Kuidas saavutada õitsev mürt? - Maitsetaimed\nkas Hollandi mürt võib õitseda, kas teil on kogemusi?\nIga mürt võib õitseda, nii kodune kui ka hollandlane.\nKõige tähtsam on korralik hooldus..\nMul on neli mürti, kaks neist on hollandlased ja ülejäänud nende järeltulijad on juurdunud pistikutest. Juurin väikesed puitunud pistikud 5 - 7 cm kohe purgi alla maasse.\nSelleks, et mürt saaks end hästi tunda ja õitsemisest rõõmu tunda, peab see kindlasti talvel puhkeperioodi tegema. Sel ajal hoitakse mürti jahedas + 10-16 kraadi ja valgusküllases kohas. Talvesoojuses võib mürt kuivada ja täielikult mureneda, kui jahedat talve pole võimalik pakkuda, siis ei tohiks mürrit alustada, see lihtsalt ei ela talvel sooja üle.\nMürtidele ei meeldi üldse kuumus, nad taluvad väga halvasti temperatuuri üle +30 kraadi, hakkavad lehti viskama.\nKevadel ja suvel hoitakse mürti heledas kohas, ilma otsese päikesevalguseta..\nPinnas peaks alati olema kergelt niiske, siin on vaja mitte valada ega üle kuivatada, mõlemal juhul reageerib mürt koheselt. Niisutusvesi peab olema hästi kaitstud või filtreeritud, neile ei meeldi kaltsium, nii et mõnikord võite niisutamiseks vett hapendada.\nMyrtles hakkavad vähimatki muutust mööda, mis neile ei meeldi, lehti langema, isegi ümberkorralduste tõttu võivad nad lehed maha visata, seega on parem seda veel kord mitte häirida. Kasvuperioodil väetatakse mineraalväetistega iga 2 nädala tagant.\nNeile meeldib väga lehte veega ja kõrge õhuniiskusega pritsida, talvel vähendavad nad pritsimist.\nMürtsid on juukselõikude abil hästi moodustatud. Kuid on üks nüanss, eelmise aasta võrsetel õitsevad mürtsid ja kui te kevadel talle juukselõikuse lõikate, ei pruugi ta õitseda. Peate valima ilusa soengu ja lillede vahel.\nSiirdamine toimub iga 2 aasta tagant, pott võetakse eelmise läbimõõduga 3 cm võrra suuremaks, ärge süvendage mürti juurekaela, see peab olema samal tasemel kui enne siirdamist, vastasel juhul kaob mürt.\nKui juhtus mingeid ettenägematuid asjaolusid ja mürt lagunes või kuivas, siis tuleks uurida juuri, kui need on elus, siis pole midagi, mürtidel on hea võime tagasi kasvada. On vaja lõigata kõik kuivad oksad ja kindlasti vabastab ta varsti noored võrsed.\nKui järgite kõiki hoolduseeskirju, siis pakub mürt kindlasti õitsemisega rõõmu.\nVaatame lähemalt: mürti hooldamine kodus, kuidas mürti ümber istutada, istutamine, kastmine, söötmine, pügamine, kujundamine, kahjuritõrje.\nMyrtle talub otsest päikesevalgust kergesti ja vajab palju eredat valgust, kuid parem on siis, kui valgus on hajutatud. Kuumuses on mürtpuu varjutatud. Õitseb ainult siis, kui on piisavalt valgust.\nKevadel ja suvel hoitakse lilli temperatuuril 17 kuni 20 kraadi, sügisel ja talvel on vaja jahedust ja taim paigutatakse ümber klaasitud lodžale, mille temperatuur on vähemalt + 6 kraadi. Pärast korralikku puhkust talvel jahedates tingimustes õitseb mürt pikka aega ja suurepäraselt.\nKastke mürtsipuud sageli, niipea kui pinnasekiht hakkab kuivama. Talvel tehakse jootmist harvemini, kuid on võimatu lasta mullal potis vett täielikult kuivada või seisma jääda. Stabiilne mullaniiskus säilib aastaringselt.\nMyrtle vajab regulaarset vormimist ja pügamist, ta talub juukselõikust kergesti ja vabastab kiiresti noored võrsed. Mürti pügamine viiakse läbi varakevadel, enne aktiivse kasvu algust..\nMürti kodus paljundamiseks on kaks võimalust - kasvatamine seemnetest ja pistikutest. Lihtsaim ja tõhusam meetod on paljundamine pistikutega.\nPistikud koristatakse kõige paremini hiliskevadel ja suve lõpus, kuna sügisel on edukaks juurdumiseks võimalus juba vähenenud. Mürti paljundamiseks korjatakse poollignifitseeritud pistikud pikkusega 8 - 12 cm, mille alumises osas eemaldatakse kõik lehed. Lõike alust töödeldakse juurestimulaatoriga ja pannakse anumasse perliidi ja vermikuliidi seguga..\nEdukaks juurdumiseks looge anumasse absoluutne niiskus, kasutades lõike või ülaosa katmiseks plast- või klaasanumat. Lõikemahutil peavad olema drenaažiavad, et liigne niiskus pääseks välja..\nVõite ka mürti pistikud idandada vees: pange ettevalmistatud pistikud veega anumasse sooja ja varjutatud kohta ning moodustuvad 1–1,5 kuu pärast juured, mille järel saate pistikud istutada mullaga potti..\nMürtlehed muutuvad kollaseks, kukuvad maha\nMiks mürt ei õitse\nMeie laiuskraadidel pärineb mürt Vahemere ja Lähis-Ida piirkondadest, seetõttu tähendab selle nimi kreeka keeles tõlkes "viirukit" ja teine nimi - Arrayan - araabia keeles "aromaatne". Sellel igihaljal taimel on põhjused sellised nimed. Isegi iidsetel aegadel märgiti, et lisaks dekoratiivmürrile on sellel palju kasulikke omadusi tänu eeterlike õlide olemasolule, millel on tugev antimikroobne toime. Arrayana lehtedel on raviv toime mitte ainult ravimite ja kosmeetiliste preparaatide koostises, vaid ka fütontsiidide õhku paiskamise kaudu..\nMürt õitseb väga kaunilt: kogu puu on kaetud keevate valgete õitega, mõnikord kerge roosaka varjundiga. Kuid selline vaatepilt ei rõõmusta alati omaniku silmi ja see juhtub mitmel põhjusel..\nEsiteks on mürt lõunapoolsete laiuskraadide taim, seega on ta harjunud ereda päikesevalgusega. Kodus tunneb puu end kõige mugavamalt lõunapoolsel aknalaual, kus ta võib rikkalikult päikest võtta. Kuid otseste kiirte eest on parem seda kardinaga varjutada. Sellistes tingimustes rõõmustab arrayan teid imeliste lilledega, kuid asetatuna lääne-, ida- või põhjaküljele ei õitse see tõenäoliselt üldse. Lisaks tuleb meeles pidada, et lill ei talu järske valgustuse muutusi. Näiteks kui otsustate selle viia põhjaküljelt lõunasse, siis peate seda tegema mitmel etapil, suurendades valguse hulka järk-järgult, teisaldades kõigepealt mürti ida- või läänepoolsele aknalauale.\nTeiseks on lillel reaalne vajadus värske õhu järele. Tõepoolest, kodumaal kasvab see tänaval aastaringselt, nii et väikesed mürti mustandid pole mitte ainult ohtlikud, vaid isegi soovitavad. Soojal aastaajal tuleb taime üldiselt hoida võimalusel õues: avatud verandal, rõdul või aias. Ja siis on rikkalik õitsemine garanteeritud.\nKolmandaks vajab see subtroopilistest külalistest pidevalt niisket mikrokliimat, mille tagab regulaarne kastmine ja pihustamine pehme, eelistatavalt vihma- või sulaveega. Talveperioodiks tuleks niiskust vähendada 1 korrani nädalas ja pihustamise võib ära visata, kui puu on jahedas ruumis. Puhkeperioodi optimaalne temperatuur peaks olema 8–10 ° C.\nNeljandaks on tavaks moodustada puu võra kasvuperioodi alguses ehk kevadel, kuid sel juhul õitsemist kindlasti ei tule. Kui soovite imetleda õitsvat Arrayanit, kärpige seda pärast lillede langemist, umbes augustis.\nViiendaks sõltub taime õitsemine otseselt toitmise tüübist. Kui soovite näha lumivalgeid õisikuid, peaks toalillede väetis sisaldama suurt fosforisisaldust ja minimaalselt lämmastikku..\nKuuendaks, igasugune vaevus, mis lilli mõjutab, viib selleni, et see viskab kogu oma jõu ellujäämisse ega õitse enam. Üldiselt on mürt taim, mis on resistentne enamiku haiguste suhtes, kuid halva drenaaži ja rikkaliku jootmise korral võib juurestik mädaneda..\nTaimse mürti kodumaad nimetatakse Vahemereks ja Lähis-Idaks. Myrtle on kreeka keelest tõlgitud kui "viiruk". Teist nime peetakse "Arrayaniks". See pärineb araabia keelest ja tõlgitakse kui "aromaatne".\nKuidas mürt õitseb\nSellised nimed anti põõsale selle eriliste omaduste tõttu, mida märgati aastaid tagasi. Põhjuseks on suur hulk eeterlikke õlisid. Nende tõttu ilmneb antibakteriaalne toime..\nSamal ajal pole nende õlide mõju testimiseks vaja valmistada ravimit ega kosmeetikat. Piisab, kui olla mürti lähedal. Lõppude lõpuks vabanevad fütontsiidid õhku.\nÕitsemisperiood on meeldiv vaatepilt. Kui teil õnnestub seda hetke mitte kasutamata jätta, näete valkjas või valge-roosa tooni lilli.\nAlati pole seda siiski võimalik näha. Ja põhjus pole selles, et aednik oleks õitsemisperioodi vahele jätnud, vaid selles, et taim ei hakanud isegi õitsema. Põhjuseid on mitu.\nLõppude lõpuks kasvas põõsas lõunapoolsetel laiuskraadidel ja oli harjunud rohke valguse ja kuumusega. Kui mürt kasvab korteris, siis asetage taim aknalauale, mis on suunatud lõunasse. Seda tehes veenduge, et otsesed päikesekiired ei langeks mürrile. Selleks katke kuumal perioodil pott kardinatega..\nNõuetekohase hoolduse korral näete meeldiva varjundiga lilli.\nVeenduge, et valgustus ei muutuks dramaatiliselt. See mõjutab mürti seisundit negatiivselt..\nNii näiteks, kui pott asus aknalaual, mis on suunatud põhja poole, siis viiakse mürt mitmel etapil lõunapoolsele aknalauale. Põhimõte on suurendada valguse hulka järk-järgult. Kui see töötab, siis paigaldage lill kõigepealt lääne- või idapoolsele aknalauale ja alles pärast seda - lõunapoolsele.\nKodus on myrtle aastaringselt tänaval. Seetõttu on ruumi suruõhul negatiivne mõju.\nKui väljas on soe, siis jätke taim õue..\nNiiske kliima puudumine.\nNeljas põhjus on see, et aednik moodustab võra valel ajal. Seda tehakse kasvuperioodil..\nViies põhjus on toitmine.\nKui valite õige, siis on lilled lumivalge varjund. Veenduge, et väetises oleks fosforit ja lämmastiku kogus oleks minimaalne.\nKuues põhjus on tekkiv haigus.\nTaim kipub kahjuriga võitlemiseks jõudu andma. Seetõttu pole õitsemiseks piisavalt jõudu. Veenduge, et taime ei rünnaks kahjurid ega haigused.\nKuidas mürtpuu õitseb? (11 fotot)\n● Optimaalsed tingimused\n● Kuidas on mürti õitsemine?\n● Miks mürt ei õitse?\n● Mürtlipuu vili\nMyrtle on igihaljas Vahemere taim, millel on väikesed läikivad lehed, millest õhkub värskendavat vürtsikat lõhna. Selle eeterlikud õlid desinfitseerivad täiuslikult õhku ja puu ise (või põõsas, sõltuvalt tüübist) võib kaunistada mis tahes interjööri. Soojas kliimas saab see eksootiline külaline õues kergesti juurduda, kuid kui talvel langeb temperatuur alla 0, on parem viia ta soojendatud lodžale või panna hästi valgustatud aknalauale. Nõuetekohase hoolduse korral on igal suvel näha mürti õitsemist - sel ajal on see kaetud kaunite valgete või roosade pungadega, mis meenutavad õunapuuõisi ja rõõmustavad kõiki kohalviibijaid..\nLooduses võib mürti tihnikuid leida kõige sagedamini Kreekas, Türgis, Küprosel, Sitsiilias, Põhja-Aafrika riikides, Iraani mägismaal ja Armeenias. Juba iidsetest aegadest peeti seda taime surematuse, igavese armastuse ja truuduse sümboliks - sellest valmistati pulmadest pärgi ja kimbusid, valmistati viirukeid ja kasutati meditsiinilistel eesmärkidel. Sellised puud istutati tavaliselt jumalanna Aphrodite'ile ja Vana-Roomas - Veenusele pühendatud templite ümber.\nMürti lähedased botaanilised sugulased on sellised väärtuslikud põllukultuurid nagu eukalüpt, guajaav, nelk ja teepuu. Need kõik sisaldavad suures koguses fütontsiide ja neil on meditsiinilised omadused..\nÕues kasvavate mürtlipuude kõrgus võib olla kuni 3 m, samas kui siseruumides olevad liigid ulatuvad harva 100 cm-ni. Peaaegu kõigil selle taime sortidel on tumerohelise värvi läikiva läikega miniatuursed nahkjad lehed, mis on paigutatud paarikaupa üksteise vastas ja tihedalt katke iga haru.\nMürti kasvatamine kodus nõuab mõningaid jõupingutusi, kuid see kaunis puu maksab omanikule näidatud hoolduse eest täielikult tagasi. Igas ruumis, kus on vähemalt üks selline taim, on alati kerge hingata ja pole mingit nakkuse nakatumise ohtu - tema lehtede poolt eralduvad lenduvad ained hävitavad patogeenid täielikult. Sellepärast on väga kasulik hoida mürti haiglate osakondades, samuti piirkondades, kus elab palju inimesi (näiteks kontorites või klassiruumides)..\nValgustus. Kuna mürt on lõunapoolsete laiuskraadide elanik, vajab see palju päikesevalgust, paremini kui kaudne valgus. Ideaalne võimalus oleks kagu- ja edelapoolsed aknalauad, mida suvises kuumuses on soovitav kardinatega varjutada. Kui võimalik, tuleks soojal aastaajal sellised puud rõdul välja panna või tänavale siirdada..\nNiisutav. Mürti on vaja regulaarselt kasta, kuid mõõdukalt - nii et mulla tükk püsiks pidevalt kergelt niisutatud. Vett on hädavajalik kasutada ainult toatemperatuuril (18–20 kraadi), vastasel juhul on oht juuremädaniku tekkeks. Samuti vajab see taim lehtede perioodilist pihustamist pihustuspudelist, et neile kogunenud tolm ei segaks fotosünteesi..\nTemperatuur. Mürtipuude jaoks on kõige mugavam "suvine" kliima, kui termomeetri märgid jäävad + 18... 23 ° C piiresse. Kuid talvel, kui nad on puhkeasendis, piisab temperatuurist + 5... 8 ° C ja lühikesest päevastest tundidest. Kui jätate potti patareide lähedusse, kus on soojem kui + 10 ° C, hakkavad lehed kolletuma, närtsima ja maha kukkuma ning taim kaotab ilu.\nVäetised. Nädalased väikesed lämmastikulisandite annused aktiivsel kasvuperioodil varakevadest suve lõpuni annavad mürttaimedele lopsaka võra ja terve väljanägemise kogu aastaks. Mais-juulis võite neile lisada ka fosforväetisi, mis aitavad kaasa rohkemate õite ilmumisele..\nKärpimine. Selleks, et taim moodustaks rohkem pungi ega kasvaks liiga palju, tuleks liigsed oksad perioodiliselt ära lõigata. Seda protseduuri on kõige parem teha suvel või sügisel. Lõigatud osi saab kasutada paljundamiseks - piisab nende aluste kastmisest mitmeks nädalaks vette või istutamiseks väikestesse anumatesse, kus on soe (+25) niiske liiva ja turba substraat, kus pistikud vabastavad peagi oma juured.\nKuidas mürt õitseb?\nKui kõik ülaltoodud tingimused on täidetud, võib eeldada, et täiskasvanud taime harudele ilmuvad igal aastal armsad valged või roosad pallikesed, mis hiljem õitsevad viie kroonlehega tähekujulisteks õisikuteks, millel on arvukalt tolmukiiri. Enamikus sortides on need valged või roosad ning kuju ja suurusega väga sarnased kirsi- või õunalilledega. On ka froteesorte, mis rõõmustavad silma lopsakate "kastani" tutidega.\nJärgmisi mürti liike hoitakse siseruumides. Foto allpool.\nSeda liiki esindavad aeglaselt kasvavad puud, mille kõrgus on 10 - 20 meetrit. Pagasiruumid on keerdunud, sileda koorega. Tšiili mürti marjad on söödavad ja neil on ravivad omadused, tänu millele neid kasutatakse meditsiinis.\nKasta istandusi õigeaegselt - isegi lühiajaline mullast kuivamine võib provotseerida lehestiku tilga. Kui see juhtus, ärge muretsege liiga palju - puu kasvab uuesti.\nTalvel pakutakse talle temperatuuri umbes 10 - 12 C. Selle perioodi jootmine on piiratud, kuid ilma savikooma kuivamiseta.\nKomponente võetakse samas koguses ja segatakse hoolikalt. Selgub, et seeninfektsioonide vältimiseks on lahtine õhusegu, mis valatakse fungitsiidilahusega (Fitosporiin).\nPärast tegelike lehtede ilmumist tuleb seemikud siirdada toitevasse mulda. Kuna substraat, milles seemned idanesid, on toitainetevaene.\nUus ostetud taim viibib pikka aega samas mullas. Soovitav on värskelt omandatud puud ümber istutada värskesse pinnasesse, kuna on suur tõenäosus, et vana substraat on juba ammendatud.\nMyrtle on ebatavaline taim Myrtle perekonnast. Nimi tähendab "viirukit". Myrtle eelistab kasvada subtroopilistes tingimustes, peamiselt Vahemere maades.\nSelle nime sai taim tänu sellele, et tema lehed ja õied sisaldavad meeldiva ja rahustava aroomiga eeterlikke õlisid. Myrtle näeb välja nagu väike piklike ja teravate lehtedega puu. Lehevarred on lühikesed ja värv erkroheline.\nmürti koduhooldus - foto\nMürti tuleb regulaarselt kasta. Kuna taim on lähistroopilise päritoluga, armastab ta niiskust, mistõttu vajab lisaks pidevale kastmisele igapäevast veega piserdamist. Kui mürt ei saa piisavalt vett, hakkab see kuivama ja kolletama..\nNagu teisi lilli, on ka mürti kõige parem kasta ja piserdada seisva veega. Talvel peate jootmist veidi vähendama ühe nädalani. Pihustamine jääb alles siis, kui ruum on soe.\nParem on panna see taim lõunaküljele, kuna see on teistelt külgedelt vähem mugav ja ei pruugi õitseda. Kui päikesekiired intensiivselt paistavad, on parem taim kardinaga sulgeda, et see ei põleks.\nMürti jaoks on kõige soodsam temperatuur umbes 22–24 kraadi. Perioodiline viibimine rõdul või aias avaldab taimele positiivset mõju.\nKui taime välja võtta pole võimalik, siis tasub ruumi ventileerida. Talvel on mürt mugavam temperatuuril kuni 10 kraadi, kuid õhuniiskus peaks olema madalam kui suvel.\nSeda taime võib väetada kompleksväetistega, mis on mõeldud eriti õistaimede õitsemiseks. Suvel tuleks pealmine riietus lisada üks kord nädalas ja talvel üks kord kuus..\nMürt - siirdamine - foto\nMyrtle kasvab aeglaselt, nii et ärge istutage seda liiga sageli. Parem on seda teha üks kord aastas, suurendades poti suurust..\nJuba kasvanud taim võib siirdamiseta elada kolm neli aastat. Mürti siirdamise optimaalne aeg on talvine hooaeg, kuna sel perioodil on puu puhkeasendis.\nSiirdamist tuleks alustada sellega, et taime ei kasteta mitu päeva, nii et seda oleks lihtsam eemaldada. Pott pöörab ümber ja puu libiseb kergesti välja, nii et hoidke seda kindlasti. Kui ravite juuri juurte stimulaatoriga, siis on tal lihtsam juurduda..\nUues potis tehakse kõigepealt drenaaž ja seejärel täidetakse see paisutatud saviga ja substraat valmistatakse ette, tuleb see põhja valada. Seejärel paigaldatakse taim ise ja kaetakse substraadiga. Pärast siirdamise lõppu tuleb puu rikkalikult kasta ja viia pimedasse kohta..\nMürtli reproduktsioon - foto\nMürti saab paljundada kahel viisil:\nPistikute meetodil on oluline, et mulla temperatuur ulatuks 25 kraadini. Paljundamine toimub apikaalsete pistikute kaudu. Selle pikkus peaks olema 7–9 cm, kui valite väiksema varre, siis ei saa te seda õitsvast võrsest ära lõigata.\nLehed korjatakse ja lõigatud töödeldakse. Pärast seda tuleb raie istutada, eelistatavalt liiva ja turba segusse, see on taime jaoks kõige soodsam keskkond. Katke pistikud pealt fooliumiga. Toatemperatuuril on kasv kiirem.\nTeine aretusmeetod on seemnete kasutamine. Erinevalt pistikutest kasvavad seemned pikka aega. Selle kasvumeetodi jaoks kasutatakse sama substraati koos mulla lisamisega, kõik see on kaetud kilega.\nSeemnete idanemiseks vajavad nad hajutatud valgust ja temperatuur peaks olema 21 kraadi. Selle meetodiga paljundades peab mürt moodustama võra, selleks peate idu soovitud kõrgusel näpistama. Mürt õitseb mitte varem kui teisel või kolmandal aastal.\nTaime õitsemiseks ei saa seda kevadhooajal ära lõigata, kõige parem on seda teha siis, kui õitsemine on täielikult läbi..\nMürt õitseb suve algusest või keskpaigast (juuni-juuli). Selleks, et lilled oleksid ilusad, tuleb sel perioodil järgida teatud tingimusi. Puu peab saama korraliku hoolduse ja pideva värske mürtiõhu.\nKui taime eest ei hoolita õigeaegselt ja õigesti, siis tekivad selles haigused, sellistes tingimustes ta ei õitse. Lillede puudumise teine põhjus võib olla ruumis seisev õhk..\nVõi kogutud pintslitesse.\nLille kroonlehed on tavaliselt kas neli või kuus. Kuna taim saab ülevalt rohkem valgustust, asuvad lilled peamiselt seal..\nPuude haigused ja kahjurid\nSellel taimel pole erilisi haigusi, kuid siiski leitakse seda mõnikord. Kui muld on halvasti kuivendatud, võib mürtsil tekkida juuremädanik. Mõned puudega seotud probleemid võivad tekkida vale hoolduse või teatud oluliste punktide järgimata jätmise tõttu..\nPõhjuseks on ebapiisav valgustus, jootmise valed proportsioonid. Myrtle on taim, mis vajab pidevat hooldust, seetõttu on äärmiselt oluline täita kõiki selle eest hoolitsemise tingimusi..\nMürtipuu on vastuvõtlik putukatele. Järgmised putukad võivad taimele kahjustada: tripid, katlakivi putukad, ämbliklestad, lehetäid. Seetõttu tuleb mürti hoolikalt jälgida. Mürti kahjustuse ilmnemisel peate seda hoolikalt uurima putukate olemasolu suhtes. Kõige sagedamini mõjutavad kahjurid vanu taimi..\nKui leiate puid kahjustavaid putukaid, peate ostma spetsiaalse preparaadi ja kasutama seda vastavalt parasiitide vastu võitlemise juhendi nõuetele..\nKüsimused, mis tekivad kõige sagedamini mürti hooldamisel\nNeil koduperenaistel, kes seda taime kasvatavad, on ühiseid küsimusi. Käsitleme kõige sagedamini küsitavaid küsimusi.\nMiks mürt ei kasva? Puu kasvu puudumisel võib olla palju põhjuseid. Esiteks ärge unustage, et see taim kasvab põhimõtteliselt aeglaselt. Peate proovima tema eest hästi hoolitseda ja teda vajaduse korral toita..\nÕitsemise puudumine, võib olla põhjustatud kevadisest pügamisest, see õitseb alles järgmisel aastal. Veel üks levinum põhjus halva ventilatsiooniga ruumis.\nLehtede närbumist võib põhjustada mitu põhjust. Kõrge temperatuur talvel, kui puu on puhkeseisundis. Taime jootmise, pihustamise või söötmise tingimuste rikkumine. Lehed võivad närbuda, kui vesi seisab puul soiku või vastupidi, maa on kuiv. Kui mürti lehed hakkasid tuhmuma, siis on vaja selle hooldust muuta..\nSelle taime lehed sisaldavad mürgiseid aineid, mis võivad inimest halvasti tunda..\nSelle taime valimisel on oluline mõista, et see nõuab selle hooldamise reeglite ranget järgimist. Ärge kalduge korralikust jootmisest kõrvale, unustage mürti pihustada ega perioodiliselt väetada. Samuti vajab puu vähemalt haruldast siirdamist. Kui järgite kõiki hoolduseeskirju, siis myrtle rõõmustab teid oma iluga..\nVideo: mürti hooldamine kodus\nJagage oma mürti koduhoolduse saladusi allpool toodud kommentaarides. Kui teil on küsimusi - küsige neid allpool kommentaarides. Vastame neile hea meelega.\nMürt on lõhnav taim, mis sobib kodudes kasvatamiseks. See hoolitseb, kuid mürtsipuu eest hoolitsemine kodus pole nii tüütu, kui paljud arvavad. Puu suudab oma algse välimuse ja lõhnaga rõõmustada lillepoode mitu aastat..\nPerekonda Myrtus kuulub umbes 110 liiki põõsaid või väikeseid puid. Myrtus communis'e väikesed vormid on oma väärtust tõestanud kodukultuuridena kasvatamisel.\nKoos teiste toataimedega näeb puu välja väga orgaaniline. On märganud, et see on võimeline närvisüsteemi rahustavalt mõjutama. Maailma erinevates osades on iidsetest aegadest alates taim kehastanud armastust, rahu, harmooniat, ilu ja noorust. Mürti olemasolu pulmaruumis Euroopa rahvaste seas loob erilise aura ning on märk edukast abielust ja pereõnnest..\nIgihalja mürti puu looduslik elupaik on Vahemere lähistroopilised piirkonnad, teisi sorte kasvab Austraalias, Aasias, Ameerikas. Kodumaal jõuab mürt 5 m kõrgusele, kui seda kasvatatakse siseruumides, ületab see harva 60 cm. Taime peamised välised tunnused:\nTaime originaalsus, võime kaunistada mis tahes interjööri meelitab lillepoode. Lisaks välisele väljendusrikkusele on mürtil järgmised eelised:\nlehtedest ja lilledest saate teha nahahoolduseks mõeldud keetmisi ja infusioone;\nkuivatamisel marjad ja lehed on toiduvalmistamisel vürts.\nHuvitav. Kreeka mütoloogias on mürt armastajate kaitsja. Jumalannad ja tavalised naised ehtisid end õitsevate mürtiokstega. Sarnane komme oli ka teiste rahvaste seas. Babüloonia vangistuses olevad noored juudi naised kandsid armastuse märgina ja abielu märgina mürtipärga.\nMürtpuu hakkab õitsema mais, eritades meeldivat aroomi. Mõni liik lõpetab õitsemise septembris. Lilled on keskmise suurusega, ei ületa 2-sentimeetrise läbimõõduga, ilmuvad rohkesti, kuni 50 tükki taime kohta, lehtede kaenlas üksikutel jalgadel. Värvus valgest kreemjaks ja roosaks. Arvukad pikad tolmukad annavad lilledele koheva ilme.\nTarentina. Kääbus sort hariliku mürti. Piklikud lehed on piiratud suurusega kuni 1,5 sentimeetrit. Õitseb väikeste lillede rühmades. Kiirendatud kasv erineb;\nVariegata, ebatavalise värvi lehtedega. Nende põhivärv on tumeroheline. Selle serva ääres on kuldne äär, lehtede muudes kohtades on võimalikud heledad laigud;\nSuurendage niiskust. Kui puu näeb välja nõrk, on lehed loid ja mõned varred on paljad, võite selle katta läbipaistva kilekotiga, tekitades kasvuhooneefekti. Pakend eemaldatakse iga päev lühikese aja jooksul. Kasvuhoone tingimustes kestab mürt kuni 1 kuu;\nTähtis! Parim on mürti mitte puutuda kahe nädala jooksul pärast ostmist. Siirdamise näidustusteks on väike anum, puude halb seisund või halb mulla koostis. Muudel juhtudel on parem siirdamine edasi lükata kevadeni..\nPinnas peaks olema lahti, kerge, mõõdukalt toitev. Sobib mitmekülgne lillepotisegu hakitud turba ja jämeda liivaga;\nMaja või korteri edela- ja kagupoolsed küljed on puu elamiseks optimaalsed kohad, kuna põhjas pikeneb taime puhkeaeg, selle kasv on pärsitud, õitsemist ei pruugi toimuda.\nKuivatage muld. Enne siirdamist peaks taim olema veidi dehüdreeritud. Nii saab selle eelmisest anumast probleemideta välja tõmmata;\nUue potiga varakult kohanemiseks puu kohe kastetakse ja pihustatakse. Seejärel püsib see regulaarselt pihustades umbes nädal aega osalises varjus. Kasulik on niisutamine nõrga kasvu stimulaatori "Epin" lahusega. Uute võrsete ilmnemisel viiakse mürt püsielupaika..\nPistikud tuleb lõigata taime keskelt, nende pikkus on 6-8 cm;\nLilleseadjad teavad ka seda, kuidas mürt seemnetest paljuneb, kuid see on pikk ja tülikas, seetõttu kasutatakse meetodit harva..\nTähtis! Külvamiseks kasutatakse ainult värskeid seemneid. Seetõttu eelistavad lillemüüjad pigem oma taimi nende kogumiseks kui poest valmismaterjali ostmist..\nSeemneid leotatakse 1,5-2 tunni jooksul kaaliumpermanganaadi nõrgas lahuses;\nKatke anum kilega ja asetage see valgusküllasesse sooja ruumi. Tõstke perioodiliselt ventilatsiooni katet;\nEemaldage kile alles pärast idanemist. See juhtub umbes 1,5-2 kuu pärast;\nKui võrsed ulatuvad 15 cm-ni, on vähemalt 2 lehte juba vabastatud, ülemine osa (kasvupunkt) pigistatakse tulevase põõsa külgmise arengu stimuleerimiseks.\nSelleks, et puuviljad tahkuksid koos seemnete moodustumisega, tuleb õitsemise ajal olla ettevaatlik, tehes kunstliku tolmlemise.\nTähtis! Kastmisvett kasutatakse toatemperatuuril ja eelistatavalt madala karedusega. Kui vee karedus on kõrge, siis võite jootmisvedelikule lisada paar tilka sidrunhapet.\nRegulaarne söötmine toob kaasa asjaolu, et mürt kasvab kiiremini ja õitseb rikkalikumalt. Taimede jaoks on hea kasutada kompleksväetisi, kuid kaltsiumi sisaldavaid preparaate tuleks vältida. Söötmise sagedus - üks kord nädalas või kaks.\ntaime elupaiga järsk muutus, näiteks ootamatu üleminek osaliselt varjust avatud valgusele;\nTalvel peaks kastmisvajadust kontrollima mulla seisund. Kui see on kuiv 1-2 cm sügav, siis tehakse kastmist.\nEriti keeruline on pakkuda linnakorteris mürtile talvel optimaalseid tingimusi. Düsfunktsionaalse taime seisundi esimesed tunnused on see, et lehed hakkavad kuivama ja kõverduma. Kui mürt on lõpuks kokku kuivanud, kuidas seda taaselustada?\nKui puu hakkab väetiste üledoosi tõttu surema, on selle taaselustamise viis selle siirdamine teise mulda, kuid soovitud efekti pole alati võimalik saavutada.\nMyrtle kasvab hästi päikeselises korteris või kontoris. Kui järgite hoolduseeskirju, siis rõõmustab puu pikka aega oma tervisliku ja ilusa välimusega, selle kasulikud omadused on meeldiv boonus.\nLiilia potis - kodune hooldus


10. mail kell 11.48 sai häirekeskus teate kulupõlengust Kuusalu vallas Loksa külas. Päästjate saabudes põles ligi 500 m² kulu, mis kustutati paarikümne minutiga.\n11. mail kella 22.44 ajal toimus liiklusõnnetus Anija vallas Kose-Jägala maantee 22. kilomeetril, kus vastava kategooria juhtimisõiguseta 28aastane mees kaotas sõiduauto Nissan Almera üle juhitavuse, kaldus paremale vastu helkurposti ja paiskus teelt välja. Juht toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n12. mail kella 15.30 ajal kontrollisid liikluspolitseinikud Tallinnas Kolde puiestee ja Pelguranna tänava ristmikul sõiduautot Mercedes-Benz, mille roolis oli alkoholijoobes Ida-Harju politseijaoskonna ametnik. 44aastane politseiametnik oli teenistusvälisel ajal isikliku sõiduauto roolis ja tal tuvastati enam kui 1,5 promilline joove. Mees peeti kinni ning tema suhtes alustati kriminaalmenetlust.\nEelmine artikkelKehras on taas eesti keele kursus\nJärgmine artikkelRaasiku Elekter lõi Saksamaa firmadega käed ekspordiks\nTulekahju ja sissemurdmine Anija vallas ning liiklusõnnetus Kuusalu vallas


Kolmiknärvi neuriit - tunnused ja ravi - Apaatia May\nKolmiknärvi neuriit on põletik, mis avaldub spetsiifiliste valusümptomitega piki selle harusid. Neuralgia (krooniline kahjustus ilma morfoloogiliste muutusteta) ja neuriit on erinevas vanuses inimeste näovalu peamised põhjused.\nHaigus eristub hambavalu, kõrva patoloogiate, infektsiooni tõttu ja väga sageli pole õiget diagnoosi õigeaegselt võimalik teha. Patsiendi esmase läbivaatuse viib läbi hambaarst. See ei kuulu tema töökohustuste hulka, kuid kolmiknärvi neuriit põhjustab enamasti tugevat hambavalu, millega inimene läheb hambakliinikusse. Hammaste parandamise katsed ei anna positiivset tulemust ja haigus progresseerub järk-järgult, põhjustades tõsiseid tüsistusi. See on tüüpiline olukord patsiendi jaoks, kellel pole varem esinenud kolmiknärvihaigust..\nKui näol ilmneb valu, peate võtma ühendust neuroloogi või terapeudiga, kes määrab täiendava diagnostika ja suudab kindlaks teha täpse diagnoosi. Ravimata kolmiknärvi neuriit areneb tugevaks neuralgiaks ja ravi muutub palju keerukamaks.\nMis põhjustab kolmiknärvi neuriiti?\nVälised või sisemised tegurid võivad provotseerida närvi ägedat või kroonilist põletikku. Infektsiooni esinemine kehas, joobeseisund, pehmete kudede traumaatiline kahjustus - kõik see viitab sisemistele riskifaktoritele.\nhüpotermia on ohtlik tegur, mis võib põhjustada näo närvide tõsist põletikulist reaktsiooni;\nkoljuõõne närvi või anumate ebanormaalne asukoht, mis põhjustab nende kokkusurumist ja põletiku algust;\nkrooniline nakkusprotsess näos, kaariesed hammaste õõnsused, sinusiit, keskkõrvapõletik, mandlite põletik.\nEraldi on sellised põhjused nagu toksiline mürgistus, teatud ravimite pikaajaline kasutamine, kroonilised vigastused ja allergiad. Sellisel juhul katab põletik närvi ise ja läheduses asuvaid kudesid.\nHaigus diagnoositakse sagedamini inimestel pärast 40 aastat ja need on peamiselt naised.\nNeuriidi korral ilmub hambavalu\nKolmiknärvi neuriidi spetsiifilised sümptomid avalduvad erinevat laadi intensiivses valus, halvenenud süljeerituses.\nValu neuriidiga on ühepoolne, kuid harvadel juhtudel tekib kahepoolne kahjustus (sagedamini neuralgiaga). Sellel on intensiivne, pulseeriv iseloom, võrreldav tugeva hambavaluga. Sellised aistingud on seotud elektrilahendusega. Rünnak võib kesta mõnest sekundist ja kesta minuteid. Tugeva valu vahel on rahulik periood. Kroonilise põletiku korral, kui kolmiknärvi neuriit on pidevalt süvenenud, ei muutu valu lokaliseerimine kunagi. Järgmise rünnaku ajal võib patsient valuga karjuda, seal on kontrollimatu pisaravool ja süljeeritus.\nSellised erksad sümptomid põhjustavad psühholoogilisi häireid, inimene on pidevalt mures järgmise tugeva valu rünnaku pärast.\nKui valu vaibub, tõstavad tukk esile teatud näopiirkonnad, puudutades, mis taas käivitab sümptomid. Nende ärritus saab kõige sagedamini järgmise rünnaku käivitajaks. Ärritajate hulka kuulub käega katsumine, haigutamine, rääkimine, närimine ja paljud muud tegurid..\nEksperdid tuvastavad iseloomuliku ja mitte iseloomuliku valu neuriidi korral. Iseloomulikud valud on terav rünnak, pulsatsiooni tunne närvipiirkonnas. Mitte iseloomulik valu avaldub valutavana, see jätkub pikka aega ja levib lähedalasuvatele näopiirkondadele, mis võib viidata kaasuva haiguse ilmnemisele.\nNeuriidi korral on kohustuslik läbivaatus neuroloogi poolt\nKolmiknärvi neuriiti on võimalik diagnoosida neuroloogilisel uuringul. Neuroloog viib läbi visuaalse uuringu, hindab valu sümptomi raskust, tuvastab vallandajad ja lokaliseerimise. Uurimise oluline etapp on elu ja haiguse anamneesi kogumine..\nPatsient peab üksikasjalikult kirjeldama, kuidas kolmiknärvi neuriit algas, valu olemus, põhjustavad tegurid.\nUurimise ajal palpeerib arst nägu, et tuvastada kahjustatud närviharu. Kui diagnoosimine on keeruline, kasutatakse täiendavaid instrumentaalseid meetodeid: MRI, CT. Diagnostiline riistvara suudab kindlaks teha põhjustavad tegurid: kasvaja, veresoonte ebanormaalne asukoht, skleroos.\nNeuriidi peamine ravi on karbamasepiin\nNeuriitravi seisneb valusündroomi vähendamises, mis on võimalik ravimite, füsioteraapia meetodite abil ja kodus rahvapäraste ravimitega. Tänapäeval on peamiseks raviks ravim karbamasepiin. Ravimi annuse ja ravi kestuse määrab ainult arst, seda ei soovitata võtta iseseisvalt. Karbamasepiini valuvaigistav toime kestab umbes 5 tundi, mis võimaldab teil ravimit võtta ilma üleannustamise ja kõrvaltoimete riskita.\nTõhusate füsioterapeutiliste meetmete hulgas võib eristada dünaamiliste vooludega teraapiat, ultrafonoforeesi, elektroforeesi ja tuimastava ainega galvaniseerimist..\nNärvipõletiku kõrvaldamisel on oluline ka vitamiinravi, B-rühma vitamiinid on patsiendile eriti kasulikud.Haiguse ägenemise perioodil manustatakse vitamiine inimesele koos askorbiinhappega lihasesse.\nLigikaudne neuriidi raviskeem\nFinlepsin (krambivastane ravim) võib karbamasepiini asendada. Määratakse ametisse 4 korda päevas. See tööriist võimaldab teil pikka aega säilitada remissiooniperioodi, seetõttu ravitakse üha enam patsiente ilma operatsioonita..\nAntineuroloogilised ained: sellesse rühma kuuluvad füsioteraapia, kuumtöötlus, parafiinvaha, nõelravi.\nHaiguse rasketel juhtudel on närv alkoholiga alkoholiseeritud.\nFinlepsin võib asendada karbamasepiini\nKonservatiivne ravi ei sobi kõigile patsientidele. Neuralgia korral erinevalt neuriidist morfoloogilisi muutusi ei esine, kuid vaatamata sellele on radikaalne ravi näidustatud 35% juhtudest. Operatsioon viiakse läbi kohaliku tuimestuse all ja hõlmab põletikulise närvi hävitamist kemikaalidega.\nValusümptomid kaovad järk-järgult pärast operatsiooni ja see võib võtta mitu kuud.\nNüüd pakutakse patsientidele neuriidi ohutut ja kaasaegset ravi raadiosageduse hävitamise teel. Selle meetodi eelisteks on lühike taastumisperiood ja visuaalne kontroll operatsiooni ajal..\nKodune ravi on ebaefektiivne, kuid see võimaldab parandada üldist seisundit ja luua platseeboefekti.\nRahvapäraste ravimitega ravimiseks võib valmistada järgmisi abinõusid:\nKummeli tee: pane see suhu ja hoia nii kaua kui võimalik.\nKuumutage praepannil klaas tatar ja mähkige see marli, seejärel kinnitage see näo haigele alale.\nNõuda vahukommi juur päeva jooksul, seejärel teha kompress ja kanda näole.\nKodus saate kasutada erinevaid ravimtaimi, valmistades neist vannide jaoks dekokte. See on vahukommi juur, tamme koor, salvei, raudrohi, kummel.\nPiisav vitamiinide tarbimine vähendab teie haigestumise riski\nNeuriit mõjutab märkimisväärselt inimese elukvaliteeti, seetõttu on närvisüsteemi normaalse seisundi säilitamiseks oluline jälgida ennetavaid meetmeid pärast ravi. Oluline on regulaarselt arsti külastada ja ravida hambahaigusi, mis võivad provotseerida põletikulise protsessi ägenemist.\nKõrge kalorsuse ja vitamiinide sisaldusega toit, hooajaliste rõivaste kandmine, isiklik hügieen - kõik see mõjutab närvi seisundit, seetõttu aitab tervisliku eluviisi põhimõtetest kinnipidamine vältida haiguse kordumist..\nKui varem viidi läbi konservatiivne ravi ja ilmnes põletiku kordumine koos selgelt väljendunud rünnakuga, soovitab arst probleemi kirurgiliselt kõrvaldada, kuid tehnika valik sõltub ainult patsiendi soovist. Oluline on mõista, et haigus ei parane täielikult ilma operatsioonita ja rünnak võib ilmneda igal ajal. Kui tehti operatsioon, on ägenemine võimalik ainult esimestel kuudel, pärast mida peetakse närvi täiesti terveks..\nKolmiknärvi anatoomiat kirjeldades lihtsustatud viisil, on oluline mainida, et see väljub pons varoli piirkonnas (kõrvale lähemal olevate templite piirkond), eristades sõlmest veelgi kolme haru. Selle harud hõlmavad orbitaalnärvi, sääre- ja mandibulaarnärvi. Sel juhul tekitavad peamised harud teisi väiksemaid närve ja anumaid, mis ümbritsevad kogu nägu..\nKolmiknärvi põletiku ravi toimub etapiviisiliselt: alustades valuhoogude likvideerimisest nende allika kõrvaldamise tõttu kuni kahjustatud piirkonna põletiku eemaldamiseni.\nNad kasutavad ravimteraapiat koos füsioteraapia protseduuridega. Rasketel juhtudel paigutatakse patsient haiglasse, kus süstitakse ravimeid.\nHomöopaatiliste ravimite võtmise põhiolemus on vajadus parandada immuunsussüsteemi toimimist, et keha saaks tugevamalt võidelda kolmiknärvi põletiku vastu. Mõned kõige tõhusamad ravimid hõlmavad järgmist:\nKummeli tee - taime õisikud valatakse keeva veega (1 tl lillede jaoks on 200 ml vett). Hoidke sooja infusiooni suus vähemalt 20 minutit - mida rohkem, seda parem. Protseduuri saate korrata paar korda päevas..\nKolmiknärvi neuropaatia kirjeldus: sümptomid, põhjused, diagnoosimine ja ravi\nKolmiknärvi neuropaatia on düsfunktsionaalne haigus, mida iseloomustab nõrgenenud tundlikkus, närvilõpmete ammendumine ja mis põhjustab erineva raskusastmega tuimust, kipitust ja valusündroomi. Neuropaatiat on kahel kujul: "klassikaline" ja "ebatüüpiline". "Klassikaliste" rünnakute korral täheldatakse intensiivset laskmist, mis kestab paarist sekundist kuni mitme minutini. Mis "ebatüüpiline" - valu on püsiv, valutav ja vähem väljendunud.\nHaiguse võib käivitada mitmel põhjusel. Sisemiste tegurite hulka kuuluvad:\nhalvenenud närvitoitumine, mis progresseerub veresoonte ja arterite ummistuse tagajärjel kolesterooli naastudega;\nkolmiknärvi pigistamine ühes selle sektsioonist;\nsclerosis multiplex - haigus, mille käigus närvikiud on kahjustatud.\nHaiguse ilmnemise väliste tegurite hulka kuuluvad:\nkraniotserebraalsed vigastused, näotraumad;\npikaajaline kokkupuude madala temperatuuriga, külma toidu ja jookide kasutamine;\nninakõrvalurgetes ja hammastes lokaliseeritud nakkus- ja bakterhaigused;\nkirurgiline sekkumine näkku ja lõualuu;\nmõned viirused (sealhulgas herpes);\nhalva kvaliteediga hambaravi (traumaatiline hamba väljatõmbamine, valesti tehtud proteesimine või täitmine, valesti tarnitud anesteesia).\nHaigus võib esineda kahel kujul: äge ja krooniline.\nKolmiknärvi põletiku muude iseloomulike tunnuste hulka kuuluvad:\nnaha värvimuutused kahjustatud piirkonna kohas;\nsuurenenud valusündroom koos survega kahjustatud alale, samuti närimise ajal;\nHaigus diagnoositakse neuroloogilise uuringu abil. Palpatsiooni abil määrab neuroloog põletiku raskuse, samuti asukoha. Mõnikord võib arst tellida aju CT (kompuutertomograafia) või MRI (magnetresonantstomograafia). Neuropaatia viirusliku etioloogia kahtluse korral määratakse hambaprobleemidest põhjustatud neuropaatia korral vereanalüüs - OPTG (lõualuude, ninakõrvalurgete ja ajutüve ja liigeste panoraamvaade).\nSõltuvalt haiguse kulgu tõsidusest ja selle põhjustest kasutatakse neuropaatia ravis terapeutilisi ja kirurgilisi meetodeid. Valu leevendamiseks võib kasutada valuvaigisteid ja novokaiiniblokaade, välja kirjutada B-vitamiine ja põletikuvastaseid ravimeid. Füsioteraapia protseduurid kõrvaldavad tõhusalt sümptomid ja leevendavad põletikku:\nKui ravi ja füsioteraapia tulemusi ei anna, kaalutakse kirurgilise sekkumise võimalust. Võimalikud neurokirurgilised tehnikad hõlmavad:\nrisoomia - operatsioon, mille käigus närvikiud lõigatakse valu impulsi blokeerimiseks;\nraadiosageduslik termiline ablatsioon - protseduur, mille käigus valu leevendatakse närvistruktuuride kokkupuutel kõrgsageduslike vooludega;\nstereotaksiline radiosurgery - manipuleerimine, mis seisneb kolmiknärvi mõjutamises suure fookusega raadioemissiooniga;\nneuroektoomia - närvi kirurgiline sisselõige.\nNeuroloog aitab teil valida efektiivse ravimeetodi ja vältida tüsistuste tekkimist. Kolmiknärvi neuropaatia kahtlusel peate viivitamatult pöörduma spetsialisti poole.\nPõletikulise protsessiga kaasnevad teravad valud tekivad kanali seina vastas olevast tursest tursunud närvi vigastamise tõttu. Tundes ümbritsevate kudede survet, muutub närv veelgi põletikuliseks..\nProvotseerivate tegurite juuresolekul võib kahjustada kolmiknärvi nii ühte kui ka kolme haru.\nterava lumbagoga äkiline intensiivne valu. Näo ühes osas täheldatakse valutunnet. Valulike ilmingute paiknemine sõltub sellest, milline närvi haru oli mõjutatud: esimese neist põletikuga ilmneb valu otsmikul, templites ja silmades, teises - põsesarnades ja nasolabiaalses kolmnurgas, kolmandas - põskedes, lõual ja alalõual. Piirkond hakkab järsult valutama ja sensatsioon kestab 3-5 sekundit. Päevas võib täheldada mitukümmend sellist rünnakut;\nKolmiknärvi neuralgia korral on välja kirjutatud ravimid, mis võimaldavad teil otseselt võidelda põhjusega, mis käivitas patoloogilise protsessi arengu, ja ravimid, mis kõrvaldavad valu.\nNägu on võimatu soojendada soojenduspadjaga, kuna kuumus tugevdab põletikulist protsessi ja tursete raskust. Soojuskompresse saab rakendada ainult mõni minut ja nii harva kui võimalik.\nTemperatuuri tõus koos kolmiknärvi neuralgiaga näitab ENT-organite põletikku või herpesviiruse aktiveerimist. Sellisel juhul peate konsulteerima arstiga, sest "puhtal kujul" kolmiknärvi põletikku ei iseloomusta temperatuuri tõus.\nKolmiknärvi võivad mõjutada vigastused, löögid ja teatud protseduurid (näiteks augustamise ajal). Sellisel juhul peate viivitamatult pöörduma neuroloogi poole, vastasel juhul võivad tekkida ohtlikud komplikatsioonid - näo asümmeetria, mastiksiidsete lihaste atroofia.\nHalvenenud heli taju\nRegulaarsed kriitilised päevad näitavad naise reproduktiivse süsteemi rahuldavat seisundit. Kuid vähemalt üks kord elus kohtub iga tüdruk tsüklis ebaõnnestumisega.


EVEA seisukohad Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõule | EVEA - Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon\nEVEA seisukohad Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõule\nAvaldatud 28. sept. 2021PostitasAuthor virge EVEA seisukohad Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõule kommenteerimine on välja lülitatud\nPr Kaija Kasekamp\ntervisesüsteemi arendamise osakonna\nPr Ebe Sarapuu\nõigusosakonna juhataja asetäitja\ninfo@oiguskantsler.ee Meie: 28.09.2021\nEVEA (Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon) seisukohad Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse muutmise seaduse eelnõule\nSotsiaalministeerium on EVEA-le reedel, 24. septembril kell 11:43 esitanud arvamuse avaldamiseks Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu, mille vastuvõtmisel pikendatakse haigushüvitiste maksmise „ajutist“ korda.\nSotsiaalministeeriumi pikaajalise kaasamispraktika stiilinäitena ning kaasamise kurioosumina sisaldas eelnõu kaaskiri teadet: „Palume tagasisidet hiljemalt 24. septembril 2021. a, kuna eelnõu on seotud 2022. a. riigieelarve eelnõu menetlusega“.\nKui eelmisel korral oli EVEA-l tuhandete liikmete arvamuse väljaselgitamiseks ning juriidiliselt argumenteeritud seisukohtade kujundamiseks 24 tundi, siis sel korral jäi aega tähtajani 12 tundi, sh vaid 5 tööpäeva sisse mahtuvat tundi!\nEVEA hinnangul ei ole taoline seadusloome praktika õigusriigile kohane. Eelnõu esitatud kujul, ilma asjakohase mõjuanalüüsita vastuvõtmine on tööandjatele, eriti aga väikeettevõtjatele vastuvõetamatu ning EVEA soovib esitada Vabariigi Valitsusele ja Riigikogu sotsiaalkomisjonile oma sisulised vastuväited eelnõu menetlemise käigus.\nOn hädavajalik, et haigushüvitiste maksmise kord tuleb ausa, avaliku arutelu käigus põhjalikult läbi kaaluda, mitte teha seda poolsalaja, andes ettevõtjatele kommenteerimiseks aega vaid 12 tundi.\nOn mõttetu ja isegi piinlik viidata, et selline praktika ei ole kooskõlas „Kaasamise hea tavaga“ – https://riigikantselei.ee/kaasamise-hea-tava\nKaasamise hea tava punkti 6 kohaselt võimaldatakse kaasatavatele piisavalt aega tagasiside andmiseks. Avalik konsulteerimine kestab neli nädalat. Põhjendatud juhtudel võib konsulteerimise kestust lühendada. Konsulteerimise kestust pikendatakse väga mahuka otsuse eelnõu puhul või muudel põhjendatud juhtudel.\nKäesoleva eelnõu seletuskirjas ei ole välja toodud ühtki põhjendust, miks ei olnud sotsiaalministeeriumil võimalik sedavõrd suurt ühiskondlikku mõju omavat eelnõu koostada avatult ja avaliku konsulteerimise reegleid järgides. Riigieelarve koostamise vajadus ja tähtaeg on üldteada, aastast aastasse korduv fakt, mitte kiireloomuline ja ootamatu sündmus.\nb) tööandjad juba maksavad sotsiaalmaksu, mis sisaldab tervisekindlustust, ning paljud tööandjad ei jaksa enam haigushüvitise maksmise lisakulu kanda;\nEVEA juhib tähelepanu, et ettevõtjate niisugune topelt koormamine on olnud ebaõiglane algusest peale, st alates 01. juulist 2009, kui jõustus Riigikogu poolt järjekordse kriisiaegse kobarseaduse katte varjus vastu võetud töötervishoiu- ja tööohutuse seaduse muudatus.\nEVEA on sunnitud käesoleva kaasamis-paroodia tõttu järjekordselt kordama tõsiasja, et väikesed ja keskmised ettevõtjad, kelle osakaal tegutsevate ettevõtete hulgas on 99,88% (sh mikroettevõtted kuni 9 töötajaga 94,32%) ja erasektori tööhõives ligi 90%, ei ole Eestis seni kaasatud ametliku sotsiaalpartnerina ning tööturu osapoolena kolmepoolsetel läbirääkimistel, mis on Euroopa Liidus erandlik olukord. Ebaõiglane olukord vajab kiiret muutmist ja see muutus tuleb teha kohe.\nJärjest enam ignoreerib valitsus õigusloomeprotsessis „Hea õigusloome ja normitehnika eeskirja“ ja „Kaasamise head tava“. Huvigruppide, sealhulgas ettevõtlusorganisatsioonide kaasamise protsess on näiline, ja pealiskaudne.\nOn võimatu anda seaduseelnõudele sisulisi kommentaare 12 tunni jooksul, või nende ühiskondliku mõju üle arutleda.\nAina massiivsemaks muutuv „kiireloomulisus“ ja „kobareelnõude“ koostamine on lubamatu. Kiireloomulised ja/või kobareelnõud peavad olema äärmiselt kaalutud ning selline õigusloome erandlik, mitte valdav praktika.\nÕigusaktide eelnõude väljatöötamisel jäetakse süstemaatiliselt arvestamata puudutatud ettevõtlusorganisatsioonide ja erialaliitude arvamused ja ettepanekud, tihti kaasatakse vaid meelepäraseid partnereid või toimub vaid näiline kaasamine.\nÕigusaktide (seadused, määrused, üldkorraldused) eelnõudele, nagu ka käesolevale Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse ning teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule, jätavad koostajad tihti tegemata mõjuanalüüsi või tehakse seda kiirustades ja pealiskaudselt, jättes ettevõtjate tegelikud kulud arvestamata. Käesoleval juhul ei ole eelnõu koostajad isegi vaevunud põhjendama, miks haigushüvitiste maksmise „ajutise“ korra pikendamisel ei tehtud mõjuanalüüsi.\nLugupidamise ja laiapõhjalise dialoogi soovidega riigi ja tööandjate vahel\nKoostas: Ille Nakurt-Murumaa, Tel. +372 57809806, e-post: ille@evea.ee\nNB! EVEA esindab otse- ja kollektiivliikmete kaudu üle 6200 ettevõtte, olles seega nii liikmete arvult kui esindatavat sihtgruppi arvestades suurim sektoriülene ettevõtjate katusorganisatsioon Eestis.\nEelmine Eelmine postitus: Pressiteade. EVEA: uus eelnõu soodustab pahatahtlikku pealekaebamist!\nJärgmine Järgmine postitus: Pressiteade. Sotsiaalministeeriumi kaasamise paroodia – 5 töötundi eelnõu kommenteerimiseks


VIDEOD JA FOTOD | Raske avarii teinud Richard Hammond on taas jalul | Õhtuleht\nToimetas Gerly Mägi, 17. juuni 2017 20:29\nLäinud laupäeval tegi Šveitsis "The Grand Touri" filmivõtetel raske avarii endine "Top Geari" saatejuht Richard Hammond. Maani maha põlenud autos imekombel ellu jäänud mees vajas küll keerukat põlveoperatsiooni, ent ei ole seejuures minetanud oma mahlakat huumorisoont.\nVaid paar päeva pärast avariid postitas Hammond Drivetribe'i lehele lõbusa pildi koos hea sõbra ja kolleegi James Mayga. Pildilt paistab justkui oleks May Hammondi "juhtme" seinast välja tõmmanud.\nHammond vajas tegelikult aga põlveoperatsiooni. Legendaarsete Šveitsi nugade järgi hakkas mees oma opereeritud põlve nimetama Šveitsi armee põlveks. Autolemb postitas Twitterisse ka röntgenpildi oma põlvest, millel võib näha mehe põlve sisse opereeritud agregaati ja pindmisi klambreid.\nRichard Hammondi naine sai mehe õnnetusest kuuldes närvivapustuse (1)\nNüüd vajab Hammond vähemalt mõnda aega liikumise hõlbustamiseks karke. Õnnetus on muutnud keeruliseks ka endise "Top Geari" trio uue saate võtted.\n"Praegusel kirjutamise hetkel on James May Gatwicki lennujaama põrguaugus ning ootab oma lendu võtetele, mida Hammond pidanuks tegema," kirjutas Jeremy Clarkson mõni päev tagasi saate kodulehel fännikirjadele vastates.\n"Samal ajal olen mina koidikust alates üleval, et kirjutada ümber kõik skriptid ja ideed, kuna Hammond ei saa järgmised paar kuud autoga sõita," ütles Clarkson. "Tema aga lebab voodis Šveitsi Alpides, kus kenad õed täidavad kõik tema vajadused ja annavad talle drooge."\nHammond, May ja Clarkson Foto: AFP / Scanpix\nMöödunud nädalavahetusel sõitis Richard Hammond rohkem kui kaks miljonit maksva elektrilise superautoga teelt välja. Väidetavalt oli õnnetuse hetkel auto kiirus enam kui 190 kilomeetrit tunnis. Auto süttis põlema ning hävis täielikult. Mees oli koos Jeremy Clarksoni ja James Mayga Šveitsis, et filmida "The Grand Touri" uusi osi.\nVaata ka videoid õnnetusest ja kustutustöödest!


Sümptomaatilise COVID-19 tõttu vajab haiglaravi 149 inimest | Terviseamet\nSümptomaatilise COVID-19 tõttu vajab haiglaravi 149 inimest\n13. septembri hommikuse seisuga vajab sümptomaatilise COVID-19 tõttu haiglaravi 149 inimest. Kokku on haiglas 176 koroonaviirusega nakatunud patsienti, kellest on vaktsineerimata 128 ehk 72,7% ja lõpetatud vaktsineerimiskuuriga 48 ehk 27,3%.\nÖöpäeva jooksul avati haiglates 16 uut haigusjuhtu. Suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene: 82-aastane naine.\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti 3963 testitulemust, millest 268 osutus positiivseks. Positiivse testi saanutest oli 194 vaktsineerimata ja 74 lõpetatud vaktsineerimiskuuriga.\nÖöpäeva jooksul manustati 2133 vaktsiinidoosi, kokku on manustatud 1 310 673 doosi. Täisealiste hõlmatus vähemalt ühe vaktsiinidoosiga on 65,5%.\nSümptomaatilise COVID-19 tõttu vajab haiglaravi 154 inimest\n17. septembri hommikuse seisuga vajab sümptomaatilise COVID-19 tõttu haiglaravi 154 inimest. Kokku on haiglas 174 koroonaviirusega nakatunud patsienti, kellest on vaktsineerimata 123 ehk 70,7% ja lõpetatud vaktsineerimiskuuriga 51 ehk 29,3%.


Omaha kindlustusfirmade ülevaade vastastikku\nOn väga vähe ameeriklasi, kes ei tunne Omaha omavahelist ärinime. Selle põhjuseks on osaliselt looduslikult edukas loodusnäitus, mis esmakordselt esmakordselt 1963. aastal esitati. Algne näidend kestis kuni aastani 1988 ja elab tänapäeval Omaha Wild Kingdom'i veebisarja vastastikuses muusikas.\nMuidugi, Omaha omavaheline on palju rohkem kui looduslike kuningriikide teleülekanded. See asutati aastal 1909 ja on riikliku kindlustus-, finants- ja pangatoodete kirjanik nii üksikisikutele kui ettevõtetele.\nOmaha Kindlustusseltside Mutual Oma peakontor asub Omaha Plaza, Oklahoma, Nebraska vastas.\nOmaha omavaheline partner on USA Ujumine, Indy Car võidusõit ja professionaalne golf. Ettevõte usub ka kogukonnale tagasi saatmisega ja Omaha fondi vastastikune koostöö on Omahas kogukonda alates selle asutamisest 2014. aastal investeerinud üle 3 miljoni USA dollari.\nOmaha vastasvõetuühingute hulka kuuluvad:\nOmaha elukindlustusseltsi ühistu\nOmaha Investor Services, Inc. vastastikune\nOmaha Financial Holdings, Inc.\nEast Campus Realty, LLC\nOmaha omavaheline müük kindlustus- ja finantstooted üksikisikutele ja ettevõtetele kõigis 50 riigis, mille kohustuslik ülejääk on üle 2 miljardi dollari. Ligi 5000 töötajat Omaha vastastikuses töös 44 riigis. Ettevõte hoiab blogi, mis jagab lugusid ja videoid oma aha reisidest kogu riigis, USA Ujumine, professionaalsed golfimängijad, reklaamid ja vastastikused ained.\nOmaha vastastikune sõltuvus on seisnud aja testides ja säilitanud oma suurepärase finantstugevuse nende kõrgeimate kindlustusfirmadega :\nAM parim - A + Superior\nMoody's Investor Service - A1 Hea\nStandard & Poor's (S & P) - A + tugev\nParemate ettevõtete büroo hinnang\nParema äritegevuse büroo on määranud Omaha omavaheline kõrgeim reiting "A +".\nEttevõte on BBB akrediteeritud äri alates 1940.\nKindlustuse ja finantstoodete pakkumine üksikisikutele\nMedicare Supplement Kindlustus\nPikaajaline hooldus kindlustus\nKriitiliste haiguste kindlustus\nVähk, südameinfarkt ja insuldi kindlustus\nKindlustuse ja finantstoodete pakkumine ettevõtetele\nTöötajate abistamise programm\nÜle 100 aasta pikkuse kindlustuskogemusega on Omaha vastastikune sõltuvus aja testist saanud. Ettevõte pakub laia valikut kindlustus-, finants- ja pangatooted nii üksikisikutele kui ka ettevõtetele, kellel on suurepärane finantstugevused ja klienditeeninduse rekord. Veebisait on kasutajasõbralik. Osa Omaha kindlustusklientide vastastikuseks abistamiseks pakutavast kasulikust teabest leiate kasulikke artikleid, kindlustuskalkulaatoreid ja vanaduspensioni nõuandeid.\nÜks võimalik negatiivne külg võib olla suutmatus taotlust esitada veebis.\nTeie ainus võimalus nõude esitamiseks on telefoni nõuete lahendamise teenusega või külastades kohalikku esindajat. Omaha omavaheline koostöö pakub kindlustustooteid kogu riigis veebi kaudu või kohalike esindajate kaudu. See on valik, mida tuleks kaaluda, kui osta kindlustuspoliisi parimat väärtust.\nLisateavet kõigi saadaolevate kindlustus- ja finantstoote kohta või kohaliku esindaja leidmiseks võite külastada Omaha veebisaidi vastastikku või helistada klienditeenindusega (800) 228-7104, esmaspäevast neljapäevani 7: 00-17: 30 CST või reedel 7.00-17.00 CST.\nTexas Kindlustuskoha veebisaidi ülevaade\n2018. aasta 8 parimat kogu elukindlustuspoliitikat\nAmbetter Coordinated Care: Mida peate teadma\nRelvajõudude kindlustusfirma ülevaade\nNetQuote - kasulik vahend kindlustusmaksete leidmiseks\nArstide vastastikuse kindlustusseltsi ülevaade\nProgressiivne kindlustus - kas Flo teab kõige paremini?\nLisateave kolmepoolse võlakirja reitingu kohta\nMis on "Ärge võitlege Fed" tähendusega?\nTee oma maksuvõlgnevus teie heaks\nIdentiteedivarguse kuriteod numbrite kaupa\nWinter Insurance Tips\nSPIA struktuur: kindel eluiga\nDividendide kriitiline roll aktsiate pikaajalises kogutulus\nKuidas auto laen mõjutab Cosigneri krediitkaarti\nKas investeerimisriskide täitmine annab suuremat tulu?\nHüpoteekidega tagatud väärtpaberite ja agentuuride vaheline erinevus\n401 (k) Tingimused, mida peaksite teadma, nagu levitamine ja üleandmine\n60 aastat vana ja pensionilejäämine pole? Mida teha, kui olete pensionile läinud


Raha odavnes 6,6 protsenti | Ainus jumal on RAHA ja Pank on tema Prohvet\nRaha odavnes 6,6 protsenti\nPosted on 8. jaan. 2008 by rahajumal\nStatistikaamet: läinud aastaga kallines elu 6,6 protsenti\nStatistikaameti teatel oli aasta keskmine tarbijahinnaindeksi muutus 2007. aastal eelmise aastaga võrreldes 6,6%.\nPeamiselt mõjutasid tarbijahinnaindeksit eluasemekulutused ja toit. Kaupad kallinesid 4,8%, toidukaubad 8,0%, tööstuskaubad 2,3% ja teenused 10,0%.\nSoojusenergia kallines 2007. aastal eelmise aasta keskmisega võrreldes 19% ja ahjukütus 25,1%. Oma osa on siin 1. juulist 5%-lt 18%-le tõusnud käibemaksumääral, kuid mitte ainult.\nOluliselt kallines ka gaas, eratarbijale näiteks 26,9%.\nToit kallines 9,9%, kusjuures jahutooted kallinesid keskmiselt 15,4% ja piimatooted 12,7%. Mõlema toote puhul toimusid suuremad hinnatõusud just aasta viimastel kuudel.\nTarbijahinnaindeks muutus 2007. aastal kaubagrupiti järgmiselt:\nToit ja mittealkohoolsed joogid 9,3\nAlkohoolsed joogid ja tubakas 4,1\nRiietus ja jalatsid 3,6\nVaba aeg 3,3\nHaridus ja lasteasutused 5,4\nSöömine väljaspool kodu, majutus 10,1\nMitmesugused kaubad ja teenused 4,7\n« Hinnatõus: Tallinki laevapilet Suurfirma kaebab väikse saastekvoodi peale »


Saksa näidend proovisaalis, Tammsaare mõtteis | Teatritasku\nKatja ja Andreas (keskel), Permis, kui tutvusime.\nAndreas, mind üllatas, et oled lavastades näitleja. Oled tahtnud hoopis näitlejaks saada?\nAlati olen tahtnud. Aga ma ei oska, ma pole piisavalt hea selles ametis. Näitleja elab oma elu laval, lavastaja lava ees ja proovisaalis.\nLavastada, näitlejate ees näidelda ei ole mulle raske, aga et seda laval publiku ees teha… (Sosistab.) Lavastajate saladus on see, et näitlejad seda vahet enamasti ei tea. Muidu nad lavastaksid.\nLavastaja saab ette kujutada, kuidas näitleja võiks mängida, ja teda sinna suunata, aga näitleja mängib.\nKuidas sa tekstiga töötad? Näitlejad on eestlased, näidend algselt saksakeelne ja te suhtlete inglise keeles?\nSee on keeruline, jah. Alguses on näidend. Eeltöö on teoreetiline. Aga siin ‒ esimesed päevad ma kuulasin ja õppisin, kuidas siseneda täiesti teisele keelepõllule. Üsna raske on keelest aru saamata öelda näitlejale, et seda lauset tuleks öelda selle intonatsiooniga, sellest tundest kantult, kiiremini, aeglasemalt, midagi rõhutades… Lisaks tuleb aru saada ka iga näitleja loogikast, kellega sa töötad. Rolli ja näitleja enda loogikast.\nNüüd me juba tunneme üksteist. Aga kümmekond päeva läks mul aega, et aru saada, mõista eestikeelset teksti ja selle piire.\nSaan aru, et selleks on vaja saada väga lähedale näitlejale ja meie keelele.\nJah. Ma selleks lugesin ja loen näidendi eestikeelset teksti ja võrdlen seda saksakeelsega. Meie näitlejateansambel on siin piisavalt noor ja vastuvõtlik. See teeb rõõmu.\nAndreas jutustab mõnusalt muiates, kuidas on näitlejatega rääkides aru saanud, milline on ettekujutuslik pilt Saksa praegusest teatrist eestlaste peas. Et laval peavad kõik kindlasti olema alasti, kõik karjuvad ebaloomuliku häälega ning kõik upub verre ja porri.\nNäitleja Liisa Pulk olla selle kokku võtnud tõdemusega, et Eesti näitlejad astuvad sellest pildist pigem sammu tagasi. Andreas aga arvab, et tema lavastust silmas pidades tuleks astuda kaks sammu edasi. Kuidas see õnnestub ideaalis, teab seni vaid tema.\n„Ma nende kahe sammuga pean silmas mängimise ekspressiivsuse ja intensiivsuse astet. Omamoodi teatraalset ausust,” räägib Andreas ja on lootusrikas.\nKüsimusele, miks ta lavastab Eestis just seda näidendit, vastab Andreas, et kui sakslane tuleb lavastama n-ö välismaale, siis ongi kaks varianti: kas teha midagi väga saksapärast, mida mujal ei ole, näiteks lavastada Bertolt Brechti, või siis Saksa uut dramaturgiat.\nJust sellepärast hoiab lavastaja ennast Saksa uue dramaturgiaga kursis. Näidend „Seymour” on üks sellest liinist. Aga selles on ka midagi, mis lavastajat ennast puudutab, on talle korda minevad teemad. Näiteks see, kas mõned inimesed saavad olla maailmas tähtsamad kui teised.\n„Lisaks on see avatud näidend, kus kangelased võitlevad oma koha ja tähelepanu eest siin ilmas. Ma olen olemas, me oleme olemas, meil on mõte… Võitlevad selle eest, et nende olemasolu märgataks ja see tunnistataks elamisvääriliseks, inimvääriliseks. See võiks lõhkuda lava ja saali vahel asetseva neljanda seina,“ ütleb Andreas Merz.\nKatja ja Andreas möödunud suvel Raelas. Viio Aitsami foto.\nKatja ja Andreas, ma ei oska teid ette kujutada eraldi. Te olete üks?\nAndreas: Ma siin Eestis tunnen puudust sellest, et Jekaterina mind tõlgib. Oleme koos Katjaga viimasel ajal teinud tööd Venemaal ja seal see on nii olnud.\nEestis me räägime inglise keeles ja siinsed noored näitleja ei vaja tõlkimist. Ja vaatamata sellele on vahel tunne, et näitlejad saavad Jekaterinaga lihtsamalt jutule kui minuga. Seega ei kujutaks ma ettegi, et Jekaterina ei oleks proovides minu kõrval.\nJuba see, et me pärast proovi õhtuti saame tehtu ja nähtu koos läbi arutada, on mulle tähtis. Küsin temalt ikka, kas ma olin täna hea. Ja on kordi, mil ta ei ole minuga rahul.\nMe oleme siin Eestis omamoodi missioonil, meil pole isiklikke asju, vaid ainult see lavastus, need näitlejad ja see näidend. Lavastus on meie elu keskpunkt. Jekaterina on minu poolel mu jaoks isegi siis, kui ta ei ole minuga nõus. Nii on meil rollid jaotatud ja see sunnib ennast ületama.\nJekaterina: Meie kahe koostee ei alanud väga ammu. See on kestnud ainult mõne aasta. Aga see on olnud intensiivne koos mõtlemise tee ja koostöö. Rutiini ei ole, kõik on alati uus. Inimesed, keel… Olen oma osaga väga rahul. Ma ei ole ainult tõlk, mul on palju ülesandeid. Ma pean väljendama oma seisukohti selles, mida näen ja tunnen.\nAndreas (aeglaselt ja sisendavalt): Odin raz ona nemnoško igrala. I vse aktjorõ skazali: oo, ona tože aktrissa? (“Ükskord ta veidi ka mängis. Ja kõik näitlejad ütlesid: oo, kas tema on ka näitleja?” – M. M.)\nJekaterina: Mis näitlemisse puutub, siis varem ma olin kinni vene stereotüübis. Arvasin, et näitleja peab teenima oma teatrit. Olema, töötama ja elama ühes kohas ning alati ootama, valmis olema. Valmis olema selleks, et talle antakse roll, ja et tuleb lavastaja, kes teda märkab, näeb ja kellega ta sobib.\nMa olen väga tänulik ja mulle on väga kallis see, et me Andreasega saame koos sõita ning koos töötada eri maades ja teatrites. See vabaduse rütm sobib mulle. Aga muidu … mu ema on näitleja Saratovis ja ma olen üles kasvanud teatris.\nAndreas (suure sümpaatia ja isegi kadedusega hääles): Minu isal oli väikeloomapood. Mu lavastajakarjäär algas sealt ‒ mängitasin ja dresseerisin oravaid. Õpetasin neid trikke tegema, läbi rõnga hüppama ja oravarattas jooksma. Isa mängis amatöörteatris. Aga minu vanaema arvas, et minust saab Rooma paavst või näitleja.\nAndreas ja Katja Tallinnas Vaba Lava saaalis. mats Õun pildistas.\nKüsin, kas Andreas on lavastajana noor. Ta ütleb, et ei tahaks küll veel olla vana lavastaja. Samas peab aga naljakaks endaga kogu maailmas kaasas käivat tiitlit ‒ noor Saksa lavastaja.\n„Noorus ei ole haigus, vanadus ei ole ka. Kui noorusega käib kaasas oskuste puudus, siis ma arvan küll, et ma pole enam väga noor,“ ütleb Andreas. Ta räägib, kuidas Kanadas noore teatri festivalil kohtus teiste omavanuste näitlejate ja lavastajatega. Kõik olid üle kolmekümnesed, ja otsustades ka kolleegide tööde järgi, keegi ei olnud enam väga nooruke, vaatamata festivali sildile.\nAndreas ja Jekaterina on viimastel aastatel palju töötanud Venemaal. Just siin, Eestis, ütleb Andreas, on ta aru saanud jutust, et venelased teevad läbi uuestisündi. Teda üllatab, kui palju siin on venelasi ja kui erinevad nad on.\n„Eestlased on väga ilusad, väga ilus rahvas. Meid Katjaga on kutsutud kodudesse külla. Oleme seal näinud vanaisasid ja vanaemasid ja väikesi lapselapsi koos meievanustega. Just sellist kodu ja õhkkonda me kunagi tahame endale Katjaga,” ütleb ta ühe üsna vanainimeseliku mõtte.\nAndreas on ennast siia nii sisse elanud, et teeb mulle ettepaneku teha uus teater Raplasse, kus tema lavastaks. Küsin, kust me selleks raha saame. Ja tema ütleb: „Pole tähtis. Läheme koos kulda kaevama. Siis ostaksime natuke maad su lähedale Raelas ja teeksime teatri sinu väikelinna. Meil on siin hea olla!“ Ma ei ole talle vist rääkinud Raikküla sakslastest Keyserlingidest ja nende suhetest eestlastega…\nKuna tean, et produtsent Märt Meos andis Andreasele lugeda Tammsaare romaani „Põrgupõhja uus Vanapagan”, hakkab kujutlus tööle. Rapla uus teater avatakse Andrease „Põrgupõhja“ lavastusega. Märt Avandi mängiks Jürkat ja Priit Võigemast Kaval-Antsu. Iseendale kaupleksin loomulikult Jumala rolli.\nAndreas ütleb romaani kohta, et lugedes mõtles ta eestlaste identiteedile. Tundis seal kohati ära enda ja oma esivanemate jooni. „Olen üsna tihti mõelnud sellele, kuidas näevad maailma väikese riigi inimesed ja kuidas suure omad. Pilk eestlastele väljastpoolt läbi „Põrgupõhja“ ‒ see võiks ju olla huvitav ka teie publikule, inimestele. (Taas üliaeglaselt.) Õndsaks saada?!”.\n„Seymour“ esietendub 20. veebruaril. Kas sellele järgneb „Põrgupõhja”? Miski pole võimatu.\nAutor Anne Lepper.\nLavastaja Andreas Merz.Raykov.\nLavastaja assistent Ekaterina Raykova-Merz.\nKunstnik Jelena Nagorni (Saksamaa).\nValguskujundaja Priidu Adlas.\nTõlkinud Mihkel Seeder.\nMängivad: Liisa Pulk, Lauri Kaldoja, Roland Laos, Martin Kõiv, Kristo Viiding.\n*Sündinud 1980. aastal Münchenis.\n*Õppis dramaturgiat Saksamaal Müncheni teatriakadeemias ja lavastamist Salzburgi ülikoolis, kus sai kunstide magistri kraadi.\n*2008–2010 oli lavastaja Frank Castorfi assistent Berliinis Volksbühne teatris. Lavastas seal ka iseseisvalt. Sealt algas koostöö Saksa kultuuriinstituudiga, Goethe instituudiga Venemaal. Lavastas Kasahstanis ja Ukrainas, lisaks Permis, Berliinis ja Roomas.\n*Tema Permi festivali Teater/Teatri väikesel laval esietendunud Bertolt Brechti näidend „Согласный/Несогласный”, mille tõlkis vene keelde Ekaterina Raykova-Merz, on Vene suurima teatripreemia Kuldne Mask lavastajapreemia nominent.\nVt ka http://andreas-merz-raykov.de/\n*Sündinud 1987. aastal Saratovis.\n*Lõpetas Saratovi Ülikooli ajaloo fakulteedi. Sai tõlgi kutse ja organisatsioonipsühholoogia magistri kraadi. Magistritöös käsitles teatrikollektiivi konfliktsituatsioonis, lähtudes sotsiaalpsühholoogilistest aspektidest.\n*Töötas Saraatovi Ülikoolis, kus tegeles välissuhete korraldamisega ja tõlkimisega. Üle kaheksa aasta on olnud Vene teatrites tõlgiks ja välislavastajate assistendiks. Tõlkinud näidendeid inglise ja saksa keelest ning olnud nende kirjanduslik toimetaja.\nEelmine postitusPiirjooned, segadik ja kitsas pragu mõtteid peatadaJärgmine postitusRegilauljast kombinaatrahvaks


Maalehe reisiklubi kiituseks - Maaleht\nMaalehe reisiklubi kiituseks\nEt kõik ausalt ära rääkida, nagu oli, polnud ma enne Maalehte käinud ühelgi grupireisil. Pigem vastupidi – olin otsinud alati võimalust ise avastada, tegemata kunagi täpsemat reisiplaani.\nPaari aasta eest olin esimest korda Maalehe esindajana kaasas Iisraeli reisil. Nüüd on sellele järgnenud Ahvenamaa ja tänavusügisesed Assoorid. Kõik need on olnud põnevad sihtkohad, kuid nende reiside suurim väärtus on liialduseta olnud seltskond.\nMind tabas tõeline üllatus, kui tutvumisõhtul Surnumere-äärses hotellis teatasid mu grupikaaslased, mitmes sõit neil see juba on – kel kaheksas, kel kümnes. Ning veelgi enam hämmastas mind, millise iseenesestmõistetavusega kanti just sel reisil Maalehe rohelise kirjaga kollast särki. See ei saa olla muu kui tõeline fänniklubi, mõtlesin ma. Ja sellise seltskonna üle võib ainult uhkust tunda!\nMilles siis seisneb Maalehe reisiseltskonna erilisus?\nSeltskondlikkus ja sõbralikkus. Eestlased ei ole reeglina väga suhtlemisaltid ega kipu end avama, kuid Maalehe bussis on rõõmus elevus üleval ammu enne esimese objektini jõudmist. Tore on näha vanu tuttavaid ja uuedki kaaslased võetakse võõristuseta vastu. Tuldagu üksi, kaasaga kahekesi või lausa perega, ei kipu keegi omaette jääma. Nii olen minagi veetnud meeleolukaid hetki vahvate inimestega kõikjalt üle Eestimaa, kuulnud nende lugusid ja saanud nii uusi ja häid sõpru-tuttavaid kui küllakutseid tulla vaatama talupidamist või lihtsalt läbi astuma. Luban, et jõudumööda katsun need kutsed ka teoks teha.\nHuumorimeel. Mis kindel, on see, et Maalehe reisil naljast puudust ei tule. Ja kindel on ka see, et igal reisil leidub vähemalt üks tõeline seltskonnahing, kes rahva rõkkama paneb. Nii olen kuulnud kümneid anekdoote ja lugusid elust enesest, milles igaühes oma elutarkus sees.\nUudishimu. Olin siiralt üllatunud, kui väärikas vanavanaema eas prouad hommikul kell 8 bussi astusid ja kordagi kurtmata 12tunnise päevaprogrammi vapralt kaasa tegid. Põnevus korvas väsimuse ning nii oleks küsimusi jagunud veel mitmele rühmale.\nSeepärast võin Maalehe reisiseltsilisi ilma suurustamiseta pidada reisigurmaanideks, kes teavad, mida nad tahavad. Ja Maaleht omalt poolt püüab ka edaspidi neile soovidele vääriliselt vastata. Nii lehe sisu, seltskonna kui sihtkohtade poolest.\nUute seikluste ja kohtumisteni!\nMaalehe esimesel reisi- grupil jätkus sõbralikku meelt, uudishimu ja naljasoont kogu nädalaks.\tFoto: Aive Sarjas\nEsimeste reisiliste veebilugusid lugedes Maalehe teine reisi- seltskond juba aimas, mis neid ees ootab. Foto: Tõnu Sumre\tFoto: erakogu


Pasanteeria basseinis | Varikas\nnovember 10, 2017 november 10, 2017 ~ varikasblog\nEile oleks pidanud aset leidma järjekorras viies ujumistund. Olime vastupidiselt varasematele kordadele hilinemata kohale jõudnud. Kui meie ja Viikingi teed erinevatesse garderoobidesse lahku läksid, teatas mulle üks ema, et ujumistund jääb ära, sest keegi oli oma jumpstükid basseinivette valla lasknud.\nVärskendan teie mälu. Kempluste postituses kirjutasin:\nSelgus, et beebidel peavad nende spets ujumispükstega olema. Et ei ole nii, et lähed omadega. Ilmselgelt on eesmärgiks rahakoorimine, sest need läbikumavad püksid ei ole kuskilt otsast paremad kui meie omad. Sõbranna sõnutsi pole seal mingit võimalust, et sind “valede” pükstega üldse vette lastakse. Peas mõtlesin juba kogu kempluse välja, et küsin treenerilt, kas ta ei tea, kui tähtis keskkonnasõbralikkus on. Et ma ei hakka uusi ostma, kui meil ühed korralikud juba on. Nojah, nüüd oleme me kolm korda suplemas käinud ja ostma meid sunnitud pole..\nJa kujutate ette, tuli välja, et need marli-õhukesed püksid polegi efektiivsed 😮 Lihtsalt viis kuidas iga grupi pealt veel tonnike juurde teenida.\nJu ma tundun piisavalt kõva pähkel, sest mul paluti vaid kord need püksid soetada. Selle palve lasin ma ühest kõrvast sisse, teisest välja.\nMeile eelnenud ujumistund oli mingine 3-4aastastele, kes kohaliku kombe kohaselt mähkmeid kannavad. Muidugi ütlesin ma ooteruumis kõva häälega, mida ma sellises vanuses püksis*ttumisest arvan. (Eeldan, et kõhugripiga seal tegemist polnud. Haigena ei tulda ujuma ju.)\n< Previous Strong Mama\nNext > Baklava paneb piima vohama\n17 thoughts on “Pasanteeria basseinis”\nnovember 11, 2017, 2:35 p.l.\nloodetavasti sinu laps 3-4 aastasel kakab korralikult potti siis. Tean päris mitmeid lapsi, kaasa arvatud minu enda oma, kes kohutavalt kartnud potti kakada. Pissimisega polnud kunagi mingit probleemi, hakkas juba aastaselt omal soovil potil käima. Kuid kakamine oli hirmsaim asi maailmas. Jõu meetod siin ei tööta, meil kakas magades siis. Mõnel teisel jälle korraliku kõhukinnisust põhjustanud. Nii, et ei muud kui rohkem tolerantsust!\nnovember 11, 2017, 9:32 p.l.\nKui laps kardab, siis tuleks selle hirmuga kindlasti tegeleda. 3-4 aastane mähkmetes laps lasteaias võib kasvatajale päris hirmus olla.\nAga lihtsalt kommentaariks juurde, et olles Rootis päris palju käinud/olnud, siis seal on samuti üpris tavaline, et 3-4 aastane laps mähkmetes on, seega äkki see ongi Skandinaavias tavaline?\nnovember 11, 2017, 9:36 p.l.\nKogu läänemaailmas, mul on tunne 😐\njaanuar 8, 2018, 1:22 p.l.\nInglismaal ka tavaline…ma isegi ei kergita kulmu siin kui järjekordne viieaastase ema nii ilusti teatab, et tema laps kannab öösel mähkmeid, sest öine pissimise lõppemine sõltub ainult hormoonidest ning seda ei ole võimaliks lapsele õpetada. Ma tõesti ei tea kuidas, aga mu lastel hakkas see hormooni tootmine samal ajal kui mähkmee ärajätmine…(ja kõigil kolmel erinevas anuses ka veel :D)\nnovember 11, 2017, 9:38 p.l.\nHirmudega tuleb kindlasti adekvaatselt tegeleda. Normaalne see kindlasti ei ole, kui 3-4aastane järjekindlalt püksi teeb. Siinkohal olekski vaja probleemiga tegeleda, mitte nentida, et küll puberteediks asi ise laheneb. Laps hakkab seda ise üsna vara häbenema. 4-aastane saab juba üsna keerulistest süsteemidest aru, beebist on asi kaugel.\nMa ise arvasin, et see on müüt, et Skandinaavias kannavad lapsed kaua mähkmeid. Ja keegi ei olnud üldse üllatunud olemisega, kui jutu käigus selgus, et meie 3-aastane on ammu-ammu mähkmevaba (öömähkme jätsime ära 1a9k). Noorema lapsega hiljuti barseltreffil astusin veits ämbrisse, kui õhkasin, et 3aastane vanusevahe on nii tore, sest vanem laps on nii iseseisev, ammmmu mähkmevaba, sööb ise jne. Selgus, et ma olin ainuke, kes sellist last kodus omab. Jäin viisakalt vait 😛\nnovember 12, 2017, 5:08 p.l.\nTubli ema oled👍\nnovember 12, 2017, 5:06 p.l.\nNo eks vanusega ja kogemustega läheb nii mõnigi kõva pähkel pehmemaks.\nInimesed on erinevad, lapsed samuti. Põhjuseid on erinevaid. Ka rohkem tolerantsust.\nnovember 12, 2017, 5:14 p.l.\nVeel põlvkond tagasi ei s*ttinud ükski 3-4aastane püksi. Istun siin maal praegu Emu ja vanaemaga arutame asja üle, pole ma ainuke nõndamõtleja..\nnovember 12, 2017, 6:12 p.l.\nPõhjuseid võib erinevaid olla, kui vanasti sellest ei räägitud siis see ei tähenda et seda ei toimunud. Ikka võib juhtuda ja seda võib isegi sinu lapsega juhtuda.\nnovember 12, 2017, 6:19 p.l.\nMuidugi võib juhtuda. Siis on teine asi ju. Mina imestan selle üle, et tänapäeval enne 3nda eluaasta täitumist mingit potitreeningut ei tehta, et kaheaastane mähkmevaba laps on imelaps.\nnovember 17, 2017, 11:26 e.l.\nKui meil vanem poiss kaheselt lasteaeda Norramaal koha sai imestasid paljud lasteaiakasvatajad, et kas ta tõesti teil juba mähkmevaba. Aga pea iga päev järgi minnes ootas ka kotike märgade pükstega. Midagi kasvataja seal oma murrakus rääkis, ma keskendusin oma kahesele ja arvasin, et lapsel on lihtsalt nii lõbus, ju unustab!\nAga varsti selgus karm tõde, kemps oli lukus! Selle rühma pambud käisid kõik koos paar korda päevas, siis ja ainult siis, kui kell oli nii palju, et päevakavas mähkmevahetus! Üks kasvataja vahetas, teine ulatas järgmise lapse ja meie oma sai siis ka potil ära käia, kui tal veel häda oli. Õnneks kolmeselt sai ta suuremate laste hulka ja seal oli iga kell võimalik kempsu külastada. Heaoluriik:D\nKurb, et nüüd on nii, et kui laps varakult potil käib oled kohe nagu natuke kummaline ema, nagu need, kes vaktsiine teha ei lase- kuidas nad peavad end arstidest targemaks jne. Tihti veel leitakse, et ju oled kiusanud või lausa piinanud oma last, beebi polnud ju vaimselt valmis potitreeninguks. Samas näiteks hambaharja peaks lapsele tutvustama kohe, kui esimesed kikud suhu ilmuvad, et tekikisid õiged harjumused ja veel rõhutatakse, et laps peab tundma, et hambapesu on meeldiv igapäevane tegevus! Võib ju väita, et beebi ei ole ka selleks valmis ja las hakkab hambaid harjama kunagi, kui tunneb, et tahab.\nMeie peres õnneks leiavad kõik, et potil käimine on samavõrd meeldiv igapäevane tegevus, mis ei pea tulema kunagi pärast seda, kui mudilane juba suure inimese kombel räägib, kõnnib, sööb ja paljut muudki teeb.\nnovember 17, 2017, 7:07 p.l.\nKui haige! See lasteaialugu..\nnovember 17, 2017, 7:11 p.l.\nOih, vajutasin “send” liiga kiirelt😅.\nIgatahes olen igati nõus su mõtetega. Aga võtan kohe kõige südamelähedasemast teemast – kas mulle on sattunud siia üks vaktsiiniprogrammi mittejärgija? Sel teemal oleks mul palju pajatada, peaks vist ette võtma 😉\nnovember 18, 2017, 11:21 p.l.\nKuidas võtta, rotaviiruse oma me ei soovinud, kasvõi juba kuna suuremad lapsed pole seda saanud. Arstitädi ütles, et esimene beebi temal, kes ilma jäi ja selle üle on ka (nüüd) hea meel, et kohe esimesel päeval keegi vaktsineerida kõige värskemat ei tahtnud. Aga need vaktsiinid, mille ise olen saanud, saavad ka lapsed. Kui juba täid on igaaastane teema(nii lasteaia, kui koolimaja uksel ikka paar korda aastas sildid- lisaks tuulerõugetele ka: “Meil on täid, palun kontrollige oma laste päid”) siis ei saa ju unistada, et ehk läkaköha jätaks läbi astumata, kui läheduses oleks. Kusjuures enne Norrat mõtlesin, et täid on iidamast-aadamast, umbes nagu katk. Meil Tallinnas ei tulnud küll kordagi täiotsingutega tegeleda:D\nnovember 19, 2017, 7:58 e.l.\nEks nad lisavad iga aasta kavva uusi vaktsiine. B-hepatiiti pole meie (põlvkond) ka saanud, epideemiaid pole olnud, aga ikka tehakse nüüd beebidele..\nMinu meelest on niiiiii ütlemata vale, hakata surkima vastsündinut, nagu ta oleks nii ebatäiuslik, et ta sureks ilma arstidepoolse sünteetikasüstimiseta kohe ära😶\nnovember 22, 2017, 10:49 e.l.\nEks ta ole, tavaline beebi ei vajaks arvatavasti midagi peale rinnapiima esimesed kuus kuud, aga teine, kes ei võta juurde ja on nõrgem, tema jaoks võib see riiklik immuniseerimiskava ja see, et sõberbeebi on vaksineeritud ja ei levita nakkushaigusi isegi eluliselt oluline olla.\nSamas kunagi lugesin, et Jaapanis lükati vaktsineerimise algus kahelt kuult kahele aastale ja arvatakse, et selle tulemusena jäid seal imikute hällisurmad ära!\nIgatahes täna õhtul “Pealtnägijas”: Eesti vaktsiinivastased;)\nnovember 22, 2017, 10:58 e.l.\nJama ongi selles, et vaktsiinid ei ole nii tõhusad, nagu arvatakse. Just eile sain arstilt kõik infolehed. Sellest pean vist eraldi kirjutama 😀\n“Pealtnägijat” ootan huviga. Loodan, et netist saan vaadatud 🙂\nOmena🍎kakku & white 🍫 because 🇳🇴apple season #wheatfree #applecake #whitechocolate\n. 💙Estonia💙 💚countryside💚 @laurastrandberg\nMOM - a title just above queen👑\nWearin’ daddy’s 30yrs old H&M jacket👊 #hm #denimjacket\n🖤Adore him🖤 #fanoflove Photo by @laurastrandberg


Kuum Sitsiilia köök aurab siinsamas Tartus - Tänane leht\nLeonardo Cancilleri valmistub hoolega uueks hooajaks Tartu rahvaülikooli köögis, kus ta õpetab Sitsiilia roogade valmistamist. Ta naine Evelyn käib kaasas, naudib samuti toidutegemisest sündivat melu ja tõlgib. FOTO: Kristjan Teedema\nÜks Sitsiilia kuningas, kes väga armastas jahil käia, andis kord ülesande oma kokale. Tol kokal tuli välja mõelda roog, mis oleks käepärast siis, kui tema kõrgeaususel jahil olles kõht tühjaks läheb.\nToit ei tohtinud rikneda, see pidi olema maitsev ja toitev ja pehme, et seda oleks mugav jahipaunas kaasas kanda. Nii sündisid arancine’d, Sitsiilia roog, mis näeb välja nagu hulk väikseid oranže apelsine.\nLugu Sitsiilia kuningast jutustab Palermost pärit Leonardo Cancilleri (40), kes on tänavu üks Itaalia köögi meistritubade juhendajaist Tartu rahvaülikoolis.\nEesti keeles võiks arancine’de kohta öelda ka lihtsalt riisipallid, sest jutt on tihedalt kokkumätsitud riisist, millesse on tehtud süvend, kuhu on peidetud raguu ehk tomatikastmega hautatud liha ja herned. Riisipallid on seejärel jahuvette kastetud, riivsaias veeretatud ning lõpuks õlis krõbedaks praetud.\n«Tänapäeval on meil arancine’sid vähemalt sadat sorti,» arendab teemat Leonardo Cancilleri. «Me paneme neisse lõhet, spinatit, mozarellat ... arancine’d on Sitsiilias tüüpilisimaid roogi, neid Põhja-Itaalias ei kohta.»\nSiis räägib Leonardo Cancilleri veiseliharullidest. Sitsiiliapäraseks muudavad need rosinad, seedermänniseemned ja caciocavallo juust. Ning siis kuskussist – eestlane ei kujuta ettegi, mida kuskussist (see on peen nisutang koorimata teradest) kõik valmistada annab.\n«Ma soovin kõiki neid teadmisi eestlastele edasi anda, ma tõesti soovin,» ütleb Leonardo Cancilleri.\nTa ülistab Sitsiilia kööki kui põhjatut varaaita, mis on saanud mõjutusi araabia maadest, Kreekast, Albaaniast, Prantsusmaalt, Hispaaniast. Sest kõik Sitsiilia vallutajad kõigil ajastuil on oma jälje saare toitumistavadesse maha jätnud.\nSitsiilia tugev perekond\nLeonardo Cancilleri ise on kahtlemata mõjutatud ka oma Palermos, täpsemalt Piana degli Albanesis elava pere traditsioonidest ja loomulikult emast, kellele väga meeldib süüa teha.\nItaalias poleks see teistmoodi võimalik, sest rikkalikud õhtusöögid kestavad tunde ning on elu lahutamatud osad.\nPraegu elab Leonardo Cancilleri oma naise Evelyniga aga juba teist aastat Tartus. Evelyn Cancilleri töötab ülikooli kliinikumi südamekliinikus õena ega varjagi, et üks asi, mis talle väga meeldib, on ta mehe kannatlik meel ja suurepärane söögitegemisoskus.\n«Minul selline kirg puudub, mina kodus süüa ei tee,» lausub ta ja vaatab uhkusega mehe poole.\nKui Leonardo Cancilleril seisab ees Tartu rahvaülikoolis tunniandmine, läheb Evelyn alati kaasa. Leonardo jagab oma kööginippe itaalia keeles ja Evelyn tõlgib.\nTartu rahvaülikooli õppe-osakonna juht Ingrid Leinus ütleb, et just itaalia keel muudab Leonardo tunnid sarmikaks ja emotsionaalseks ning et õpilaste hulka on juba sattunud mõni eestlane, kes proovib itaalia keelt ka vastu rääkida.\nBioloog ja toitumisteadlane\nLeonardo Cancilleri on erialalt bioloog, õppinud Palermo ülikoolis ning töötanud ühes ravimifirmas. Tema teine eriala on toitumisteadus ning toitumisspetsialistina on tal tulnud kokku panna suurel hulgal dieete. Selleski töös sai ta kasutada oma kirge toidu vastu.\nEvelyniga kohtus Leonardo Cancilleri siinsamas Tartus. See oli umbes seitse aastat tagasi pärast seda, kui mees oli töö farmaatsiafirmas lõpetanud ning otsustanud aja maha võtta.\nTa oli pisut raha kõrvale pannud ja et talle meeldis reisida, sõitis ta avastama põhjapoolset Euroopat. Ja jõudis ühel päeval Tartusse, kus kohtaski Evelyni, kes õppis tollal Tartu tervishoiukõrgkoolis ja oli just saanud Erasmuse programmi kaudu Itaaliasse õepraktikale.\nEt Evelyn pääses Erasmuse programmiga Itaaliasse ka oma uurimistööd kirjutama, siis ei lasknud nad teineteist silmist.\nPealegi selgus, et Leonardole sobisid Eesti aastaajad, eriti nautis ta lumist talve, Evelyn seevastu igatses alatasa kuuma päikest. See klappis paarile hästi: Leonardo kasutas talvel ära iga võimaluse tulla Eestisse ja Evelyn kippus suviti Sitsiiliasse.\nKui Evelynil kõrgkool läbi sai, valis ta elukohaks Sitsiilia.\nKoos Leonardoga tegid nad mõlemad vabatahtlikku tööd Itaalia Punases Ristis, käies vastas laevadel, mis Aafrikast pagulastega Sitsiiliasse jõudsid. Leonardo õpetas Punases Ristis õppivatele vabatahtlikele õdedele dietoloogiat. Evelyn töötas vabatahtlikuna ka immigrantidega tegelevas keskuses, enne läbis ta koolituse, õppis araabia keelt ja sai kultuurivahendaja tunnistuse.\nKüsimuse peale, kas ta teeks pagulastega tööd ka Eestis, vastab Evelyn lihtsalt. «Jah, kui ma saan oma teadmiste ja kogemusega selles vallas kuidagi kasulik olla, siis seda ma olen,» ütleb ta.\nÕnnelik ja vaba\nKui Evelyn ja Leonardo olid abiellunud ja poeg Federico oli sündinud, otsustasid nad, et nüüd kolivad Eestisse.\nLeonardo ütleb, et Eestis tunneb ta end õnneliku ja vabana. Ta peab silmas siinset loodust ja puhast keskkonda, sõbralikku liikluskultuuri ja tänavaid, kust on võimalik ka lapsevankriga kergesti üle tee saada. Samuti võrgukontoreid ja e-riiki. Talle meeldib, kui ta turul käies kohtab ontlikku järjekorda, mitte et inimesed seisavad viiekümnekesi leti ees puntras.\n«Ma kutsun teid ühel päeval Palermosse, siis saate aru, mida ma mõtlen,» sõnab ta. Ka räägib Leonardo sellest, et Sitsiilias on inimesed traditsioonides kinni ja väga konservatiivsed, Eestis nii rangeid sotsiaalseid reegleid tema meelest ei ole. «Siin võivad pere täiskasvanud lapsed valida ise oma tee. Meil valvab perekond lapsi kogu nende elu,» ütleb ta.\nEve-lyn lisab, et üks asi, mis talle Eesti puhul väga sobis, oli see, et Tartus leidis ta kiiresti erialase töö. Vabu õekohti Sitsiilia haiglates lihtsalt ei ole, tööpuudus on suur.


Välgumihkli gaasi hingamine tappis koolipoisi - undefined - Eesti Ekspress\nVälgumihkli gaasi hingamine tappis koolipoisi\nPolitsei uurib, miks 13aastane Kohila koolipoiss rattaga sõites kukkus ja suri. Enne seda oli laps kaifi saamiseks hinganud välgumihklis sisalduvat gaasi.\nFotolavastus Ingmar Muusikus\n30. septembri pärastlõunal veetis Kohila vahel aega kamp poisse. Lapsi võis olla viie-kuue ringis. Sõideti rattaga. Mängiti, trikitati. Oli tavaline pühapäev.\nKohila gümnaasiumi kuuendas klassis käiv tumedapäine poiss, 13aastane Mikk*, armastas bike’iga sõita. Korraga vajus lapse keha kokku ja ta kukkus rattalt. Maast üles poiss ei tõusnudki.\nTa oli surnud.\nJuhtumit hakkas uurima politsei. Pooleteise kuu jooksul on uurijad suhelnud kõigiga, kes võiksid teada, mis poisi surma põhjustas.\n“On üsna tõenäoline, et põhjus võib olla gaasi sissehingamises,” kinnitab Ekspressile Lääne ringkonnaprokuratuuri pressinõunik Külli Kivioja.\nPraegu ootab prokuratuur lahkamisel tehtud ekspertiisi lõplikku tulemust, mis suure tõenäosusega lõpetab ka kriminaalmenetluse. See algatati karistusseadustiku paragrahv 117 alusel (surma põhjustamine ettevaatamatusest).\nVõimalused, et asja edasi uuritaks, on äärmiselt teoreetilised – see eeldaks, et süüdi võib olla keegi teine peale poisi enda. Ent midagi niisugust, mis viitaks kõrvalisele sekkumisele, ei ole uurijad leidnud, kinnitab Lääne ringkonnaprokuröri abi Milvi Pruus.\nMiku ema ütles Ekspressile, et ta teadvustab probleemi olemasolu, ent praegu on tal kõigest veel raske avalikult rääkida.\nKaheksa gaasiannust kahe päevaga\nMikk oli sportlik poiss, kes harrastas džuudot. Koolis ei teatud, et tema tervisel midagi viga oleks.\n“Aktiivne ja temperamentne poiss,” ütleb direktor Raivo Heinaru, silmade ümber murelikud kurrud.\nKolmest peres kasvavast vennast oli Mikk keskmine. Direktor peab oluliseks ära märkida, et täiskasvanuid teretas Mikk viisakalt.\nTeadupoolest armastas Mikk ka suitsu teha. Oma esimese välgumihkli soetas ta ilmselt juba mõni aeg tagasi.\nEnne surma oli poiss sisse hinganud välgumihkli gaasi ehk teisisõnu butaani või propaani ning samal ajal ratta selga istunud. Lapsed räägivad, et kahe päeva jooksul oli ta gaasi sisse hinganud vähemalt kaheksa korda.\nKaaslaste hulgas leviva jutu kohaselt olevat mõned poisid välgumihkli gaasi sisse hingamise peale isegi kihla vedanud. Kinnitust sellele ei õnnestunud Ekspressil saada.\nJärgmisel päeval pärast Miku surma kirjutab Pepi nime all esinev tüdruk pärast koolitunde\nrate.ee keskkonda avaliku järelehüüde. Seda loevad paljud lapsed. Vähemalt üks laps kirjutab gaasi sissehingamisest.\nMIIKKK ! :( 09.04.1994-30.09.2007\nEsmaspäev, 01. oktoober 2007 Kell 16:59.\nKOHILA RAHVAS: Mikk, olid tore, armas ja sõbralik\nMIKS JUST SEE PIDID SINA OLEMA??\nMIKS SEE EI VÕINUD OLLA KEEGI TEINE ?\nME JÄÄME SIND IGATSEMA ! (l)\nSissekandele vastavad paljud – ka need, kes Mikku ei tundnud.\nKool leinab. Avaldatakse kaastunnet, igaüks nii, nagu oskab. Paljud on alles kuuenda klassi lapsed.\nseda ei oleks pidanud mitte keegi läbi elama :S\ntunnen kaasa:( – Mimm**\nMikk tegi meie klassi nii rõõmsaks ja ta rikkus selle rõõmu ka ära:( Kui ta koolis oli siis ei olnud kellelgi peale õpetajate kobisemist. Jääme igatsema(W) – Pliks\n- - - tglt me kõik , kes teda teadsid, tahavad teha midagi, mis aitaks Mikku mäletada. Ma ei mõtle seda, et ta kunagi olemas oli. Vaid seda milline ta oli. ME kõik teame, et kunagi ei pruugi me mäletada ta häält, naeratust vms. Ning minuarust on see Tüdruk siin leidnud oma mooduse teda mäletada. – snuupikas\nväga tunnen kaasa sulle, ma olen selle asja ise läbi kogenud, kui keegi lähetastest sureb - - - proovi tugev ollla;( – Tim\ntunneme kaasa :( – Poisikene\njah ta oli üli lahe inimene ja minul oli just sellel päeval sünnipäev õhtul kui sellest teada sain tõmbasin nina täis ja kui üksi jäin nutsin kohe südamest\nma usun et me kõik jääme teda igatsema\nkindlasti ka kaastunne miku emale. – Assu\nmina ei saa õhtul magamagi minna, Miku pilt on koguaeg silmade ees. nagu. tõesti õudne :/\nKaastunne (W) – Kertu\nkui keegi tahab teada mis temaga juhtus siis on palju variante.\nüks oli näiteks see et ta oli gaasi laksu all, sõitis rattaga ja kukkus vastu kivi - - - – shokolaadikiisu\nMikk oli see, kes tegi alati nalja ja ta oli häästi lõbus poisss.\nAga igaühega juhtub see kunagi - - - aga miks pidi see just tema olema, nüüd kui käin kohila peal ringi seda on märgata et keegi on kadunud. :S:S\nNiii kahjuuuu ,:(\nTahaks tagasii seda poissi. :’(\nKummiliim, Poppers, kommipuru\n1990. aastatel sai Eestis ootamatult laste seas popiks kummiliimi nuusutamine. Selle tagajärgi ravivad arstid siiamaani. Mälu saab kummiliimi korduva nuusutamise tagajärjel tavaliselt pöördumatult kahjustada.\nViimasel ajal on teismelised avastanud uue mõnutekitamise vahendi. Selleks on erootikapoodides müüdav Poppers. Poppersi sissehingamine peaks suurendama seksuaalset erutust. Põhja-Eesti regionaalhaigla psühhiaatriakliinikusse on sattunud mitmeid alaealisi Poppersi-nuusutajaid.\nMõni aeg tagasi kirjutas Ekspress sellest, kuidas koguni algklassilapsed klaaskommipuru ninna tõmbavad.\nKa Rootsis populaarne nuusktubakas ehk snuff pole Eesti koolilastele sugugi võõras.\nSeda toovad diilerid koolis levitamiseks maale Läänemerel sõitvatelt reisilaevadelt, mille kauplustes seda vabalt müüakse.\nVälgumihkli gaas on aga isegi spetsialistide jaoks ootamatu mõnuaine. Nii ootamatu, et seda ei oska paljud kommenteeridagi.\nEkspert: lapsed hingavad gaasi kambaga\nPsühhiaater Evelin Eding: “Lapsed katsetavad piire, otsivad kõikvõimsuse tunnet. Kui 1990. aastatel kummiliimi nuusutati, rääkisid nad, et jube kihvtid multifilmid tekkisid silme ette. Värvilised helikopterid ja liblikad. Aga sellega kaasneb korralik ajukahjustus.”\nEsiteks: teismelised poisid otsivad ikka adrenaliini. Ka direktor Heinaru mainib, et tegi omal ajal Kohila kooli taga kaks suitsu järjest.\nTeiseks. Psühhiaater Eding pakub välja võimaluse, et lapsed ei saa igapäevasest elust piisavalt põnevust.\n“See on seotud vaba aja ja kättesaadavuse küsimusega. Aga sellega seostub ka iseenda kontroll. Miks mõned noored kasutavad asju sihtotstarbeliselt ja osa mitte?”\nVanemeadur Anti Kalda ütleb, et gaaside kuritarvitamise põhjused on üldjoontes samad mis teiste s&a mp;a mp;a mp;o tilde;ltuvust tekitavate ainete (alkohol, nikotiin, narkootikumid) puhul.\n“Tõenäoliselt on oluline noorukite uudishimu, jäljendav käitumine ja rühmavaim, sest sageli hingatakse gaasi mitmekesi. Gaasi kuritarvitavatel noorukitel on suurem risk hakata tarbima ka teisi sõltuvust tekitavaid aineid,” hoiatab ta.\nNende ainete kroonilisel kasutamisel võib tekkida neurotoksilisus (mälu- ja õppimishäired, liigutuste koordinatsioonihäired, käitumishäired jt) ja kopsude ning maksa kahjustus.\n“Alles kasvav organism on kõige rohkem ohustatud,” sõnab Evelin Eding.\nMõned nädalad pärast Miku surma külastasin Kohila kooli esimest korda. Valgetest telliskividest maja, garderoobitädi ja meeldiv tähelepanelik turvamees (kooli endine õpetaja) võtavad võõra vastu.\nDirektor Heinaru on kutsunud oma kabinetti aru andma mitu põhikooli õpilast. Järjekordsed alaealised on jäänud vahele suitsetamisega.\nDirektor korjab neilt kõigilt välgumihklid ära.\n* poisi nimi on muudetud.\n** kõikide laste rate.ee’s esinevad pärisnimed või neile viitavad nimed on muudetud.\nMida teeb välgumihkli gaas lapsega?\nAnti Kalda, Tartu Ülikooli farmakoloogia ja toksikoloogia õppetooli vanemteadur, ütleb, et tavaliselt sisaldab välgumihkli gaas butaani.\nButaani sissehingamisel võib tekkida narkoositaoline seisund, aga ka uimasus, koordinatsioonihäired ja lämbumistunne, samuti südame rütmihäired.\nKuigi Kalda ei tea, et gaaside kuritarvitamine oleks Eestis suur probleem, näitab paljude riikide mürgistuste statistika, et gaasilisi aineid kuritarvitavad peamiselt just 13–19aastased noormehed.\nKalda: “Selline surm võib olla tingitud lämbumisest, südame rütmihäiretest või kesknärvisüsteemi tugevast pidurdusest. Gaasijoa suhu või kurku laskmisel võib tekkida külmakahjustus ja kõrispasm.”\nÜlo Kivistik Mustamäe haigla intensiivraviosakonnast ütleb, et pole gaasiliste ainete sissehingamise tagajärjel tekkinud tüsisustega varem kokku puutunud.\nTa lisab, et palju sõltub sellest, kui palju ja kui tihedalt ainet sisse hingatakse, kas hinge hoitakse kinni, kas organismi koormatakse ka füüsiliselt – nagu näiteks sõites trikirattaga.\nTegemist on tõenäoliselt esimese välgumihkli gaaside sissehingamisest johtunud surmaga Eestis.\nButaani kaifiseisundt tekitava toime põhjus on selle hea lahustuvus keha rasvarikastes kudedes, sealhulgas ajus, kus ta häirib närvirakkude funktsioone, selgitab Anti Kalda.\nKa propaani (mida samuti võib sisaldada välgumihkli gaas) toime kesknärvisüsteemile on tema sõnul sarnane butaani omaga, põhjustades kiiret väsimustunnet, krampe ja teadvusekaotust. “Surm võib saabuda nii südame- kui hingamispuudulikkuse tagajärel.”\nButaaniga esineb mürgistusi rohkem kui propaaniga ja need on raskemad.


Venemaa side areneb\nVenemaa sideministeerumi pressiteenistuse kinnitusel leiavad rahvusvahelise ja linnadevahelise telefonside probleemid lähema kümne aasta jooksul lahenduse.\nMinisteeriumi andmeil on rahvusvaheliste sidekanalite arv alates 1990. aastast Venemaal suurenenud 50 korda ning ulatub praegu 50 000ni. Samal ajal on märgatavalt kasvanud välisinvesteeringud Venemaa sidesüsteemidesse.\nAlates 1995. a käiva presidendiprogrammi -- Rahva Telefon -- raames, mis näeb ette rahva vahendite kaasamist telefonside arendamisse, on paigaldatud 0,5 miljonit uut telefoni ehk kolmandik kõigist uutest numbritest. Sel aastal peaks endale uue telefoni saama ligi 800 000 elanikku. RIANOVOSTI-ETA


Sotsioloogiaprofessor Karl-Siegbert Rehberg: rahulolematuse püsimise keskne põhjus on elu mõtte puudumine – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nLaur Kaunissaare 8. dets. 2018 Intervjuu, Ühiskond\nKarl-Siegbert Rehberg I erakogu\nDresdeni ülikooli sotsioloogiaprofessor Karl-Siegbert Rehberg avab Sirbile antud intervjuus, millised on viimasel ajal Ida-Saksamaal tekkinud protestiliikumiste tagamaad.\nJuba mitukümmend aastat võib kõikjal jälgida poliitika kui sellise lahustumist.\nEsimene märk oli Berlusconi, kui ta ütles, et ma hakkan Itaaliat juhtima mitte kui riiki, vaid kui ettevõtet. Pärast läkski see ettevõte pankrotti. Sedasama lubas Sarkozy. Sellised lubadused kuulutavad lõppenuks vana liberaalse parlamentaarse demokraatia, poliitika kui põhimõtete võitluse, mis viib konsensuse ja kompromissi leidmiseni. Kui kaua näiteks pidas SPD mõeldamatuks koalitsiooni vasakpartei Die Linkega! Neil oli millagi isegi kahe peale parlamendis enamus. Hullumeelsus!\nSotsioloogilised uuringud näitasid igatahes juba 1991. aastal, aasta pärast ühinemist, et 30–40% rahvast on küll rahul, et SDVd enam ei ole, aga pettunud, et neid, tavakodanikke ei kaasatud. Ma arvan, et see süvapettumus avaldub ka paljudes praegustes parempopulistlikes ülesastumistes.\nInimesed ütlevad nüüd 25 aastat hiljem, et meid mängiti üle, meilt ei küsitud.\nNäiteks 72% Dresdeni elanikest ütleb, et üleminek õnnestus ja elu on läinud paremaks. Väga kõrgelt hinnatakse seda, kuidas Dresden, Meißen või Görlitz praegu välja näevad. Asi on mitteosalemises. Muudatused tulid alati väljastpoolt, ülalt või Euroopast. Euroopa Liit on ju siinse piirkonna ülesehitamisse tohutult panustanud, kuid see kõik toimus ilma kohaliketa.\nNäiteks üks ettevõte siin Dresdeni lähedal Meißenis tootis kaablit. Nende kaabel oli peaaegu sama hea nagu Siemensil. Aga kuidas Ida-Saksa ettevõte seda kvaliteetset kaablit tootis? 1950. aastatel oli ostetud mingi Ameerika päritolu masin, aga järgmise põlvkonna masinaid enam ei soetatud. Selle asemel õpetati välja rühm insenere, kes seda 50ndate aastate masinat aina parandasid. Nad said isegi ordeneid. Lõpuks tootis see ettevõte sama head kaablit nagu läänes, aga ainult sellepärast, et inimesed olid väga töökad. Võrreldes maailma arenguga oli see tehnoloogia absurdne! Siemens ostis nad üles mitte selleks, et teha investeeringuid uuenduseks, vaid pelgalt selleks, et konkurent kinni panna. Töökohad kadusid. Selliseid lugusid juhtus Treuhandantstaltis väga palju.\nKaks sõna: kiirus ja raha. Laiad tänavad olid äkitselt autosid täis. Tööl pidi äkitselt käima kaugel ja autoga. Äkitselt olid kõik tuttavad „sõidus“, kellelgi ei olnud enam aega. Kõige mõõt oli raha, varem oli raha asemel kehtinud võim.\n1990ndate peamine nähtus oli kogukonna kadumine. Ja veel: uue eliidi import.\nIdasakslaste olukord oli midagi enamat kui kohtumine võitjatega. Võitjad on pärast iga sõda ja okupatsiooni. Aga võitjad on inimesed, kes ütlevad: sina lähed vangi, sina kaotad töö, sinu töö jääb alles, sina jääd linnapeaks, aga sina mitte jne. Aga võitjad ei võta neid positsioone üle, nad ütlevad lihtsalt, kes vallutatutest hakkab kaastööliseks.\nSaksamaa oli ainus postsovetlik riik, kus tekkis kaksikühiskond. Itta ei kantud üle mitte ainult norme, vaid ka personal. Ja see on hoopis teine olukord! Tšehhis või Poolas ei ole läänetšehhe ega läänepoolakaid või võib-olla on, aga nad ei ole olnud eraldi riik. Ida-Saksamaa liidumaade ministeeriumid ja ettevõtete nõukogud – ülikoolides on olukord pisut parem – koosnevad praegugi ülekaalukalt läänest tulnutest. On mille üle mõelda.\nKa PEGIDA asutajaid üllatas, et protestides osalejate hulk iga kuuga kahekordistus: augustis 2014 oli neid 100, jaanuaris 2015 25 000. Uskumatu! Aga lumepalliefekt tuli rahulolematuse potentsiaali realiseerumisest, seal ei olnud midagi programmilist.\nPatriootlikud Eurooplased Õhtumaa Islamiseerimise Vastu – kui ma neid sõnu esimest korda lugesin, mõtlesin, et need peavad olema inimesed, kes ei tea üldse, mida tähendab „õhtumaa“. Õhtumaa on rooma kultuuriareaali katoliiklik ühtsus. Adenaueri õhtumaa oligi just seda – noore mehena tahtis ta, et Reinimaa liituks Prantsusmaaga. Siin Saksimaal olid õhtumaa ajal slaavi rabad. Muidugi, hiljem jõudis kristlus ka siia, just siin tegutses Luther, aga õhtumaa on siinses mõttelaadis täiesti ebatüüpiline mõiste. Huvitav, et rahva mobiliseerimiseks valiti välja just see fantaasia. Et tekiks tunne, et õhtumaa ajal oli mingi ühtsus – see vahest on midagi! Need kõik on fantaasiad, aga ainsana on reaalne inimeste tunne.\nToetuse kõrghetke kümned tuhanded ei ole radikaalid, vaid eeskätt Saksamaa ühinemisest kaotajad. Radikaalid on ka olemas, aga nad on mujal. Ja on veel üks oluline nüanss.\nKüsitlusi korraldanud sotsioloogid on tihti leidnud, et protestidel osalejad ei ole ühiskonna kõige vaesemad. Tihti läheb neil päris hästi.\nPEGIDA toetajad 2015. aasta jaanuaris Dresdenis toimunud demonstratsioonil Putinilt abi lunimas.I Foto: Wikimedia commons\nMis puutub AfD valimisedusse, siis selle eest võlgneb AfD tõesti tänu meestele: 2017. aasta parlamendivalimiste toetusest 16% moodustasid mehed ja 9% naised. Meeste toetuse põhjus võib peituda ka selles, et peale paljude muude ohvrirollide peab suur hulk meestest end ka naiste emantsipeerumise ohvriks. Vähemalt Tüüringi liidumaa parlamendi AfD fraktsiooni esimees Björn Höcke on kurtnud, et Saksamaa ja Euroopa on kaotanud oma mehelikkuse ning seeläbi ka kaitsevõime. Tatjana Festerling siunas tihtilugu Gender-Kampfi ja „vasakpoolsete seksuaalpaska“, mille läbi „sotsiogiseeritavat ja genderdatavat ära“ kõik bioloogilised erinevused.\nVeel üheks võimalikuks põhjuseks on koos poliitilise korrektsusega sündinud keelelised ettekirjutused ja aina muutuvad keelelised harjumused. Me elame küll ajastul, mil võime rõõmustada, et diskrimineerimisest ollakse rõõmustaval määral teadlikud, kuid samal ajal mõjuvad selle käsitlused keeleliselt õõnsalt ja pealesunnitult, eriti neile, kes tunnevad end ka üldiselt kultuurilistest muutustest ohustatuna.\nKuidas Lääne- ja Ida-Saksamaa külma sõja ajal lahku kasvasid?\nKui võrrelda seda, kuidas SDV ja SLV end pärast natsiaega legitimeerisid, siis mõlema riigi strateegia oli põgenemine minevikust. SLV puhul oli lahenduseks ühinemine läänega. Ühelt poolt Adenaueri juhitud liitumine Euroopa Majandusühendusega, mis oli ka Saksamaa ainuke võimalus tagasitulekuks maailmalavale ja teiselt poolt sõjaline liitumine NATOga. Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni vastu oli Saksamaal palju vastumeelsust, isegi CDUs, aga Adenauer surus selle läbi. Majanduslik-sõjalisele läänega liitumisele lisandus kultuuriline liitumine.\nSDVs seevastu ei toimunud mingit idaga ühinemist. Mõistagi oli ida oluline, sest idal oli palju võimu. Selle asemel põgeneti ajaloofilosoofiasse: SDV pidi olema kõige arenenum riik maailma pikas arenguloos. SDV kui parema Saksamaa müüdi õigustus tuleb Weimarist – Goethe, Humboldt ja Herder – ja Buchenwaldist.\nPosted in Intervjuu, Ühiskond and tagged Edasi, Euroopa Liit, kogemus, kogukond, kunst, majandus, muusika, poliitika, suhted, Ühiskond. Bookmark the permalink.