Lauri Pihlap Gossip.ee-le: Südamelt ära rääkida on liiga palju aga memuaarideni on veel pisut aega |\nLauri Pihlap Gossip.ee-le: Südamelt ära rääkida on liiga palju aga memuaarideni on veel pisut aega\nAndekas Eesti muusik Lauri Pihlap, kes tuntud ka kui Lowry, räägib Gossip.ee-le, et suvi on tal tihedalt plaanitud ning plaan on teha uut plaadimaterjali. “Plaan on studios plaati teha, kontserte anda ja kindlasti puhata ja suve nautida.”\nLauri Pihlap, teie sünnipäev ja sünnikodu?\n9. märts, Tallinn.\nTeie vanemad ning õed ja vennad?\nEma, Margit ja isa, Priit.\nKui noorelt tekkis huvi muusika vastu ning milline oli esimene laul, mille linti tegite ning millal see oli?\nHuvi muusika vastu tekkis päris pisikesena. Neljaselt hakkasin lauluringis käima. Oma tarbeks sai lindistatud juba päris noorelt, aga esimene ametlik plaadistus oli vist kusagil 96-97. aastal, lastelaulude plaadi tarvis. Esimene nö soolosingel ilmus 1999. Toomas Vanema kirjutatud pala\n“Magus ja mõrkjas”.\nMitu plaati olete välja andnud ning millal on oodata uut plaati?\nAnsambliga Soul Militia olen välja andnud 2 stuudioalbumit. 2002.aastal plaat “On The Rise” ning 2004 “Silence Before The Storm”. Projektiga Family andsime 2002. aastal välja albumi “We Are Family”. Minu esimene sooloalbum, “Split Personality”, ilmus 2007.aasta detsembris. Töötan hetkel teise plaadi kallal, mille loodan valmis saada käesoleva aasta sügiseks.\nMillised plaanid on teil suveks?\nPlaan on studios plaati teha, kontserte anda ja kindlasti puhata ja suve nautida.\nSüdamelt ära rääkida on liiga palju. Memuaarideni on vist veel pisut aega.\nMilliseid ameteid olete pidanud senini? Kas tegelete ainult muusikaga?\nMuusikuametit hakkasin pidama 16 aastaselt ja jätkan seni, kuniks elupäevi on antud. Olen teinud teletööd (paar hooaega TV3’s, saatesarja “ZTV” saatejuhina) ning raadiotööd (paar hooaega Raadio 2’s, “Edetabel R2” saatejuhina ning radio Sky Plus “Soovika” saatejuhina).\nLaulmine, muusikakirjutamine, pillimäng, tants, lugemine, kino, sport.\nMillist muusikat ise meelsasti kuulate ning kas teil on Eesti lauljate hulgas mõni lemmik või eeskuju?\nKuulan väga palju erinevat muusikat. Soulist ja rokist metali ja tantsumuusikani välja. Eesti lauljate hulgas on häid tegijaid palju.\nKuulan raadiot suhteliselt harva. Kui siis mõningaid saateid. Peamiselt siis Sky Plusist ja Raadio 2st. Kuulan internetiraadioid.\nDokumentaalsaated ja filmid ning mõningad seriaalid, eelistatavalt komöödiažanrist.\nKuidas suhtute selgeltnägijatesse ja selgeltnägemisse, äkki on endal kogemusi selles vallas?\nPole otseselt selgeltnägijatega kokku puutunud. Tõsielusarjade selgeltnägijate võimete demonstratsioonid tundusid minu jaoks koomilised. Üldiselt suhtun sellistesse teemadesse ettevaatlikult ja respektiga. Enda kogemused selles vallas? Midagi ehk isegi on… Seletada seda\nkahjuks aga ei oska.\nKuulake ka Lauri tuttuut singlit!


Elustiil kirjeldab kõige paremini viimastel kümnenditel toimunud muutusi — Sirp\nElustiil kirjeldab kõige paremini viimastel kümnenditel toimunud muutusi\nAiri-Alina Allaste vestleb Andy Bennettiga elustiilist, kultuurist ja kultuuritarbimisest. Andy Bennett on Austraalia Griffithi ülikooli kultuurisotsioloogia professor ning kultuuriuuringute keskuse juhataja. Briti päritolu sotsioloogi uurimisteemad on kogu tema aastakümneid väldanud karjääri kestel olnud seotud noorsookultuuri, popmuusika analüüsi ning igapäevaelu ja elustiiliga Neil teemadel on ta kirjutanud või toimetanud kümneid raamatuid, millest väärivad esiletõstmist „Popular Music and Youth Culture”, „Cultures of Popular Music”, „Remembering Woodstock”, ja „After Subcultures“. Aprillis ja mais viibis Andy Bennett ajutiselt Eestis TLÜ RASI elustiili uurimiskeskuse külalisprofessorina. Airi-Alina Allaste: Oled kirjutanud uurimusi ja raamatuid tänapäeva ühiskonnast, subkultuuridest ning mitmekesisest elustiilist. Millised on olulisimad tendentsid praegu? Andy Bennett: Ma arvan, et elustiil on mõiste, mis kirjeldab kõige paremini ühiskonnas viimastel kümnenditel toimunud muutusi. Elustiili valikuga inimene pidevalt nii reflekteerib kui ka nii-öelda loob iseennast – kes ta on, millised on ta suhted teistega, milline on tema koht ühiskonnas? Võiks öelda, et oma identiteeti konstrueeritakse pidevalt elustiili kujundamise kaudu. Elustiilil on oluline roll ka läbirääkimisvahendina indiviidi ühiskondlikesse struktuuridesse paigutumisel. Oskad sa seda konkreetsemalt seletada. Kuidas täpselt üksikisik ikkagi oma elustiilivalikuga struktuuridesse paigutumist mõjutab? Noored inimesed on muutunud väga mobiilseks. Näiteks kui töölisklassi noored huvituvad kirjandusest ja muusikast, võivad nad teha ka suuremaid pingutusi omandamaks haridust. Haridus jälle avab hoopis uusi võimalusi, aitab kaasa mobiilsusele juba globaalsel tasandil. Näiteks õppimiskogemused välismaal või reisimine võivad muuta nii inimest ennast kui tema seisundit ühiskonnas.\nKui prooviks selle jutu viia üksiku inimese kogemuseni. Oletame, et näiteks Hiina hariduseta immigrant tuleb Austraaliasse. Kui me võtame arvesse vaid struktuurilisi tingimusi, peaks sidemeta ja hariduseta inimene jääma ühiskonna kõige madalamale pulgale, töötama väikse palgaga ja elama piiratud elu omasuguste keskel. Tema võib aga äkki tänu oma muusikamaitsele või näiteks amatöör-DJ oskustele saada osaks mingist kultuuriringkonnast või näiteks surfates sõbruneda erinevate inimestega. Igal juhul muudab see tema elu värvilisemaks ning äkki isegi aitab avada uusi võimalusi elatise teenimises. Kas üksikisiku elus tähendaks see midagi sellist?\nJah, just täpselt seda ma mõtlesin.\nIlmselt eeldab see ka avatumat ühiskonda ning teatavat heaolu taset, et sellised mudelid toimiksid. Teoreetiliselt võiks samamoodi toimida näiteks Eestis elavate vene noorte elu, aga minu teada ei ole seda just palju juhtunud. Tood äkki teise näite iseenda kohta? Kuidas on sinu elustiilivalikud mõjutanud sinu seisundit ühiskonnas?\nNoh, mina olen üsna klassikaline elustiili-generatsiooni juhtum. Kuuekümnendatel sündinud töölisklassi taustaga noor, kes huvitus popmuusikast ja sai sellest inspiratsiooni mitmes vallas. Ma ei olnud noorena sugugi kindel, et üldse lähen ülikooli, see ambitsioon oli pigem mõjutatud ümbrusest, kuhu kuulusin, ja inimestest, kellega suhtlesin. Läksin õppima sotsioloogiat paljuski sellepärast, et suur osa muusikast, mida kuulasin, oli väga sotsiaalsetel teemadel. Ja sealt edasi arenes minu elu juba hoopis teistsuguseks, kui see oleks võinud olla. Subkultuuriuurimused seitsmekümnendatel Suurbritannias Birminghami koolkonnas olid ju ka käivitatud ideest, et sellised asjad nagu muusika, riided, uimastid ning noortele huvi pakkuv kirjandus – see kõik muutus (töölisklassi) noorte käes vahendiks, et end lahti raputada seisundist, kuhu ühiskonna struktuurid olid nad surunud. Mitte et sündisime töölisklassi ja sureme seal. Tol ajal oli selline lähenemine briljantne idee.\nAga enam ei ole?\nIdeed on edasi arenenud ja elu on ka muutunud. Subkultuuri mõiste ei tundu mulle enam noorte elu analüüsimiseks parim lahendus. Lisaks on piirid eri kategooria „kultuuride” vahel hägustunud ja siin on raske vahet teha. Kui veel seitsmekümnendatel sai subkultuuri käsitleda alternatiivina mainstream’ile või ka kõrgkultuurile, siis praegu pole enam selge, kus lõpeb üks ja algab teine. Nii-öelda subkultuuri popmuusika on üle võtnud kõrgkultuuri väärtused. Näiteks klassikaline rokk nagu Beatles, Led Zeppelin ja Pink Floid on nüüd kõrgkultuuri staatuses. Ja samas tarbitakse klassikalist muusikat nagu popmuusikat ning miksitakse seda popkultuuri ilmingutega.\nKuidas see on nii läinud ja mis on selle põhjuseks?\nIgasugused klassifitseerimised ja definitsioonid on ühiskonnas alati võimu küsimus. Lihtsustatud vastuse otsimiseks tuleks tagasi minna baby boomer’ite juurde. Nemad olid esimene põlvkond, kes koos popkultuuriga üles kasvas. See tuli neile nii-öelda kandikul kätte: „See kõik on teie! See on turg, mis on mõeldud noortele, ja teie olete selle sihtrühm!”. Ja nemad võtsid selle vastu ning kujundasid oma elustiili sellest lähtuvalt. Tänaseks on see põlvkond (või vähemalt osa sellest) võimul – nii poliitiliselt, rahaliselt kui ka kultuuriliselt. Ja eks nad mõjutavad ka „kultuuri” defineerimist, eriti mis puudutab rokkmuusikat, nagu mainisin. Arusaamine, mis on kunst või mis on kultuur, on muutunud tänu neile, kellel on olnud võimalus neid defineerida. Mulle tundub, et mingit tõelise kunsti autentsuse müüti tänapäeval enam ei usuta. Saab ehk rääkida maitse kaanonitest, eriti põlvkondlikest maitse kaanonitest, mis mõjutab kultuurilist tootmist. Ja kultuuriline tootmine või ka kultuuri tajumine omakorda määratleb elustiili. Oma valiku saab ju teha selle hulgast, mis on!\nVõib ju ka ise luua, mingil viisil kultuurilise tegevusega seotud olla!\nSeda ka. Aga elustiil on kõik see, mida sa sööd, kuidas sa riietud, mida sa näha tahad ja kuidas see omakorda sind inspireerib. See kõik sõltub keskkonnast, kus sa elad, mitmeski mõttes. Nii kultuurilisest, aga näiteks ka puhtalt geograafilistest tingimustest. Igasugune Austraalia noortekultuur on väga palju seotud väljasolemise, füüsilise tegevuse ning kõige kehalise tähtsustamisega. See ei ole sugugi juhus, et hardcore-punk, millega seotud inimesed olid pigem füüsiliselt kahvatud ja nõrgad, ei kinnitanud Austraalias kanda samasugusena, vaid tekkis kohalik subkultuur sharpies, mis on midagi skinhead’ide ja punkarite vahepealset ja kus on oluline meeste füüsis, atleetlik keha. Oli tähtis, et mees on tugev ja ilus, lisaks oli neile omane ka riietumisstiil, mis ülakeha võimalikult palju paljastas.\nTundub nagu klassikaline glokaliseerumise näide. Globaalne trend kohandub kohalike olude ja arusaamadega ning tekib teatavas mõttes uus kultuur või elustiil, mis on tõuke saanud küll globaalsest impulsist, aga on lokaalselt vägagi tähenduslik.\nJah, sellel konkreetsel juhul küll. Teisalt räägitakse ka kultuuri-imperialismist, kuigi minu arust on see jutt imperialismist liiga lihtsustatud lähenemine. On palju näiteks arutletud teemal, kuidas on traditsioonilist briti kultuuri õõnestanud kõik väljast tulevad mõjutused. Minu vaatepunktist on tänane briti kultuur pigem rikastunud kõigist neist lisandustest, mida ta sajandite jooksul on teistest kultuuridest saanud.\nNii et piirid ei hägustu ainult pop- ja kõrgkultuuri vahel, vaid ka rahvuskultuuride vahel, kuna oleme üksteisest igati mõjutatud.\nJah, muidugi. Rahvuslik identiteet on alati olnud habras ning mõneti ka võimu küsimus. Määrava tähtsusega on meedia muutus. Globaalne ühismeedia annab palju kriitilisema mõtlemise ning autoritaarsete režiimide puhul on hoogustanud ka poliitilist organiseerumist, nagu oleme näinud. Reisimisega seoses tekib ka järjest rohkem segaperekondi. Nagu ma ise: olen britt, mu naine on sakslane ja me elame Austraalias. Mul on üsna raske end identifitseerida rahvuse järgi. Truudus oma rahvuslikule identiteedile on vist mõnevõrra problemaatilisem igal pool.\nSellega kaasneb ju sageli suur hirm, et rahvuslik kultuur on kadumas.\nJah,aga seda ei pea nägema vaid mustades värvides. Nagu ma ütlesin, poleks briti kultuur sama rikas kui ta on ilma mõjutusteta, näiteks Aafrika-Kariibi või ka Aasia mõju on olnud tohutu, eriti noortekultuurile. Teine teema on muidugi lääne imperialism arengumaadel. Kuigi juba see, kuidas defineeritakse „arengumaid”, on seotud kolonialismi või postkolonialismiga. Tänapäeval on see muutunud omamoodi eetiliseks debatiks, kas on õige, et vaestel Aasia maadel inimesed kannavad Nike tosse. Tõepoolest, miks ihaldada Nike tosse, kui võiks saada kohalikud jalanõud palju odavamalt. Aga see on miski, mis kaasneb tarbijaliku elustiiliga, mis tekitab soovi mingite kindlate asjade järgi, sest neil on kultuuriliselt teine tähendus. Ma küll ei defineeriks seda üheselt vaid ekspluateerimisena, see on hoopis komplitseeritum teema. Ma arvan, et kultuurilise tähendusega tarbimisel on ka positiivseid kaasnähte.\nToo mõni näide.\nNäiteks vananemine, eelkõige sotsiaalne vananemine. Vähemalt arenenud lääneriikides ei ole enam ootuspärane või ainuvõimalik lihtsalt vananeda sotsiaalsest elust kõrvale jäädes, nagu see oli veel mõnikümmend aastat tagasi. Osal baby boomer’ite põlvkonnast on praegu nagu kolmas noorus: nad tahavad olla trendikad, terved ja mobiilsed ning popkultuuri tarbimisest siiani aktiivselt osa võtta. Ei ole alati nii ühene, et nüüd jääme vanaks. Lihtsalt elus on teistsugune faas ja igaüks võib kujundada enesele elustiili, mis sellega sobib!\nNagu sa ka ise mitmel korral oled rõhutanud, kehtib palju sinu seletustest lääne heaoluühiskonna kohta. Suur osa maailma elanikest vananeb täpselt samamoodi nagu varem ega astu sugugi uude faasi. Kardetavasti eriti just vanema põlvkonna osas ei toimi ka Eestis sinu kirjeldatud mudel. Sa oled küll Eestis üsna lühikest aega olnud, aga äkki oskad mõnevõrra kommenteerida Eesti ühiskonda ja elustiili?\nEestis on toimunud viimastel kümnenditel suured muutused. Niipalju kui ma tean, on kultuurilised ressursid suurenenud ning valikuvõimalused laienenud ning on loogiline eeldada, et sama suund jätkub – ka elustiili variatsioonid ja hulk kasvab. Väidetavalt on valiku suurenemine muusika, riietuse, aga näiteks ka toidu ja veini osas juba silmatorkav. Samal ajal on eestlased muutunud järjest mobiilsemaks ning reisimine ja ajutiselt mujal elamine muudab eestlasi, kes siis hiljem (mujalt naasnuna) Eestis ka laiemalt ühiskonda ja kultuuri mõjutavad. Ja muidugi mõjutavad Eesti ühiskonda nagu kõiki teisigi internetiga kaasnevad võimalused – ka need inimesed, kellel ehk reisimiseks on vähem võimalusi, on mõjutatud infost ja suhtlemisest, mida võimaldab kaasaegne tehnika. Nagu mainitud, elustiiliprojektid on kõikjal, nii ka Eestis, lahutamatud kultuurikontekstist ja viimasel on ka globaalne mõõde, kuivõrd ka kultuuritootmine ise on globaalne. Varieerumine on aga lokaalne ning ka personaalne.


Kuidas leida oma hea külg ja olla fotogeneesem - ILU\nKuidas leida oma hea külg ja olla fotogeneesem\nÜkskõik, kas sulle meeldib või hirmuta seda, on "isiksuse" vanus meie peale. Ja isegi kui te ei võta osa selles popkultuuri rituaalist, ei ole kunagi olnud aega, kui teie poolt tehtud pilti näevad tänu vanadele vanadele sotsiaalsetele meediumidele rohkem inimesi. Tõlge: rohkem kui kunagi varem hea pilt on ülimalt tähtis. Me pöördusime mõne eksperdi poole, et saada nõu selle kohta, kuidas oma head külge leida ja teha hämmastavalt fantastilisi fotosid. Mudel: Lonneke Engel (YouBeauty terviklik terviseküsimustik) on töötanud koos Bruce Weberi top-fotograafidega Patrick Demarchelier'iga ("Devil Wears Prada" kuulsusega) ja Mario Testino ning on kõige atraktiivsem tema 15-aastase tööga Ralph Laureniga. Nii et ta on ilmselt õppinud midagi suurepärast fotot tegema. "Minu suurim näpunäide teie peamise iseliiku või profiilipildi ettevalmistamisel on peegli ette valmistamine, " ütleb ta. "Seda ma tegin! Vaadake kogu oma nägu, näete kõiki emotsioone ja selgitage välja oma häid külgi, mida soovite näidata. "Lonneke ütleb, et parimad pildid tulevad siis, kui te seda ei sundinud või liiga palju mõtlema - kõik see, mida harjutades soovib" "Oma aju nii, et täisnurgad tulevad loomulikult. Samuti pakub see näiliselt ilmselgelt-kuid-unustunud vihje: kui kaamera on väiksem kui teie nägu, tõstke oma nägu ette veidi, nii et kaamera ei otsi teie ninasõõrmed. Fotograaf: Los Angeles-based fotograaf Stefanie Keenan fotod kuulsusi (Kerry Washington, Mila Kunis ja Kardashians nimetada mõned), reklaamikampaaniad ja ilu / moe toimetused. (Instagram @stefaniekeenan näeb rohkem oma tööd). Nagu Lonneke, soovitab ta mõnda aega oma peegli ette teada saamist teada saada. Ja ärge unustage harjutama erinevaid naeratusi. Vastavalt Stefanie'ile on umbes 80 protsenti inimestest, keda ta kasutab, parempoolne külg. Selle eesmärgi saavutamiseks ütleb ta, et hoiab oma lõua alla ja kalluta oma pead veidi paremale. Ärge minna täieliku profiili või midagi, peaaegu kolm neljandikku küljest. Üks suur mitte-no: Pouting. "Ära tee seda! Palun! "Ütleb Stefanie. "Siin on, mida teete: Hoidke oma ülemisi ja alumisi hambaid poolteist tolli kaugusel, kuid ärge eraldage oma huuli. Sa saad loodusliku imemisega oma põskedesse ja natuke tuharusse ja mitte paradiisi! "Nagu su silmad, kui fotograaf valmis pilti võtma, sulge oma silmad ja näo nägema kaks kuni kolm sekundit. Seejärel avage, lõdvestage ja naeratage kunagi nii kergelt meeletu, kuid mitte liiga suured. "Smize kui Tyra [Pankad] ütleks." Praktika kõike seda peeglis, ütleb Stefanie. "Ärge heidutage, kui fotograaf või teie sõber hüüab" SMILE! " Lihtsalt tehke oma asi. "\nSelfie Master: Nüüd on mõned nõuanded ultimate selfie, me pöördusime Tina Craigile, Snobi impeeriumi kaasasutajale, kes kõik alustasid Bag Snobi ja nüüd ka HSN-i kotikomplekti koonddisaineri. Üks kiire pilk tema Instagram-ile (@BagSnob) ütleb sulle, et ta annab hea enesetunde nõu. Kaks peamist tehnikat :\nBend ja käepide : vaadates või kallutades pisut enne snapping oma füüsilisest isikust pehmendab kõik märgid kortse.\n"Carfie" : autode esiistmed teevad parima iseseisvuse (aka, karfie). Kõigi külgedega helge voogesitusvalgus on see nagu mini stuudio! Nurga kaamera pisut allapoole teie nägu, et ära kasutada kogu seda ümbritsevat valgust.\nNüüd tule seal ja võta mõned naeruväärselt head fotod!\nCartesian Skepticism - Neo, Meet Rene: Crash Course Philosophy #5 (Juuli 2022).\nSilte: näo, näo, foto näpunäited


Uued Porsche 911 Targa 4 ja 4S jõuavad täpselt viimaste soojade ilmade ajaks | Autogeenius\n19. mai 2020 kell&nbsp08:27\nÕige avaautode hooaja alguse puhul avaldas Porsche 911 põlvkonnast uued Targa 4 ja 4S mudelid. Osaliselt eemaldatava katusega sportautod pakuvad retroliku alternatiivi tavalisele kabrioletile.\nUuendused võrreldes eelmise põlvkonna Targa mudeliga on üldised samad nagu kahe Carrera põlvkonna mudelite vahel. Laiem kere, uuendatud kahe turboga 6-silindriline mootor, ning muidugi välimus ja interjöör.\nNii Targa 4 kui ka 4S on võimsuse osas identsed Carrera 4 ja 4S mudelitega. 3-liitrine mootor toodab vastavalt 385 hj ja 450 hj. Nagu nime järgi aru saab, on ka uued Targa mudelid saadaval ainult nelikveoga, nagu see oli ka eelmise 911 põlvkonna puhul.\nMõlemad katuseta sportatod tulevad standardvarustuses PDK topeltsiduriga automaatkastiga. Kuid Targa 4S mudeli puhul on valikus ka uus 7-käiguline manuaal, millega kaasneb ka SportChrono pakett.\nKiirendusaeg sajani on SportChrono paketiga varustatud Targa 4 mudelil 4,2 sekundit, mis on eelmisest mudelist kümnendikusekundi võrra kiirem. Targa 4S saavutab 100 km/h lausa 3,6 sekundiga, neli kümnendiku kiiremini eelkäijast.\nMis muudab 911 Targa mudelid aga ära tuntavaks, on muidugi selle retrolik välimus. Erinevalt kabrioletist püsivad auto tagaklaasid paigas ja katuse keskmine osa on see, mida autol automaatselt 19 sekundiga eemaldada saab.\nSellise lahendusega kaasneb muidugi ka äratuntavalt iseloomulik lai turvakaar. Targa omanäoline eemaldatav katus tagab antud 911 mudelile kupeeliku tagaosa joone ka siis, kui autol on katus eemaldatud.\nUue Porsche 911 Targa 4 ja 4S hinnad algavad Eesti esinduses vastavalt 128 880 eurost ja 144 480 eurost. Mudeleid on turule oodata tänavu augustis. Seega napilt saaks veel viimased soojad ilmad uue lahtise sportautoga sügisesse saata.\nMärksõnad: 911, 911 Targa, Porsche, sportautod, Targa 4, Targa 4S


Tulevased kaubandusvalikutehingud, Apple Footer\nKui ametlik kokkulepe on siiski olemas, peab see olema kooskõlas emaettevõtjate võrdsuse põhimõttega, sätestades näiteks, et mõlemal on õigus nimetada juhtorganitesse võrdne arv esindajaid ja et ühegi liikme hääl ei ole otsustav. Esiteks peavad koonduma kaks või enam ettevõtjat ühinemismääruse artikli 3 tähenduses. Sularahasoodustus on täpsem maksete ja osamaksete ajastamise osas. Peaksite alati küsima nõu vastava kvalifikatsiooniga tervishoiutöötajalt seoses a konkreetse tegevuse ohutuse ja soovitatavusega või b konkreetse meditsiinilise seisundi või sümptomiga.\nTehingu allahindlus vs sularahasoodustuse erinevused Tehingu allahindlus vs sularahasoodustuse erinevused Peamine erinevus kaubandusliku allahindluse ja sularahasoodustuse vahel seisneb selles, et kauplemissoodustus viitab hinnaklassi hinna alandamisele, mida nimetatakse allahindluseks, mille tarnija lubab tarbijale müües toodet üldiselt asjaomastele tarbijatele lahtiselt, samas kui sularahasoodustus on allahindlus.\nAllahindlused on ärikaubanduse lahutamatu osa. Juba ammustest aegadest on see olnud osa tehingutest, mida ostjad pakuvad ja müüjad saavad kas kaudselt või otseselt. Kaks sellist ülitähtsat tüüpi allahindlust on: Kaubandussoodustust pakub müüja ostmise ajal klientide ligimeelitamiseks ja müügi suurendamiseks.\nVeelgi olulisem on see, et müüjad on huvitatud nendest klientidest, kes on huvitatud hulgi ostmisest. Kuna seda pakutakse ostmise ajal, on see sageli kaudselt osa toodete hindadest ja lisatakse tehingusse enne arve väljavõtte printimist.\nSeevastu pakutakse sularahasoodustust ajal, mil müüja pakub makseid, ja see arvutatakse prinditud arvel täiendava mahaarvamisena.\nPakutakse teatud tingimustel, mis innustavad ostjat tegema suure osa maksest ette ja tasuma ülejäänud osamaksed niipea kui võimalik. Näide kauplemisest ja sularahasoodustusest Mõelgem traktoritootjale XYZ ja ABC-le, kes ostab neilt traktori, kusjuures iga traktori hind on 5,00 Kauplemise vs sularaha allahindluse infograafikud Kriitilised erinevused kauplemise ja sularahasoodustuse vahel Kaubanduslikud allahindlused pakutakse tavaliselt müüjale allahindluspoliitika osana.\nSeetõttu on see allahindlus enamasti juba sisestatud toodete loetletud hindadesse. See on erinevalt sularahasoodustusest, mida pakutakse üle loetletud Tulevased kaubandusvalikutehingud. Kaupluse allahindlus, ehkki osa kataloogist ise võib ostja ostetud kogusest pisut erineda. Selle põhjuseks on see, et Maailma kaubandussusteemid idas ja laanes allahindluse peamine stiimul on tagada, et ostja läheb hulgi.\nSee on mõlema poole jaoks kasulik olukord. Ostjate jaoks ühiku hind koguse kohta väheneb, mis suurendab majanduslikus mõttes marginaalset kasulikkust.\nMüüja jaoks suureneb tema müüdud kogus ühe kliendi kohta, mis toob kaasa parema läbilaskevõime ja ladude efektiivsuse. Nüüd peaks ta kulutama vähem kulusid ladustamisele ja levitamisele.\nKauplemissoodustus on müüja poolt kasutatav mehhanism tagamaks, et see hoiab ostjat lisaks selle tehingu ka tulevastele tehingutele, muutes ta korduvaks ostjaks. See on peamiselt osa pikaajalisest strateegiast, kus ostja soovib vähendada oma turustamise, turunduse, müügi ja muid tehingukulusid.\nSeevastu sularahasoodustus on pigem maksete võimalikult kiire saamine. Selle kaudu soovib müüja veenduda, et ta saab makseid kiirelt, Tulevased kaubandusvalikutehingud ja täies mahus, mitte osade kaupa. Kuna see on pigem kogusespetsiifiline kui keskendunud tehingukuludele, pakuvad seda hulgimüüjad peamiselt jaemüüjatele.\nObjekt, millele on tagatud garanteeritud summa aadress, pindala. Hoiuse suurus sõnadega ja numbritega. Kohustuste täitmise tingimused. Karistused lepingu tingimuste rikkumise eest. Poolte dokumentide allkirjade tõendamine.\nKrediidiriski on vähem, kuna keskendutakse peamiselt nii ostjate kui ka müüjate suurenenud tootlikkusele ja korduvale äritegevusele. Jaemüüjad pakuvad tarbijatele peamiselt sularahasoodustust.\nTehingu suurus on väiksem ja krediidirisk on suurem. Kuna kaubanduslikud allahindlused on juba sisestatud kataloogis kuvatud toodete hindadesse, ei kajastata neid raamatutes.\nSularahasoodustus ei kuulu turuhindade hulka ja seda pakutakse lisaks sellele. Seega on Tulevased kaubandusvalikutehingud nii müüjate kui ostjate raamatutes kirjas.\nKauplemissoodustus varieerub olenevalt toodetest ja müüja ostetud kogusest. Sularahasoodustus on täpsem maksete ja osamaksete ajastamise osas.\nEesmärk on saada järelmaksu asemel tulevikus ettemakse. Rusikareeglina - vähem järelmaksu, rohkem on allahindlust.\nKaubandussoodustus on tootespetsiifiline ja seda ei diskrimineerita maksemehhanismi alusel. Kuna sularahasoodustus on rohkem keskendunud krediidiriski vähendamisele ja tulevaste osamaksete viivitamisele, pakutakse seda ainult klientidele, kes maksavad kättetoimetamise ajal, soovitavalt sularahas.


Hadamar - hotellid\nAm Elbbachufer 12, 65589 Hadamar, Saksamaa\nAlles in allem,für eine Nacht in Ordnung\nWellnessbereich Personal an der Rezeption\nKonnten am Abreisetag noch den SPA-Bereich nutzen und erst wesentlich später auschecken.\nSee on samuti hinnatud parima hinna ja kvaliteedi suhtega majutusasutuseks sihtkohas Hadamar! Võrreldes teiste sama sihtkoha majutusasutustega, saavad külastajad siin oma raha eest rohkem.\nRinghotel Nassau-Oranien on Booking.com'i külastajaid vastu võtnud alates 24. jaan 2006\nMillal sooviksite peatuda majutusasutuses Ringhotel Nassau-Oranien?\nViimane broneering sellesse hotelli tehti 24. aug, kell 23.32, Saksamaalt.\n6 põhjust, et valida Ringhotel Nassau-Oranien\n1 majutusasutus sihtkohas Hadamar\nMajutusasutuses Ringhotel Nassau-Oranien pakutavad mugavused\nKõikide alla 2-aastaste laste lastevoodite eest tuleb maksta EUR 20 ööbimise kohta .\nHotel Schlemmer on saanud asukoha eest hindeks 8,2\nLandhotel Kristall on saanud keskmiseks hindeks 8,8\nVaata 1 parimat hotelli sihtkohas Hadamar, vastavalt 83 ehtsale hotellidele jäetud arvustusele Booking.com'is.\nKülalised, kes vaatasid hotelli Ringhotel Nassau-Oranien, vaatasid ka:\nSet in buildings within the grounds of Montabaur Castle, this 4-star hotel offers a spa area with indoor pool, a buffet restaurant and terrace. Viimane broneering selles hotellis tehti eile kell 21:04\nEnjoying a sauna and fitness centre, this hotel has a terrace and guests can enjoy a meal at the restaurant or a drink at the bar. Viimane broneering selles hotellis tehti eile kell 23:17\nSee hotell pakub individuaalselt möbleeritud tubasid keskaegses linnas Limburg. Neljatärnihotell asub ajaloolises 19. sajandil ehitatud hoones. Külalised saavad kasutada tasuta WiFi-ühendust. 1 inimene vaatab seda praegu\nScenically located beside the Lahn River, Landhotel Zum Bären is set in an historic building and offers a terrace, garden and free WiFi. A wine tavern and library can also be found on site. Keskmine hinne 65 arvustuse põhjal\n» Vaata teisi hotelle sihtkohas Hadamar\nOle mureta! Vaata hotelle, puhkemaju ja apartemente sihtkohas Hadamar parimate vaatamisväärsuste ja põnevaimate paikade lähedal.\nSäästke sihtkohas Hadamar kuni 50% Saage eksklusiivne ligipääs vaid liikmetele mõeldud pakkumistele e-kirja teel.


Saks: sotsiaalsed ebakõlad soodustavad vägivalda - Äripäev\nSaks: sotsiaalsed ebakõlad soodustavad vägivalda\n15. jaanuar 2008, 17:51\nHille Tressum 15. jaanuar 2008, 17:51\nEuroopa Parlament arutab kodanike õiguste,\njustiits- ja siseasjade komisjoni ettepanekut töötada välja Euroopa Liidu lapse\nTänase täiskogu arutelul pidas kõne Eesti eurosaadik Katrin Saks. Saks keskendus sotsiaalsetele probleemidele, mis suurendavad ühiskonnas vägivalda.\n“Kuigi enamus lastega seotud poliitikaid on liikmesriikide pädevuses, tahan rõhutada Euroopa liidu (EL) ühiste strateegiate, indikaatorite, andmekogude ja raportite olulisust. Loodan, et nende mõju liikmesriikidele suureneb veelgi. Poliitikuna tean, kui raske on valijatele põhjendada, miks näiteks naabrid hoolivad oma lastest rohkem,” sõnas Saks oma kõnes täiskogule.\nKuigi EL on maailmas eeskujuks laste õiguste kaitsmisel, tuleb meilgi tuleviku nimel oma tegemistesse kriitiliselt suhtuda. Muret tekitab tõsiasi, et Euroopas elab arvukalt puudust kannatavaid inimesi. Aga kui vaesuses elavate täiskasvanute hulk on 16%, siis vaesuses kasvavaid lapsi on enamgi veel, keskmiselt viiendik kogu elanikkonnast.\nViimaste aastate jooksul on Euroopa Liidus esile kerkinud rühmakuuluvuse küsimused ning vaenulikkus ja hirm võõraste suhtes.\n“Enamasti ei tähenda see mitte tühja kõhtu, vaid arenguks vajalike võimaluste puudumist ja peateelt kõrvale jäämist", täheldas Saks, kes on ka Eesti Lastekaitseliidu president. Eurosaadik juhtis saadikute tähelepanu tõsiasjale, et uutes EL liikmesriikides on turumajanduse tormiline areng kaasa toonud suure kihistumise, mis kajastub teravalt laste heaolus.\n11. jaanuar 2008, 12:18\nJaanuarist tõusis sotsiaalmaksu minimaalne kohustus 2700 kroonini\n09. jaanuar 2008, 17:25\nKommentaar: Ansip andis sotsidele koondamisteate 7\n15. January 2008, 17:51


Võida puhkus Californias\nOsta ükskõik milline Felixi ketšup\nja võida reis Californiasse!\nLisaauhinnaks pehmed rannarätid.\n1. Alates 01.02.2018 kuni 11.03.2018 toimub Felixi tarbijamäng (edaspidi kampaania), mida korraldab AS Põltsamaa Felix asukohaga Tallinna mnt 1, 48103, Põltsamaa (edaspidi korraldaja).\n2. Kampaania auhindadeks on kampaanias osalejate vahel igapäevaselt, (kokku 39 päeva) väljaloositavad Felixi rannarätikud ning peaauhind Estraveli reisivoucher 5000€ väärtuses.\n4. Kampaania auhindade võitmiseks tuleb kampaanias osalejal osta ükskõik milline Felixi tomatiketšup ja registreerida perioodil 01.02-11.03.2018 (k.a.) ostutšeki number kampaanialehel www.felix.ee/california\n5. Registreeritud ostutšekk tuleb alles hoida kuni kampaania lõpuni. Registreerimine kampaanialehel on tasuta. Võidu korral on ostutšekk auhindade väljastamise aluseks.\n7. Perioodil 01.02-11.03.2018 loositakse iga päev kell 23:59 kampaanias osalejate vahel välja üks rannarätik. Igapäevases loosimises osalevad kõik kampaania reeglitele vastavalt kodulehel registreerunud isikud, kes on registreerunud 24 tunni jooksul enne järgmist loosimist. Ühte ostutšekki saab registreerida vaid ühe korra.\n8. Kõik kampaania jooksul registreeritud ostutšekid osalevad peaauhinna loosimisel. Peaauhind, reisivoucher väärtusega 5000€, loositakse välja 12.03.2018. Peaauhinna loosimisel osalevad ka need tšekid, mis on juba võitnud rannarätiku.\n10.Rannarätiku võitjate nimed avaldatakse internetis aadressil www.felix.ee/california hiljemalt loosimisele järgneval kolmandal tööpäeval.\n11. Võitjatega võetakse personaalselt ühendust.\n12. Peaauhind antakse võitjale üle isiklikult, auhinna väljastamise aluseks on kampaanialehel registreeritud tšeki ja isikut tõendava dokumendi esitamine.\n13. Rannarätik saadetakse võitjatele Smartpost pakiautomaadi kaudu, auhinna väljastamise aluseks on kampaanialehel registreeritud tšeki esitamine, mida võitja saab teha alljärgnevalt:\n13.1. elektrooniliselt, saates tšekist skaneeringu või elektroonilise foto koos oma nime ja kontaktiga e-mailile info@felix.ee või\n13.2. posti teel, saates tšeki või tšeki koopia koos oma nime ja kontaktiga aadressil AS Põltsamaa Felix, Tallinna mnt 1, Põltsamaa 48103 (postikulud ei kuulu kompenseerimisele).\n14. Rannaräti kättesaamine toimub Smartpost pakiautomaatide kaudu. Sobiv pakiautomaat tuleb valida kampaanialehel ostutšeki registreerimise käigus.\n15. Auhindade pakiautomaatidesse kohaletoimetamise eest vastutab Smartpost (Itella Estonia OÜ).\n16. Korraldaja kohustub rannarätid välja saatma hiljemalt 12.03 2018.\n17. Kampaanias võidetud auhindu ei asendata võitja nõudmisel teist liiki auhinnaga, samuti ei hüvitata auhinna maksumust rahas, va juhul, kui auhind asendatakse teise samaväärse auhinnaga korraldaja otsusel.\n18.3. võitja ei ole võidutšekki või selle skäneeringut/pilti korraldajale esitanud/toimetanud 12.03.2018.\n18.5. võitjaga ei ole hiljemalt 25.03.2018 kontakti saadud.\n20. Kampaanias ei või osaleda korraldaja AS Põltsamaa Felix töötajad, samuti Tank Grupi AS töötajad.\n21. Korraldaja ei vastuta kampaaniatoodete saadavuse eest kaubanduses.\n25. Kõik kampaaniast tulenevad vaidlused lahendatakse vastavalt Eesti Vabariigis kehtivale seadusele.\n26. Kõik pretensioonid seoses kampaania korraldamise ja/või läbiviimisega tuleb saata kirjalikult kampaania korraldajale märksõnaga “Felixi tarbijamäng” aadressil Tallinna mnt 1, 48103 Põltsamaa.


ELTL artikkel 48 – Võõrtöötajate sotsiaalkindlustus – Määrus (EMÜ) nr 1408/71 ja määrus (EÜ) nr 883/2004 – Vanadus‑ ja toitjakaotuskindlustus – Vanaduskindlustust puudutavate siseriiklike õigusaktide rakendamise erikord – Hüvitiste arvutamine\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 9. mai 2011. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 6. juunil 2011, menetluses\nkoosseisus: koja president A. Tizzano (ettekandja), kohtunikud M. Ilešič, E. Levits, J.‑J. Kasel ja M. Berger,\n– Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) ja la Tesorería General de la Seguridad Social (TGSS), esindajad: abogado A. R. Trillo García ja abogado P. García Perea,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: S. Pardo Quintillán ja V. Kreuschitz,\n1 Eelotsusetaotlus puudutab küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrust (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes, selle nõukogu 2. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 118/97 (EÜT 1997, L 28, lk 1; ELT eriväljaanne 05/03, lk 3) muudetud ja ajakohastatud redaktsioonis, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 629/2006 (ELT L 114, lk 1; edaspidi „määrus nr 1408/71”), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, lk 1), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 988/2009 (ELT L 284, lk 43: edaspidi „määrus nr 883/2004”).\n2 Taotlus on esitatud C. Salgado Gonzálezi ning Instituto Nacional de la Seguridad Sociali (INSS) (edaspidi „INSS”) ja Tesorería General de la Seguridad Sociali (TGSS) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on põhikohtuasja kaebaja vanaduspensioni suurus.\n3 Määruse nr 1408/71 artikli 3 lõikes 1 on sätestatud:\n„Liikmesriigi territooriumil elavatel isikutel, kelle suhtes on kohaldatav käesolev määrus, on liikmesriigi õigusaktide alusel samasugused kohustused ja õigus saada samasuguseid hüvitisi kui kõnealuse liikmesriigi kodanikel, arvestades käesoleva määruse erisätteid.”\n4 Selle määruse artikli 45 lõike 1 kohaselt:\n„Kui liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise kindlustusskeemi alusel, mis ei ole eriskeem lõikes 2 või 3 määratletud tähenduses, sõltuvusse kindlustus‑ või elamisperioodide täitumisest, peab kõnealuse liikmesriigi pädev asutus vajaduse korral arvesse võtma teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus‑ või elamisperioode, olgu need täitunud üld‑ või eriskeemi alusel, töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. Selleks arvestab ta kõnealuseid perioode nii, nagu oleksid need täitunud tema enda õigusaktide alusel.”\n5 Nimetatud määruse artikli 46 lõikes 2 on sätestatud:\na) pädev asutus arvutab hüvitise teoreetilise suuruse, mida asjaomane isik saaks taotleda tingimusel, kui kõik kindlustus‑ ja/või elamisperioodid, mis on täitunud töötaja või füüsilisest isikust ettevõtja suhtes kehtinud liikmesriigi õigusaktide alusel, oleksid täitunud kõnealuses riigis pädeva asutuse poolt hüvitise määramise päeval kohaldatavate õigusaktide alusel. […];\n6 Määruse nr 1408/71 artikli 47 lõikes 1 on sätestatud:\n7 Vastavalt selle määruse artiklile 89 on „[t]eatavate liikmesriikide õigusaktide rakendamise erikord […] sätestatud VI lisas”.\n8 Määruse nr 1408/71 VI lisa H osa (Hispaania) punktis 4 on sätestatud:\n9 Määruse nr 883/2004 artiklis 90 on sätestatud, et alates määruse nr 883/2004 kohaldamiskuupäevast tunnistatakse määrus nr 1408/71 sisuliselt kehtetuks.\n10 Määruse nr 883/2004 artikli 87 lõige 5 sisaldab järgmist üleminekusätet:\n„Sellise isiku õigused, kellele on määratud pension enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva liikmesriigis, võidakse asjaomase isiku taotlusel läbi vaadata, võttes arvesse käesolevat määrust.”\n11 Vastavalt selle määruse artiklile 91 kohaldatakse seda alates rakendusmääruse jõustumise kuupäevast.\n12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 987/2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord (ELT L 284, lk 1), jõustus selle artikli 97 kohaselt 1. mail 2010.\n13 Üldise sotsiaalkindlustusseaduse (Ley General de la Seguridad Social), mida on muudetud ja mis on heaks kiidetud 20. juuni 1994. aasta kuningliku seadusandliku dekreediga 1/1994, selle põhikohtuasjas kohaldatavas redaktsioonis (edaspidi „LGSS”), artikli 161 lõike 1 punkti b kohaselt peab õiguse saada vanaduspensioni tekkimiseks muu hulgas olema täidetud minimaalne sissemakseperiood, mis on 15 aastat.\n14 LGSS artikli 162 lõike 1 kohaselt:\n„Sissemaksetel põhinev vanaduspensioni põhisumma on jagatis, mis saadakse asjaomase isiku poolt vahetult enne riski realiseerumisele eelnevat kuud 180 kuu jooksul tehtud sissemaksete jagamisel 210‑ga.”\n15 C. Salgado González tegi Hispaanias sissemakseid füüsilisest isikust ettevõtjate eripensioniskeemi (Régimen Especial de Trabajadores Autónomos) kokku 3711 päeva jooksul ajavahemikus alates 1. veebruarist 1989 kuni 31. märtsini 1999 ja Portugalis kokku 2100 päeva jooksul ajavahemikus alates 1. märtsist 2000 kuni 31. detsembrini 2005.\n16 Ta taotles vanaduspensioni Hispaanias. INSS määras talle 9. novembril 2006 vanaduspensioni alates 1. jaanuarist 2006.\n17 INSS määras esmalt LGSS artikli 162 lõike 1 alusel selle hüvitise „põhisummaks” 341,65 eurot kuus.\n18 Nimetatud summa saadi liites Hispaanias ajavahemikul 1. jaanuarist 1991 kuni 31. detsembrini 2005 tehtud sissemaksed ja jagades selle tulemuse 210‑ga; see jagaja vastab – nagu nähtub Euroopa Kohtule esitatud toimikust – kõigile korralistele sissemaksetele (12 korda aastas) ja erakorralistele sissemaksetele (kaks korda aastas), mis tasuti 180 kuu jooksul, st 15 aasta jooksul.\n19 Seda põhisummat korrigeeriti esimest korda nii, et seda vähendati 53%‑ni, et võtta arvesse C. Salgado Gonzálezi sissemakseaastate osakaalu võrreldes kohaldatavate õigusnormidega ettenähtud võimaliku sissemakseaastate maksimumiga. Selle korrigeerimise tulemusel saadi põhisumma suuruseks 181,07 eurot.\n20 Seejärel korrigeeriti seda summat uuesti, et teha kindlaks vanaduspensioni osa, mida peab tasuma Hispaania Kuningriik. Selleks võttis INSS arvesse C. Salgado Gonzálezi poolt Hispaanias tehtud sissemaksete osakaalu võrreldes kõigi tema poolt tehtud sissemaksetega. Selle liikmesriigi poolt tasumisele kuuluva osa suuruseks määrati 63,86% korrigeeritud põhisummast, mis oli 115,63 eurot. Lõpuks määrati ümberarvestatud põhisummaks koos lisatasudega 371,36 eurot.\n21 Leides, et arvutustesse tuleks hõlmata ka vanaduspension, millele tal on õigus Portugalis tehtud sissemaksete alusel, taotles C. Salgado González 8. jaanuaril 2007, et nimetatud põhisumma vaadataks läbi ja igakuise kogusumma suuruseks määrataks 864,14 eurot.\n22 INSS jättis selle taotluse rahuldamata ning määras seejärel selle summa suuruseks 336,86 eurot kuus.\n23 Põhisumma saadi kohaldades LGSS artikli 162 lõiget 1, liites Hispaanias ajavahemikus 1. aprillist 1984 kuni 31. märtsini 1999 – nimelt 15 aastat, mis eelnesid C. Salgado Gonzálezi poolt Hispaanias tehtud viimasele sissemaksele – tehtud sissemaksed ning jagades need 210‑ga. Kuna põhikohtuasja kaebaja alustas aga Hispaania sotsiaalkindlustuse sissemaksete tegemist alles 1. veebruaril 1989, siis loeti ajavahemikus 1. aprillist 1984 kuni 31. jaanuarini 1989 tehtud sissemaksed nulliks.\n24 Hüvitise tegeliku suuruse kindlaksmääramiseks korrigeeris INSS seda põhisummat käesoleva kohtuotsuse punktides 19 ja 20 kirjeldatud viisil.\n25 Pärast seda, kui C. Salgado Gonzálezi vaidevõimalused olid tulemusetult ammendunud, esitas ta Juzgado de lo Social nº3 de Ourensele (sotsiaalkohus) kaebuse, kes jättis selle samuti rahuldamata.\n26 Apellatsioonkaebuse saanud eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et INSS kohaldas põhikohtuasja kaebaja vanaduspensioni põhisumma kindlaksmääramisel määruse nr 1408/71 VI lisa H osa punkti 4 koostoimes LGSS artikli 162 lõikega 1.\n27 Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et tal puudub igasugune kahtlus selles osas, et C. Salgado Gonzálezi poolt Portugalis tehtud sissemakseid on võimatu tema vanaduspensioni põhisumma arvutamisel Hispaanias arvesse võtta. Siiski leiab ta, et INSS‑i poolt selle summa arvutamiseks kasutatud meetod ei ole kooskõlas töötajate vaba liikumise nõuetega, mis puudutavad ELTL artiklis 48 osutatud sotsiaaltoetusi, ega määruse nr 1408/71 artiklis 3 sätestatud kohalike töötajate ja võõrtöötajate võrdse kohtlemisega.\n28 Esiteks seab ühenduse võõrtöötajate suhtes jagaja 210 kasutamine, isegi kui Hispaanias on tasutud sissemakseid vähem kui 15 aasta jooksul, nad võrreldes Hispaanias sissemakseid tasuvate Hispaania kohalike töötajatega ebavõrdsesse olukorda. Hispaanias sissemakseid tasuva kohaliku töötajaga samaväärses ulatuses sissemaksete puhul on ühenduse võõrtöötajal põhisumma selle tõttu, et sissemaksete summa jaguneb Hispaania Kuningriigis ja teises Euroopa Liidu liikmesriigis tasutud sissemakseteks, selle võrra väiksem, mida vähem ta on sissemakseid tasunud Hispaanias. Selline tulem oleks vastuolus ELTL artiklis 48 ette nähtud ühenduse eesmärgiga vältida seda, et võõrtöötaja puhul vähendataks toetuse summat, mille ta oleks saanud siis, kui ta ei oleks olnud võõrtöötaja (vt 9. augusti 1994. aasta otsus kohtuasjas C‑406/93: Reichling, EKL 1994, lk I‑4061, punkt 26, ja 12. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C‑251/94: Lafuente Nieto, EKL I‑4187, punkt 38).\n29 Teiseks toob eelotsusetaotluse esitanud kohus välja, et mida enam töötaja muus liikmesriigis kui Hispaania Kuningriik sissemakseid teeb, seda vähem on tal oma ametialase karjääri jooksul aega teha Hispaanias sissemakseid – mis on ainsad sissemaksed, mida määruse nr 1408/71 VI lisa H osa punkti 4 kohaselt arvesse võetakse – LGSS artikli 162 lõikes 1 osutatud 15‑aastase ajaperioodi jooksul. Need asjaolud iseloomustavad erinevust, mis esineb Hispaanias sissemakseid tegeva võõrtöötaja ja samuti Hispaanias sissemakseid tegeva kohaliku töötaja olukorra vahel, kuna viimane saab selle 15 sissemakseaasta katmiseks kasutada kogu oma tööalase karjääri kestust.\n30 Tribunal Superior de Justicia otsustas seega menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas ELTL artiklis 48 ja [määruse nr 1408/71] artiklis 3 sätestatud ühenduse eesmärkidega ning [selle määruse VI lisa H osa punkti 4] sõnastusega on kooskõlas tõlgendada […] seda lisa nii, et Hispaania hüvitise teoreetilise suuruse arvutamiseks kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal Hispaania sotsiaalkindlustusele tehtud viimasele sissemaksele vahetult eelnevatel aastatel jagatakse selliselt saadud summa 210‑ga, sest vastavalt [LGSS] artikli 162 lõikele 1 on see number vanaduspensioni põhisumma arvutamiseks kehtestatud jagaja?\nKas ELTL artiklis 48 ja [määruse nr 1408/71] artiklis 3 sätestatud ühenduse eesmärkidega ning [selle määruse VI lisa H osa punkti 4] sõnastusega on kooskõlas tõlgendada […] seda lisa nii, et Hispaania hüvitise teoreetilise suuruse arvutamiseks kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal Hispaania sotsiaalkindlustusele tehtud viimasele sissemaksele vahetult eelnevatel aastatel jagatakse selliselt saadud summa nende aastate arvuga, mille vältel on Hispaanias sissemakseid tasutud?\n3. Kui vastus teisele küsimusele on eitav, ja olenemata sellest, kas vastus esimesele küsimusele on jaatav või eitav, siis:\nKas käesolevas menetluses selgitatud juhul on [määruse (EÜ) nr 883/2004 XI lisa punkti 2 alapunkt a (Hispaania)] ELTL artiklis 48 ja [määruse nr 1408/71] artiklis 3 sätestatud ühenduse eesmärkide täitmiseks analoogia alusel kohaldatav ja kas sellise kohaldamise tulemusel kaetakse Portugalis sissemaksete tegemise periood Hispaanias ajaliselt selle perioodiga kõige lähedasemal perioodil tehtud sissemaksete põhjal, võttes arvesse tarbijahindade muutust?\n4. Kui vastus esimesele kuni kolmandale küsimusele on eitav, siis:\nKui ükski eespool esitatud tõlgendustest ei ole täielikult ega osaliselt õige, milline on siis [määruse nr 1408/71 VI lisa H osa punkti 4] tõlgendus, mis on käesolevas menetluses selgitatud vaidluse lahendamiseks tarvilik ning ühtlasi ELTL artiklis 48 ja [määruse nr 1408/71] artiklis 3 otseselt sätestatud ühenduse eesmärkidega ning [nimetatud VI lisa H osa punkti 4] tegeliku sõnastusega kõige enam kooskõlas?”\n31 Nende küsimustega, mida tuleb analüüsida ühiselt, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas ELTL artikliga 48, määruse nr 1408/71 artikliga 3 ja selle määruse VI lisa H osa punktiga 4 või ka määruse nr 883/2004 XI lisa punkti 2 alapunktiga a (Hispaania) on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille alusel arvutatakse nii võõrtöötajast kui kohalikust töötajast füüsilisest isikust ettevõtja vanaduspensioni teoreetiline suurus, lähtudes eranditult selle töötaja poolt tehtud sissemaksetest 15‑aastase alusperioodi jooksul, mis vahetult eelnes selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele, jagades need sissemaksed 210‑ga, ilma et selle perioodi kestust või kasutatud jagajat oleks võimalik muuta, et võtta arvesse asjaolu, et kõnealune töötaja teostas oma õigust vabalt liikuda.\n32 Kõigepealt tuleb märkida, et vastavalt määruse nr 883/2004 artiklile 91 koostoimes määruse nr 987/2009 artikliga 97 on määrus nr 883/2004 kohaldatav alles alates 1. maist 2010.\n33 Nagu nähtub käesoleva kohtuotsuse punktist 16, määras INSS 9. novembril 2006 aga C. Salgado Gonzálezile vanaduspensioni alates 1. jaanuarist 2006. Lisaks – nagu seda märkis ka kohtujurist oma ettepaneku punktis 30 – ei tõenda ükski toimikus sisalduv dokument, et C. Salgado González oleks kasutanud nimetatud määruse artikli 87 lõikes 5 pakutud võimalust, mis näeb ette õiguste läbivaatamise.\n34 Sellest johtub, et määrus nr 883/2004 ei ole põhikohtuasjas ajaliselt kohaldatav.\n35 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele vastamiseks tuleb meenutada, et määrus nr 1408/71 ei loo ühist sotsiaalkindlustusskeemi, vaid lubab erinevate siseriiklike skeemide olemasolu, ning selle ainus eesmärk on tagada siseriiklike skeemide kooskõlastamine. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt säilitavad liikmesriigid pädevuse korraldada oma sotsiaalkindlustusskeemi (vt 1. aprilli 2008. aasta otsus kohtuasjas C‑212/06: Gouvernement de la Communauté française ja gouvernement wallon, EKL 2008, lk I‑1683, punkt 43, ning 21. juuli 2011. aasta otsus kohtuasjas C‑503/09: Stewart, EKL 2011, lk I‑6497, punkt 75).\n36 Kui liidu tasandil ei ole ühtlustamist toimunud, siis määratakse iga liikmesriigi õigusaktidega kindlaks muu hulgas tingimused, mis annavad õiguse hüvitistele (eespool viidatud kohtuotsus Stewart, punkt 76 ja seal viidatud kohtupraktika).\n37 Liikmesriigid peavad selle pädevuse teostamisel siiski järgima liidu õigust, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid, mis käsitlevad kõigile liidu kodanikele tagatud vabadust liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil (eespool viidatud kohtuotsus Stewart, punkt 77 ja seal viidatud kohtupraktika).\n38 Sellega seoses olgu meenutatud, et määruse nr 1408/71 artikli 45 kohaselt peab juhul, kui liikmesriigi õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või ennistamise kindlustusskeemi alusel sõltuvusse kindlustus‑ või elamisperioodide täitumisest, kõnealuse liikmesriigi pädev asutus vajaduse korral arvesse võtma teise liikmesriigi õigusaktide alusel täitunud kindlustus‑ või elamisperioode, olgu need täitunud üld- või eriskeemi alusel, töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana. Selleks arvestab ta kõnealuseid perioode nii, nagu oleksid need täitunud tema enda õigusaktide alusel.\n39 Põhikohtuasjas ei ole vaidlust selle üle, et INSS võttis kontrollimisel, kas C. Salgado González tegi LGSS artikli 161 lõike 1 punktis b ette nähtud minimaalse 15‑aastase perioodi jooksul sissemakseid, määruse nr 1408/71 artikli 45 kohaselt arvesse nii Hispaanias kui Portugalis täitunud perioodid.\n40 Seevastu soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas liidu õigusega on vastuolus kõnealuse hüvitise teoreetilise summa arvutusmeetod, mida INSS kasutab.\n41 Sellega seoses tuleb meenutada, et määruse nr 1408/71 artikli 46 lõike 2 punkti a kohaselt tuleb sellise hüvitise teoreetilist summat arvutada nii, nagu oleks kindlustatud isik töötanud üksnes asjaomases liikmesriigis (21. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C‑30/04: Koschitzki, EKL 2005, lk I‑7389, punkt 27).\n42 Lisaks on määruse nr 1408/71 artiklis 47 nähtud ette hüvitiste arvutamise lisasätted. Eelkõige on selle lõike 1 punktis g sätestatud, et kui liikmesriigi õigusaktide järgi arvutatakse hüvitised keskmiste sissemaksete alusel, määrab pädev asutus sissemaksete keskmise kindlaks üksnes nende kindlustusperioodide põhjal, mis on täitunud kõnealuse riigi õigusaktide alusel. Veel on määruse nr 1408/71 VI lisa H osa, milles on esitatud erisätted Hispaania õigusaktide kohaldamiseks, punkti 4 alapunktis a täpsustatud, et selle määruse artikli 47 kohaldamisel arvutatakse Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele.\n43 Nagu johtub väljakujunenud kohtupraktikast, tuleb määruse nr 1408/71 artikli 46 lõike 2 ja artikli 47 lõike 1 tõlgendamisel arvestada ELTL artiklis 48 sätestatud eesmärki, mis hõlmab eelkõige seda, et võõrtöötajate sotsiaalkindlustushüvitiste summat ei tohi vähendada sellest lähtudes, et nad on kasutanud oma õigust vabalt liikuda (eespool viidatud kohtuotsus Reichling, punktid 21 ja 22, ning kohtuotsus Lafuente Nieto, punkt 33).\n44 INSS arvutas aga kõnealuse hüvitise määramisel C. Salgado Gonzálezi vanaduspensioni teoreetilise summa välja vastavalt LGSS artikli 162 lõikes 1 ette nähtud reeglile, mille kohaselt tuleb see summa arvutada välja sissemaksete keskmise alusel.\n45 Ta võttis hüvitise saamise õiguse tunnustamise eesmärgil kooskõlas määruse nr 1408/71 artikliga 45 tõepoolest arvesse Portugalis tehtud sissemakseid sellisena, nagu need oleks Hispaania õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodid.\n46 Siiski on määruse nr 1408/71 artikli 47 lõikes 1 nõutud, et keskmiste sissemaksete alusel arvutamisel tuleb lähtuda üksnes asjaomase riigi õigusnormide alusel tehtud sissemaksete summast (vt analoogia alusel eespool viidatud kohtuotsus Lafuente Nieto, punkt 39).\n47 Sellega seoses on ilmne, et INSS ei arvutanud põhikohtuasjas kõne all oleva hüvitise teoreetilise suuruse arvutamisel C. Salgado Gonzálezi keskmist sissemakset välja üksnes tema Hispaanias täitunud kindlustusperioodide põhjal aastate jooksul, mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele, nagu on nõutud määruse nr 1408/71 artikli 47 lõike 1 punktis g ja selle määruse VI lisa H osa punkti 4 alapunktis a.\n48 C. Salgado González tegi Hispaania sotsisaalkindlustusskeemi sissemakseid ajavahemikul 1. veebruarist 1989 kuni 31. märtsini 1999, kokku 3711 päeva, mis on umbes 10 aastat ja kaks kuud, ning INSS lisas arvutamisel arvestusliku perioodi ajavahemikul 1. aprillist 1984 kuni 30. jaanuarini 1989 ning seda selleks, et oleks täidetud sissemakseid käsitlev tingimus C. Salgado Gonzálezi poolt Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele eelnenud 15 aasta kohta. Selle tehtega soovis INSS määrata kindlaks lugeja, mille suhtes kohaldada LGSS artikli 162 lõikes 1 sätestatud jagajat, ning arvutada nii välja keskmine sissemakse, mis on vajalik vanaduspensioni põhisumma määramiseks.\n49 Kuigi C. Salgado González ei teinud ajavahemikul 1. aprillist 1984 kuni 31. märtsini 1989 sissemakseid, võttis INSS siiski arvutamisel arvesse kindlustusperioode, mis ei olnud täitunud Hispaanias. Kuna nendel perioodidel tehtud sissemaksed tuli lugeda nulliks, siis nende arvesse võtmise tagajärjel vähenes C. Salgado Gonzálezi sissemaksete keskmine.\n50 Ometi tuleb märkida, et sissemaksete keskmine ei oleks vähenenud, kui C. Salgado González oleks sissemakseid teinud üksnes Hispaanias, ilma et ta oleks kasutanud oma õigust vabalt liikuda. Teisisõnu, vastupidi määruse nr 1408/71 artikli 46 lõike 2 punktis a esitatud nõuetele, nagu neid on meenutatud käesoleva kohtuotsuse punktis 41, ei arvutatud C. Salgado Gonzálezi vanaduspensioni teoreetilist suurust samal viisil, kui siis, kui ta oleks töötanud üksnes Hispaanias.\n51 Teisiti võiks olla juhul, kui – nagu seda märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 44 – siseriiklikud õigusaktid näeksid ette mooduse muuta vanaduspensioni teoreetilise suuruse arvutamise viisi, et võtta arvesse liikumisvabaduse kasutamist asjaomase töötaja poolt. Käesoleval juhul on LGSS artikli 162 lõikes 2 ette nähtud korraga seoses võimalik korrigeerida jagajat, et kajastada korraliste ja erakorraliste sissemaksete arvu, mille kindlustatu on tegelikult tasunud.\n52 Kõike eelnevat silmas pidades tuleb esitatud küsimustele vastata, et ELTL artiklit 48, määruse nr 1408/71 artiklit 3, artikli 46 lõike 2 punkti a ja artikli 47 lõike 1 punkti g, ning selle määruse VI lisa H osa punkti 4 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus sellised liikmesriigi õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, mille alusel arvutatakse nii võõrtöötajast kui kohalikust töötajast füüsilisest isikust ettevõtja vanaduspensioni teoreetiline suurus, lähtudes eranditult selle töötaja poolt tehtud sissemaksetest kindlaksmääratud alusperioodi jooksul, mis vahetult eelnes selle liikmesriigi sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele, kohaldades nende sissemaksete suhtes kindlaksmääratud jagajat, ilma et selle perioodi kestust või seda jagajat oleks võimalik muuta, et võtta arvesse asjaolu, et kõnealune töötaja teostas oma õigust vabalt liikuda.\n53 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.


Töötaja õigused puhkusele - juura.ee\nTöötaja õigused puhkusele\nPriit 12.11.2021 03:17\t(6 kuud tagasi)\nKas tööandjal on õigust ja seadusliku alust eristada töölisi selle alusel kellel on lapsi ja kellel ei ole? Tootmis ettevõtte, inimesi palju ja loodud kord, et lastega inimesed saavad puhkused märkida x kuupäevast ja lasteta töölised saavad uue aasta puhkus graafikusse märkida end paar nädalat hilisemast x kuupäevast. Kuna igale ajale on piiratud arv puhkused ette nähtud siis sisuliselt lasteta töölised saavad lõpuks kuupäevad mis on lihtsalt veel järgi jäänud teistest kellel on lapsed ja kellel nii ütelda eelis õigus puhkusele.... On olemas mingi seaduslik alus selliseks eelistamiseks või kas firma võib sellise korra kehtestada sisekorra eeskirjadega näiteks?\nJ. 12.11.2021 05:31\t(6 kuud tagasi)\nseaduse järgi on kuni 7-aastase lapsega vanemal õigus põhipuhkusele endale sobival ajal, 7-10-aastase lapsega lapse koolivaheajal. Vanemate lastega eelisõigust puhkuseaja valimiseks ei ole.\nnoo 12.11.2021 07:45\t(6 kuud tagasi)\nongi nii, et kuna seadus annab lastega töötajatele õiguse valida puhkamiseks sobiv aeg, siis ilma lasteta töötajad saavadki puhata neil aegadel, mis üle jäävad. Seadus siin: https://www.riigiteataja.ee/akt/112072014146?leiaKehtiv § 69 p 7\nEster 12.11.2021 14:57\t(6 kuud tagasi)\nEt siis põhimõtteliselt kui on palju lastega kolleege..arvestades, et koolivaheaeg ja suvi kattuvad, siis võibki täitsa nii olla, et mõni töötaja ei saa suvel ühtegi päeva kunagi puhata ja saab oma nn igaastase suvepuhkuse alles novembris?\nPriit 12.11.2021 17:21\t(6 kuud tagasi)\nOngi olukord kus töölisi on palju (osakonna peale peaaegu 100), enamus lastega. Arusaadav kui seadus näbki sellist korda ette aga nagu karistus, et pole lapsi, inimene kellel pole lapsi saab lõpuks mingi puhkuse mis lihtsalt teistest üle jääb siis, erilist ajalist valikut ei jää inimesel endal....\nqovo 13.11.2021 11:13\t(6 kuud tagasi)\nSeadus on seadus ja see on tehtud selleks, et pered saaksid koos puhata. Priidul soovitan töökohta vahetada või ka pere luua.


Appi, üksinda linnas! | Staap\n← See on niiiiiiiiiiiiii Tartu!:D\nAppi, üksinda linnas!\nPosted on 30. dets. 2008\tby fideelia\nTäna oli mul viimane traumapunktikülastus. Haigusleht lõpeb 1. jaanuaril. Areng on toimunud sammhaaval, mitte hüpetega. Alguses loobusin ühest kargust. Jõululaupäeval enne maale sõitu ostukeskuses avastasin, et see ainus kark segab mind ja et ilma karguta on palju kergem kõndida. Kusjuures sai jõululaupäeval kaks lubatud kuud operatsioonist. Arst oli täpselt ette ennustanud, et läheb kuni kaks kuud. OK, tegelikult pole jalg veel terve. On ikka kangem kui terve jalg, kohati lilla ning vahel ka paistes, aga ma saan vähemalt peaaegu ilma valuta sellele toetuda ning kui saapad on jalas, siis kergelt longates käia. Paljajalu lonkan rängemini. Arst soovitas suuremate koormuste puhul elastiksidet kasutada.\nTaastusraviarst lõi rõõmust käsi kokku, kui karkudeta kabinetti jalutasin. Tänane trenn oli peaaegu juba nagu päris: 10 minutit kõndi ja 10 minutit rattasõitu. Jaanuaris tahan jõusaali tagasi minna. Kaks kuud on vahet olnud. Lihased on lõdvad ja keha on vormist väljas. Uskumatu, kuidas isegi vähene rasv ilma toonuses lihasteta kohe välja hakkab paistma! Jälk. Ärge tulge ütlema, et naisel peabki rasva olema. Öaäaak!\nPärast tänast trenni võis tähelepanelik vaatleja mind Tartu kesklinnas komberdamas näha. Kummaline tunne oli üle kahe kuu korraga ihuüksi ja ilma karkudeta linnas olla. Vaatasin maailma uue pilguga. Kõikjale olid kleebitud HI-viiruse eest hoiatavad plakatid. Selgus, et ajal, mil ma luumurruga kodus istusin, oli AIDS vohama hakanud. Eesti Nokia- lõpuks ometi!\nHead aastavahetust kõigile lugejaile!\n2 Responses to Appi, üksinda linnas!\n9. jaan. 2009, 05:28\nHuvitav kas keha võib võtta nagu kunstiteost?Vormid ju seda nagu savi suure vaevaga…\n12. jaan. 2009, 11:58\n70ntel tekkis kehakunst, mille esimesed tähtsamad esindajad olid Gilbert ja Georg, kes pakkusid iseendid välja kunstiteostena. laiemalt võttes aga on minu meelest igasugune enda keha tahtlik eesmärgipärane mõjutamine omaette kunstivorm.


FOTO ⟩ Endise F1 sõitja haruldane luksusauto osales avariis - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEndise F1 sõitja haruldane luksusauto osales avariis\n27. juuli 2020, 13:43\nFoto ⟩ Endise F1 sõitja haruldane luksusauto osales avariis\nFOTO: James Moy/James Moy Photography/Press Association Images\nEndine vormel 1 sõitja Adrian Sutil haruldane luksusauto sai avariis tugevalt kahjustada.\nSotsiaalmeedias ringlevad pildid Monacos vastu posti sõitnud McLaren Senna LMist, mis kuulub 37-aastasele Sutilile. Vigastatute või võimalike teiste avariis osalenute kohta pole meediasse informatsiooni jõudnud, kirjutab Iltalehti. Samuti pole kindel, et auto roolis oli just Sutil.\nEx-F1 Driver Adrian Sutil Crashes Very Rare McLaren Senna LM in Monaco https://t.co/OtQkppCAVh pic.twitter.com/gadpImoiXD\n— Flyin18T Motorsports (@Flyin18T) July 27, 2020\nMcLaren Senna LMi toodeti kokku vaid 20 tükki. Hinnanguliselt on ühe auto hind 1,4 miljonit eurot.\nSutil sõitis vormel 1 sarjas kokku seitse hooaega. Kõige kauem kuulus ta Force Indiasse, kuid esindas veel ka Spykerit ja Sauberit.\nHinnalised sportautod on Sutili kirg. Varasemalt on teda nähtud selliste autode roolis nagu Gemballa Mirage GT, Bugatti Veyron ja Pagani Huayra.


Golemi silm (2. osa) 2013 -- Raamatukoi raamatupood\nGolemi silm (2. osa)\nBartimaeuse triloogia teine raamat\n«Samarkandi amuletis» võitis noor võlur Nathaniel au ja kuulsust sellega, et päästis eluga riskides valitsusele kuuluva vägeva juveeli impeeriumi vaenlaste käest; «Golemi silmas» jätkab ta komeedina oma kiiret tõusu ministeeriumiridades. Ent Londonis külvab hirmu ja hävingut salapärane vastupanuliikumine, ning peagi satuvad hädaohtu nii Nathanieli töökoht kui ka tema elu. Teda ei ohusta mitte ainult tabamatu Kitty ja tema kaaslased vastupanuliikumisest, vaid ka Londonit laastav tundmatu ja hävituslik vägi. Nathanielil tuleb võtta ette ohtlik reis vaenulikku Prahasse ning kutsuda taas välja tüütu, müstilise ja kiire taibuga džinn Bartimaeus. Saab alguse maagia, seikluste ja poliitiliste mängude kiirelt keerlev karussell, kus Nathanieli, Bartimaeuse ja Kitty saatused ootamatult ühte põimuvad.


Kasumis investorid? Kus? - Äripäev\nKasumis investorid? Kus?\nVitali Antipov 09. märts 2009, 00:00\nKas 2008. aastal oli võimalik teenida oma investeeringutelt üle 50protsendilist tulu?\nEnamik inimesi naerab selle küsimuse peale. Tõepoolest, kui vaadata klassikaliste varaklasside (aktsiad, võlakirjad) turuliikumisi, siis 50 protsenti võis eelmisel aastal näha pigem miinusmärgiga.\nAktsiaturgudele raha paigutanud investorid on saanud suuri kahjumeid sõltumata investeerimisstrateegiast, sektoritest või geograafilisest paigutusest.\nFikseeritud tuluga instrumente eelistanud kandsid väiksemaid kahjusid ning tähtajalised hoiustajad nautisid marginaalseid tootlusi. Nii näiteks olid kliendid mullu valmis paigutama Šveitsi pankadesse raha 0protsendilise intressiga, peaasi, et olemasolev kapital säiliks.\nSamas, kas võimalusega teenida 50protsendilist tulu käib alati kaasas oht sama palju kaotada? Kuigi majandusteooria kohaselt on tootlusootus alati seotud riskiga, puudutab see eelkõige klassikalisi turuinstrumente.\nJuba mitu aastat on olemas ka uus lähenemine, kus erinevate varaklasside ja tuletisinstrumentide kombineerimine lubab saavutada tavateooriast erinevaid tulemusi. Üks eripära on siin see, et investor võib ise määrata, kui suure osaga oma rahast ta riskib. Näiteks äsja lõppenud Sampo Panga 1,5aastase investeerimishoiuse "Kullapalavik" kliendid teenisid (sõltuvalt valuutast ning riskipreemiast) 13-58 protsenti tulu.\nKas see tähendab, et nad võtsid suuri riske või et neil lihtsalt vedas? Ei, enamik ei riskinud oma kapitaliga üldse või võtsid fikseeritud riski (kuni 10 protsenti kapitalist) ning kui kulla hind sel perioodil langenuks, oleksid nad lihtsalt saanud oma kapitali ilma tootluseta tagasi.\nLugeja võib küsida, miks siis eelnevates kriisides inimesed massiliselt vara kaotasid ning miks keegi ei maininudki selliseid võimalusi. Vastus on lihtne - selliseid lahendusi nende tänapäevasel kujul lihtsalt ei olnud. USA struktureeritud lahenduste müügistatistika algab 2003. aastast. Euroopasse jõudis see veelgi hiljem.\nEesti pangad alustasid investeerimishoiuste kui lahenduse pakkumist aastatel 2004-2005.\nKriisi ajal peab üle vaatama oma suhtumise riskidesse. Üks suurimaid võimalusi on riskide piiramine (see võib olla nii 0 kui ka 50 protsenti, need pole abstraktsed numbrid, riskipreemia fikseeritakse lepingus).\nEi ole häid ja halbu aegu - on keerulised ja vähem keerulised ajad. Mõistagi on ajad paljude varaklasside jaoks keerulised. Kuid tihti juhtub, et kui ühed varaklassid kaotavad oma väärtust, leidub teisi, mis samal ajal väärtust kasvatavad.\nKui see teadmine ühendada finantsriski piirava investeerimisideega, võib igas majandusolukorras leida viise oma vara säilitamise kõrval ka selle kasvatamiseks.


Õigus isikuvabadusele – Eesti Inimõiguste Keskus\nInimõigused Eestis 2008 -2009 1. Õigus isikuvabadusele 1. Õigus isikuvabadusele 2. Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele 3. Õigus austusele era- ja perekonnaelu vastu 4. Mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus 5. Kogunemisvabadus 6. Õigus abielluda Diskrimineerimise keeld 8. Lapse õigused 9. Kodanikuühiskond Järgmine\nAastaid 2008 ja 2009 iseloomustavad isikuvabaduse kontekstis kõige paremini karistusseadustikku, kriminaalmenetluse seadustikku ja mõningal määral ka vangistusseadusesse tehtud muudatused. Need muudatused puudutasid vanglas oma karistuse ära kandnud isikuid. Neile laiendati käitumiskontrolli kohaldamise võimalus, mis eelnevalt puudutas üksnes ennetähtaegselt vabastatuid. Samuti nähti ette lisavõimalus kohaldada neile karistusjärgne kinnipidamine. Seega, teatud tingimustele vastav süüdimõistetu, kes on juba ära kandnud talle määratud vanglakaristuse, ei pruugi selle järel kinnipidamisasutusest siiski vabaneda.\nKaristusjärgne kinnipidamine iseenesest ei ole inimõigusi rikkuv meede. Seda võimalust kasutavad ühes või teises vormis mitmed Euroopa riigid. Ka Euroopa Inimõiguste Kohtul (EIK) on olnud võimalusi seda meedet analüüsida ning seda ei ole peetud vajalikuks keelata. Tegemist on siiski meetmega, mis oluliselt piirab inimeste õigust isikuvabadusele. See tähendab omakorda seda, et asjaolud, mille puhul seda kohaldatakse ja mis tingimustel, on antud juhul määrava tähtsusega. Eesti seadustesse sisse toodud muudatused ei pruugi selles osas olla piisavalt põhjalikult läbimõeldud.\nKaristusjärgne kinnipidamine Eestis\nKaristus- ja kriminaalmenetluse seadustikus tehtud muudatuste kohaselt võidakse pärast oma vanglakaristuse ärakandmist isiku kinnipidamist jätkata. Sellekohase meetme vajaduse määrab ära kohus koos süüdimõistva otsusega, ehk see otsus tehakse juba enne seda, kui isik on oma vanglakaristust kandma hakanud (KarS §872(2)). Selleks, et karistusjärgset kinnipidamist üldse kohaldada saaks, peavad olema täidetud järgmised tingimused (KarS §872(2)):\nisik mõistetakse süüdi vägivaldse kuriteo eest, mis on suunatud “olulisimate õigushüvede vastu” (elu ja tervise vastased, seksuaalsüüteod, vabadusevastased, üliohtlikud süüteod jm. mille koosseisutunnuseks on vägivalla kasutamine – nt röövimine, väljapressimine);\nkuritegu on toime pandud tahtlikult;\n“teda karistatakse vähemalt kaheaastase vangistusega ilma karistusest tingimisi vabastamata”;\n“süüdimõistetut on varem vähemalt kahel korral karistatud … nimetatud tegude eest iga kord vähemalt üheaastase vangistusega” (teatud juhtudel võib isik olla ka varem karistamata või karistatud ainult ühel korral – KarS §872(3) ja (4)); ning\n“arvestades süüdimõistetu isikut, sealhulgas varasemat elukäiku ja elutingimusi ning kuritegude toimepanemise asjaolusid, on alust arvata, et isik paneb kuritegeliku kalduvuse tõttu vabaduses viibides toime uusi … nimetatud kuritegusid”.\nKaristusjärgsele kinnipidamisele konkreetset tähtaega ei määrata. Isiku vabanemise eelduseks on tema ohtlikkuse äralangemine (KarS §873(1) ja KrMS §4262(1)). Kas inimene on endiselt ohtlik või mitte, hinnatakse samadel alustel, nagu algselt talle karistusjärgset kinnipidamist kohaldades. Lisaks peetakse silmas ka käitumist karistuse kandmise ajal ja karistusjärgse kinnipidamise ajal. Üle kümne aasta isikut reeglina karistusjärgselt kinni pidada ei tohi (KarS §873(2)). Kinnipidamise jätkamise vajadust kontrollib kohtunik rutiinselt vähemalt kord kahe aasta jooksul, kusjuures esimene kontroll peab toimuma vahetult pärast karistusaja lõppu. Vabastamist võivad taotleda ka süüdimõistetu või tema kaitsja (esmakordselt ühe aasta möödudes karistusaja lõppemisest ja karistusjärgse kinnipidamise algusest ning edaspidi kuni kord aastas) ja karistusjärgset kinnipidamist kohaldava asutuse juht (igal ajal) (KrMS §4262(3) ja (4)).\nSelline karistusjärgne kinnipidamine on väga sarnane Saksamaa süsteemiga, millest seaduse eelnõu esitanud justiitsministeerium paistab olevat eeskuju võtnud.\nIgasugune isiku kinnipidamine peab olema seadusega sätestatud – see tingimus on antud juhul täidetud. Lisaks sellele ei tohi kinnipidamine olla meelevaldne – sellel peab olema konkreetne lubatud eesmärk ning kinnipidamine peab olema selle eesmärgi saavutamisega kooskõlas. Eelnõu seletuskirja kohaselt on karistusjärgse kinnipidamise konkreetseks eesmärgiks korduvkuritegevust vähendades ühiskonna turvalisuse suurendamine. Kas see eesmärk on aga selline, mida Eesti Vabariigi põhiseadus (PS) ja Euroopa inimõiguste konventsioon (EIÕK) ette näeb, on tekitanud Eesti õigusteadlaste hulgas vastakaid arvamusi.\nEelnõu seletuskiri on välja pakkunud, et karistusjärgse kinnipidamise puhul saab rääkida kahest võimalikust põhiseaduses ja EIÕK-s lubatud olukorrast – kinnipidamine süüdimõistva kohtuotsuse alusel (PS §20 p 1 ja EIÕK, Art 5(1a)) või kinnipidamine õiguserikkumise ärahoidmiseks (PS §20 p 3 ja EIÕK, Art 5(1c)). Viimane tuleb aga kohe kõrvale heita, kuna EIK on selle puhul nõudnud, et tegemist oleks põhjendatud kahtlusega, mis on piisavalt konkreetne nii toimepanemise koha, aja kui ka ohvri näol. Antud juhul ei ole tegemist meetmega, mille kohaldamine sellist konkreetsust eeldab.\nEsimene nendest lubatud eesmärkidest, millele karistusjärgse kinnipidamise saab põhistada, on oluliselt tõsiseltvõetavam. Oma hiljutises kohtuotsuses Saksamaa osas on EIK ka kinnitanud selle eesmärgi paikapidavust sellise meetme osas. Selle põhjuseks on asjaolu, et karistusjärgne kinnipidamine otsustatakse koos süüdimõistva otsusega. Seega kokkuvõttes tuleb nentida, et karistusjärgne kinnipidamine iseenesest õigust isikuvabadusele rikkuda ei pruugi, kui vajadust selle järele on piisava selgusega tõestatud, ning tingimused, mis selle kohaldamist ette näevad, peavad silmas meetme eesmärke.\nÜks suuremaid etteheiteid 2009. aastal jõustunud muudatustele on see, et justiitsministeerium ei ole suutnud tõestada vajadust karistusjärgse kinnipidamise järele. Ilmselt ei eita keegi asjaolu, et Eestis on korduvkurjategijaid, kes vanglast vabanedes on sama ohtlikud või isegi ohtlikumad kui vanglakaristust kandma hakates. Samas heidetakse justiitsministeeriumile ette analüüsi puudumist asjaolude osas, mis sellise olukorra on tinginud. Uurimata on jäänud, mis varasemas süsteemis täpselt vajaka jäi ja kas seda ei saaks parandada inimõigusi vähem piiraval viisil.\nSeni kehtinud kriminaalpoliitika nägi ette isiku karistamise mitte üksnes tema teo hukkamõistmise eesmärgil, vaid ka ühiskonna üldise turvalisuse tagamise ja lõppkokkuvõttes süüdimõistetu õiguskuulekale käitumisele suunamise eesmärkidel. Vangistusseadus näeb ette, et vangistus just nende eesmärkide suunal toimiks ning sätestab konkreetsed meetmed nende saavutamiseks (§6(1) ja 16). Isiku vangistuse tulemuseks peab lõppkokkuvõttes olema tema resotsialiseerumine. Eelnõu seletuskirja kohaselt on ka karistusjärgse kinnipidamise eesmärgid samad, kuid ehk teises hierarhias ning karistuslikku elementi välistades. Kui Eesti kriminaalpoliitika lähtus ennegi samadest eesmärkidest, mis nüüd on karistusjärgse kinnipidamise eesmärkideks, siis ei too karistusjärgne kinnipidamine selles osas mingit muutust. Seega ei saa karistusjärgse kinnipidamise vajadust sellega põhjendada.\nVõimaliku karistusjärgse kinnipidamise põhjenduseks võib pidada kinnipeetavatele lisamotivatsiooni tekitamist – kui nad ei käitu ühiskonna reeglitele vastavalt, siis nad vabadusse ei pääse. Teisalt, mida kauem inimene vangistuses viibib, seda ebatõenäolisem on tema naasmine ühiskonda selle täieväärtusliku liikmena. Nagu eelnevalt tõdetud, ei näe sellised kinnipeetavad vabanemist reaalse võimalusena ning seetõttu nad ka ei näe selle heaks vaeva. Tulemuseks on see, et isik läheb kinnipidamisasutusse teadmata, millal ta sealt vabaneb. Tema jaoks on tegemist lõppematu karistusega. Seadusandja võib nimetada karistusele järgnevat kinnipidamist mõjutusvahendiks, kuid inimene, kellele seda kohaldatakse, tajub seda kui tähtajatut karistust. Tõenäoliselt muudab karistusjärgne kinnipidamine isiku resotsialiseerumise raskemaks. Selle tulemusel viibivad vanglates kinnipeetavad, kellega seotud probleemiga tegelemist on üksnes mõneks ajaks edasi lükatud.\nNiisama vangistuses oma aja ära istumisest ei ole kasu, kui sellega ei kaasne aktiivne töö selles suunas, et vabanedes naaseksid need inimesed ühiskonda mitteohtlikena. Jüri Saar on ette heitnud, et “Eestis puudub kurjategijatele ettenähtud sotsiaalteraapiliste asutuste traditsioon ja nende rajamise kogemus”. Kui need puuduvad juba praegu, takistades resotsialiseerimise eesmärki täita, siis mis kasu on kurjategijate jätkuval kinnipidamisel? Tegemist on sisuliselt nende tänavatelt eemalhoidmisega, ilma tegelike katseteta kinnipeetavaid resotsialiseerida. Ilma eriprogrammide ja -töötajaskonnata ei muutu varem ohtlikuks peetud isik ohutuks vangis istumise ja oma aja surnuks löömisega. Suvel jõustunud seadusemuudatused ei sätesta selles vallas midagi uut.\nIlma isiku resotsialiseerimisele suunatud konkreetsete meetmeteta ei ole karistusjärgne kinnipidamine inimõigustega kooskõlas. EIK rõhutab spetsiaalsete programmide olemasolu tähtsust, viidates Euroopa Nõukogu inimõiguste erivoliniku ja Piinamise ja Ebainimliku või Alandava Kohtlemise või Karistamise Tõkestamise Euroopa Komitee arvamustele. Karistusjärgselt kinni peetavad isikud vajavad psühholoogilist abi ja toetust veelgi enam kui karistuslikult kinnipeetavad isikud. Neile suunatud meetmed ei saa olla samad, mis karistust kandatele kinnipeetavatele, kuna need meetmed ei ole neile varem mõjunud ning nad ei ole ka võimelised omal käel resotsialiseerumise suunas liikuma. Samuti on oluline silmas pidada seda, et karistusjärgselt kinnipeetavate vangistus ei ole kindla lõpptähtajaga ning sellest tulenevalt vajavad nad erilist lähenemist.\nNii EIK, inimõiguste erivolinik kui ka Piinamise Tõkestamise Komitee viitasid karistusjärgselt kinnipeetavate üldisele motiveerituse puudumisele. Enamus neist löövad kinnipidamisasutuses lihtsalt aega surnuks ning ei pea vabanemisvõimalust reaalseks. Inimõiguste kohus sõnas, et selliste kinnipeetavatega peab töötama väljaõppinud, multidistsiplinaarne ametkond. Selleks kõigeks on aga vaja, et oleks välja töötatud tegevuskava ja programm, mis paneb paika sammud, mille tulemusel on vabanemine reaalne võimalus.\nEestis karistusjärgselt kinnipeetavate rehabilitatsiooniprogrammid puuduvad. Juulis jõustunud täiendus ei sisalda ühtegi sätet selle kohta, kuidas saavutatakse nende isikute ohtlikkuse vähenemine ja nende ettevalmistamine ühiskonda naasmiseks. Selle tulemusel on oht, et tekib grupp kinnipeetavaid, kes veedavad vanglates aega, kuni nende kümme aastat täis saab, mille järel nad vabastatakse, on nad siis ühiskonnale ohtlikud või mitte. Justiitsministeeriumi avalikult teadaolevates plaanides ei ole nimetatud spetsiifiliste rehabilitatsioonimeetmete loomist karistusjärgsele vangistusele, mistõttu ei pruugi karistusjärgne kinnipidamine olla sellele seatud eesmärkide täitmiseks efektiivne lahendus.\nLisaks puudustele karistusjärgse kinnipidamise vajalikkuse põhjendamisel on selle meetme kriitikud viidanud ka puudustele selle kohaldamise reeglistikus. Kui enamus eeldusi karistusjärgse kinnipidamise kohaldamiseks on formaalsed ja nende olemasolu üle otsustamine ei nõua laiaulatuslikku analüüsi, siis isiku ohtlikkuse määramine on keerulisem. See nõuab teatud prognoosi isiku käitumise üle millalgi tulevikus. Raske on mitte nõustuda Jüri Saare väitega, et “[k]aristusjärgne kinnipidamine sarnaneb … psühhiaatrilise sundraviga, aga seda rakendatataks ilma diagnoosita” kuna kohus “hakkab tegelema isiksuse omadustest tuleneva ohuga tekitada kahju ka edaspidi”. Sellise hinnangu andmine eeldab kompetentset ekspertiisi, mis suvel jõustunud sätete kohaselt ei ole aga kohustuslik (KrMS §432(3)). Selles osas avaldasid muret nii riigiprokuratuur kui õiguskantsler oma kommentaarides eelnõule. Nende hoiatustele vaatamata jäi probleemne säte ikkagi vastuvõetud seadusmuudatustesse.\nKaheldav on karistusjärgse kinnipidamise vajalikkuse põhjendatus olukorras, kus karistus ise on pikaajaline ja kohtunik peab otsuseid tegema isiku meeleseisundi kohta 10 või 15 aasta pärast. Mitmed uuringud on näidanud, et isiku käitumise põhjal vanglas ei ole võimalik täie kindlusega ennustada tema käitumist vanglast vabanemisel. Samu kahtlusi on väljendanud ka Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik oma kokkuvõttes visiidist Saksamaale.\nIgasugused inimõigusi piiravad meetmed peavad olema põhjalikult läbi kaalutud. Karistusjärgne kinnipidamine on isikuvabadust piirav meede. See meede peab olema konkreetse eesmärgi saavutamiseks viimane võimalik abinõu. See ei tähenda üksnes seda, et see peab olema viimane abinõu konkreetset isikut, tema käitumist ja meeleseisundit silmas pidades. See tähendab ka seda, et see on kõige viimane abinõu riigile kättesaadavaid võimalusi silmas pidades. Karistusjärgse kinnipidamise eesmärgiks on ühiskonna kaitsmine. On ebaselge, kas see on Eestis sellisel kujul ainuke võimalik meede selle eesmärgi saavutamiseks. Riik peab oma eesmärkide saavutamiseks kasutama meetmeid, mis võimalikult vähe inimõigusi piiraksid, kuid siiski saavutaksid neile seatud eesmärke – antud juhul kaitseksid ühiskonda ohtlike korduvkurjategijate eest.\nEelnev analüüs näitab, et karistusjärgne kinnipidamine ei pruugi talle seatud eesmärke saavutada. Samuti ei ilmne antud meetme eelnõu seletuskirjast ega ka muudest justiitsministeeriumi selgitustest, kas ja kuidas kaaluti alternatiivseid meetmeid. Põhjendus, et teised riigid seda sama abinõu kasutavad, ei ole piisav. Nagu tuleneb EIK otsusest kaasuses M vs Saksamaa, on ka Saksamaa karistusjärgse kinnipidamise süsteemis olulisi vajakajäämisi, mis ei ole rahvusvahelistele organisatsioonidele märkamatuks jäänud.\nNeed on asjaolud, mille kallal oleks pidanud põhjalikult töötama enne karistusjärgse kinnipidamise sätestamist. Isikuvabaduse piiramine sellisel kujul on tõenäoliselt meelevaldne. Ka Riigikohus on seisukohal, et sellise piirangu põhiseaduspärasuse küsimuses järgnevad tõenäoliselt kohtuvaidlused ning loobus seetõttu laiaulatusliku sisulise arvamuse andmisest.\n RT I 2009, 39, 261 (jõustunud 24. juuli 2009).\n Seaduseelnõuga kaasnevas seletuskirjas viidatakse 8-le riigile (Austria, Belgia, Lichtenstein, Norra, Rootsi, Saksamaa, Suurbritannia, Šveits). – Vabariigi Valitsus, “Karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja vangistusseaduse muutmise seaduse” eelnõu seletuskiri (382 SE). Lisaks on Sootak viidanud veel 6-le Euroopa riigile (Hispaania, Holland, Itaalia, Slovakkia, Tsehhi, Ungari). – Jaan Sootak, Mida teha, kui isiku ohtlikkus on süüst suurem? Saksamaa kogemuse mittekaristuslike mõjutusvahendite osas, Juridica VII/2006.\n Kõige hilisem võimalus selleks oli kaasuses M vs Saksamaa (17. detsember 2009).\n Eelnõu seletuskiri (viide 2), lk 8.\n Euroopa inimõiguste kohus, Kurt vs Türgi (25. mai 1998).\n Eelnõu seletuskiri (viide 2), lk 1, 20.\n M vs Saksamaa (viide 3), ¶ 102.\n M vs Saksamaa (viide 3), ¶ 94-5.\n Mare Allas (õigusteabe osakonna peaspetsialist, Riigikohus), Karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu kohta, kiri justiitsministeeriumile nr 10-4-1-7 (29.09.2008).\n Eelnõu seletuskiri (viide 2), lk 20.\n Sootak (viide 2), lk 526.\n Sellele asjaolule on viidanud ka Sootak oma artiklis (viide 2), lk 526.\n M vs Saksamaa (viide 3), ¶ 74, 126, 130; samuti Sootak (viide 2), lk 524.\n Jüri Saar, Karistusjärgne kinnipidamine ja Eesti kriminaalpoliitika, Juridica II/2009, lk 120.\n M vs Saksamaa (viide 3), ¶ 76-77, 129.\n Jüri Saar (viide 15, lk 118) on viidanud ka teisele eeldusele, mida ta peab niivõrd tõsise meetme jaoks liialt umbkaudseks – kuritegude nimistu, mis võivad karistusjärgse kinnipidamise tingida, “on lahtine ja lõpeb sõnadega „muud tahtlikud kuriteod, mille koosseisu tunnuseks on vägivalla kasutamine (nt röövimine)“.”\n Saar (viide 15), lk 116.\n Norman Aas (riigi peaprokurör, Riigiprokuratuur), Eelnõu kohta arvamuse avaldamine, kiri justiitsministeeriumile nr RP-1-8/08/1689 (25.09.2008), lk 2; Riigikogu õiguskomisjon, Seletuskiri karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku ja vangistusseaduse muutmise seaduse eelnõu juurde, 08.06.2009, lk 4.\n Aas (viide 19), lk 2.\n Saar (viide 15), lk 117.\n Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik, Report by the Commissioner for Human Rights, Thomas Hammarberg, on his visit to Germany, 9-11 and 15- 20 October 2006, CommDH (2007) 14 (11. juuli 2007), ¶ 203.\n Allas (viide 9).\nJärgmine: 2. peatükk : Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele


19 sobivat tööriista, mida ja kuidas ravida tuharaid tuharates pärast süstimist, et nad laheneksid - Massaaž 2021\nSümptomid, mis ilmuvad tükkide ja tükkide ilmumisel\nSümptomite süstimine peaks olema tõsiselt huvitatud järgmistest sümptomitest:\nmäestiku ja sellega külgneva ala temperatuuri tõus;\npikaajalised piinavad valud;\nnahapiirkonna kerge tuimus.\nnõrk punetus süstekohal;\nLisaks võib ebaprofessionaalne süstimine põhjustada närvi lõppu trauma. On lihtne ära tunda, kas kudedes esineb tuimust ja jäsemele levib valu (olgu see käsi või jalg). Kui need sümptomid ei kao kahe päeva jooksul ja üldine seisund halveneb, võtke kohe ühendust kirurgiga. Sellisel juhul on arsti külastamine kohustuslik. Lõppude lõpuks võivad pärast süstimist tekkinud kopsud olla koe sügav põletik, mille käigus tekib mädane vedelik või põletikuline infiltratsioon. Seega on ravitaktika erinev.\nTuberkulooside põhjused pärast süstimist\nNegatiivne reaktsioon manustatud ravimile\nPõhjused sõltuvad patsiendist või süstijat\nLühike nõel Kui intramuskulaarse süstimise ajal ei sisene lahus lihasesse, vaid subkutaansesse rasvkoesse, mis takistab ravimi segu imendumist kehasse, võib tekkida ühekordne või märgatav tihendus. Kõiki lühenenud nõela põhjus. Me ei saa oodata nõela täielikku kasutuselevõttu, mitte ainult kogenematu õde, vaid ka kogenud arstid.\nPiiratud lihased. Ebapiisavalt lõdvestunud tuharahvi jagunemine aitab kaasa ravimi ebaühtlasele jaotumisele, mis suurendab tükkide ohtu. Selles suhtes soovitavad enne süstimist kogenud arstid patsiendil magada maos. Sellise horisontaalse asendiga lõõgastuvad lihaselised lihased.\nRavimi kiire manustamine. Praegu ei tee arstid süstimist puuvilla meetodil.\nKoonused - mitte kohustuslik kaaslane. Valides õige süstla ja viies läbi kõik nõuded, on võimalik vältida valulikke tihendeid.\nSüstimistest tingitud muhke vältimine\nÕige valutu süstimine tuleb läbi viia aeglaselt, et ravim oleks süstekohal võrdselt ja täielikult levinud. Kõige parem on kasutada kolbkomponentseid süstlaid, mis on varustatud kolvi kummist otsaga. Süstimisprotseduuri ajal ei ole vaja teha teravaid liikumisi - kolb on väga lihtne liigutada.\nRavimi sisenemiseks on vaja pikka ja teravalt teritatud nõela. Ainult sellises seisundis ei tunne praktiliselt tunda nahaalust kihti. Ravim tuleb süstida lõdvestunud lihasesse. Seda on võimalik saavutada horisontaalse positsiooniga. Ta peaks olema teadlik nakkuse vältimise meetmetest. Üks pall pühkida koht enne süstimist ja teine - pärast. Jälgige võltsinguid ja madala kvaliteediga meditsiinitooteid. Pärast odavat Aasiast valmistatud meditsiiniseadme kasutamist ilmneb pärast süstimist tõenäoliselt tükk. Väärte salastatuse kaotamine on raske, kuna riik on selle probleemi lahendamisel vähem huvitatud. Süstekehade ravi ei hõlma keerulisi toiminguid. Kui juhtum ei ole kriitiline, saate nendega toime tulla sõltumatute jõupingutuste kaudu. Tõhusaid rahvahooldusvahendeid, et aidata vabaneda muhke, on palju.\nKuidas eemaldada süstimistest kiirgused kiiresti?\nJoodi võrk soojendab kahjustatud piirkonna lihaskoe. Tervise retikulatsioon jälgitakse väikese koguse joodi kastetud vatitikuga, mis hoiab ära naha põletused. Vaaguline koht vaagna tagakülje pehmetes kudedes on määrdunud üks kord hommikul ja õhtul.\nLooduslik mee kook. Nagu te teate, on mesilaste poolt toodetud magus paksu aine soojenemine ja tervendav toime. Toote valmistamise viis on üsna lihtne: üks supilusikatäis suhkruta mett, üks suur lusikatäis võid ja üks munakollane segatakse väikese koguse jahu. Soovitatav on öösel kaks kuni kolm päeva ümardatud tainas tükk. Koog peaks olema kaetud kilekattega ja kinnitatud aluspesuga.\nValge kapsas. Ravimimahla saamiseks on soovitatav kapsas lehed lõigata ja seejärel lisada probleemsele piirkonnale. Suurem mõju toob lehele, mesi määrdub meega.\nMuna-äädika kompress sisaldab toor-munade vahustatud segu kuue protsendilise äädika lahusega viiskümmend milliliitrit. Selle ainega niisutatud sidet tuleks jätta paistetavale alale pärast süstimist kaks või kolm tundi.\nTerapeutilise mitmekihilise sideme, mis on niisutatud viina ja dimexide lahusega, soojendab valulikku tihendust. Nende komponentide suhe on 1 kuni 4. Enne kompressi pealekandmist kandke sobiv õline vedelik või kreem. See kaitseb nahka ohtlike kahjustuste eest. Vahetult pärast süstimist tuleb massaaži vaskiga või alkoholiga kastetud vatitampooniga masseerida.\nAlkohol Pärast nuhtlemist määrige koht alkoholi sisaldava ainega ja vajutage seejärel sellele neljakandilist filmi, mille mõõtmed on 5x5 cm, mis on tugevalt kinnitatud haavapinnale.\nPurustatud jõhvikad, mis on asetatud süstekihtidele ja kaetud läbipaistva kilega, pehmendavad karastatud kumerust suurepäraselt.\nSoda kompress. Enne magamaminekut soovitatakse naatriumvesinikkarbonaati lahjendada klaasi veega. Järgnevalt peaksite niisutama osa salvrätikust, puuvillast villast või sidemest, pange süstekoht ja asetage rätik.\nKolmeaastane aloe. Ravimtaime üks leht tuleks hoida külmas kuus kuni kaheksa tundi. Seejärel lõigake see pikisuunas ja kergelt sõtkuge, kuni nektar vabaneb. Öösel pange tükk valulik tuberkulli. Asetage marli tampoon üle ülemise ja kile ning kinnitage kõik õhukese kleepuva kangaga.\nSoolatud (kuid mitte marineeritud!) Kurk on hea abiks.\nMeditsiinilised preparaadid, mis soodustavad muhke imendumist süstimisest\nKooride töötlemine preestrile lastele\nõige lähenemine süstimisele, laps ei ole ohus.Patiinil ilmnevad sageli DTP-ga profülaktilise vaktsineerimise järel sageli patogeensed punnid. Kodus kasutatavad meetodid on antud juhul välistatud. Selle probleemi lahendamiseks soovitavad lastearstid tõhusaid ja kahjutuid füsioteraapia protseduure.\nInfrapunafotoagregaat võimaldab teil probleemset ala infrapunavalgusti abil sügavalt kuumutada.\nKiirete vabanemiste tekkimiseks pärast süstimist tuleks suurendada metaboolsete protsesside kiirust lihases. Seda on võimalik saavutada probleemsete alade kuumutamisega. Ravida subkutaanseid muhke võib apteekides ostetud traditsiooniline meditsiin või ravimid. Kõige tähtsam on märkida probleem õigeaegselt ja võtta mitmeid tõhusaid meetmeid.\nLisaks ebameeldivate tunnete tekkimisele otseselt intramuskulaarsete ravimite manustamisel tuharasse võib inimene mõne aja pärast moodustada erinevaid kohalikke tüsistusi. Üks neist on koonuste välimus. Kuidas ravida muhke ja tihendeid pärast tuharate süstimist? Mida teha, kui ühekordne valus paavst pärast süstimist? Selle ja paljude teiste asjade kohta saate lugeda meie artiklis.\nMiks tekivad koonused pärast tuharad pritsmetel?\nSümptom tuharale pärast intramuskulaarset süstimist on ilmne patoloogia, sõltumata süstitud ravimi liigist, süstimistehnikast jne. Seda saab moodustada mitmel põhjusel:\nAllergiline reaktsioon. Välja töötatud liiga aktiivse immuunvastuse tulemusena ravimi komponentidele. Tavaliselt kaasneb turse, lokaalne hüpereemia ja teised sekundaarsed ilmingud;\nRavimi järjepidevus. Mitmetel ravimitel on õline ja paks tekstuur, mis imendub väga pikalt pehmetesse kudedesse;\nTugev lihaste pinge. Esineb siis, kui inimene tavaliselt enne süstimist ei lõdvestu ja ravimi manustamise protsessis kannavad tuharad lihaseid;\nEbaõigesti korjatud nõel. Liiga pikk süstitav seade põhjustab peaaegu täielikult ravimi sisenemist pehmete kudede sügavamatesse kihtidesse väljaspool lihasstruktuure. Väga lühike nõel ei pruugi jõuda lihasteni ja rasvapinna kihis koguneb vedelik;\nEbatäpse süstimise tagajärjed tuharasse. Ebakorrektsed intramuskulaarsed süstimistehnikad võivad põhjustada tükke. Nende hulka kuuluvad vedeliku liiga kiire sissetoomine tuharasse, nõelaga närvilõpmetesse või anumatesse sattumine, muud vead.\nPärast ravimite intramuskulaarset süstimist tuharasse on järgmised tihendid:\nHematomas. Kohalikud verejooksud, mis tekivad veresoonesse laskmisel. Ravi nõuab raviprotseduuri paranemise kiirendamiseks;\nInfiltreerub. Lümfisõlmed ja rakud pehmetes kudedes lahustuvad kuuma kompressi kujul kuuma toimel;\nAbstsessid Purulentse sisuga kihid. Enamikul juhtudel on nende kõrvaldamiseks vaja kirurgilist sekkumist.\nKuidas eemaldada muhke pärast süstimist tuharadesse\nSeal on üsna palju meetodeid, mis aitavad tõhusalt, kiiresti ja lihtsalt vabaneda muhke pärast süstimist tuharasse. Enamikel juhtudel soovitavad kaasaegsed arstid koonuste ja hüljeste meditsiinilist ravi tuharadesse süstimisel, kuid ka rahvahooldusvahendid ja füsioteraapia annavad hea tulemuse.\nKonservatiivne ravi hüljeste kõrvaldamisel pärast süstimist on ette nähtud ainult hematoomide või infiltraatide korral. Abstsesse ei saa kõrvaldada üksnes ravi abil, mistõttu on vajalik kirurgiline sekkumine.\nEfektiivne imenduv salv koonustest ja tihenditest pärast süstimist:\nHepariini salv. Lahendab veresoone veresoone lahjendades aktiivselt tuharad, mis pärinevad tuharalt. Tööriist hõõrutakse nahka kuni 3 korda päevas 2 nädala jooksul;\nVishnevsky salv. Kaasaegses kodumaises praktikas kasutatakse Vishnevsky salvi tihenditele rakendatavate kompresside aluseks. Eeltingimuseks on sekundaarse bakteriaalse infektsiooni tunnuste puudumine. Rakendatud Vishnevsky salvi steriilset marli rakendatakse probleemi lokaliseerimisele 4 tundi, pärast mida see eemaldatakse. Protseduuri korratakse 2 korda päevas 7 päeva jooksul;\nTroxevasin. Kui pärast tuharasse sisenemist ilmus sisse ühekordne tükk, aitab komplekssest multikomponentne salv, millel on tugev põletikuvastane ja antiseptiline toime, sellest vabaneda. Troxevasiini rakendatakse probleemsele piirkonnale kaks korda päevas, kuni massi moodustumine kaob;\nDimexide. Tõhus hematoomide ja infiltraatide vastu. Sellel on põletikuvastane ja lokaalanesteetiline toime, mis soodustab verehüüvete resorptsiooni. Komplekti lahenduse aluseks on mugav kasutada dimexide'i. Retsept on lihtne: 1 osa ravimist vedelal kujul segatakse 10 osa puhta veega toatemperatuuril. Lahusesse leotatakse marliülekanne ja kantakse kohale ümbritsevale alale, vältides otsest kokkupuudet süstekohaga. Protseduuri kestus on 30 minutit. Sündmust korratakse kaks korda päevas 10 päeva jooksul;\nLioton. Geel on tõhus süstimise järel pärast süstimist. Aktiivselt lahendab hematoomid, omab selget anesteetilist toimet, vähendades valu intensiivsust. Tööriista rakendatakse poolteist nädalat kuni 5 korda päevas.\nMis tahes folk õiguskaitsevahendeid, mida kasutatakse hüljeste vastu võitlemiseks pärast süstimist, võib olla täienduseks põhilisele ravimiravile, kuid mitte täielikult asendusena. Olenemata olukorrast tuleb enne allpool kirjeldatud meetmete kasutamist arsti poole pöörduda.\nParimad retseptid hüljeste ja koonuste raviks pärast tuharate süstimist:\nMesi aitab kaasa hüljeste resorptsioonile. Sellel on mõõdukas soojenemine, mis parandab naha seisundit. Protsessi osana peate kasutama ainult looduslikku värsket mett. Seda rakendatakse õhuke kiht probleemsetele piirkondadele ja seejärel hõõrutakse aeglaselt nahka;\nAloe aitab võidelda hematoomide ja infiltraatidega pärast tuharasse süstimist. Üks värske aaloe leht on hakklihamasin. Saadud aine pakendatakse juustuklaasile ja kantakse kimbule mitu tundi kompressina;\nKapsas paavstide sümptomite vabastamiseks süstidest. Värskel kapsalehel paljude ebatavaliste tervendajate kinnitustel on antiseptilised omadused, mis vähendab osaliselt põletiku intensiivsust ja aitab vabaneda paavsti tihenditest pärast kaadrit. On vaja võtta kõige värskem koostisosa, siis mash see kätte enne mahla moodustumist ja kinnitada probleemsele piirkonnale kompressina, mis hõlmab mähkmeid või muud tihedat ainet;\nKartulid lahustavad tuharad tuharadesse süstimisel. See sisaldab suurt tärklise kontsentratsiooni, mis vähendab põletikulise protsessi intensiivsust ja parandab infiltraatide imendumist pehmetes kudedes. Võtke üks suur värske mugul, puhastage see nahalt. Loputada põhjalikult voolava vee all ja peenestada peenest riivist läga. Kasutage kompressi alusena.\nFüsioterapeutilised protseduurid aitavad eemaldada muhke ja verevalumeid pärast paavsti kohanemist järgmistel asjaoludel:\nIntramuskulaarsete süstide järel moodustunud hematoomide ja infiltraatide peamine meditsiiniline ravi;\nTaastusravi periood pärast operatsiooni abstsesside eemaldamiseks ja teiste tüsistuste raviks.\nTerapeutiline massaaž. Seda tehakse käsitsi või automaatse masinaatori abil;\nParafiinravi. Klassikaline kuumuskäsitluse vorm, milles kuumutatud parafiin asetatakse probleemsetele piirkondadele;\nUHF Koonuste väljaõpe pideva või impulss-ultraheliga elektrivälja abil;\nDiadünaamiline ravi. Madala sagedusega impulssvooludega tihendite töötlemine;\nElektroforees. Ravimpreparaatide ekstraheerimine nahka ja pehmetesse kudedesse;\nFototeraapia Probleemsete piirkondade kiiritamine ultraviolettvalgusega kitsas või laias vahemikus.\nIlmsete komplikatsioonide puudumisel peaksid sümptomid ja mitmesugused tihendid pärast süstimist kaduma 8-10 päeva jooksul. On hädavajalik konsulteerida arstiga järgmistes olukordades:\nNaha süveneva punetuse ilmnemine sügeluspiirkonnas koos sügeluse tekkega;\nTurse ja valu teke intramuskulaarse süstimise kohas, mitte 7 päeva või kauem;\nÜldine kehatemperatuuri tõus, mis näitab süsteemsete bakteriaalsete infektsioonide teket;\nPurulentne väljavool intramuskulaarse süstimise piirkonnast;\nKoduravi efektiivsuse puudumine üle 1 nädala.\nKirurg on peamised kitsad spetsialistid, kes diagnoosivad ja ravivad patoloogiliste tüsistuste teket pärast süstimist.\nPõhilised ennetusmeetmed, et vähendada sümptomite ohtu pärast süstimist:\nSündmuse nõuetekohane rakendamine. Intramuskulaarset süstimist peab teostama isik, kellel on asjakohased oskused ja kogemused;\nKohustuslik lõõgastumine. Inimese intramuskulaarse süstimise protsessis peab patsient olema rahulik ja lihaseid lõdvestuma;\nNarkootikumide kasutamise võimaluse kindlaksmääramine. Inimest diagnoositakse mõnikord süstitud ravimi üksikute komponentide allergilisi ilminguid.\nKuidas süstida perse\nRavimite intramuskulaarset manustamist peab läbi viima õde või isik, kellel on sellise tegevuse kogemused ja oskused. Peamised etapid:\nEsialgne ettevalmistus. Valmistage vajalikud vahendid ette. Mugava töökoha korraldamine on kohustuslik;\nSüstekoha õige valik. Ravimite intramuskulaarne manustamine toimub vasaku või parema tuhara ülemises välimises ruudus;\nMenetluse järjestikune täitmine. Ravim kogutakse hoolikalt süstlasse, vabaneb liigne õhk, nõel asetatakse korki. Inimene suhtub mugavasse asendisse, süstekohta ravitakse meditsiinilise alkoholiga, kasutades steriilset puuvilla. Süstekoha nahk venitatakse, nõel sisestatakse kiiresti, liigutades 3/4 ulatuses selle pikkusest, seejärel viiakse läbi aeglane ravimi sissetoomine ja tööriista kiire eemaldamine lihasest. Kuiv steriilne puuvillane vatt kantakse sisse ja pressitakse süstekoha vastu.\nLisateavet selle kohta, kuidas süstida tuharasse, saate lugeda artiklis.\nJalakrambid raseduse ajal öösel\nKasuInimesed hakkasid jalatsite valikuid lähemalt vaatama. Talvel kingad, olgu nad nii meessoost kui naissoost, peavad olema veekindlad ning soojad ja looma mugavuse.\nSisepõletike tekke riskifaktorid


Koondis tahab Pareikole teha ilusa kingituse - Tänane leht\nKoondis tahab Pareikole teha ilusa kingituse\n17. november 2015, 12:43 2 min lugemist\nSergei Pareiko Eesti jalgpallikoondise esmaspäevases trennis. FOTO: Eero Vabamägi\nJALGPALL. Eesti jalgpallikoondis peab täna aasta viimase kohtumise, kui koduväljakul võõrustatakse eksootilist Saint Kitts ja Nevise meeskonda. Ühtlasi on see koondise pikaaegse esiväravavahi Sergei Pareiko viimane kohtumine profina.\n«Ausalt öeldes ei ole tavapärasest erilisemat tunnet. Viimased kolm päeva on olnud nagu tavaline laager,» sõnas Pareiko eilsel pressikonverentsil, et tema karjääri lõpp on elu normaalne osa. «Kui Mart Poom lõpetas, siis tulin mina vahetusest sisse. Nüüd lõppeb minu karjäär. See on spordi osa, et üks läheb sisse ning teine välja.»\nLõppenud hooajal FC Levadias pallinud kogenud väravavaht tunnistas, et viimane aasta on olnud raske. «Pere tahaks, et (karjäär) lõppeks kiiremini ära. Viimane aasta oli nende jaoks veniv. Selline sportlik elu oli raske, kuid samas olin pidevalt kodus ja pere sees. Raske oli selline sportlik elu. Tavaliselt olin ju pidevalt kuskil sõidus. Praegu olin rohkem kodus koos lapse ja naisega ning käisin ainult paariks tunniks kodust väljas. Nüüd on vaja natuke puhata jalgpallist,» lisas Pareiko.