, ärge lubage neil roomajat üldse puudutada, kuna nad on vastuvõtlikumad. Vanemate laste ja muidugi täiskasvanute jaoks edendage pärast käsitsemist häid kätepesutehnikaid.\nRoomaja jaoks vajaliku varustuse esialgne maksumus võib olla üsna kulukas, kuid pärast ülespanekut võib see olla suhteliselt odav. Toit ja asendussibulad on ainsad olulised nõuded. Muidugi, nagu ka iga lemmiklooma puhul, on ka teie lemmiklooma elamispinna heledamaks muutmiseks saadaval hulgaliselt tarvikuid.\nNagu näete roomaja valimisel, on peamine eluiga. Nad võivad elada nii kaua kui koer või kass, mis on pikaajaline kohustus. Mõelge, kes hoolitseks roomaja eest, kui puhkate, ja olge valmis teda putukaid toitma!\nRoomajad võivad teha fantastilisi lemmikloomi, nii et enne kui otsustate, tehke nii palju uuringuid kui võimalik, veendumaks, et teil on oma pere jaoks õige lemmikloom.\nmida söövad fennec-rebased\nsea teaduslik nimetus


Sporditreeningute korraldamine 11. jaanuarist 2021 Uudised\nSporditreeningute korraldamine 11. jaanuarist 2021\nAlates 28. detsembrist 2020 kuni 17. jaanuarini 2021 Ida-Virumaal ja Harjumaal:\n1) ei ole siseruumides sportimine ja treenimine lubatud;\n2) välitingimustes on lubatud individuaalne (2+2) sportimine ja treenimine. Samuti on lubatud treenimine rühmas, mille suurus on kuni 10 inimest + juhendaja ning tagatud peab olema, et kokku ei puututa teiste rühmadega;\n3) isikud ei või viibida ja liikuda siseruumides avalikuks kasutamiseks mõeldud spordiklubides ja muudes spordiobjektides.\nAlates 11. jaanuarist 2021 kuni Vabariigi Valitsuse järgmiste korraldusteni (piirangud vaadatakse üle iga kahe nädala tagant) ülejäänud Eestis:\n4) sisetingimustes on lubatud nii individuaaltegevus kui ka treenimine rühmas, mille suurus on kuni 11 inimest, sh juhendaja. Tagatud peab olema, et kokku ei puututa teiste rühmadega;\n5) välitingimustes on lubatud nii individuaaltegevus kui ka treenimine rühmas, mille suurus on kuni 25 inimest, sh juhendaja. Tagatud peab olema, et kokku ei puututa teiste rühmadega;\n6) tagatud on ruumi kuni 50% täituvus. Ruumi täituvust arvestatakse spordiobjekti riietusruumide mahutavuse järgi, milleks on kappide või nagide arv. Kappide ja nagide arv on fikseeritud Eesti spordiregistris;\n7) siseruumides kantakse maski. Nimetatud kohustus ei laiene alla 12-aastastele lastele või juhul, kui maski kandmine ei ole tervislikel põhjustel, töö või tegevuse iseloomu tõttu või muid olulisi põhjuseid arvestades võimalik;\n8) ühiskasutatavad esemed desinfitseeritakse pärast igakordset kasutamist;\n9) teenuse osutaja tagab desinfitseerimisvahendite olemasolu ja desinfitseerimisnõuete täitmise Terviseameti juhiste kohaselt.\nAlapunktid 1-5 ei kohaldata spordialaliidu võistlussüsteemis toimuvale professionaalsele sporditegevusele, sealhulgas täiskasvanute ja noorte koondiste liikmetele ja kandidaatidele.\nEesti Triatloni Liidu koondise liikmete ja liikmekandidaatide nimekiri on leitav SIIT!\nSiseruumides on lubatud nii individuaaltegevus kui ka rühmatreening. Rühma suurus on kuni 11 inimest, sh juhendaja. Olenemata rühma suurusest tuleb tagada, et teiste rühmadega kokku ei puututa.\nTreening-, riietus- ja pesuruumidesse lubatakse inimesi kuni 50% täituvusest. Ruumi täituvust arvestatakse spordiobjekti riietusruumide mahutavuse järgi, milleks on kappide või nagide arv.\nVälitingimustes peab tagama, et osalejate arv grupis ei ole rohkem kui 25 inimest, sh juhendaja ning teiste gruppidega kokku ei puututa. Näiteks kui jalgpalliväljaku ühes osas treenib üks 25-liikmeline treeninggrupp ning teises osas teine treeninggrupp, on lubatud mõlemal grupil samal ajal treenida tingimusel, et nende vahel on viiruse leviku ennetamiseks vajalik vahemaa ja puudub omavaheline kokkupuude.\nKehtestatud piirangud ei kehti spordialaliidu võistlussüsteemis toimuvale professionaalsele sporditegevusele, sealhulgas täiskasvanute ja noorte koondiste liikmetele ja kandidaatidele ning võistkondlike alade meistriliigade mängijatele. Ida-Virumaal ja Harjumaal on keelatud kogu sporditegevus siseruumides ning väljas võib treenida kuni 11-liikmelises grupis, v.a professionaalsed sportlased.\nProfessionaalne sportlane on isik, kes tegeleb spordiga kõige kõrgemal sportlikul tasemel, saab spordiga tegelemise eest tasu või toetust ja elatub peamiselt sellest. Sellisteks sportlasteks on meistriliigade võistkondadesse kuuluvad isikud ning Eesti Olümpiakomitee olümpiaettevalmistustoetust saavad isikud. Professionaalse sportlase mõiste laieneb ka välisriigi sportlastele. Seeniorsportlasi/veterane ei loeta professionaalseteks sportlasteks olenemata sellest, kas nad on Eesti seeniorspordi/veteranspordi koondiste liikmed või kandidaadid.\nEesti täiskasvanute ja noorte koondise liikmed ja kandidaadid määratleb spordialaliit. Koondise liikmete ja kandidaatide määramisel tuleb arvestada sportlikku taset ning kandidaatide arv peab olema proportsionaalne võrreldes koondise liikmete arvuga eelnevatel hooaegadel. Spordialaliit avaldab enda kodulehel nimekirja sportlastest, kellel on õigus Harjumaal ning Ida-Virumaal siseruumides treenida koos infoga, millisel spordiobjektil/objektidel konkreetne sportlane treenib. Eesti triatloni sellekohane info on leitav SIIT!\nSpordiobjektid peavad olema valmis esitama järelevalvet teostavatele isikutele nimekirja sportlastest, kellel on õigus antud spordiobjektil treenida.\nTreeningute korraldamise ja meetmete nõuete täitmise eest vastab treeningu korraldaja. Viiruse leviku tõkestamise meetme nõuetekohaselt täitmata jätmisel rakendatakse korrakaitseseaduse § 28 3 lõikes 2 või 3 nimetatud haldussunnivahendeid. Sunniraha maksimaalne suurus on 9600 eurot. Sunniraha, mille eesmärk on kohustada korralduses kehtestatud nõudeid, meetmeid ja piiranguid järgima ning tõkestada viiruse levikut, võib määrata korduvalt.


Traksid Valu | Jaanuar 2022\nVältivad Sõltuvad Ja Obsessiivsed Kompulsiivsed Isiksushäired\nKategooria: Traksid Valu\nKuidas leevendada ortodontilist traksivalu\nHammaste ortodontilised traksid on pingutamist väärt, et sirgendada hambaid, kuid ebamugavustunne, mida tõenäoliselt breketite abil kogete, võib olla heidutav ja ebamugav. See ebamugavustunne on tõenäoliselt seotud ...\nKuidas muuta oma traksid vähem valusaks\nKuidas muuta oma traksid vähem valusaks. Hammaste õigesse joondusse tõmbamine pole lihtne protsess. Kõik, kellel on traksid, kogevad vähemalt paar päeva valu või valulikkust. Teie liitlased on valuvaigistid, pehme toit ja hambavaha. Helistama...\nKuidas uute või pingutatud traksidega valu ära võtta\nKuidas uute või pingutatud traksidega valu ära võtta. Uuringud näitavad, et trakside kandmine võib parandada nii teie suu tervist kui ka hambaid sirgendada. Http://jada.ada.org/article/S0002-8177 (14) 62340-0 / pdf\nmis suurusega tennise reketit vajan\nparim liim tenniste jaoks\nparimad tennised, mida kanda teksadega\nreketpalli mängimise reeglid\ntennise tehnika algajatele


Arvutifoorum VISTA • Vaata teemat - Java probleem!\n[ Tänane kuupäev 14 Juul 2020, 07:22 ]\nTeema pealkiri: Java probleem!\nPostitatud: 28 Aug 2009, 23:32\nAvastasin üx päev, et minu arvuti ei taha instaleerida javat. Tee mis tahad või ära tee aga lihtsalt installer ei instaleeru. Lähen java laadimis lehele laen java alla. Avan, installer otsib vastava java mida arvutil vaja läheb, laeb selle alla, alustab instaleerimist ja siis ütleb et palun tee java installerile restart selleks värskenda veebi lehte (Seda ütleb ta ingils keeles "To restart the Java(TM) installer, please refresh the web page."). Värskenda või tee mis iganes ja jäädki instaleerima et lõpp tulemust ei tekigi (ehk tuleb uuesti teade et tee java installerile resart). Olen otsinud mujalt foorumitest lahendust aga ei leia. Vaikselt hakkab mulle juba tunduma et tuleb lihtsalt windowsile format c teha ja uuesti alustada... Kõige hullem on see et ei anna mitte mingisugust vea teadet ainult et refresh aga tõesti mida see mulle annab\nTeema pealkiri: Re: Java probleem!\nPostitatud: 28 Aug 2009, 23:44\nLõpuks tuli ka midagi huvitavat ...\nVõibolla on brauseri viga miski. Proovi nii, et lae alla terve fail ---> http://www.java.com/en/download/manual.jsp Selleks lae alla Windows XP/Vista/2000/2003/2008 Offline . See ei tohiks mingit allalaadimist installimise ajal teha.\nJa kas enne Java installimist oli sul mingi vanem versioon sellest arvutis olemas??? KUi jah, siis kustuta programmifailidest see Java nimeline kaust ära. Lisaks Programmifailides on kaust nimega Common files (peidetud kaust). Selle sees peaks olema samuti Java nimeline kaust. Ka selle võid ära kustutada.\nKui tekib probleeme kausta kustutamisega (on kasutuses vms jama ajab), siis on sul vaja Unlockerit.\nEdit: Ahjaa ... kui mingit setupit käivitad, siis veendu, et selle atribuutides oleks blokeering maha võetud. Tavaliselt see ei muuda midagi, kuid korra on mul olnud juhus, kus see ei lasknud installeril käivituda (või mingi taoline jama oli).\nPostitatud: 29 Aug 2009, 01:01\nMinul käsib java tavaliselt sulgeda kõik veebibrauserid ja siis installib ära.\nPostitatud: 29 Aug 2009, 12:46\nHmm mis veebilehtistejast jutt käib?\nPostitatud: 29 Aug 2009, 22:31\nSai siis antud lingilt alla laetud offline installer ning blokeering sai ka tühistatud. Sai siis antud installer avatud viskab ette administraatori hoiatuse vajutan jätka ja sinna paika kõik jääbki rohkem ei tule mitte kui midagi ette. Proovisin antud toimingut ka safe modeis ja seal sammuti mitte kui midagi ette ei tule korraks nagu arvuti mõtleb ja sinna paika kõik jääbki. Browserina kasutan mõtlemat IE 8.0.6.... ja firefox 3.5.2 üritasin sammuti firefoxile pluginat installida kuid ütleb et ebaõnnestub ja tee seda manuaalselt ja siis tuleb see sama tekst et tee refresh jne jne ... Et vb on viga windowsis kuna mul oli see office instaleerimis probleem ka ja see ka ei õnnestunud et ei kujuta ettegi kus viga on vb on nendes MUI pakikestes viga et sai kunagi eestikeel peale sunnitud.. Unlocker on mul olemas. Kuid mul pole arvutis mitte kunagi javat olnudki ja installer ei installi mitte kui midagi pealegi...\nPostitatud: 29 Aug 2009, 23:01\nKas Service pack 1 ja 2 on peal? Kõigepealt tuleb installida SP1 ja siis SP2. Seejärel proovi Windows Installer installida. Vaata, kas ver 4.5 läheb peale ---> http://www.microsoft.com/downloads/deta ... laylang=et\nKui tuleb mingi teade, et sinu süsteemiga ei sobi, siis reinstalli Windows installer 3.1 ---> http://www.microsoft.com/downloads/deta ... laylang=et\nPostitatud: 29 Aug 2009, 23:18\nSP2 on peal, windows installeri installimisel ütleb mulle sellise huvitava vea teate et Selle käsu töötlemiseks pole piisavalt vaba mälu. Ning kus juure on ikka küll ja palju palju on... ning panin kõik programmid kinni ikka sama vea teade.\nIntel Core 2*2000Ghz\nPostitatud: 29 Aug 2009, 23:26\nMida Event viewer kirjutab errorite osas? PS! Mul oli kunagi see jama, et ei saanud mitte kuidagi ära installida seda Windows Installer 4.5-te. 3.1 läks kenasti peale, kuid uuem versioon mitte. Kuid ühel hetkel vaatasin ja avastasin, et see mul olemas. Kuidas ta peale sain, krdi kahju, et ei mäleta ...\nPostitatud: 29 Aug 2009, 23:51\nEvent ütleb mulle seda et:\n"The description for Event ID 4373 from source Windows Installer 3.1 cannot be found. Either the component that raises this event is not installed on your local computer or the installation is corrupted. You can install or repair the component on the local computer.\nSelle käsu töötlemiseks pole piisavalt vaba mälu."\nPostitatud: 30 Aug 2009, 00:13\nOk, proovi siis nii, et ava command prompt (adminnina vist) ja sisesta sfc /scannow. See peaks otsima vigu ja neid parandama. Võib minna vaja ka Vista DVD-d.\nPostitatud: 30 Aug 2009, 00:41\nSai tehtud 100% verify ja siis parandas midagi ja kõik aga paremaks ei läinud.. vb teen restardi aga seda siis homme hommiku, lisan pildid ka mis cmd tegi...\nPostitatud: 30 Aug 2009, 10:38\n.../ Windows Installer 3.1 cannot be found.../\nEhk oleks arukas paigaldada Win-Installeri uusim versioon ning jälgida, et kõik-võimalike programmi-jupikesed paigaldataks administraatori õigustes - Vista on juba oma olemuselt sõuke "valmis treitud"(Onu-Billi idiootlik paranoia). Kui sul on "kasutaja-õiguste kontroll"(UAC) mingi registri-häkiga maha võetud, siis võib ka see asjaolu sellist nähtust põhjustada.\nPostitatud: 30 Aug 2009, 13:10\nNii restart tehtud midagi paremaks läinud ei ole. UAC-ga on selline lugu et lülita see sisse või välja erilist vahet ei teki et vb on UAC probleem aga sellisel juhul vajaks see mingit uuendamist aga sellist asja vist ei ole.\nPostitatud: 30 Aug 2009, 16:31\nKas mõlema versiooniga tuli sama teade?\nPostitatud: 30 Aug 2009, 18:55\nOnline installeritega ei ütle mitte kui midagi nii firefox kui IE 8 oma.. ja offline saan ikka sama teate...\nPostitatud: 30 Aug 2009, 19:48\nViitasin Windows Installerile.\nPostitatud: 30 Aug 2009, 20:08\nAvastasin et mul on windows upadate all selline asi Microsoft Visual C++ 2005 Service Pack 1 (TB973923) mis ka ei installeeru.\nEvent ütleb "Installimise nurjumine: Windowsil nurjus järgneva värskenduse installimine tõrkega 0x80070643: Turbevärskendus edasilevitatavale hoolduspaketile Microsoft Visual C++ 2005 Service Pack 1 (TB973923)."


7 SUJUVA VANNITOA ÜMBEREHITUSE REEGLIT - KODU\n7 sujuva vannitoa ümberehituse reeglit\nPõhiline Kodu 7 sujuva vannitoa ümberehituse reeglit\nOleme teinud koostööd veebipõhise koduarendusvõrgustikuga Porch.com, et anda teile ülevaade selle kohta, kuidas oma ümberehitust meisterdada. Siin on veranda toimetaja ...\nFoto: Laurey W. Glenn / Southern Living\nOleme partneriks veebipõhise koduarendusvõrguga Porch.com anda teile kitsas, kuidas oma ümberehitust meisterdada. Siinkohal jagab veranda peatoimetaja Anne Reagan oma parimaid näpunäiteid.\nMõnikord on see kõige väiksemad ümberehitusprojektid, mis põhjustavad suurimat peavalu. Vannituba võib moodustada vaid väikese osa teie kodu ruutmeetritest, kuid tööjõu hulk ja ka kulud võivad selle toa renoveerimise mõnikord valusaks muuta. Järgige meie parimaid näpunäiteid laheda ja rahuliku vannitoa ümberehitamise kohta.\non eugene proovipoistest trans\nPlaneerige projekt . Enne kui alustate, kirjutage üksikasjalik loetelu kõigest, mida soovite teha. See tagab, et alates plaatide vuugist kuni põrandaliistude viimistluseni tunnete kõiki ülesandeid, mis tuleb täita, ja potentsiaalsed töövõtjad mõistavad hinnangute andmisel töö ulatust.\nKoostage eelarve . Sõltumata sellest, kas olete palganud professionaali või mitte, on teie eelarve haldamine ja raha kulutamise jälgimine teie otsustada. Majaomanikud muretsevad sageli materjalide maksumuse üle, kuid ärge esitage küsimusi saatmise, kohaletoimetamise, paigaldamise või lubade maksmise kohta. Kui olete oma soovide loendi lõplikult vormistanud, kirjutage üles kõik sellega seotud kulud ja veenduge, et eeldatavad kulud vastaksid teie eelarvele. Lisaks soovitavad eksperdid ootamatute kulude katteks eraldada 10–15% teie eelarvest.\nMäärake ajakava . Koostage tagastamise ajakava, et jälgida tarnekuupäevi, alltöövõtjate tööpäevi ja pühi. Ajakava tagab, et te ei tee ajastamisvigu, näiteks lasete paani installeril ilmuda enne paani saabumist. Kui plaanite suurema osa tööst ise teha, aitab üldine ettekujutus eeldatavast valmimisajast motivatsiooni ja õigel rajal hoida.\nÄra tee seda kõike ise . Sõltumata sellest, kas olete kogenud isetegijate proff või mitte, on palju ümberehitustöid, mida majaomanik tegema ei peaks. Näiteks pliivärvi, kandvate seinte või asbesti eemaldamist ei tohiks kunagi teha väljaõppeta või lubadeta töötaja. Ja kuigi majaomanik saab tavaliselt tualetti asendada või valgustusseadmeid uuendada, peaks keeruliste torustiku- ja elektrisüsteemidega töötamise tegema litsentseeritud spetsialist, kes mõistab kehtivaid ehituskoode.\nDisain tõhususe tagamiseks . Energiatõhusust ja veesäästlikkust soodustavate seadmete ja seadmete valimine on kasulik planeedile ja teie rahakotile. Vanemate seadmete, näiteks tualettruumide asendamine uuemate mudelitega säästab iga kuu liitrit vett ja raha. Energy Star-kategooria akende valimine võib vähendada kütte- ja jahutuskulusid.\nmis juhtus minu lauljaga\nPidage silmas edasimüüki. Neutraalsed värvid on alati võitjad - see on parim palett, mida majaomanikud oma stiili ette kujutavad, ja muudab ruumi hõlpsasti lavastatavaks. Lisaks külastage oma majaga sarnaseid müüdavaid maju ja vaadake, milliseid vannitoa uuendusi on tehtud, näiteks põrandaküte, dušikabiinid või kohandatud kapid.\nSuhtle segaduse vähendamiseks. Suurim pettumuste ümberkujundamise põhjus on tavaliselt suhtluse puudumine. Selgitage kõik, esitage palju küsimusi ja veenduge, et te ei oleks väärsuhtluse allikas. Eeldused võivad põhjustada probleeme ja on iganädalane või igapäevane projekti registreerimine (isegi kui see on teie abikaasaga) palju lihtsam kui lasta segaduse lainel projektil edasi liikuda.\nJaga meiega! Mis on teie parim vannitoa ümberehitamise näpunäide?\nkuidas teha sinusugust valget tüüpi\nsamuel l jacksoni naine latanya richardson\nnii et arvate, et saate tantsida 5. hooaja võitjat\nparim plekieemaldaja mustale nahale\nArtiklid: Bria Murphy


Canna - Canna Võim 250ml, loputada lahusega CANNA 6,00 € - Culture Indoor\n> Väetised ja lisandid>vesikultuuride väetis>kanna>Canna - Canna Võim 250ml, loputada lahusega\nHind / ühik : 20,00 € (välja arvatud tulumaks), eurot L\nVäetised Canna Võim on välja töötatud liia eemaldamist toitaineid taime ja substraadis kasvatamise ajal.\nKasuta igal keskmise.\nCanna Mast on aditiivne, mis puhastab substraate ja liigne toitainete taimed. Kasutatakse juhul rasked viljastumist efektiivselt puhastab substraadi ilma tapmine kasulike bakterite kasulikud radiaalse süsteemi taim. Seda kasutatakse ka enne saagi, mis tagab puhta saagi väetis puhas ja maitsev.\nHydroponically: 40ml 10 liitrit vett\nMaa või kookos: 20ml 10 liitri veega.\nVäetised Canna Võim on saadaval 1L.\nLoputage Äravoolusüsteemiga substraatide liig toitaineid veega ja segud maalähedasena turvast.\nManustamises lahjendatud ravim Mast (20ml 10 liitri vee kohta) voolama\nNiisutada taimed kord kraaniveega vastavalt tavalisele sagedus irrigatsioonivoolukiirus\nJätkake tavalist toitmise programmi\nHydroponics (avatud süsteemid)\nManustamises lahjendatud ravim Mast (40ml 10 liitri vee kohta) viimasel toitmise päevani 10-20% voolust.\nNiisutada taimi kord kraaniveega voolata\nManustada toodet vastavalt tavapärasele söötmise programmi normaalset voolu, alates järgmisest päevast.\nJuhised: enne saagi (ühe aastaste kultuuride)\nAlustage ravi ühe kuni kahe nädala enne saagi ja kohaldada toote vastavalt eelnevalt nimetatud väärtused ja eelnevalt mainitud viisil, üks kord nädalas.\nJätka ravi ajal korje vastavalt tavaline söötmise programmi\nMarsruut: taastuda inertsed substraatide\nCanna Mast ideaalne toote puhastamiseks inertsed substraatide (näiteks palli savi).\nLisa canna Mast lahjendati (40ml kuni 10 liitrit kraanivett). Leotada 24 tundi. Seejärel loputatakse sama palju kraanivett.\nKorrake vajadusel tegevust.\nStorage, tervise ja ohutuse ning muid kasulikke juhiseid\nHoidke suletud tootele pakendis pimedas kohas ja külmakindel.\nPaigutage seade lastele kättesaamatus kohas\nCanna kasutab ainult kõrge kvaliteediga koostisained kohe ja täielikult omaks taim. Pakendil koosneb polüetüleenist (kaadmiumivabast ja PVC), plastist kergesti ringlusse ja biolagunevad. Võim Canna tagab efektiivse puhastamise keskmise ja vabanenud toitainete liigne. Kui kasutatakse juhul üle lubatud või suure võimsusega, seda toodet ei puhasta keskmise kahjustamata tahes kasulikku keha, mis aga ei pruugi olla juhul, kui kasutatakse vett töödeldakse pöördosmoosi või vees demineraliseeritud. lahti taimed ja substraadid liigne toitaineid.\nVõib kasutada mis tahes tüüpi keskmise.


Katrin Aedma - Wikipedias\nInimene, kellele meeldivad mustad lambad ja valged varesed!\nKatrin Aedma (sündinud Sarapuu; 31. detsember 1970, Tallinn) on interaktiivne suhtlemiskoolitaja, teeninduskonsultant, vabakutseline ajakirjanik ja kirjanik. Katrin Aedmal on märkimisväärselt lai silmaring, suur kogemustepagas, oskus ja julgus mõelda "kastist väljas".\nKoolitajana usub Katrin Aedma, et: "Ei ole ühtegi igavat teemat, on vaid igavad esinejad!" ja on abiks kõigile, kes soovivad üle saada esinemishirmust ja/ või õppida mõjuvalt esinema.\nTöötab fanaatiliselt täiskasvanuhariduse ja teeninduskvaliteedi parendamise nimel. Katrin Aedma ütleb: "Ma ei ole kohanud veel ühtegi teenindusasutust, kus ei oleks võimalik teha väheste vahenditega mainet parendavat ja kasumit suurendavat ümberkorraldust teeninduskvaliteedis! Tuleb vaid avada silmad ja teadlikult tegutsema hakata!"\nKatrin Aedmal on sügav uskumus, et inimene on kõikvõimas, temas on olemas kõik, mida ta vajab - isetervenemise võime jms.\nKatrin koolitab üle maailma avaliku esinemise oskusi ja teeb oma parima, et Eesti haridussüsteem jõuaks tema unistuseni - lasteaiast alates julgustatakse ja õpetatakse lapsi esinema erinevate pedagoogiliste meetodite abil selliselt, et kõrgkooli lõpetajad on juba väga suurepärased esinejad, argumenteerijad ja suhtlejad.\nTeenidussektoris arendustööga tegelemise ja juhtimiskogemus alates 1994, koolitamiskogemus alates 2000.\nKatrin Aedma on sündinud Tallinnas, Eestis. Tema lapsepõlv möödus Stroomi rannas ja suved Hiiumaal Kassaris vanaema juures. Tema isikupäraks olid musikaalsus, loomingulisus, kangekaelsus, otsekohesus, uudishimu, abivalmidus ja avatud suhtlemine. Katrin Aedma ema oli kondiiter, isa arst. Tal on kaks õde, mõlemad bioloogi haridusega, ühel raamatupidamise eriharidus. Katrin Aedma on kasvanud hoolivas ja armastavas keskkonnas, töökas, loomingulises ja haridust väärtustavas perekonnas. 1988 poeg Harri Aedma. 1997 poeg Joonas Kaasik. Elanud ja töötanud Eestis Tallinnas ja Hiiumaal Emmastes, Hispaanias Tenerifel, Indias Goas ja Keralas, Norras Oslos. Sotsiaalselt ja ühiskondlikult aktiivne.\nPeamisteks koolitusvaldkondadeks on isiksuse arendamine, eneseanalüüs, loominguline mõtlemine, suhtlemine, stressi ja emotsioonide juhtimine, teenindus, müük, avalik esinemine, personali juhtimine, arenguvestluste läbiviimine; meeskonnatöö, meilietikett; ametijuhendi, firma kultuur ning ajurünnakud eesmärkide püstitamiseks ja juhtkonna ideede töötajateni viimiseks.\nKoolituste planeerimine, arendus- ja koolitusprogrammi ja materjalide koostamine, koolituse läbiviimine.\nMeeskondade juhtimine, ideemüük.\nPersonalisüsteemi väljatöötamine (värbamine, sisseelamiskoolitus, koolitus-, motivatsiooni poliitika, koolitustegevuse planeerimine, ametijuhendite ja arenguvestluste süsteem)\nKoolituste ja konverentside supervisioon (esinejad, korraldus).\nKeeled eesti, vene, inglise, norra.\nKatrin Aedma töökogemus on sama kirju nagu tema isiksus. Töötanud eelkõige teenindus- ja personalijuhi, arendaja, konsultandi, koolitaja, lektori ja projektijuhina. Valdkonnad: klienditeenindus, haridus, personali arendusprojektid. Vabatahtlikuna töötanud koolitusprojektides ja konverentside projektijuhina (näiteks 2006 Tallinnas toimunud väga eduka 40st riigist üle 2000 osavõtjaga JCI Euroopa konverentsi (JCI EC 2006) JCI koolituste projektijuht. Allpool täpsem tööalane kirjeldus.\nÜhiskondlik tegevus, liikmelisus\nJCI Toompea koolitaja ja auliige alates 2010\nEesti Selts Norras – juhatuse liige 2012, 2013\nEesti Ajakirjanike Liit Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsioon (IFJ)\nSpirituaalne Lektoorium – toetaja liige\nEesti Kvaliteediühing – liige kuni 2010\n2006 JCI Eesti juhatuse asepresident\n2005 JCI Toompea asepresident isiksuse arengu suunal\n2010 JCI (JCI Toompea auliige)\n2010 JCI Toompea – parim koolitaja ja “Koja Magnet”\n2003 JCI Toompea – parim liikmekandidaat\n2003 JCI Toompea – parima projekti juht\n2002 Eesti Energia AS – Tulemusliku töö eest teeninduse arendamisel Eesti Energias ja Tallinna piirkonnas\nKatrin Aedma on ehe näide elukestvast õppijast. Tema motoks on:\nKui mul ei ole enam midagi õppida, siis olen ma surnud!\nTa ei pea oluliseks, et inimesel on olemas vastav haridus, kui ta soovib midagi teha. Olulisemaks on Katrin Aedma arvates motivatsioon ja haritus. Kui inimesel on tahe, siis leiab ta alati võimaluse õppimiseks ja arenemiseks. Paberid ei tee tööd.\nKatrin Aedma õppis Tallinna 46. Keskkoolis ja kolides 16. aastaselt Tallinnast Hiiumaale, lõpetas Kärdla Kaugõppekeskkooli. 1989–1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika eriala (3 aastat, elumuutus, Eesti Põllumajanduse Akadeemiat ei lõpetanud) Bakalaureuse kraadiga lõpetas Katrin Aedma kaks korda Eesti Ameerika Ärikolledži 1998 rahvusvaheliste majandussuhete eriala ökonomistina 1999 ärijuhtimise eriala ärijuhina.\nKatrin Aedma tegeleb pideva enesetäiendamisega olles ise alates aastast 2000 nii kõrgkooli lektor, koolitaja kui ka konsultant. Igal aastal osaleb Katrin Aedma 10.-15. erineval koolitusel, seminaril, kursusel Eestis ja välismaal. Peamisteks teemadeks juhtimine, teenindus, koolitamine, esinemine, täiskasvanuharidus jms. Mitmekordselt sertifitseeritud koolitaja sh rahvusvaheline koolitajate koolitaja (koolitajate ja esinejate supervisioon, koolitusprogrammide ja -materjalide väljatöötamine ja disainimine). Õppinud neurolingvistilist programmeerimist, erinevaid alternatiivseid ravimeetodeid (reiki jms), klaverit, kitarri.\n2010 Rahvusvahelise noortekoja (Junior Chamber International) Eesti esimene International Training Fellow, JCI koolitussüsteemi (USA) kõrgeima taseme koolitaja ITF # 134 (maailmas 134.s selle taseme koolitaja). Väljaõpe sertifitseerimisprogrammi järgi 7 aastat, praktika - välisriikides koolitamine, eksamitööd - JCI Treeninginstituudi raamatukogusse 2 inglise keeles disainitud koolitusprogrammi (detailne koolitusprogramm, koolitaja manual, slaidid, osaleja jaotusmaterjal).\n2009 alates sertifitseeritud JCI rahvusvaheliste koolitusprogrammide JCI Presenter (JCI esinejate väljaõppe), JCI Trainer (JCI koolitajate koolituse) Assistant Trainer (abikoolitaja) ja peakoolitaja väljaõpe. Koolitajaks õppinud maailma tippude käe all ja spetsiaalse kõrgtasemel väljaõppeprogrammi alusel, mis kestis 7. aastat.\nSiit saab vaadata/ kuulata videointervjuud, kus Katrin Aedma räägib, kuidas saada koolitajaks: Kuidas õppida koolitajaks?\nTeeninduskäsiraamat - koostöös Äripäeva kirjastusega - autor ja autoritepoolne toimetaja\nKoolitus- ja arenduskäsiraamat - koostöös Äripäeva kirjastusega - autor ja autoritepoolne toimetaja.\nKvaliteetse Õppe Keskuse kirjastuse alt ilmuvad raamatusarjad:\n"Lühikoolitused iseõppijale" ("Virtuaalse suhtlemise kultuur. Mida ma peaksin teadma meilietiketist" (2005), täiendatud trükk eesti ja inglise keeles (2008); "Saleduse saladused hõivatud inimesele" jt) - "Avalik esinemine" ("Osalejate kaasamine"; "Esinemishirm", "Lugude jõud ja kasutamine esinemisel" jt)\n"Mina ja mehed" - hariv, narratiivse psühholoogia raamatute sari. Kirjutatud koos tuntud psühholoogi ja kirjaniku Toivo Niibergiga. "Kirev ja üleküllastatud veidi naiivne teksti ja piltide tulv, mis on oma naiselikkuse, seksikuse ja ahhaa-elamuste naivismiga otsekui eelmise sajandi lõpu kooperatiiviaegsetest isetrükkarite raamatuvalikust meie öökapile põrganud," iseloomustas Kati Murutar raamatut "Mina ja mehed". 2010 aastal Eestis ilmunud raamatutest hinnati raamkatut Mina ja Mehed teisele kohaga disaini uuenduslikkuse ja innovatiivsuse eest.\n"Reisikirjad – 14 päeva…" "14 päeva Goas" praktiline käsiraamat kõigile India huvilistele, kes seal käinud või plaanivad Indiat külastada. Kohustuslik kirjandus neile, kes esimest korda Indiasse reisivad.\nAjakirjanikuna koostöö ajakirjadega Director, Eesti Naine jt. Artiklid teemal avatud mõtteviis juhtimises, teenindus, elulood, reisikirjad, meilietikett jm. meilietiketi ja virtuaalse suhtlemise teemal on Katrin Aedma avaldanud artiklite sarja Elioni elektroonilises harivas portaalis Digitark.ee Katrin Aedma kirjutisi iseloomustab lihtsus, selgus, praktilisus ja lähenemisviisid, mis ei ole traditsioonilised - artiklist võib leida ristsõna, pildid võivad olla peidetud kirja alla jms. Ta kirjutab sellest, kuidas SPAM meilidest kasu saada ja nendest sõbrad teha - inimene, kellele meeldivad mustad lambad ja valged varesed.\nLink: Katrin Aedma ja Kvaliteetse Õppe Kirjastuse raamatute ülevaade\nDetailsem töökogemus (alates viimasest töökohast)\nAlates 2000 - OÜ KA Konsultatsioonid. Juhatuse liige, treener – koolitaja, konsultant, coach. Tegevus: koolitusprogrammide väljatöötamine ja koolituste läbiviimine nii Eestis kui välismaal. Klienditeenindus (sh otsene ja kaudne müük), karjääri planeerimine, psühholoogia, enesearendus. Koolitaja koolitused. Kliendisuhete haldus. Reisikoolituste korraldamine. Konsultatsioonid. Marketing, kodulehtede haldus jms. Koostöö Mainori kõrgkooli, Tallinna ja Tartu Rahvaülikooli, Marketingi Instituudi, Tartu Ülikooli ja Viljandi Kultuuriakadeemiaga – avaliku esinemise loengud jms. Inglise ja eestikeelsed koolitused ja konsultatsioonid üle maailma sh Norras, individuaalsed virtuaalsed konsultatsioonid ja arendusprogrammid.\n1.02. – 5.04.2013 konsultant. Norra ehitusfirmad Centrum Bygg Oslo AS, Westholm Bygg. Konsultant. Tegevus: klienditeenindusprojektide konsulteerimine Alates 2009 portaali www.idamaa.com arendamine. Projektijuht, marketingi juht. Kodulehe loomine, haldus, suhtlus klientidega, reklaami müük.\n2009 - 2012 portaali looja ja juht - www.indianMassage.eu ja www.indiamassaaz.weebly.com arendamine. Projektijuht, marketingi juht. Tegevus: kodulehe loomine, haldus, suhtlus klientidega, reklaami müük. India pea- ja näomassaaži koolituste korraldamine, tõlkimine jms eelkõige Eestis ja Indias. India pea- ja näomassaazi koolitusprogrammi ja materjalide väljatöötamine, india peamassaazi õppevideo koostamine.\n2009-2010 Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus, projektijuht. Tegevus: projekti edukas läbiviimine. Projekti nimetus: "Üle-eestilise võrguseire info konsolideerimise ning töötlemise lahend" (Projekti "Riigi IS kindlustavate süsteemide turvalisuse tõstmine" alaprojekt)\n2009- 2010 OÜ HornConsult. Osanik, turundusdirektor. Tegevus: teadusleiutiste tootearendus ja turustamine. Micrim kaubamärgi väljatöötamine. Osalemine kõikides tööprotsessides, eelkõige suhtlemine leiutajatega, toote tutvustusmatejalide väljatöötamine ja väliskontaktide leidmine.\n2003 - 2006 koolitusfirma Invicta, koolitaja ja konsultant. Tegevus: koolitusprogrammide väljatöötamine ja koolituste läbiviimine. Konsultatsioonid.\n2002 - 2009 Mainori Kõrgkool, täiendkoolituste konsultant ja lektor. Loengud üliõpilastele. Kursuse ja diplomitööde juhendamine. Suhtlemisalased koolitused ettevõtetele.\n2000 - 2002 Eesti Energia, Tallinna büroojuhataja. Tegevus: klienditeenindusprojektide koostamine ja realiseerimine, töötajate värbamine ja väljaõpe. 50 alluvat\n1994 - 2000 Eesti Ühispank, harukontori juhataja. Tegevus: harukontori töö korraldamine. Kliendisuhete loomine, hoidmine ja arendamine. Kuni 10 alluvat\nOÜ KA Konsultatsioonid\nOsaline ülevaade Katrin Aedma sulest ilmunud artiklitest: Eesti Artiklite Andmebaas\n"Eesti 1. ITF taseme koolitaja!" JCI Estonia Treeninginstituudi ajaveeb\nKatrin Aedma TV saatesarjas: Piirideta Armastus\nKatrin Aedma "Kirjaoskus, mida koolis ei õpetata" Õpetajate Leht, 10. oktoober 2008\nKatrin Aedma "Kas ainult palk paneb tööle?" Director, aprill 2001\n"Eestlanna abielus hinduga: "Kätega ma sööma ei hakka!"" Buduaar.ee, 17.02.2011\nNelli Pello "Kombekas e-kiri on lühike ja lahendusega" Postimees, 23.10.2007\nKatrin Aedma CV Eesti Koolitajate Assotsiatsiooni kodulehel\nRando Tooming "Peeter Võsa oli uje, Kojamees oma ihasid ei häbenenud." Õhtuleht, 16. märts 2010 (intervjuu)\n"5 küsimust Katrin Aedmale" tark.ee, 3.12.2008 (intervjuu)\nUrve Vilk "Katrin Aedma pole ära põlanud ühtegi tööd" ÄP, 11.10.2007 (intervjuu)\nIvika Laanet "Katrin Aedma: "Mina ja Mehed" – see on nagu piibel!" Saarte Hääl, 5. august 2010\nKati Murutar [ "Katrin Aedma naudib oma keha võlusid"] Naised, 18. märts 2010


Leia samasuguste huvidega seltskond Tallinnast\nTutvused Tallinnast veebilehel flirtkoht.com\nHuvitav suhtlus on tänapäeva maailmas üha haruldasem – inimesed on tööga, pere- või teiste probleemidega hõivatud. Kuid kõiki inimesi ühendab suhtlustarvidus, seltskond on see, mida vajame tihtilugu rohkem kui muid hüvesid. Tallinn pole erand, selles linnas tahavad inimesed tutvuda tasuta, leida kindla sõbra või kohustustest vaba suhte.\nTutvun mehe või naisega mittestandardsete suhete eesmärgil.\nTahad elu õnnelikult elada? Ela armastuses!\nOtsin naist, kellega klubides ja saunas puhata.\nVaba ja vallaline. Meeldib aktiivselt aega veeta.\nMehel, kes on töösse uppunud, pole lihtne Tallinnas naisega tutvuda, kui aga kasutada Tallinna tutvumiskuulutuste abi, kasvavad edu võimalused oluliselt. Võite kodust lahkumata leida samasuguseid üksikuid inimesi, kes otsivad uusi elamusi, nagu teiegi. Appi tuleb tõsine Tallinna tutvumisportaal, kus on detailsed ankeedid ja kasutajate fotod. Et Tallinna meestega tutvuda, pole nüüd vaja kindlasti baari või jalgpalli vaatama minna, kasutage tänapäeva tehnoloogia hüvesid.\nFlirtkoht on elava suhtluse ja reaalsete inimeste allikas, seal pole võltsankeete, millest kubisevad sotsiaalvõrgustikud. Hakake Tallinnas uusi tutvusi looma kohe nüüd.