Elutsükli KKK – poliitika üldised küsimused\nMicrosofti tootetoe elutsükli poliitika KKK\nMÄRKUS. Seda KKK-d värskendati 20. märtsil 2018.\nMis on Microsofti tootetoe elutsükli poliitika?\nMicrosoft pakub klientidele valdkonna parimaid tootetoe elutsüklipoliitikaid (nii kestuse kui sisu poolest), tagades ühtlased, läbipaistvad ja etteaimatavad tarkvaratoe juhised ja toimiva teeninduse. Poliitika üksikasjade vaatamiseks valige järgmiste linkide seast.\nKindlaks määratud lõppkuupäevaga elutsükli poliitika – kindlaksmääratud tootetoe lõpukuupäevaga tooted\nÄri-, arendustarkvara ja lauaarvuti operatsioonisüsteemid\nTarbija ja multimeedium\nKindlaks määramata lõppkuupäevaga tootetoe elutsükli poliitika – pideva teeninduse ja toega tooted\nSamuti saate otsida oma konkreetse toote elutsüklit.\nSiit saate vaadata hoolduspaketi elutsükli poliitikat.\nMilline on hoolduspakettide tootetoe elutsükli poliitika?\nMicrosofti tootetoe elutsükli poliitika kohaselt on tehnilise toe ja turbevärskenduste saamiseks vajalik toote jaoks installida toetatud hoolduspakett. Siit saate vaadata hoolduspaketi elutsükli poliitikat.\nTeavet toote või hoolduspaketi tugiteenuse kohta saate otsida toote elutsükli andmebaasist.\nKas need poliitikad kehtivad kogu maailmas?\nMicrosofti tootetoe elutsükli poliitikad kehtivad kogu maailmas. Microsoft mõistab siiski, et kohalikud seadused, turuolukord ning vajadus tugiteenuste järgi on maailma eri paigus ning tööstussektoriti erinev.\nMiks määratleti tootetoe elutsükli poliitikad?\nMicrosoft üritab klientide palvel olla järjepidev ja ettearvatav. Elutsükli poliitikad tagavad selgepiirilised ja prognoositavad juhised toote toe ja teeninduse ajakava jaoks. Kliendid ja partnerid saavad nende poliitikate abil hallata tugiteenuse vajalikkust. Samuti võimaldavad poliitikad ettevõtetel Microsofti tootetoe ajakavade järgi paremini planeerida toodete ja infotehnoloogiaga seonduvat.\nKuidas tootetoe elutsükli poliitika välja töötati?\nÜhtlaste ja selgepiiriliste poliitikate loomiseks tegi Microsoft tihedat koostööd oma tootearendusmeeskondade, klientide, partnerite, juhtivanalüütikute ning uuringuettevõtetega.\nKui mul on mitu Microsofti toodet, siis kas nende kõigi puhul kehtib sama elutsükli ajakava?\nIga toote elutsükli ajaskaala on määratud vastava elutsükli poliitika alusel ning kehtib ühtlaselt tooteperede lõikes nii praeguste kui tulevaste versioonide jaoks. Microsofti toodete vanemate versioonide elutsükli ajaskaala võib olla aga erinev. Seetõttu on oluline kindlaks teha tootetoe elutsükli periood. Oma toote tugiteenuse ajakava leiate toote elutsükli andmebaasist.\nMilliseid tooteid elutsükli poliitika hõlmab ja millal see kehtima hakkas?\nMicrosofti tootetoe elutsükli poliitika hõlmab äri- ja mõnda tarbijatoodet ja teenust, v.a Xboxi mängud.\nÄri-, arendus- ja lauaarvuti operatsioonisüsteemi tarkvara poliitika jõustus 15. oktoobril 2002.\n2011. a jaanuaris kehtestas Microsoft elutsükli poliitika võrguteenuste jaoks.\n2016. a augustis kehtestas Microsoft kindlaks määramata lõppkuupäevaga tootetoe elutsükli poliitika.\n2017. a märtsis liigitas Microsoft toote- ja teenustetoe elutsükli poliitikad vastavalt kas kindlaks määratud lõppkuupäevaga poliitikaks või kindlaks määramata lõppkuupäevaga poliitikaks. Kindlaks määratud lõppkuupäevaga poliitikad sisaldavad äri-, arendus- ja lauaarvuti operatsioonisüsteemi poliitikat, tarbe- ja multimeediumipoliitikat ja seadme operatsioonisüsteemi poliitikat. Kaasaegse poliitika järgige jätkuval ja mudel, ilma et tugi on saadaval ja klientide kursis uusimat versiooni toe lõppemise kuupäevad. Toodete kohta, mida juhib kindlaks määramata lõppkuupäevaga tootetoe elutsükli poliitika, saadab Microsoft vähemalt 12 kuud ette teatise toe lõppemise kohta.\nKuidas saavad kliendid ja partnerid hinnata toodete ja teenuste elutsüklit?\nMicrosofti toodete jaoks pakutava toe ja teenuste kestuse määrab tootetoe elutsükli poliitika. Äri-, arendustarkvara ning töölaua operatsioonisüsteemi tarkvaratoodete jaoks pakub Microsoft vähemalt 10 aasta pikkust tugiteenust. Elutsükkel hõlmab viit aastat tavatuge ja viit aastat pikendatud tuge. Tarbetarkvarale ja multimeediumitoodete jaoks pakub Microsoft vähemalt viit aastat tavatuge *. Kõigi toodete elutsükli kuupäevade ja pikendatud toe võimaluste (olemasolul) kohta leiate teavet toote elutsükli andmebaasist.\n* Pikendatud tuge ei pakuta tarbetarkvara, multimeediumitoodete, või toodete jaoks, millele kehtib kindlaks määramata lõppkuupäevaga poliitika.\nKas Windowsi operatsioonisüsteemi kasutavate tarbijate ja ettevõtete jaoks on eraldi elutsükli poliitikad?\nKõik lauarvutite operatsioonisüsteemitooted (nii isiklikuks kui ka äriliseks otstarbeks) saavad vähemalt kümme aastat tugiteenuseid vastavalt äri-, arendus- ja lauaarvuti operatsioonisüsteemi poliitikale. See hõlmab uusima hoolduspaketi või värskenduse jaoks viit aastat tavatuge ja viit aastat pikendatud tuge. Operatsioonisüsteemitoodete tarbe- ja äriversioonide jaoks Microsoft teineteisest eraldiseisvaid tugiteenuseid ei paku.\nMilline on lisandmoodulite elutsükli poliitika?\nLisandmoodulitele kehib sama tugi nagu toodetele, millega need töötavad. Siiski võib tootetoe lõpetada minimaalselt 12-kuulise etteteatamisajaga.\nMilline on tööriistade elutsükli poliitika?\nTööriistadele kehib sama tugi nagu toodetele, millega need töötavad. Siiski võib tootetoe lõpetada minimaalselt 12-kuulise etteteatamisajaga.\nKui Microsoft ostab toote või ettevõtte, siis milline on nende elutsükkel?\nToe ja teeninduse ajaskaala võib erineda ostu tingimustest ning neid saab otsida avaldatud teenindusjuhistest. Nendes loeteludes on elutsükli alguskuupäev soetamise alguskuupäev. Enne ostmiskuupäeva välja antud toodetele ei pruugi elutsükli poliitika rakenduda ning on võimalik, et nende jaoks tugiteenust ei pakuta. Sellistel juhtudel oleneb pakutav tugiteenus iga ostu tingimustest. Üldiselt rakendub Microsofti elutsükli poliitika uutele tarkvaraversioonidele, mis omandamise järel Microsofti kaubamärgi all välja lastakse.\nMilline on põhitoodete vaheversioonide ehk alamtoodete elutsüklipoliitika?\nAlamtoodetel on põhitootega sama elutsükkel.\nSelle näide on Windows Server 2012 R2, millel on ematootega (Windows Server 2012) sama tava- ja pikendatud toe etapp. Ka Dynamics AX 2012 R3 järgib Dynamics AX 2012 algse väljalaske elutsükli kuupäevi.\nPõhi- ja alamtooteid juhib kindlaks määratud lõppkuupäevaga poliitika. Põhitoode ehk põhiversioon kujutab endast tavaliselt klientidele väljaantavat ülataseme kooslusekogumit (s.t komponendid ja funktsioonid). Põhitoodetel on üldiselt põhiversiooninumber ning need võivad olla mitme alamtoote ematoodeteks. Põhitoote saavad kliendid soetada mitmel viisil, sealhulgas veebist alla laadimise teel, jaemüügi kaudu ja/või hulgilitsentsimise kaudu. Microsofti elutsükli poliitika kohaselt on Microsofti põhitoodeteks näiteks järgmised tooted.\nMicrosoft Exchange'i server\nAlamtooted on põhitoote koodil põhinevad kooslusekogumid (s.t komponendid ja funktsioonid). Alamtoodete nimed on hõlpsasti tuvastatavad ning neid saab kerge vaevaga vastava põhitootega seostada. Alamtooteid saab hankida tarkvarakindlustuse, hooldusprogrammi Microsoft Business Solutions / Dynamics Enhancement või muude kampaaniapakettide kaudu.\nNäitena võib tuua operatsioonisüsteemid Windows Server 2012 ja Windows Server 2012 R2. Kuna Windows Server 2012 on äri- ja arendustoode, siis on see ka põhitoode, millel on oma elutsükkel. Windows Server 2012 R2 on operatsioonisüsteemi Windows Server 2012 koodil põhinev alamtoode, millele rakendub põhitoote elutsükkel. See tähendab, et alamtoodete elutsükkel võib olla lühem kui 10 aastat. Lisaks lõpeb nii põhi- kui alamtoodete tugi samal päeval.\nMis on Microsofti toote komponent?\nKomponent on Microsofti põhitootega kaasatud failide või funktsioonide kogum. Komponendid võidakse välja anda koos tootega, need võivad sisalduda mõnes toote hoolduspaketis või värskenduses või tehakse need hiljem veebist alla laadimiseks kättesaadavaks.\nKuidas saan teada, millise toote või platvormiga on komponent seotud?\nSee teave sisaldub tavaliselt komponendi lõppkasutaja litsentsilepingus (EULA).\nMis on programmi lisandmoodul?\nProgrammi lisandmoodul on utiliit või funktsioon, mis aitab toimingut või toimingute kogumit sooritada.\nMis on tööriist?\nTööriist on utiliit või funktsioon, mis aitab toimingut või toimingute kogumit sooritada.\nMilline on Microsofti poliitika turbevärskenduste osas?\nMicrosoft on pühendunud täiustatud turbega toodete pakkumisele. Meie pikaajaliseks eesmärgiks on eemaldada turbenõrkused meie toodetest enne, kui need välja antakse. Kuigi püüame haavatavusi vältida juba arendustöö käigus, on tarkvarahaavatavused tänapäeval pidevaks ohuks ja peame olema valmis nendega tegelema kohe, kui need avastatakse. Turvalisuse huvides soovitab Microsoft klientidel alati installida uusimad tooteväljalasked ja värskendused, turbevärskendused ja hoolduspaketid. Microsoftil ei pruugi olla võimalik pakkuda turbevärskendusi vanemate toodete jaoks, mille tõttu need võivad nõudlikema turvanõuete tõttu ohtu sattuda. Uusimat teavet turbevärskenduste nõuannete ja bülletäänide kohta leiate meie TechNeti teegist.\nKui pika aja jooksul väljastate oma toodetele turbevärskendusi?\nVärskendusi toetatakse toote elutsükli kestuse jooksul.\nLisateavet mõne kindla toote toe ja teeninduse ajaskaala kohta leiate elutsükli tooteandmebaasist.\nKas pean turbe- või turbega mitteseotud värskenduse rakendamiseks installima uusima hoolduspaketi?\nIga hoolduspaketi jaoks tuleks installida ainult selle hoolduspaketi jaoks mõeldud värskendused. Microsoft loob toetatud hoolduspakettidele turvavärskendused iga kord, kui see on äriliselt mõistlik ja saadaval kõigile klientidele. Turbega mitteseotud värskendusi saate taotleda hoolduspakettide toe poliitikas toetatud hoolduspakettide jaoks.\nKas kliendid vajavad turbevärskenduste saamiseks laiendatud kiirparanduste toe lepingut?\nEi. Turbevärskenduse loomisel tehakse see kõigile klientidele standardse turbevärskenduse väljaande kaudu kättesaadavaks. Turbevärskendused antakse välja iga kuu teisel teisipäeval.\nKas Microsoft võib pikendatud toe ajal laiendatud kiirparanduste toe puudumisel välja lasta turbega mitteseotud värskendusi?\nJah. Microsofti elutsükli poliitika kohaselt on pikendatud toe etapis teatud mitte-turbevärskenduste loomine ja ulatuslik levitamine lubatud. Näiteks võib osutuda vajalikuks anda välja mitte-turbevärskendus, mis võimaldab automaatvärskendusfunktsiooni või Windows Serveri värskendusteenuste kaudu jätkuvat ühendust ning teenindust.\nMis juhtub, kui Microsoft annab turbevärskenduse välja samal päeval, kui lõpeb tootetugi?\nJuhul kui Microsoft annab välja turbevärskenduse samal päeval, kui lõppeb selle toote toe elutsükkel, osutatakse turbevärskenduse jaoks tugiteenust veel vähemalt 30 päeva.\nMille poolest erinevad tarkvaratoodete tavatugi, pikendatud tugi ja iseteeninduslik võrgutugi?\nÄri-, arendus- ja lauaarvuti operatsioonisüsteemi poliitika toe etappe kirjeldava tabeli vaatamiseks minge siia.\nKas toote elutsükli alguskuupäev on ühtlasi ka esimene kuupäev, kui saan taotleda tehnilist tuge?\nElutsükli alguskuupäeva abil saab teha esialgse hinnangu, kuna lõpeb toote tavatugi, pikendatud tugi ning tugiteenuse pakkumine hoolduspakettide jaoks. Kliendid võivad saada tootele tehnilist tuge selle väljatulekust alates, mis võib olla enne elutsükli alguskuupäeva.\nKellele pakutakse tugiteenust pikendatud toe etapis?\nPikendatud tugi on saadaval kõikidele klientidele*. Pikendatud tugi hõlmab tasulist tehnilist abi ** (tehniline abi, mille eest esitatakse arve tunni- või juhtumipõhiselt), tasuta turbevärskendusi ja turbega mitteseotud tasulisi värskendusi. Turbega mitteseotud värskenduste saamiseks tuleb koos tugiteenusega Microsoft Premier või sellele lisaks soetada 90 päeva jooksul pärast tavatoe etapi lõppemist ka laiendatud kiirparanduste tugi. (90-päeva nõudest võidakse loobuda, kui vastava toote jaoks on hangitud tarkvarakindlustus või teenusepakett Dynamics Enhancement Plan.) Microsoft ei võta vastu garantiitoe, disainimuutuse ega uute funktsioonide taotlusi pikendatud toe etapis.\n* Pikendatud tuge ei pakuta tarbetarkvara (v.a lauaarvutite operatsioonisüsteemitarkvara), multimeediumitoodete, võrguteenuste või toodete jaoks, millele kehtib tänapäevane poliitika.\n** Piiratud tasuta tugi võib olla saadaval (oleneb tootest).\nKas Microsoft pakub äri- ja arendustarkvara ning lauaarvutite operatsioonisüsteemitarkvara kasutajatele tugiteenust ka pärast pikendatud tuge?\nMicrosoft mõistab, et kohalikud seadused, turuolukord ning vajadus tugiteenuste järgi on maailma eri paigus ning tööstussektoriti erinev. Seega võib Microsoft osutada kohandatud tugiteenust ka pärast pikendatud tuge. Kohandatud tugiteenused võivad hõlmata abistatud tuge ja turbega mitteseotud värskendusi ning neid teenuseid võidakse osutada ka kauem, kui toote elustükli lõpukuupäev ette näeb.\nKuidas toimib elutsüklipoliitika koos tugiteenusega Premier Support?\nTavatoe etapis on tootetugi täies ulatuses kõikidele klientidele kättesaadav. Pikendatud toe etapis võimaldatakse klientidele turbevärskendusi ning saadaval on ka tasuline abistatud tugi. Pikendatud toe etapis on mitte-turbe värskenduste taotlemiseks vaja laiendatud kiirparanduste tuge. Laiendatud kiirparanduste toe saamiseks peate olema registreerunud tugiteenuse Premier Support kliendiks. Tugiteenust Premier Support kasutavad kliendid saavad koos oma tugiteenuse kontaktisikuga määratleda, millised variandid on nende jaoks saadaval.\nKuidas saavad kliendid, kellel pole tugiteenuse Premier Support lepingut, turbega mitteseotud värskenduste saamiseks hankida laiendatud kiirparanduste tuge?\nKliendid saavad ühendust võtta Microsofti kohaliku müügikontoriga. Laiendatud kiirparanduste toe lepingu ostmise kohta teabe saamiseks otsige oma riik/regioon üles veebisaidil Microsoft Worldwide ja klõpsake siis nuppu Mine. Rääkige kohaliku Premier Supporti müügijuhiga.\nKas saan endiselt tugiteenust kasutada, kui kasutan Microsofti toodet, mille jaoks kehtib praegu elutsükli poliitika alusel tugiteenus, kuid minu operatsioonisüsteemi enam ei toetata?\nMicrosoft pakub tuge, kui probleem puudutab otseselt Microsofti toodet ning selle toote jaoks kehtib elutsükli poliitika. Tugiteenust ei pakuta, kui probleem on tekkinud Microsofti toote ja operatsioonisüsteemi kombineerimisel.\nMillised on Microsofti abistatud ja tasulise toe lõppemisel edaspidise toe võimalused?\nMicrosoft soovitab klientidel jätkuva toe saamiseks ning uusimate toodete innovatiivsete funktsioonide kasutamiseks ajakohastada oma tarkvara. Ajakohasus vähendab turbe- ja nõuetele vastavusega seonduvaid riske ning sageli ka omamiskulusid.\nTootetoe lõppemisel toote jaoks enam tugiteenust ei pakuta. See tähendab, et klientidel POLE enam juurdepääsu:\nturbevärskendustele või turbega mitteseotud kiirparandustele;\ntasuta või tasulisele abistatud toele;\nveebisisu (teabebaasi artiklid jne) värskendustele.\nKui toode on iseteenindusliku toe etapis, võib veebisisu endiselt saadaval olla.\nMul pole turbega mitteseotud värskendusi vaja, vajan pikendatud toe etapis ainult telefonituge. Kas pean sõlmima laiendatud kiirparanduste toe lepingu?\nEi. Pikendatud toe etapis pole laiendatud kiirparanduste tugi tehnilise toe saamiseks vajalik.\nKuidas mõjutab elutsükli poliitika kodukasutajate ja kodukontorit haldavate klientide vajaduste jaoks kohandatud telefoni- ja veebituge?\nÄri-, kodu- ja kodukontori kasutajad saavad telefoni- või veebituge kasutada selle toote tava- ja pikendatud toe avaldatud kuupäevade jooksul.\nMilline on Microsofti tootetoe elutsükli poliitika raames komponentide jaoks pakutav tugiteenus?\nKomponentide jaoks kehtib sama tugiteenus nagu ematoote või -platvormi jaoks. Kui ematootel või platvormil on tava- või pikendatud tugi, on see ka komponendil. Pärast ematoote või -platvormi toe lõppemist lõpeb ka komponendi tugi.\nNäiteks kui komponent on litsentsitud Microsoft Windowsi jaoks, lõpeb komponendi tugi samal kuupäeval, kui lõpeb tugiteenuse pakkumine Windowsi jaoks.\nMärkus. Mõnikord antakse komponentide jaoks välja ematootest eraldiseisvaid turbevärskendusi või funktsioonitäiustusi. Soovitame klientidel installida komponentide värskendused kohe, kui need kättesaadavaks tehakse.\nKui kaua saan pärast litsentsimist Microsofti tarkvara seaduslikult kasutada? Kas elutsükli poliitika mõjutab mu tarkvara litsentsi kehtivusaega?\nElutsükli poliitika ei mõjuta seda, kui kaua toodet kasutada saate. Poliitika määrab selle, kui kaua Microsoft toodete jaoks tehnilist tuge pakub ning värskendusi välja annab.\nViimati värskendatud: 28. märts 2018


Juhend. Tunne oma klienti | Välisministeerium\nAvaleht Juhend. Tunne oma klienti\nJuhend. Tunne oma klienti\nKäesolev juhend on mõeldud selleks, kuidas üksikisikud ja ettevõtted peaksid vastavalt eelpoolkirjeldatud seadusandluse sätetele toimima.\nStrateegilise kauba seaduse (RT I, 22.12.2011, 2) paragrahv 77 sätestab järgnevat:\n(A) Otsusta, kuivõrd leidub tehingus indikaatoreid, mis viitavad tarne kahtlasele taustale.\nVõta tehingut sõlmides arvesse kõik asjaolud, mis võiksid viidata sellele, et tarne võib olla määratud sõjaliseks lõppkasutuseks, kahtlasele lõppkasutajale või ebasoovitavasse sihtkohta. Niisuguste asjaoludena tuleb käsitleda tellimusi, mis ei vasta tellija vajadustele, paigaldamise ja testimise alasest klienditoest keeldumine kuigi teenus on müügihinna sees ja kui kuulub tavaliselt tootepaketi juurde, või tellija esitab nõudeid varustuse või seadmete tehnilistele konfiguratsioonile, mis ei ole kooskõlas väidetava sihtriigi standarditega (näit. 120 voldist toidet tarbiv seade soovitakse tarnida riiki, kus standardiks on 220 volti). Välisministeerium on koostanud juhendid sarnastest indikaatoritest, milliste ilmnemisel peaks tõstatuma küsimus, kas tehing võib rikkuda seaduses sätestatut? Juhendid ei käsitle kõiki võimalikke ohte ning igat tehingut tuleb käsitleda eraldi.\n(B) Juhul kui kahtlustad, küsi.\nJuhul, kui Teie firmale on teatavaks saanud informatsiooni, mis annab alust kahtlusteks on Sinu kohustuseks selgitada välja lõppkasutuse, -kasutajaga ning tarne sihtriigiga seonduvad asjaolud.\nEksitavate faktide või valeandmete esitamine või olulise info varjamine on karistatav vastavalt karistusseadustiku paragrahvile 2801.\n(C) Ära tekita "valikulist infosulgu".\nKasuta infotulva, mis saabub sinu ettevõttesse tavapärase äritegevuse käigus. Ära väldi oma klientidega arutelu teemal, mis puudutab lõppkasutus valdkonda, lõppkasutajat ja tarne sihtriiki. "Halva" informatsiooni alane teabesulu strateegia ei vabasta ettevõtet vastutusest ning seda hinnataks uurimises raskendava tegurina.\n(D) Teavita firma asjaomaseid teenistujaid, kuidas käituda ohuindikaatori avastamisel.\nEttevõtte teenistuja teadmisi võidakse hinnata kui ettevõtte teavet, mistõttu võib vastutavaks osutuda ettevõte tervikuna. Sellest tulenevalt tuleb paika panna firma sisekontrollipoliitika ja tõhustada infovahetust, kindlustamaks, et konkreetsest tarnest lähtuvat ohuindikaatoritele viitav informatsioon oleks kättesaadav kõigile vastutavatele ettevõtte juhtidele. Kui seda ei tehta, on sarnane käitumine käsitletav valikulise infosulu vormina.\n(E) Kogu informatsiooni tuleb pärast päringut ümber hinnata.\nKliendilt saadud lisainfo alusel tuleb hinnata, kas varasemad ohuindikaatorid olid õigustatud või leidus küsitavustele põhjendatud vastused. Juhul kui ohuindikaatoritele ei ole võimalik leida mõistlikku selgitust või õigustust, kvalifitseerub see mõiste alla "ettevõttel on informatsiooni, mis annab alust arvata" ning seaduse järgi on Teil kohustus informeerida sellest Strateegiliste kaupade komisjoni. Edasta kogu tehinguga seonduv asjakohane informatsioon komisjonile litsentsi taotluse või muus komisjoni poolt täpsustatavas vormis.\nKui Teil on kahtlusi või vajate lisainformatsiooni kontakteeruge Strateegilise kauba komisjoniga:\nTel: 6377 192\nFaks: 6377 199\n1 § 280 Valeandmete esitamine\n(1) Ametiasutusele valeandmete esitamise eest, kui see on toime pandud ametliku dokumendi või muu hüve või tulu saamiseks, – karistatakse rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistusega.\nViimati uuendatud: 25. Juuli 2014


Viru-Nigula vallavara valitsemise kord – Riigi Teataja\nViru-Nigula vallavara valitsemise kord\nViru-Nigula vallavara valitsemise kord - sisukord\n§ 7 Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustamine\n§ 9 Pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine\n§ 11 Ostueesõiguse teostamine, ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamine\n§ 16 Isikliku servituudi seadmine valla kasuks\n§ 18 Pädevused vallavara kasutusse andmisel\n§ 23 Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel\n§ 28 Vallavara käsutamise mõiste\n§ 34 Vallavara koormamine\n§ 36 Hoonestusõiguse seadmise tingimused\n§ 39 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\nRT IV, 10.10.2018, 33\nVastu võetud 27.09.2018 nr 38\n(1) Viru-Nigula vallavara valitsemise kord (edaspidi kord) sätestab Viru-Nigula vallale vara omandamise ja Viru-Nigula valla omandis oleva vara (edaspidi vallavara) valitsemise, kasutamise ja käsutamise õiguslikud alused.\n(2) Korda kohaldatakse koos teiste Eesti Vabariigis kehtivate õigusaktidega.\n(4) Käesolevas korras sätestamata juhtudel otsustab vallavaraga toimingute tegemise Viru-Nigula Vallavalitsus (edaspidi Vallavalitsus).\n(2) Vallavara kasutamisest ja käsutamisest saadav tulu kuulub vallale, kui seadustest, valla õigusaktidest või lepingutest ei tulene teisiti.\n(1) Vallavara valitsemine on vallavara valitseja õigus ja kohustus korraldada vallavara valdamist, kasutamist ja käsutamist.\n(2) Vallavara valdamine on vallavara üle tegeliku võimu teostamine, samuti isikliku kasutusõiguse ja reaalservituudi teostamine.\n1) vallavalitsus (ametiasutusena);\n3) valla osalusega eraõiguslik juriidiline isik vastavalt põhikirjale.\n(4) Vallavara kasutajaks võib olla vallavolikogu, vallavalitsus, vallavalitsuse hallatav asutus või kolmas isik.\n(5) Vallavara valitsejad ja kasutajad on kohustatud nende valduses olevat vallavara majandama heaperemehelikult ning tagama vara säilimise, korrashoiu ja sihipärase kasutamise.\n(6) Vallavara majandamisega seotud lepingud sõlmib vallavara valitseja, kui käesolevast korrast või vallavara kasutusse andmise otsusest ei tulene teisiti.\n(7) Vara loetakse selle vallavara valitseja valitsemisalas olevaks, kellele see vara seaduse või tehingu alusel tuleb üle anda või kes on õigustatud või kohustatud selle vastu võtma. Kui niisugust vallavara valitsejat seadusest või tehingust otseselt ei selgu, siis on vallavara valitseja ametiasutus.\n(8) Vallavara valitseja korraldab tema valitsemisel oleva vallavara kasutamist ja määrab vallavara eest varaliselt vastutavad isikud. Kui vallavara eest varaliselt vastutavat isikut ei ole määratud, siis on selle vallavara eest varaliselt vastutav asutuse juht.\n(9) Vallavalitsus võib sõlmida vallavolikogu nõusolekuta eelarveaastat ületavaid lepinguid aastase maksumusega kuni riigihangete seaduses toodud riigihanke piirmäärani järgmiselt:\n2) kestvuslepinguid info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;\n(10) Valla osalemise vajaduse ning osaluse ulatuse ettevõtluses ja ettevõtlusvormi otsustab vallavolikogu. Valla esindajad valla osalusega juriidilises isikus nimetab Vallavalitsus.\n(2) Vallavara, soetusmaksumusega alla 500 euro (v.a kinnisasjad), antakse ühelt valitsejalt teisele üle vastavate valitsejate kokkuleppel kirjaliku üleandmise-vastuvõtmise akti (edaspidi akt) alusel.\n(3) Akti märgitakse andmed üleandja ja vastuvõtja, üleandmise aja ning vara koosseisu ja bilansilise väärtuse kohta. Aktile lisatakse üleantava varaga seotud dokumentatsioon. Üleandja ja vastuvõtja korraldavad vastavate kannete muutmise andmekogudes.\n(4) Nõude vallavara ebaseaduslikust valdusest väljanõudmiseks esitab vallavalitsus vallavara valitseja ettepanekul.\n(1) Vallavara arvestust peab vallavalitsuse finantsosakond raamatupidamise seaduse, rahandusministri kehtestatud korra, vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktide ning vallavalitsuse ja/või tema hallatava asutuse haldusaktide alusel.\n(1) Vallavara omandatakse seaduse või tehingu alusel avalikuks otstarbeks, kohaliku võimu teostamiseks või tulu saamiseks.\n1) vara ostmisega, teenuse või ehitustöö tellimisega;\n3) pärandi ja kingi vastuvõtmisega ning vara tasuta omandamisega;\n5) ostueesõiguse teostamisega;\n6) ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamisega;\n§ 7. Asja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustamine\nAsja ostmise, teenuse või ehitustöö tellimise otsustab:\n1) vallavara valitseja jooksva aasta eelarves ettenähtud vahendite piires seadusega pandud ülesannete täitmiseks või vallavolikogu poolt antud ülesannete täitmiseks vajalike asjade ostmiseks või teenuste ja ehitustööde tellimiseks;\n2) vallavolikogu, kui sõidukid soetatakse või võetakse kasutus- või kapitalirendile;\n3) vallavolikogu, kui omandatakse kinnisvara, mille ostuhind on üle 10 000 euro või kui vara soetamisega võetakse vallale varalisi kohustusi, mida ei ole ette nähtud jooksva aasta eelarves või eelarvestrateegias, v.a käesoleva korra § 3 lõikes 9 toodud juhtudel.\n1) vallavolikogu, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi üle eelarveaasta ning see ei ole vastuolus käesoleva korra teiste sätetega;\n2) Vallavalitsus, kui sellega võetakse vallale rahalisi kohustusi eelarveaasta piires.\n§ 9. Pärandi ja kingi vastuvõtmine ning vara tasuta omandamine\n(1) Kingi või testamendijärgse pärandi, mis toob kaasa varalisi kohustusi, vastuvõtmise otsustab vallavolikogu. Teistel juhtudel vallavalitsus või vallavalitsuse hallatav asutus.\n(2) Kingi hindamise ja pärandvara inventuuri korraldab vallavalitsus.\n(3) Seadusjärgse pärimise korral, kui seadusega ettenähtud kohustusliku pärandvara inventuuri läbiviimisega on selgunud, et pärandiga kaasnevad varalised õigused on väiksemad, kui sellega kaasnevad kohustused, otsustab pärandvara pankroti väljakuulutamiseks avalduse esitamise vallavalitsus.\n(4) Kingi või pärandvara valdajaks jääb valla ametiasutus või hallatav asutus, kes on testamendis või kinkelepingus näidatud kingi saajana või pärijana.\nMaa ja muu vara munitsipaalomandisse taotlemine toimub nimetatud valdkonda reguleerivate õigusaktidega ettenähtud korras. Otsuse maa munitsipaalomandisse taotlemise kohta teeb vallavolikogu, teistel juhtudel Vallavalitsus.\n§ 11. Ostueesõiguse teostamine, ehitise kui peremehetu vallasasja hõivamine\n(1) Ostueesõigusest loobumise või ostueesõiguse kasutamise otsustab vallavolikogu.\n(2) Vara tasuta omandamise otsustab Vallavalitsus ja see võetakse vallavarana arvele null euroga.\n(3) Ehitise peremehetuse selgitab välja vallavalitsus vastavalt peremehetu ehitise hõivamise korrale ja võtab selle arvele. Ehitise peremehetuse tuvastamine on vallavolikogu pädevuses.\n§ 16. Isikliku servituudi seadmine valla kasuks\n(1) Eraomandis olevale kinnisasjale valla kasuks isikliku servituudi seadmise otsustab vallavolikogu, v.a käesoleva paragrahvi lõikes 2 toodud juhtudel.\n(2) Eraomandis olevale kinnisasjale isikliku servituudi seadmise otsustab Vallavalitsus, kui on täidetud käesoleva lõike punktidest 1-4 vähemalt üks punkt ning punkt 5:\n(3) Valla kasuks lepingu sõlmimise õigus on vallavanemal või tema volitatud isikul. Leping sõlmitakse tähtajaga või tähtajatult.\n1) tasu eest enampakkumise, eelläbirääkimistega pakkumise või otsustuskorras üürile või rendile;\n(2) Munitsipaalmaal asuvate aiamaade kasutusse andmine toimub „Aiamaa kasutamise korra“ alusel.\n§ 18. Pädevused vallavara kasutusse andmisel\n1) vallavara antakse kasutusse tähtajaga kuni viis aastat ja kasutusse antava vallavara harilik väärtus on kuni 50 000 eurot;\n2) üürilepingu esemeks on elu- või äriruum tähtajaga kuni 10 aastat;\n3) kasutusse antakse tasuta või soodustingimustel vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel olev ruum.\n(2) Muudel juhtudel otsustab vallavara kasutusse andmise vallavolikogu.\n(3) Vallavalitsus kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara üüri või rendi hinna.\n(4) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus kasutusse anda bilansivälist vara raamatupidamise sise-eeskirja tähenduses, ruumi või põhivara juhul, kui asutus ei vaja nimetatud vara oma ülesannete täitmiseks.\n(5) Vallavalitsuse hallataval asutusel on õigus anda vallavara:\n2) tasuta kasutada käesoleva korra § 25 sätestatud juhtudel.\n(1) Vallavara üürile või rendile andmise enampakkumise korras otsustab vallavolikogu käesoleva korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul ja Vallavalitsus käesoleva korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n3) kasutusse andmise tähtaeg;\n4) vajadusel osavõtutasu;\n5) vajadusel tagatisraha;\n6) enampakkumises osalejate ring piiratud enampakkumisel;\n7) vara kasutusotstarve;\n8) nõuded pakkumisel osalemiseks või pakkumuste vormistamiseks.\n(7) Vallavara üürile või rendile andmisest enampakkumise korras annab vallavalitsus teada valla veebilehel ja vajadusel muus infokanalis. Kuulutus avaldatakse vähemalt 14 kalendripäeva enne enampakkumise korraldamist. Korduval enampakkumisel võib kuulutuse avaldamise tähtaeg olla seitse kalendripäeva. Kuulutus peab sisaldama enampakkumise tingimusi või viidet tingimuste avaldamise kohale.\n(8) Enampakkumise teates märgitakse:\n3) enampakkumise läbiviimise koht ja aeg, kirjaliku enampakkumise korral pakkumuste esitamise tähtaeg, märgusõna ning pakkumuste avamise koht ja aeg;\n7) vajadusel osavõtutasu ja tagatisraha suurus, nende tasumise tähtajad ning viis;\n8) enampakkumisest osavõtvate isikute ring piiratud enampakkumisel;\n(9) Enampakkumisele ei lubata pakkujaid, kes on teinud tingimustele mittevastava pakkumuse.\n(4) Kui enampakkumise võitja keeldub lõikes 3 nimetatud korralduse vastuvõtmisest või mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtaja jooksul lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks ja kordusenampakkumisel osalemiseks, samuti kaotab ta makstud tagatisraha.\n(5) Enampakkumises osalejale, kellele ei laiene käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatu, tagastatakse tagatisraha kolme tööpäeva jooksul pärast enampakkumise tulemuste kinnitamist või enampakkumise nurjunuks tunnistamist. Osavõtutasu tagastamisele ei kuulu.\n(1) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras otsustab vallavolikogu korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul ja Vallavalitsus korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n(4) Vallavara üürile või rendile andmise eelläbirääkimistega pakkumise korras korraldab vallavalitsus ning see toimub korra § 19 ja § 20 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.\n(5) Eelläbirääkimistel osaleja esitab pakkumuse kõigi pakkumise tingimuste ja lisatingimuste kohta.\n(11) Käesoleva paragrahvi lõigetes 9 ja 10 märgitud pakkumuste alusel valib komisjon välja parima pakkumuse, võttes arvesse esitatud pakkumustele sätestatud lisatingimusi.\n1) vallavolikogu korra § 18 lõikes 2 sätestatud juhul;\n2) Vallavalitsus korra § 18 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n§ 23. Vallavara üürile või rendile andmine otsustuskorras soodustingimustel\n(1) Vallavara üürile või rendile andmise otsustuskorras soodustingimustel otsustab ja korra § 18 lõikes 3 nimetatud hinnast soodustuse kinnitab Vallavalitsus.\n(2) Vallavalitsus kinnitab vallavalitsuse ja vallavalitsuse hallatava asutuse valitsemisel oleva vara soodusüürihinna või soodusrendihinna lasteringi tegevuseks ning vallaelanike huvi- ja sporditegevuseks. Käesolevas punktis nimetatud hindade puhul täiendavat soodustust ei tehta.\n(1) Vallavara tasuta kasutusse andmise määratud ajaks otsustab vallavara valitseja vastavalt korra § 17 ja § 18 sätestatule.\n2) külaseltsile või külaliikumisega seotud seltsingule koosoleku pidamiseks;\n(5) Bilansivälise vara raamatupidamise sise-eeskirja mõistes tasuta kasutusse andmise otsustab vastava vallavara valitseja.\n(6) Vallavara tasuta kasutusse andmise otsustaja peab oma otsust põhjendama ja ära näitama tasuta kasutusse antud vara väärtuse.\n(7) Vallavara tasuta kasutamise kohta sõlmitakse kasutajaga vara tasuta kasutamise leping.\n(3) Üüri- või rendilepingu pikendamisel tuleb järgida korra § 18 sätteid.\n(4) Tasuta kasutamise lepingut ei pikendata. Vajadusel sõlmitakse sama taotlejaga uus vara tasuta kasutamise leping.\n§ 28. Vallavara käsutamise mõiste\n1) vallavolikogu, kui võõrandatakse vallavara harilikus väärtuses üle 10 000 euro;\n2) Vallavalitsus, kui võõrandatakse vallavara harilikus väärtuses kuni 10 000 eurot.\n6) maksetingimused ja muud olulised võõrandamislepingu tingimused.\n(1) Vallavara müük enampakkumise korras toimub korra § 19 ja § 20 sätestatud korras, arvestades käesoleva paragrahvi erisusi.\n(2) Enampakkumise eesmärgiks on vara võõrandamine võimalikult kõrge hinnaga.\n(3) Enampakkumise teates märgitakse täiendavalt korra § 19 lõikes 8 sätestatule müüdava vara müügihinna tasumise kord ja tähtajad.\n(4) Pärast enampakkumise tulemuste kinnitamise korralduse saamist on enampakkumise võitja kohustatud tasuma müügihinna enampakkumise teates ettenähtud tähtaja jooksul.\n(5) Enampakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping.\n(6) Enampakkumise võitja on kohustatud ilmuma müügilepingu sõlmimiseks poolte vahel kokkulepitud kohta. Kui enampakkumise võitja mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtajal lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks, korduval enampakkumisel osalemiseks ja tagatisrahale.\n(3) Vallavara müük eelläbirääkimistega pakkumise korras toimub korra § 21 sätestatud korras, arvestades järgmisi erisusi:\n1) eelläbirääkimistega pakkumise objekt on võõrandatava vara müügihind koos sätestatud lisatingimusega;\n7) võrdväärsete pakkumuste korral annab komisjon pakkujatele võimaluse oma pakkumusi täiendada. Täiendatud pakkumuste esitamise tähtaja otsustab eelläbirääkimistega pakkumist läbiviiv komisjon;\n8) eelläbirääkimistega pakkumise võitjaga sõlmitakse ostu-müügileping. Võitjaks on isik, kelle pakkumuse on korraldaja tunnistanud parimaks, arvestades nii kehtestatud lisatingimusi kui ka pakutud hinda. Sobivate pakkumuste puudumisel tunnistab korraldaja eelläbirääkimistega pakkumise nurjunuks;\n10) eelläbirääkimistega pakkumise võitja on kohustatud ilmuma ostu-müügilepingu sõlmimiseks poolte vahel kokkulepitud kohta. Kui eelläbirääkimistega pakkumise võitja mõjuva põhjuseta ei ilmu ettenähtud tähtajaks lepingu sõlmimisele, kaotab ta õiguse lepingu sõlmimiseks, korduval enampakkumisel osalemiseks ja tagatisrahale.\nVallavara võõrandamine otsustuskorras toimub korra § 30 lõikes 1 nimetatud otsustaja igakordse otsuse alusel.\n§ 34. Vallavara koormamine\n(2) Kinnisasja koormamine tehnorajatiste või -võrkude omanike või haldajate kasuks toimub Vallavalitsuse igakordse korralduse alusel. Ülejäänud juhtudel toimub vallavara koormamine vallavolikogu otsuse alusel.\n(1) Hoonestusõiguse seab vallavolikogu.\n(3) Hoonestusõiguse võib otsustuskorras seada:\n2) valla asutatud sihtasutuse kasuks;\n3) mittetulundusühingu, sihtasutuse ja avalik-õigusliku juriidilise isiku kasuks;\n§ 36. Hoonestusõiguse seadmise tingimused\n(1) Hoonestusõiguse seadmise otsus peab sisaldama järgnevat:\n8) tingimus, et hoonestusõiguse võõrandamiseks või koormamiseks asjaõigusega on vajalik vallavolikogu nõusolek;\n(2) Hoonestajale hoonestusõiguse võõrandamiseks loa andmise otsustab vallavolikogu.\n1) vallavara enam ei eksisteeri (on hävitatud, hävinud, kadunud vms), on muutunud kasutamiskõlbmatuks, kui see ei ole enam vajalik avalikuks või valla valitsemise otstarbeks või selle säilitamine on ebaotstarbekam ning selle võõrandamine ei ole võimalik;\n1) vallavolikogu, kui vara harilik väärtus on suurem kui 10 000 eurot;\n2) Vallavalitsus, kui vara harilik väärtus on kuni 10 000 eurot;\n3) vallavara valitseja, kui vallasvara jääkväärtus on null.\n(1) Nõuded võlgnike suhtes esitab kohtulikus ja kohtuvälises korras vallavalitsus, oma pädevuse piires vallavara valitseja.\n§ 39. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine\nTunnistada kehtetuks Viru-Nigula Vallavolikogu 26.04.2018 määrus nr 21 „Viru-Nigula vallavara valitsemise kord“.


armastan!!! » Mul ei ole kõike, mida armastan, aga ma armastan kõike, mis mul on! » Lennart Meri 15 populaarsemat tsitaati\n8 Lennart Meri 15 populaarsemat tsitaati\nKarismaatilise isiksuse ja osava kõnemehena saavutas Lennart Meri maailmas palju tähelepanu ja tunnustust. Tema poolt välja öeldud tsitaate hinnatakse kõrgelt ning need jäävad endiselt värsketeks ka aastate pärast.\n1) Olukord on sitt, kuid see on meie tuleviku väetis.\n2) Meist igaühest sõltub Eesti püsimine.\n3) Kogemustega on juba kord nii, et neid leiab ainult minevikust.\n4) Euroopa vajab Pearut ja Andrest, Paul Aristet, Jaan Einastot ja Endel Lippmaad, mitte Eestis villitud kokakoolat.\n5) See kujutlus, et Stalinite ja Hitlerite aeg on möödas, on ohtlik.\n6) Eesti on võrreldes Venemaaga nagu eskimo süst. Supertanker vajab 16 meremiili, et ümber pöörata, kuid eskimod võivad teha täispöörde koha peal.\n7) Eesti riik on kulukas ja Eesti riik on kallis. Ta on kulukas kodaniku rahataskule ja ta on kallis kodaniku südamele.\n8) Kõikjal räägitakse kommunismi surmast, aga keegi ei ole veel näinud kommunismi laipa.\n9) Eesti riik ja Hiiumaa on loodud selleks, et kesta igavesti ja mitte kuraditki karta.\n10) Teie, noored, lähete elust läbi nagu nuga võist.\n11) Ma ei ole veel ühtegi kindralit näinud, kes oskaks lehma lüpsta.\n12) Sotsiaalse ebavõrdsuse kahandamise kõige tõhusam viis on haridusse investeerimine.\n13) Mu kallid kaasmaalased, ka mulle on kingitud viina. Kingitust on piinlik tagasi lükata. Meie pere peseb viinaga aknaid. Üks meie poliitikuid ütles mehiselt, et ta võtab viina lojaalsusest riigitulude kasvatamise vastu. Mõned aastad tagasi kasutati ühe poliitiku perekonnanime alkoholimõõduna. Võin selle peale üksnes kosta, et Eesti poliitilise juhtkonna eetiline pale on talumatult määrdunud.\n14) Omad vitsad peksavad ja peksavad pensionile.\n15) Ajakirjandus kõnetab neid peaaegu lugupidavalt peene tiitliga korruptant, selle asemel, et öelda lihtsas eesti keeles riigivaras. Ämbrisse astumine, skandaal, katastroof, sügav hämming ning “au ja väärikus” kaitsmine kohtus on Eesti vabariigi kodaniku igapäevane lugemisvara. Rahval on õigus küsida: kas see ongi Eesti vabariik? Ei, mu kallis rahvas, see ei ole Eesti vabariik. See on Eesti vabariigi vaht, mille riisume kulbiga kokku ja heidame solgiämbrisse. Kui mitte varem, siis valimiste aegu. Seda me teeme ühiselt ja teeme senikaua, kuni vahtu enam ei ole.\n(Koostas: Rain Siemer)\nTahtejõud otsustab kõik!\n1. Parem on armastada ja kaotada, kui vihata ja võita.2. Head teod moodustavad armastuse keti. Ema Teresa3. Kui tahad kogeda armastust, siis armasta ja ole armastusväärne. [...]\nmu inimesed minu rahvas museltskondmu inimesed siin seal kõikjaligalpoolmu inimesed teavad ise etnad onmu inimesed minu inspiratsioonmu inimesedüks seis siht ja suundmu inimesed mi[...]\n+ seitse = kümme


Üllatav viis, kuidas naised päästavad maailma - DELFI Naistekas\nTeadlaste kinnitusel on loomakasvatus on üks keskonda laastavamaid tööstusharusid maailmas. Üle poole toidutööstuse kasvuhoonegaasidest tekib just farmiloomade kasvatamise tulemusel ning 83 protsenti maailmas kasutusel olevast põllumaast on loomakasvatuse all. Seetõttu soovitatavad mitmed raportid vähendada lihatarbimist.\n„Kuna naised söövad vähem liha kui mehed, siis nad tihti eneselegi teadmata aitavad meie planeeti kliimasoojenemist päästa. Juba üks taimne päev nädalas aitab oluliselt vähendada meie süsinikujalajälge,” sõnas Eesti rahvatervise kampaania Taimne Teisipäev juht Anna Kaplina.\n„Liha seostamine maskuliinsuse ja staatusega on pärand ajast, mil mehed tõid saagi metsast. Tollal tõmmatud võrdusmärk liha ja meheliku võimekuse vahel säilib siiani ning seda kasutatakse nutikalt ära turundusvõtetes, mis stereotüüpe omakorda kinnistavad,” selgitas Kaplina. „Nii on naistel lihtsam liikuda mõõdukama lihatarbimise suunas, sest puudub sotsiaalne surve valida köögiviljaroa asemel steik.”\nLisaks näitavad uuringud, et naised kipuvad hõlpsamini muutma oma käitumist vastavalt uutele teadmistele, samal ajal kui mehed pigem ratsionaliseerivad olemasolevaid harjumusi. „Teadlased pole kindlad, mis selle erinevuse põhjustab, kuid naistel on tõepoolest pisut lihtsam uue info valguses teadlikumaid toitumisvalikuid teha — me kohaneme paremini,” ütles Kaplina.\n„Maailma Terviseorganisatsioon on liigitanud punase ja töödeldud liha vähkitekitavate ainete hulka ning liha liigtarbimine tõstab ka diabeedi ja südame-veresoonkonna haiguste tekke riski. Viimane on ühtlasi peamine surmapõhjus Eestis, nii et probleem on tõepoolest tõsine,” kommenteeris Kaplina.\n„Lihatarbimist vähendades ja aeg-ajalt taimset eelistades teevad naised suure teene oma tervisele. Peame ühiskonnana tegutsema selles suunas, et ka meeste toitumisharjumusi tasakaalustada, Eesti meeste oodatav eluiga on niigi oluliselt madalam kui naistel,” selgitas Kaplina.\nMehed metsas | Tumedas õlles küpsetatud liha pihlakate ja pohladega


TARTUMAA JA JÕGEVAMAA CB JA HAM SIDE (5) - Page 69 - CB Foorum\nRe: CB sidetajad Tartus!!\nPostitusPostitas Pagan » T Aug 16, 2011 7:02 pm\nhaes kirjutas: Nu siis on hea Ma juba vaatasin et siin igal pool müüvad jaamu maha ei tea kas see cb teema juba ammendunud?\nJaamu peab ikka müüma ega muidu uusi sidetajaid juurde tule aga liiga odavalt ei tohi müüa muidu kaotab asi väärtuse.\nPostitusPostitas Marx » L Aug 27, 2011 7:22 pm\nTuli mõte, et elustaks natuke seda Tartumaa CB elu. Näiteks 1. septembril või jõulude aegu võiks "jututuba" taas rahvast täis olla. Mis arvate?\nPostitusPostitas hall kass » L Aug 27, 2011 9:26 pm\nMul veel CB-jaama pole, kuid on korralik PMR tehnika (Inteki lauajaam ja neljane yagi, saan akna taha ka J-antenni seada). Võin üles otsida oma PMR käsijaama ja selle kaasa võtta, kui linna peale liigun. Et siis kellel on PMR, võib paralleelselt CB ja muude sagedustega seda kasutada.\nNiisiis, võibki 1. septembril teha suurema mölalaada CB 23 ja PMR 7 peal. Vaatame, kas keegi viitsib oma jaamadele kasvõi voolu sisse ajada\nPostitusPostitas Max95 » L Aug 27, 2011 11:14 pm\nKas autoantenni saaks kasutada tubastes tingimustes? Kas vastukaalu või midagi pole juurde vaja?\nAlgab ühikaelu ja ega sinna mingit erilist antenni ka ei pane aga pisikese traadiga saaks proovida.\nVõi ehk kui aknapleki külge panna?\nPostitusPostitas olc » P Aug 28, 2011 12:06 am\nHall Kass võib oma katsetustest ilmselt pikalt pajatada. Toas ei ole kahjuks midagi teha. Kuhugi välja peab ikka midagi riputama.\nPostitusPostitas hall kass » P Aug 28, 2011 12:28 am\nMax95 kirjutas: Kas autoantenni saaks kasutada tubastes tingimustes? Kas vastukaalu või midagi pole juurde vaja?\nKui leiad antenni jala alla hästi suure plekist või paksemast metallist plaadi, siis ehk saad hääldegi, sest seda metalli on vaja vastukaaluks. Aga see oleneb antennist kah. Pikemad vardad häälestuvad paremini. ML145 antenni on väidetavalt ka aknaplekil häälde saadud, aga seda mina pole uurinud - ma võtsin suht kohe suuna iseehitamisele (oli küll 1 odav autoantenn, aga seda mina akna taga häälde ei saanud). Muidu kunagi oli Tartus 1 tegelane, kes ajas autoantenni oma aknaplekil häälde ja kostis üsna kaugele - lausa Evoga sai sidet.\nhttp://www.hot.ee/evo304/antennidest/antennid.html Siit soovitan kahte varianti - lühendatud antenn ja moxon. Lühendatud antenni kasutasin päris pikka aega. Võid selle riputada akna juurde ja kuna tal on keskel reguleeritav sobitus, siis läheb see häälde ka betoonmajas. Kui sa ei saa aknast väljapoole midagi püsivat ehitada, siis ehk annab leiutada ajutisi kinnitusi, mille abil sa saad antenni sidetamise ajaks akna taha riputada - väljas võib sidekaugus üsna palju kasvada. Mul istus see antenn püsivalt akna taga, sobitus oli toodud tuppa ja sealt läks eraldi kaabel antenni külge. Elasin esimesel korrusel ja ikka tulid mõnes suunas kuni paarikümnekilomeetrised sided.\nMoxon võib horisontaalis samuti tuppa ära mahtuda, kui toas piisavalt laepinda on - riputad selle lae alla. Betooni lähedal ma seda katsetanud pole, aga minu elukohas jäi plekist katus vaid paarikümne cm kaugusele antennist (katus on kohe lae peal) ning antenn oli ikka ilusasti hääles. Selle antenni tegemisel tee kõigepealt valmis vibraator, mille painutatud osade pikkuse võtad alguses skeemil märgitust veidi suurema. Siis hakkad otsi lõikuma, iga lõike järel vajutad korraks päästikut ja vaatad SWR-mõõtja näitu. Kui SWR on 1 või siis nii all, et enam ei alane, teed valmis teise elemendi ehk peegeldi, mille valmistad kohe skeemil näidatud mõõtude järgi.\nVõid proovida ka magnetantenne teha, need on eriti pisikesed. Aga nad ei levi kuigi kaugele.\nKui tahad hakata ise ehitama, siis kui sul puudub SWR-mõõtja, siis osta see.\nAntenne saad teha suvalisest kättesaadavast traadist. Ma olen neid teinud näiteks netikaabli varjesukast.\nOn ka variant ehitada antennituuner. Kui see on olemas, ei pea sa väga vaeva nägema, vaid saad suvalt traate tuppa tõmmata. Hädapärast käib kah. Sel juhul saad teha sedagi, et riputad pikema traadi aknast välja (kui elad mõnel kõrgemal korrusel) ja keerad tuuneriga häälde.\nVaata minu blogi kah: http://raadiohobi.blogspot.com/\nPostitusPostitas Marx » P Aug 28, 2011 8:05 am\nKunagi proovisin, vist oli ML145, toas, aga ei tulnud miskit head. Vastukaaluks kasutasin nõukaaegset praepanni, kuhu keskele ava puurisin. Hall Kass mind kuulis, aga minul oli eetris vaikus. SWR ei oska öelda, kuna mõõtjat siis polnud. Igal juhul peaks antenn ikka väljas olema ja võimalikult vabas keskkonnas, et ei oleks kuskil korstnate, kiviseinte ja suurte puude lehestike vahel. Aga muidu, 1. septembril võiks siis jutulaata pidada küll, ise ma saan alles õhtusel ajal jaama taha.\nPostitusPostitas hall kass » P Aug 28, 2011 8:02 pm\nHaarake mikrid - Lukel (Tartu ja Nõo vahel) otsustas 1 amatöör endale CB komplekti üles seada. Alani käsijaam, võimendi ja katuseantenn. Andis endast 70 cm repiiteril teada ja küsis, et miks kedagi kuuldel pole.\nPostitusPostitas olc » P Aug 28, 2011 9:52 pm\nhall kass kirjutas: Haarake mikrid - Lukel (Tartu ja Nõo vahel) otsustas 1 amatöör endale CB komplekti üles seada. Alani käsijaam, võimendi ja katuseantenn. Andis endast 70 cm repiiteril teada ja küsis, et miks kedagi kuuldel pole.\nPole kedagi kuulda\nPostitusPostitas hanno » E Aug 29, 2011 7:56 pm\nKuus paar korda liigun sealkandis. Eks peab siis kõrvad kikkis hoidma ja ise ka häält tegema.\nPostitusPostitas hall kass » K Aug 31, 2011 4:11 pm\nSain mingi üsna värdjalikus asendis J-antenni üles ja loodetavasti saan sellega sidetada kah.\nAlgatuseks võtsin poollainepikkuse juhtmejupi. Sellele panin ühte otsa konksu ja õngeridvaga ajasin selle konksu katusest 2-3 m kõrgemal asuva puuoksa peale. Alumise otsa töin aknast sisse ja jätsin selle juhtme lõdvalt tilpnema, et puuoks tuulega kõikudes seda katki ei rebiks. Sobituseks tegin lühistatud veerandlainetransformaatori, mille tõmbasin horisontaalis lae alla. Tuleb välja, et see on mugavam, kui antennituuneri tegemine, mida ma praegu ette võtta ei viitsi.\nSWR lubas end ilusasti 1,5-ni suruda.\nPostitusPostitas hall kass » N Sept 01, 2011 12:01 am\nEsimesed sided saadud, antenn töötab.\nHomme, 1. septembril proovige CB ja PMRiga tulistada, nagu torust tuleb, kasvõi päev otsa varahommikust hilisõhtuni. Kui mina ei sekku, siis ma ilmselt olin öösel üleval ja magan\nPostitusPostitas Evo » N Sept 01, 2011 8:18 am\nÜritan õhtul täistundide paiku CB 23. kanalil hõigata, ehk saame side teoks.\nPostitusPostitas hall kass » N Sept 01, 2011 9:09 am\nMuide, PMR kanal võiks olla 7. Ainus põhjendus on, et see on üsna pikka aega Tartus oma kodukanaliks olnud.\nMuidu 7. kanalil on vahel mingi õppesõidupunt, aga seda saab ehk veidi segada.\nPostitusPostitas Ralfwind » N Sept 01, 2011 12:18 pm\nok Tartus 7.00 PMR siis 1 septembril. Teeme ära!


1. novembril möödus 20 aastat maareformi seaduse jõustumisest. Tollane Eesti Vabariigi Ülemnõukogu algatas maareformi eesmärgiga anda maa eraomandisse, pidades seejuures silmas nii endiste omanike õigusi kui ka maakasutajate huve. Sisuliselt andis õiguslikud raamid maade tagastamiseks, erastamiseks, munitsipaalomandisse ja riigi omandisse jätmiseks.\nMaareformi on läbi viinud põhiliselt kohalikud omavalitsused ja Maa-amet mitmesuguste maareformi seaduse alusel kehtestatud kordade alusel. Oma roll on ka teistel institutsioonidel, sh maavalitsustel. Maavalitsused osalevad maareformis korraldavates ja järelevaatavates funktsioonides, millega tagatakse õiguspärane maaomandite tekitamine.\n20 aastat on pikk aeg, mistõttu on põhjust heita korraks pilk olnule ja tänasele päevale.\nEsialgu ei saanud maareform hoogu sisse. Puudusid vastavad rakenduskorrad, maakataster ja kinnistusamet olid moodustamata, omavalitsuste ja maavalitsuste vastav kaader oli kogemusteta, olukord oli harjumata jpm. Esimesed maade tagastamised hakkasid toimuma alles 1993. aastal. 1995. aastast oli juba võimalik maid ostueesõigusega erastada olemasolevate elamute ja rajatiste juurde, 1996. aastast kuni 2000 oli maareformi seaduse alusel võimalik maid osta ka enampakkumistel. Maade tagastamiste ja ostueesõigusega erastamiste tippaeg oli aastatel 1996-2003. Aastatel 2001- 2003 toimus vabade põllu- ja metsamaade väljaselgitamine, millele on järgnenud nende maade erastamine või kasutusvaldusesse andmine (põllumaad) põllumajandustootjatele. Alates 2003. aastast said põllumajandustootjad taotleda vaid kasutusvalduste seadmist riigi omandusse jäetavatele maadele. Tasapisi on vormistatud ka muid maid riigi omandisse, jätkuvalt toimub maade munitsipaalomandisse vormistamine.\nMaareformi läbiviimine riigis on olnud väga mahukas ja kulukas. On väga vähe isikuid, kes ei ole pidanud selles protsessis ühel või teisel moel osalema. Kulukuse osas võib tuua ühe näite. Nimelt on ainuüksi Läänemaal riigi poolt makstud 11 milj krooni 39-le maamõõdufirmale 2219 tagastatud kinnistu mõõdistamistööde eest endistele maaomanikele ja nende lähisugulastele.\nKeskkonnaminister on tunnustanud oma tänukirjaga Noarootsi valda ja Haapsalu linna tervikuna suure panuse eest maareformi läbiviimise eest, ning eraldi Marika Meistrit Noarootsi Vallavalitsusest ja Anu Ulmi Haapsalu Linnavalitsusest. Noarootsi vald on olnud maareformi lipulaev Läänemaal, sh oldi aktiivsed maade enampakkumiste läbiviimisel ja oldi edukad rannarootslaste integreerimisel. Haapsalu linn on omakorda paistnud silma hea töökorralduse ja sellest tuleneva tulemuslikkusega maareformi läbiviimisel. Tunnustamist väärivad ka teised omavalitsused, sh Risti, Martna ja Taebla vallad kohustundliku töö eest maareformi läbiviimisel.\nKäesoleval ajal on riigis tervikuna reformitud ca 91% territooriumist 612 300 katastriüksusega, Läänemaal on vastavad näitajad 92% ja 27 665 katastriüksust. Nendel maadel reguleerib põhilisi maaga seotud suhteid asjaõigusseadus ja teised tavalised tsiviilseadused.\nLäänemaal on kindla maaomanikuta veel ca 8% territooriumist, kujundlikult mõeldes on see siiski ühe valla territooriumi suurus, mis asub hajutatult üle terve maakonna. Maade tagastamine ja ostueesõigusega erastamine on praktiliselt lõppenud. Aktuaalne on veel nn “ribade” erastamine olemasolevate kinnistute juurde. Maa-amet jätab jätkuvalt maid riigi omandisse, milledest osa jääbki riigi omandisse, mittevajalikke maid aga müüb riigivaraseaduse alusel. Ka maavalitsus jätab maid vähemal määral riigi omandisse kasutusvalduse ja hoonestusõiguse seadmise eesmärgil. Ühte-teist tuleb teha veel ka omavalitsustel maade munitsipaliseerimise osas.\nEhkki maareform veel jätkub, võib siiski väita, et maareformi eesmärk kujundada riiklikul maaomandil rajanevad suhted ümber peamiselt maa eraomandil põhinevateks suheteks lähtudes endiste omanike õiguste järjepidevusest ja praeguste maakasutajate seadusega kaitstud huvidest ning luua eeldused maa efektiivsemaks kasutamiseks, on üldjoontes täidetud. Probleeme ja tegemata töid on muidugi veel piisavalt. Tulipunktis on näiteks reformimata maade mitmekesised kasutamise taotlused, milledest paljusid ei ole võimalik rahuldada, sest seadusandlus ei võimalda seda. Lahendiks ongi ka nendele maadele võimalikult kiiresti omandi tekitamine, mis tõenäoliselt ja valdavalt saab toimuma lähititulevikus nende maade riigi omandisse jätmise teel keskkonnaministeeriumi poolt.\nAga mõnede omandisse jäetud maade puhul võib rääkida tinglikult ka nn “järelmaareformist”. Nimelt toimub juba riigi omandisse jäetud ja kasutusvaldusega koormatud maade erastamine kasutusvaldajate poolt. Peatselt võimaldatakse ka hoonestusõigusega koormatud riigimaade erastamist hoonestusõiguse omajatele. Paljud erastatud maad on koormatud hüpoteegiga riigi kasuks pikaajalise järelmaksu tasumiseks. Selliste kinnistute hulk väheneb, sest küllalt sageli on kasulik järelmaks tervikuna ära maksta koos hüpoteegi kustutamisega.\nPS Maareformi 20 aastapäevale pühendatud konverentsi ettekanded http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&menu_id=29&page_id=563&lang_id=1


Tamarindo Diria Beach Resort Tamarindo Costa Rica - Hotellide suurimad allahindlused\nDouble Room with Two Double Beds with Pool View - Adults Only - Seadmed\nPlaya Tamarindo, Tamarindo, Tamarindo, Costa Rica, 0 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Tamarindo Diria Beach Resort\nReisijatele, kes soovivad koguda linna Tamarindo vaatamisväärsusi ja helisid, on Tamarindo Diria Beach Resort ideaalne valik. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nTamarindo Diria Beach Resort's muudavad laitmatu teenindus ja ülihead võimalused Sinu siinviibimise unustamatuks. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: kasiino, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, transfeer lennujaamast hotelli ja tagasi.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi konditsioneer, äratusteenus, laud, rõdu/terrass, telefon, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotelli kümblustünn, treeningkeskus, välibassein, sukeldumine, kalastamine on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Tamarindo Diria Beach Resort on tark valik Tamarindo reisijatele, pakkudes igal ajal lõõgastavat ja muretut peatuskohta.\nAgoda arvustused (4)Booking.com arvustused (694)


Komisjon avaldas uuringutulemused: kas toidutööstus teeb Ida-Euroopa tarbijale kehvemat toodet? - ärileht.ee\nKomisjon avaldas uuringutulemused: kas toidutööstus teeb Ida-Euroopa tarbijale kehvemat toodet?\nEuroopa Komisjon teadusuuringute ühiskeskus avaldas täna uurimistulemused, mis näitavad, kas Euroopa Liidu riikides toimub nn toidurassism või mitte. Nimelt on Ida-Euroopa riigid kaua kurtnud, et toidutööstused saadavad neile teistsuguse - ja halvema - koostisega tooteid kui läänepoolsetele liikmesriikidele. Komisjoni president Juncker lubas probleemiga tegeleda, lubades selle välja lausa 2017. aastal peetud aastakõnes.\nKomisjoni tellitud teadusuuring toiduainete kvaliteedierinevustest näitab, et probleem on suhteliselt väike ning kui see ka eksisteerib, siis mitte selliselt, et ida-eurooplastele tehakse kehvemaid tooteid.\nEuroopa Komisjoni uuringutekeskus analüüsis pea 1400 toiduainet 19 erinevast euroliidu riigist, sh. Eestist (uuring möönab, et see valim ei esinda ELi toiduainete tohutut mitmekesisust). Uuringuga leiti, et 9 protsenti võrreldud toodetest erinesid koostiselt hoolimata sellest, et neil oli ühesugune pakend. 22 protsendil toodetest oli erinev koostis ja sarnane pakend.\n23 protsenti toodetest olid identsed nii väljast kui seest. Tähtsaima järeldusena leidis uuring, et liikmesriikidesse toidukaupade transportimisel geograafilisi erisusi ei tehta ehk et kui tooted üksteisest erinevadki, ei diskrimineerita sellega kuidagi idapoolseid riike. Lisaks ei tähenda analüüsitud toodetes leitud koostise erinevus tingimata erinevust tootekvaliteedis, leiti uuringus.\nSamas on kvaliteedierinevuse probleemiga tegelemiseks kulutatud 4,5 miljonit eurot ning Euroopa Komisjon käivitab täna uue projektikonkursi, mille kogueelarve on 1,26 miljonit eurot ja millega tahetakse suurendada tarbijakatseorganisatsioonide võimekust analüüsida tooteid ja kindlaks teha võimalikke eksitavaid tavasid. Avalduste esitamise tähtaeg on 6. november 2019.\nPolitico jagas uuringust ka üht tabelit, mis näitab, et näiteks šokolaadikreem Nutella on tegelikult igal pool ühesuguse koostisega.\nSamas on Euroopa Komisjon lubanud hakata välja töötama reegleid, mis tagaksid, et toidukvaliteet vastaks EL-i kõikides liikmeriikides samadele nõuetele. Selles lepiti kokku tänavu märtsis.\nToidutööstused on sageli põhjendanud, et toodete erinevad koostised tulenevad erinevate liikmesriikide tarbijate maitse-eelistustest. Samas on mitmeid näiteid, kus erisusi maitse-eelistustega selgitada ei saa - üks tuntuim näide on Iglo kalapulkadest, mida Tšehhi ja Slovakkia poodides müüdi seitse protsenti väiksema kalasisaldusega kui Saksamaal. Uute reeglite kohaselt ei läheks "tarbijate erinevad eelistused" enam adekvaatse põhjendusena arvesse.


FlexiData - STANDARDNE VS. RÄTSEPATÖÖNA VALMISTATUD TARKVARA\nSTANDARDNE VS. RÄTSEPATÖÖNA VALMISTATUD TARKVARA\nEttevõtte protsesside haldamiseks vajamineva tarkvara hankimisel oleme suure tõenäosusega olnud või jõudmas dilemma juurde, kas hankida valmis, nö standardtarkvara või tellida tarkvara rätsepatööna täpselt oma vajadustest lähtuvalt.\nVäga palju sõltub ettevõtte protsesside keerukusest. Kui protsessid on lihtsad ja suuresti standardsed (sarnased, mis enamikul samas sektoris toimetavatel ettevõtetel), teeb sobiv standardtarkvara üldjuhul oma töö suhteliselt hästi ära. Natukene keerukamate protsesside puhul ei pruugu standardlahendus aga soovitud tulemust anda. Kui ka standardlahendus toimib, kasutatakse selle funktsionaalsusest tavaliselt alla 50%. See tähendab, et ülejäänud 50% funktsioonide eest oleme maksnud niisama ning need mittekasutatavad funktsioonid muudavad meie töö tihtipeale keerukamaks. Nt. tabelites on hulk väljasid ja seadistusi, mida me ei kasuta ning mis teevad üldpildi, kasutamise ja uute kasutajate koolitamise keerukaks.\nEnne otsuse tegemist tasub kaalukausile panna investeeringu suurus ja sellest saadav tulu. Alati ei ole seda lihtne teha väga suure hulga erinevate nüansside ja mõjurite tõttu, kuid tasub siiski mõelda, kas nt. suuremahulisse ja kallisse majandustarkvarasse on mõistlik investeerida, kui kasutame sellest võib olla paarkümmend protsenti ning ülejäänud on koormaks kaasas nii rahaliselt kui ka kasutamise keerukuse mõttes.\nRätsepatööna valmistatud tarkvara puhul saad täpselt selle, mis sinul vaja ning seega ka maksad ainult selle eest, mida tegelikult kasutad. Lisaks toetab sinu jaoks loodud tarkvara just sinu tegevusi ja protsesse, mitte vastupidi, kus sageli tuleb kujundada oma protsessid tarkvarale vastavaks.\nValmislahendus on sageli võimalik saada käiku natukene kiirema ajakava alusel. Rätsepatööna tarkvara juurutamine võib alguses võtta natukene rohkem ettevõtte enda ajalist ressurssi, kuid lõpptulemus on pea alati parem ning alguses kulutatud aeg saab kiiresti tasutud. Ka rahaline kulu võib üllatuslikult rätsep-lahenduse puhul olla hoopis madalam.\nKokkuvõtteks, eeltoodud argumendid ei pruugi alati kõikidel juhtudel olla kehtivad. Iga ettevõtte protsessid on ainulaadsed ning otsus tuleb teha just oma ettevõtte eripärast sõltuvalt.


Arvutikoolitus Tartus ja firmades kohapeal - kursused erinevatele tasemetele.\nArvuti ja IT-koolitus\nKoolitustoetus töötaja informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) alaste oskuste arendamiseks – vaata lähemalt…\nArvutikoolitus aitab Sul aja ja tehnoloogia kiire arenguga sammu pidada. Ära jää rongist maha!\nAvalikud arvutikoolitus’ed toimuvad N.O.R.T. Koolituse arvutiklassis Tartus, aga rendime Teile heameelega ka klassi välja või tuleme oma mobiilse klassiga Teie juurde.\nPraktiline arvuti baaskoolitus\nPõhjalik ja praktiline koolitus neile, kellel on vähe kogemusi arvutiga töötamisel, kuid arvutioskus oleks vajalik igapäevaste tööülesannete lahendamisel ning ka neile, kel tahtmist omal algatusel arvutit kasutama õppida. Koolitus sobib neile, kes soovivad praktikas kõike läbi proovida ja vajavad aega harjutamiseks ja kordamiseks. Koolitus toimub väikeses grupis (1-4 inimest)\nPraktiline koolitus neile, kes soovivad tõsta oma arvutikasutamise oskusi. Koolituse läbinu suudab kasutada teksti-töötluse ja tabelarvutuse võimalusi, korraldada meilivahetust ja ajaplaneerimist Outlookiga ning organiseerida ja hallata dokumente.\nMS Office täiendkoolitus\nTäiendkoolitus neile, kes soovivad tõsta ja uuendada oma arvutikasutamise oskusi. Koolituse läbinu suudab oskuslikult kasutada tekstitöötluse ja tabelarvutuse keerulisemaid võimalusi, korraldada meilivahetust ja ajaplaneerimist Outlookiga ning organiseerida ja hallata dokumente. Eeldab algteadmisi teksti-ja tabeltöötluse osas.\nExceli baaskoolitus on kõigile algajatele excelikasutajatele, kellel pole üldse või on vähene kogemus tabelarvutuse kasutamisel ja kes soovivad oma töös kasutada tabelarvutuse (MS Exceli) võimalusi. Koolitus annab algteadmised ja oskused ning aitab saada ülevaate Exceli erinevatest võimalustest, mis aitavad saavutada tabelarvutuses olulist ajalist võitu\nExcel’i täiendkoolitus Pärnus\nKoolitus on mõeldud kõigile neile, kes kasutavad programmi Excel oma igapäevatöös ja tunnevad vajadust rutiinset tabelitöötlust kiiremaks ning mugavamaks muuta (kooli-ja firmajuhid, raamatupidajad, majandusjuhatajad, projektijuhid jpt.). NB! See koolitus Ei ole mõeldud täiesti algajale Excel’i-kasutajale.\nExcel’i kesktaseme koolitus Viljandis\nExceli kursus annab süsteemsed baasteadmised ja -oskused ning aitab saada ülevaate Excel’i erinevatest kasulikest võimalustest, mis aitavad saavutada tabelarvutuses olulist ajalist võitu\nExcel’i täiendkoolitus Tartus\nExceli õppepäev – alustame algusest\nExcelis saab teha valemite abil töölehe andmetega automaatselt mitmesuguseid arvutusi. Need valemid arvutavad teatud väärtusi, kasutades selleks kindlas järjekorras kindlaid algandmeid. Koolitusel tutvume erinevate valemite ja funktsioonidega ja õpime neid kasutama.\nÕppepäev – Valemite ja funktsioonide kasutamine Excel’is\nExceli õppepäev on kõigile, kellel pole üldse või on vähene kogemus tabelarvutuse kasutamisel ja kes soovivad hakata kasutama Excelit. Õppepäev annab Exceli baasteadmised ja oskused.\nÕppepäev – Andmebaasid Excel’is\nTabeltöötluse andmebaasi vahenditega saab luua, hooldada ja väljastada andmeid. Sellega saad andmeid mugavalt sisestada, filtreerida, kirjeid sorteerida ja automaatselt vahesummasid genereerida. Koolitus on neile, kes soovivad oma tööd andmebaasidega kiiremaks ning mugavamaks muuta.\nÕppepäev – Diagrammid Excel’is\nDiagrammid on visuaalselt paeluvad ja teevad kasutajale lihtsaks andmete võrdluste, sageduste ja trendide nägemise. Diagrammid lihtsustavad andmetest arusaamist ja edastavad infot kiiresti. Graafilised esitlused on tabelitest ja tekstidest mõjuvamad ja meeldejäävamad. Arvutikoolitus neile, kes soovivad õppida kasutama oma tabelite illustreerimiseks diagramme.\nÕppepäev – Kokkuvõtete koostamine ja andmeanalüüs Excel’is\nPraktilise koolituse käigus õpitakse kasutama MS Exceli erinevaid analüüsivahendeid ja koostama kokkuvõtteid risttabeli (Pivot-Table) abil. Arvutikoolitus on mõeldud kõigile neile, kes kasutavad tabeltöötlusprogrammi oma igapäevatöös ja tunnevad vajadust rutiinset tabelitöötlust kiiremaks ning mugavamaks muuta.\nKorrektne dokument tekstitöötluse abiga (Word)\nArvutikoolitus on mõeldud kõigile, kes soovivad Word’i kasutades luua korrektselt vormistatud dokumente, lepinguid, aruandeid jms. Kursusel käsitletakse tekstitöötluse laiendatud võimalusi ja pärast kursuse läbimist saate te oma töö ära teha palju kiiremini ning efektiivsemalt.\nTöökorraldus Outlook’i abil\nArvutikoolitus kõigile, kes soovivad kasutada Outlooki, et oma teabe haldamise, suhtlemise ja töö korraldamise viise paremaks muuta. Outlook pakub meilide, ajakavade, tööülesannete, märkmete ja kontaktide haldamiseks ja korraldamiseks integreeritud lahendust.\nPowerPoint – esitluste loomine\nKoolitus on mõeldud kõigile neile, kes soovivad omandada põhiteadmisi ja oskusi PowerPoint’i kasutamiseks. Kursus ei eelda varasemat PowerPoint’i kasutusoskust ja sobib ka iseõppijatele teadmiste täiendamiseks. PowerPoint’i abil saab kokku panna teksti, pilte, graafikuid, helisid, videoid. Kõik need vahendid kokku annavad võimaluse teha oma esitlus atraktiivseks ning huvitavaks.\nKoolitus neile, kel pole hetkel ei veebilehte ega e-poodi ja ei oska kuskilt alustada! On aga olemas tahtmine, arvuti ja natuke vaba aega kodulehe ja e-poe tegemiseks.\nKuna elu on kolinud suuresti internetti, siis vajad toimivat kodulehte, et kliendid sind leiaksid. Suurem osa inimesi otsivad infot erinevate võimaluste ja pakkumiste kohta internetist.Luues oma kodulehe WordPressiga, saad kodulehe, mis kasvab koos sinu soovide ja vajadustega.\nKursuse eesmärk on õpetada põhioskuseid, mida on vaja veebil baseeruvate infosüsteemide arendajal, et alustada tööd progammeerijana.\nKoolitusel õpetatakse – miks ja kuidas veebirakendusi disainida, kuidas rakendust planeerida, kuidas arvestada tulevase kasutaja – kliendiga. Kursuse peamiseks eesmärgiks on anda osalejatele teadmisi ja oskusi interaktiivsete veebilehtede ning veebirakenduste kujundamiseks.\nRuumiline projekteerimine tasuta tarkvaraga – SketchUp\nSketchupi koolitus on algajatele ja ei nõua mingisuguseid spetsiifilisi eelteadmisi ega 3D kogemusi.Koolitusel õpetame kasutama SketchUp 8 tööriistu ja loome erinevaid visandeid.\nAutoCad’i algkoolitus (2D)\nSee kursus on mõeldud neile, kes pole kunagi kokku puutunud AutoCad-ga ja sooviksid tutvuda selle programmiga ning saada esmased oskused arvutijoonestamises ja projekteerimises. Koolitus annab esmase ülevaate programmist ning baasteadmised ja oskused 2D joonestamise jaoks. Annab hea aluspõhja vajadusel ka edasiseks 3D projekteerimise õppimiseks.\nArvutikoolitus sobib kõigile neile, kes on huvitatud arvutialasest kompetentsist ja ajaga kaasaskäimisest. Arvutikoolitus on vajalik nii algajatele arvutikasutajatele uute oskuste omandamiseks kui ka juba oskajamatele enda täiendamiseks.\nÕpetame erinevate programmide kasutamist erinevatel tasemetel.


Haavatavus kui klišee või vajalik omadus juhi jaoks?\nKaido Pajumaa Foto: Veiko Tõkman\nJuhtidel puudub arusaam, miks üks juht peaks ometi oma töötajatele ennast ka nõrgast küljest näitama ja kuidas selline asi töötajaid juhti rohkem austama võiks panna. Muidugi näeb iga juht vaimusilmas ennast kui oma organisatsiooni superkangelast ning oma töötajaid kui võimsaid emotsioonideta masinaid, kes raskuste kerkides jõu ja sisemise tugevuse abil kõigest läbi suruvad.\nBrene Brown, üks maailma tuntumaid haavatavuse spetsialiste, defineerib seda kui igasugust riski, teadmatust ja emotsionaalselt läbipaistvust. Tema väitel ei suuda üks superkangelast mängiv juht iialgi oma meeskonnale ehe ja usaldusväärne näida. Nimelt oleme inimesena justkui ringi kõndivad valedetektorid, tajudes ülimalt hästi ära tegeliku siiruse ja aususe.\nOlukorras, kus juht surub oma emotsioonid alla ning teeb töötajate ees head nägu, haistab iga lüli organisatsioonis, et midagi on mäda. Me teame täpselt, kui juht on olukorra üle kontrolli kaotanud, me tajume tema allasurutust, tema pingutatud naeratust ning passiivagressiivset viha. Mida meil aga töötajana sellest õppida on?\nEks ikka seda, et maski kandmine on meile töö juures vajalik. Me ei anna juhile teada, kui me milleski ebaõnnestume, sest ei julge olla nõrgad; me ei küsi töökaaslastelt abi, kui eraelu probleemid meie töökohustusi mõjutavad, sest ei taha näida vähem ideaalsed, ning me hoiame suhted juhiga võimalikult pealiskaudsed – muidu äkki näeb ta meie tegelikku palet.\nHaavatavuse puudumine viib meeskonnatunde kadumiseni\nHaavatavuse puudumine kontoris viib aga paljudele Eesti meeskondadele tuttavate tagajärgedeni: meeskonnasiseselt uusi ideid avaldada ei julgeta, tagasiside andmine juhile on täiesti puudulik, probleemi tekkimisel meeskonnas seda avalikult välja ei öelda, juhi ja töötajate vahel valitseb tohutu distants ning töö tegemine jätkub vaid raha teenimise eesmärgil – muid kasutegureid töötajad selles ei näe. Sellistes meeskondades tavaliselt tagasisideküsitlust ei tellita ning harvadel juhtudel, kui koolitaja suudab juhi nõusse rääkida, on töötajatel vaja kirjalikku kinnitust vastajate anonüümsusest – nad lihtsalt kardavad oma juhti niivõrd palju.\nOmeti on just juhi kätes töötajaid end taas kord usaldama panna ja tööpiin kontoris töörõõmuga asendada. Haavatavus ei näita kuidagi juhi nõrkust, vaid pigem tema inimlikkust ja alandlikkust näidata end igast võimalikust küljest. Inimesena ei saa keegi meist olla pelgalt tinasõdur – me kogeme iga päevas emotsioone, pettumust, valu, segadust, läbikukkumisi jne. Jagades oma tundeid, hirme ja ebaõnnestumisi töötajatega, loob juht eheda ja turvalise pinnase ka oma meeskonna jaoks.\nMeeskonnaliikmed hakkavad ajapikku mõistma, et selles kontoris väärtustatakse riske ja tunnustatakse neid ka proovimise, mitte ainult õnnestumise eest. Kui juht suudab oma töötajatele öelda, et “ma kahjuks ei tea kõiki vastuseid ning mul pole kõikidele olukordadele lahendusi”, hakkavad töötajad nägema oma juhti kui endasarnast – kedagi, kes vajab aeg-ajalt oma meeskonna abi ning kelle nimel on väärt pingutada. Nad ei tunne enam vajadust hoida kõiki oma vigu ja puudusi vaka all, sest jagamine paneb kogu meeskonna nendega kaasa mõtlema ja lahendusi leidma. Nad teavad, et on hoitud ja väärtustatud ning meeskond ongi selleks, et üheskoos rohkem ja paremini ära teha.\nRiskimine on läbilöömiseks vajalik\nVaid haavatav juht propageerib riski, tundmatusse astumist ning ebaõnnestumistest õppimist. Ta julgustab töötajaid endale ausat ja konstruktiivset tagasisidet andma ja seeläbi julgeb ka ise oma meeskonnaliikmetega ehe ja kriitiline olla. Haavatavus juhina tähendab seda, et sa võtad vastu selle, mis teistel sulle öelda on, ning teed ise oma järeldused. See tähendab oskust väljendada ka oma negatiivseid tundeid viisil, et keegi haiget ei saaks, kuid kõik kaasa mõtleksid.\nOlen oma silmaga näinud suuri muutusi meeskondades, kelle juht on otsustanud oma haavatavust näidata. Paljud neist ongi alustanud tagasisideküsitluse tellimisest ja üheskoos oma meeskonnaga vastuste läbitöötamisest. Iseenda kohta kriitika kuulamine ja tunnistamine nõuab julgust, kuid vaid nii saab juht aru, kuidas töötajad teda tegelikult tajuvad ning mis muutusi on vaja iseendas teha, et parem juht ja meeskonnaliige olla. Haavatavus ei ole klišee, vaid üks olulisemaid juhi omadusi, et täisväärtuslik meeskond luua.\nKuidas töötajaid ja meeskondi juhtida viisil, et töötajad oleksid õnnelikud ja meeskond oma eesmärgid saavutaks?: Kaido Pajumaa\n21. veebruar - 15. märts\nAutor: Kaido Pajumaa, Motivaator,ee koolitaja


admin, Author at Eesti Lasteaednike Liit - Page 5 of 9\nKonverentsid Ja Teabepäevad\nKutsetunnistus ja täiendkoolitused\nSoolise Vägivalla Ja Perevägivalla Teemalise Käsiraamatu Lasteaedadele\nMare Tormi õnnitlus\nÕnnitlen Eesti Lasteaednike Liitu 25. aastapäeva puhul! Soovin kõigile liidu liikmeile indu, soovi ja tahet seista jätkuvalt Eesti lasteaedniku kõrge maine eest! Osake hoida ja väärtustada meie lasteaedade silmapaistvat kasvatuskultuuri…\nLoe veel Mare Tormi õnnitlus\nEesti Lasteaednike Liidu 25. Suveseminari päevakava\nELAL Suveseminari päevakava\nLoe veel Eesti Lasteaednike Liidu 25. Suveseminari päevakava\nUus portaal HARIDUS ja SUGU\nPortaal HARIDUS JA SUGU on loodud teadmiste lünga täitmiseks ning tervikliku ja süsteemse ülevaate andmiseks soolisuse teemadest hariduses. Portaal HARIDUS JA SUGU juhatab materjalide juurde, mis toetavad sooaspekti lõimimist kõigi…\nLoe veel Uus portaal HARIDUS ja SUGU\nEesti Töötukassa pakub igas Eesti maakonnas kõigile soovijatele töötavatest inimestest pensioniealisteni võimalust tulla tasuta karjäärinõustamisele. Teenust kaasrahastab Euroopa Sotsiaalfond. Mis on karjäärinõustamine? Tööeluga kaudselt või lähedalt seotud küsimused puudutavad meid…\nLoe veel KARJÄÄRINÕUSTAMINE KÕIGILE\n25.-30.aprillil 2016 Eesti lasteaia õpetajate seas läbi viidud küsitluse tulemused.\nLoe veel 25.-30.aprillil 2016 Eesti lasteaia õpetajate seas läbi viidud küsitluse tulemused.\nAiri Mikli ja Tambet Drelli ettekande “Kohalike omavalitsuste võimekus tagada kvaliteetne ja toimiv lasteaiateenus” materjalid.\nRiigikontroll Riigikogu kultuurikomisjonis\nLoe veel Airi Mikli ja Tambet Drelli ettekande “Kohalike omavalitsuste võimekus tagada kvaliteetne ja toimiv lasteaiateenus” materjalid.\nTiina Petersoni ettekande “Alushariduse ja lapsehoiu kontseptsiooni” materjalid\nAlushariduse ja lapsehoiu kontseptsioon\nLoe veel Tiina Petersoni ettekande “Alushariduse ja lapsehoiu kontseptsiooni” materjalid\nEesti Lasteaednike Liit 25!\nEesti Lasteaednike Liidul, kelle eelkäijaks on 09.aprillil 1991 aastal Tartus asutatud Lõuna Eesti Lasteaednike Liit, täitus 25 tegevusaasta. ELAL on 25 aasta jooksul olnud alushariduse valdkonda edendaja Eestis, väärtustades lasteaiaõpetaja…\nLoe veel Eesti Lasteaednike Liit 25!\nELAL-i 25. Suveseminar\nEesti Lasteaednike Liidu 25. Suveseminar „ Linnaruum ja looduskeskkond kui õpetaja ja lapse arengu toetaja“ 12.-13. 07. 2016 Pärnumaal Päevakava ja registreerimisinfo SIIN\nLoe veel ELAL-i 25. Suveseminar\nEesti Lasteaednike Liidu arvamus alushariduse ja lapsehoiu seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse kohta.\nLoe veel Eesti Lasteaednike Liidu arvamus alushariduse ja lapsehoiu seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse kohta.


Pakistani vaevab kooleralaine - Meditsiiniuudised\nPakistani vaevab kooleralaine\nPakistanis, mida räsib riigi ajaloo suurim üleujutus ja kus on hukkunud juba vähemalt 900 inimest, on puhkenud kooleraepideemia.\nEnim teateid haigestumistest tuleb Swati provintsist, vahendas Delfi. Kas tegu on epideemiaga, seda Agence France-Presse ei täpsusta. Varem on teatatud 800 hukkunust. Üle 150 inimese on teadmata kadunud. Kindlaks on tegemata 1500 välisturisti asukohta.


Kunagi ma räägin oma emast 2010 -- Raamatukoi raamatupood\n248-leheküljeline ümbrispaberiga tavaformaadis ja kõvas köites raamat\nAtelje Guernica 2010\nRomaanis kirjeldab Karin Thunberg oma elu lapsena ja noorena kodusaarel Blekinges. Kodust lahkununa ja nüüd sinna tagasi pöördudes jõuab ta piki ammuununenud radasid oma ema elu ja tema surmani kestva halvava igatsuse juurde saarelt lahkuda. Häbi ootab teda juba laevakail ja järgneb talle: inimesed saarel mäletavad, kuidas asi oli, kogu see lugu tema emaga. Karin mõistab, et tema elu on kujundanud ema äpardumine ja vajadus mitte ilmaski saada selliseks nagu ema. Kui naine saarelt lahkub, teab ta rohkem nii enda kui emast ja tema saladusest.\nTsitaat Karin Thunbergi romaanist: «Igal perekonnal on oma saladus. Midagi, mida varjame, millest ei tohi kõnelda. Just sellepärast võtab selline saladus tähtsa koha meie elus, ka siis kui me üksikasju ei tea või ei mäleta. Praegu avan ukse sellesse, mida ema varjas. Tundub, et mul pole midagi kaotada. Kui tahan teada rohkem endast, enne kui on hilja, pean kõigepealt mõistma oma ema.»\nEesti lugejale võib romaan huvi pakkuda, kuna kindlasti tunnevad paljud ära haiguse, mida Karini ema põdes – rämpsukorjamine. Autor on Svenska Dagbladeti hinnatud kolumnist, kelle sulest ilmub lihtsas inimlikus keeles, sageli liigutavaid kirjeldusi inimeste ja suhete kohta. Talle on omistatud ka Publicistklubbens Guldpenna (Publitsistiklubi Kuldsulg) «oskuse eest siduda eraelu avaliku eluga.»\nKaane kujundanud Jan Cervin\nFotod Anders Lundmark


1967. aastal asutatud ja esialgu vaid Rootsis aktsiatele spetsialiseerunud Swedbank Robur on ajapikku arenenud mitmekülgseks rahvusvaheliseks varahaldusfirmaks, mille hallatavate varade maht ületab 70 miljardit eurot. Tänase seisuga kuulub Swedbank Roburi klientide hulka iga kolmas rootslane. Ligi 130 fondi ning 3,1 miljoni kliendiga Rootsis ja 1,2 miljoni kliendiga Baltimaades on Swedbank Robur Rootsi valitsuse järel Stockholmi börsil suuruselt teine aktsionär.\nSuure varahaldusfirma ja tugeva investeerimispartnerina on Swedbank Roburil kõik võimalused maailma aktsia- ja võlakirjaturgudel toimuvate arengute jälgimiseks. Investeerimisel peetakse oluliseks põhjaliku analüüsi baasil otsuste tegemist ja riskide kontrolli all hoidmist, et tagada klientide kapitali pikaajaline kasvatamine. Aastate jooksul on Swedbank Robur pälvinud analüüsifirmadelt Lipper ja Morningstar fondihalduse alal mitmeid auhindu. Selle saavutuse taga on põhjalik analüüs, pidev riskide juhtimine ja kontroll.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.swedbankrobur.com\nJ.P. Morgan Asset Management on varahalduse ja privaatpanganduse globaalne liider, mille alla kuulub ka J.P. Morgan Private Bank. J.P. Morgan Asset Managementi klientide hulka kuuluvad institutsioonid, jaeinvestorid ja varakad eraisikud. Kogu maailmas kõikidel suurematel turgudel töötavate investeerimisekspertide abil pakub J.P. Morgan Asset Management ülemaailmset varahaldust aktsiate, püsituluinstrumentide, kinnisvara, riskikapitalifondide, börsil noteerimata ettevõtete aktsiate ja likviidsuse juhtimise osas.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.jpmorganassetmanagement.lu\nEast Capital Asset Management on juhtiv iseseisev varahaldusettevõte, mis on spetsialiseerunud Ida-Euroopa ja Hiina arenevatele turgudele. Lähtudes oma investeerimisstrateegias põhjalikust turgude tundmisest, fundamentaalanalüüsist ja investeerimismeeskondade sagedastest ettevõtete külastustest, haldab East Capital aktiivselt varasid 5,9 miljardi euro suuruses summas kogu East Capitali tegevuspiirkonnas.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.eastcapital.com\nEesti esimene varahaldusfirma Swedbank Investeerimisfondid AS tegutseb alates 1994. aastast ning tegeleb pensionifondide, investeerimisfondide ja institutsionaalsete investeerimisportfellide valitsemisega. Nende visioon on pakkuda laia valikut paindlikke investeerimistooteid klientide finantsvabaduse suurendamiseks. Swedbank Investeerimisfondid AS kuulub alates 2009. aasta maikuust Swedbanki grupi osaks oleva Swedbank Roburi koosseisu. Ühinemise tulemusel on loodud üks tugev Swedbank grupi parimaid investeerimisalaseid teadmiseid ühendav ettevõte, mis toob klientidele uuenduslikke lahendusi ning võimaldab leida endale sobiv investeerimisvõimalus kogu maailmast.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: Swedbank Investeerimisfondid AS\nSwiss & Global Asset Management on üks juhtivatest varahalduritest Šveitsis ja terves maailmas. Ettevõte pakub laia valikut kvaliteetseid investeerimisfonde, institutsionaalseid lahendusi jms. Julius Baer Asset Managementi poolt 2009. aasta oktoobris asutatud Swiss & Global Asset Management on eksklusiivne Julius Baeri fondide pakkuja. Swiss & Global Asset Management on unikaalne kombinatsioon Šveitsi päritolust – pikaajaliste kliendisuhete ja suure kvaliteediteadlikkuse vormis – ja üle maailma laiuvast võrgust, mis hõlmab umbes 1000 turustuspartnerit enam kui 20 riigis\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.jbfundnet.com\nT. Rowe Price on iseseisev varahaldusettevõte, mis aitab institutsionaalsetel ja eraisikutest investoritel üle maailma saavutada pikaajalisi investeerimiseesmärke. Hallatavate varade mahuga 482,0 miljardit USA dollarit on ettevõtte ainus fookus varade haldamisel ja sellega seotud teenustel.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.troweprice.com\nFranklin Templeton on ülemaailmne varahaldusettevõte, mille hallatavate varade maht on üle 703,5 miljardi USA dollari (seisuga 31. märts 2011). Ettevõtte tuumiku moodustavad mitmed maailmaklassi varahalduskontsernid – Franklin, Templeton ja Mutual Series – kellest igaüks tegutseb sõltumatult ja pakub oma klientidele unikaalseid vaatenurki. Koos on nad pühendunud sellele, et pakkuda klientidele mitmekülgset kompetentsi ühe nime all.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.franklintempleton.lu\nHSBC Global Asset Management on üks juhtivaid ülemaailmseid varahaldusettevõtteid. Olles üks maailma juhtivatest arenevatele turgudele keskendunud varahaldusettevõtetest ning omades kontorivõrgustikku üle kogu maailma, on HSBC Global Asset Managementil tugevad suhted erineva suurusega ja erinevat liiki ettevõtete, institutsioonide ja finantsvahendajatega.\nHSBC Global Asset Management pakub klientidele üle kogu maailma mitmesugust ja täielikku valikut aktiivsetest ja kvantitatiivsetest investeerimistoodetest, mille hulka kuuluvad aktsiad, püsituluinstrumendid, likviidsus- ja alternatiivsed strateegiad. Ettevõtte eesmärk on hallata fokusseeritud investeerimisstrateegiaid, mis vastavad klientide vajadustele ning pakuvad pikaajalist väärtust.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.assetmanagement.hsbc.com\nBlueBay, mis on asutatud 2001. aastal, on üks juhtivaid –püsituluinstrumentide fondide valitsejaid Euroopas. Hallatavate varade maht on 39 miljardit USA dollarit (seisuga 31. detsember 2010). Asudes Londonis ja omades kontoreid USA-s ja Jaapanis, pakub BlueBay varahaldusteenuseid institutsioonidele ja varakatele eraisikutele. BlueBay pakub investoritele kahte erinevat varahaldusstiili: ainult pika positsiooniga fondid ja alternatiivsed tooted. Samuti pakub BlueBay suurtele institutsionaalsetele investoritele eraldi portfellihalduse teenust.\nTäiendava info saamiseks külastage palun: www.bluebayinvest.com\nState Street Global Advisors (SsgA) on maailma juhtiv varahaldusettevõte, mis pakub investeerimistuge kõrgetasemelistele institutsioonidele üle maailma. Üle kolmekümne aasta on SSgA oma kogemuste, ressursside sügavuse, tugevuse ja pühendumusega toetanud ühe eesmärgi saavutamist: rahuldada edukalt klientide vajadusi. Selle tulemusel on kliendid üle maailma usaldanud SSgA-le klientide nimel haldamiseks enam kui 1,8 triljoni USA dollari väärtuses varasid (seisuga 30.06.2010). SsgA kontorid on 28 kohas üle maailma.\nDeutsche Bank on tugeva ja kasumliku eraklientide baasiga juhtiv ülemaailmne investeerimispank, mille erinevad tegevusvaldkonnad tugevdavad üksteist. Pank hoiab juhtpositsiooni Saksamaal ja Euroopas ning laiendab järjekindlalt oma tegevust Põhja-Ameerikas, Aasias ja peamistel arenevatel turgudel. 81 929 töötajaga ja umbes 2 000 kontoriga 72 riigis (seisuga 30. juuni 2010) pakub Deutsche Bank võrreldamatuid finantsteenuseid kogu maailmas. db x-trackers on börsil kaubeldavad fondid (Exchange Traded Fund, ETF) – see on Deutsche Banki poolt pakutav indeksi järgimise lahendus, mis ühendab aktsiate ja fondide eelised ühte tootesse. db x-trackers on Deutsche Banki pakutav indeksi järgimise lahendus. Pakutakse enam kui 120 toodet (ETF-i) aktsiate (pikk/lühike), võlakirjade (pikk/lühike), krediidi, rahaturu, valuutade, toormete ja alternatiivsete instrumentide varaklassides. Tegemist on suuruselt kolmanda (hallatavate varade mahu järgi, seisuga märts 2010) ETF-ide pakkujaga Euroopas. Hallatavate varade maht on u 25 miljardit eurot (märts 2010).\nPictet Asset Management on Euroopa juhtiva sõltumatu varahalduskontserni Pictet institutsionaalse varahaldusega tegelev haru. See hõlmab kontserni kõiki tegutsevaid tütarettevõtteid ja divisjone, mis on pühendunud institutsionaalsele varahaldusele. Pakutakse spetsialiseeritud investeeringute haldamise lahendusi juhtivatele finantsasutustele üle maailma. Klientide hulka kuuluvad osad maailma suurimad pensionifondid, investeerimisfondid, riiklikud investeerimisfondid ja finantsasutused. Pictet turustab enam kui 100 investeerimisfondi ja on hetkel üks juhtivaid fondide ja fondidega seotud lahenduste turustajaid Euroopas. Pictet Asset Management on uhkusega võitnud pensionifondide sektori olulisemaid auhindu, mis kriipsutab alla ettevõtte pädevuse kvaliteeti ja tema toodete saavutatud eriti häid ja järjepidevaid tulemusi. Picteti fondidega on kaetud kõiki tavapärased varaklassid, hõlmates ka alternatiivseid varaklasse. Tavapäraste fondide hulgas on võlakirjafondid ning teemapõhised ja spetsialiseeritud aktsiafondid alates arenevatest turgudest ja lõpetades väiksemate ettevõtetega. Alternatiivsete investeeringute hulgas pakuvad nad eraldi hedge-fonde, hedge-fondide fonde, toormefonde ja private equity fondifonde. Hallatavate varade maht 92,1 miljardit eurot (30.06.2010).\nSwedbank Life Insurance SE pakub oma klientidele investeerimisvõimalusi Swedbanki deposiitidesse, olles selleks klientide jaoks koostanud spetsiaalsed hoiuseprogrammid.\nFIM on Soome päritolu finantsgrupp.


Avaleht → Erivajadusega inimesed, Uudised → Algab erihoolekande reorganiseerimise teine taotlusvoor\nAlgab erihoolekande reorganiseerimise teine taotlusvoor\nTänasest kuni 24. jaanuarini 2018 saab esitada taotlusi projektidele, millega luuakse psüühika- või intellektihäirega inimestele paremad elamis-, õppimis- ja töötamistingimused. Algavas taotlusvoorus toetatakse senisest enam uute, kogukonna algatusel loodud paindlike teenuste pakkumist. Uuenduskuuri läbivad nii Viljandi Haigla erihoolekandeteenuste taristu kui ka kohtumääruse alusel osutatav teenus.\n„Psüühika- või intellektihäirega inimestel on oma unistused ja vajadused nagu meil kõigil. Meie kohus on luua kaasaegsed tingimused, mis võimaldavad iseseisvust, uute asjade õppimist, tööl käimist ja oma lähedastega suhtlemist – olla võrdväärne ühiskonnaliige,“ ütles sotsiaalkaitseminister Kaia Iva. „Läheme ühiselamu sarnastelt lahendustelt üle kodukeskseks ning täitsa uute, kogukonnapõhiste teenuskohtade loomisega saavad inimesed, kes on seni elanud oma perekondade hoole all, edaspidi paindlikuma teenuse.“\nTeises taotlusvoorus on kavas luua päris uusi teenusekohti nii ööpäevaringseks erihooldusteenuseks, kogukonnas elamise kui ka toetatud elamise teenusteks; ning korraldada ümber Valkla Kodu ja Viljandi Haigla erihoolekandeteenuste taristu. Kokku on teisele taotlusvoorule Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid ette nähtud 11,8 miljonit eurot.\nUusi teenusekohti luuakse nii korteritesse kui eramutesse, samuti ehitatakse spetsiaalselt erivajadusega inimeste vajaduste järgi projekteeritud peremajasid. „Ootame kogukondadest alguse saanud projekte, mis vastavad just selle kogukonna ja nende keskel elavate psüühika- või intellektihäirega inimeste vajadustele. Kõigi projektide keskmes on inimene – et tal oleks arendav keskkond ning nii temal endal kui ka ümbritsevatel inimestel hea ja turvaline elada,“ selgitas Iva.\nEelmine taotlusvoor toimus 2016. aastal ning selle tulemusel kaasajastatakse üle Eesti 1312 erihoolekande teenuskohta, sh 201 uut kogukonnapõhist teenuskohta. Toetuse sai 20 projekti kogusummas 43,9 miljonit eurot, sh 35,8 miljonit euro Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest ning 3,6 miljonit eurot Eesti riigi kaasfinantseeringuna.\n2023. aastaks plaanitakse enamik suured ühiselamu tüüpi erihooldekodude teenuskohad asendada väiksemateperetüüpi kodudega. Kokku on olnud plaanis luua vähemalt 1400 kvaliteetset teenuskohta, sh asendada 1200 ning toetada 200 uue kogukondliku teenuskoha loomist. Ministri sõnul jõuti algselt seatud eesmärk täita juba esimese taotlusvooruga ning tänu sellele on nüüd uues voorus võimalik anda suurem osakaal kogukondlikele teenustele, mida ka omastehooldajad on väga oodanud.\nToetuse andmise tingimused on kehtestatud sotsiaalkaitseministri määrusega. Näiteks on paika pandud, et ööpäevaringse majutusega teenusekohti võib ühes teenuseüksuses olla kuni 30 ning see peab olema jaotatud kuni 10-liikmelisteks peresarnasteks ja vajadusepõhisteks rühmadeks. Võrreldes varasemaga on oluliselt laiendatud võimalike arendatavate teenuste hulka ning kaotatud piirangud teenuseüksuste asukohale. Samas pööratakse projektide hindamisel enam tähelepanu teenusekohtade ligipääsetavusele ning arvestatakse teenuste piirkondlikku vajadust.\nToetuse taotlemise info\nLoe lisaks, kuidas AS Hoolekandeteenustel ja nende klientidel on suurte kodude ümberkujundamisega seni läinud\nLisainfo Sotsiaalministeeriumi koduleheküljelt


Kas Eesti inimene saab Soomes pangakonto avada, kui pole veel Soome isikukoodi või elukohta? - eestinen\nKas Eesti inimene saab Soomes pangakonto avada, kui pole veel Soome isikukoodi või elukohta?\nSoomes töö või ettevõtlusega alustavatel eestlastel on tihtipeale vaja avada Soomes kõigepealt pangakonto.\nSotsiaalmeedias oli näiteks selline mure:\nHelp! Kas keegi oskab öelda et millises Soome pangas saaks avada Toiminimele konto, kui veel ei ole saanud henkilötunnusta? Ehk siis toiminimi on jo perustettu…\nkas kuskil pangas õnnestuks konto avamine Toiminime Y tunnuse abil? Sest elukoht on veel praegu Eesti.\nSee tähendab, et inimene on registreerinud Soomes end füüsiliselt isikust ettevõtjaks (toiminimi) ja soovib avada ettevõttele pangas arvet.\nFinantsala keskliiit on asja kohta avaldanud põhjaliku seletuse.\nSeletuse järgi on välismaalasel võimalik avada pangakonto, kui selle järele on vajadus, näiteks laekub inimesele Soomes raha. Isiku tõendamiseks sobivad ka välismaalase pass ja isikutunnistus.\nKonto avamiseks sobib elukoht kas Soomes või välismaal. Tähtis on esitada oma nimi ja aadress.\nSoomes tegutseb ka klientide finantsala nõuandeteenus, seda nii soome, rootsi kui inglise keeles. Teenus on avatud argipäeviti kell 9-16. Päringute tegemiseks saab helistada numbril +358 6850 120 või e-posti teel info@fine.fi. Lisainfo: www.fine.fi.\nDownload [171.95 KB]\n(Külastatud 3,684 korda, 3 külastust täna)


Mis on võlakirjad fincacorasol.be\nfincacorasol.beMis on võlakirjad\nAS LHV Group alustas tänasest 14.11.2018 uute allutatud võlakirjade avalikku pakkumist. Võlakirju on võimalik märkida kuni 27.11.2018. Emissiooni mahuks on 16 miljonit eurot, ülemärkimise korral on LHV’l võimalik seda suurendada kuni 20 miljoni euroni. Võlakirja nimiväärtus on 1000 eurot, mis on ühtlasi ka väikseim investeeritav summa.\nKokku laseb LHV Group välja 25 000 allutatud võlakirja, kui huvi on suur, siis kuni 35 000 võlakirja. Üks võlakiri maksab 1000 eurot, mis tähendab, et maksimaalne kaasatava raha summa on 35 miljonit eurot. Pakutavate võlakirjade pealt makstakse intressi 6% aastas ja maksed toimuvad igas kvartalis.\nMis on võlakirjad? Võlakirjad on fikseeritud tuluga finantstooted, mis võimaldavad erinevatele riigiasutustele ja ettevõtetele kasvatada oma rahalisi vahendeid. Võlakiri on võlakohustus. Võlakirja väljalaskja võtab endale võlakohutuse ja investor, kes võlakirja omandab, pakub võlakirja eest raha.\nInvesteerimisõpik 1. Mis on võlakiri? Võlakiri ehk võlakohustus on fikseeritud tuluga finantsinstrument. Ostes ettevõtte võlakirju, annab... 2. Võlakirjade liigitamine Valitsuse võlakirjade (treasuries) aegumistähtaeg vaheldub üldjuhul kolmest kuust kuni... 3. Võlakirja tootlus Arenenud ...\ntoimub vahetamine teatava vahetuskursiga, mis on määratletud võlakirja tingimustes; • Võlakiri tuletisinstrumendiga. Näiteks optsiooniga võlakiri annab selle emitendile või oma-nikule õiguse tulevikus konkreetsete toimingute tegemiseks, näiteks lunastada või …\nEttevõtete võlakirjad (corporate bonds) on tavaliselt suurema intressiga kui valitsuse võlakirjad, sest nendega kaasnev risk on suurem. Kommertspaber (commercial paper, CP). Ettevõtte poolt välja antud lühiajaline võlakiri maksimumkestusega 270 päeva. Konverteeritav võlakiri (convertible bond). Sellise väärtpaberi omanik võib teatud tingimustel oma võlakirja vahetada …\nMis on võlakiri? Laias laastus on võlakiri laen aga mõningate erinevustega. Mis teeb võlakirjad laenuga sarnaseks on see, et on kindlaks määratud rahaline väärtus ning …\nVõlakirjad on teatud liiki võlainstrumendid, mis võimaldavad ettevõttel raha luua, müües lubadust investoritele tagasi maksta. Nii üksikisikud kui ka institutsionaalsed investeerimisühingud võivad osta võlakirju, millel on tavaliselt kindlaks määratud intress või kupongimäär.\nMida suurem on konkurents võlakirjade märkimiseks, seda madalamaks kujuneb intress. Samas on IuteCredit seadnud intressile ka ülempiiri, mis tähendab, et ettevõte ei võta raha sisse kallimalt, kui 11,5% intressiga. Intress fikseeritakse 27. septembril 2021 või mõni päev hiljem ja see annab võlakirjaomanikule 5 aastaks fikseeritud rahavoo.\nMis on võlakiri? Kupongvõlakirjade . Fikseeritud intressimäära puhul esitatakse see harilikult protsendina nimiväärtusest. Näiteks... Diskontovõlakirjade . Harilikult lastakse sellised võlakirjad käibele nimiväärtusest odavama hinnaga ehk diskontoga,... Valitsuse võlakirjade . Sellised väärtpaberid ...\nMis on võlakirjad ja miks nende ostmist kaaluda? Investeerimise kontekstis räägitakse peamiselt aktsiainvesteeringutest. Tegelikkuses on võimalike instrumentide valik väga lai. Üheks instrumendiks, millega oma investeeringuid hajutada, on võlakiri.\nMis on “Bond”. Võlakirja on võla investeeringuid, mida investor laenu raha, et üksuse (tavaliselt ettevõtte või valitsuse), mis laenab raha kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul muutuva või fikseeritud intressimääraga. Võlakirjad kasutavad ettevõtted, omavalitsused, riikide ja suveräänsed valitsused ei tõsta raha ja rahastada ...\nRiik kuulutab välja makse suuruse ja kuupäeva, mis on mugav erainvestoritele, kes pole investeerimises liiga kogenud. Valitsuse lühiajalised kupongita võlakirjad. GKO-de lühend, mis on paljudele kurikuulus, on riigi lühiajalised kupongivabad võlakirjad, mis emiteeriti 1993. aastal ja töötasid meie turul viis aastat vahelduva eduga.\nVõlakirjad. 1. Mis on võlakiri?. Võlakiri ehk võlakohustus on fikseeritud tuluga finantsinstrument. Ostes ettevõtte võlakirju, annab. investor laenu ning ettevõttel tekib võlakirja ostja ees kohustus maksta kindel. laenusumma nominaalväärtuses pärast laenutähtaja möödumist lunastustähtajal võlakirja. omanikule tagasi koos selle pealt arvestavate intressidega..\nVõlakirjad on võlainstrumendid, millega investor laenab ettevõttele kindlaks perioodiks raha ujuva või fiksee-ritud intressimääraga. Võlakirju kasutavad ettevõtted, kohalikud omavalitsused, riigid ja riikide keskvalitsused ... • Allutatud võlakiri on tagatiseta võlainstrument, mis laenuvõtja makseviivituse korral\nMõelgem üksikasjalikumalt, mis on võlakirjad. Üldine teave. Võlakiri on väärtpaber. See kinnitab omaniku õigust saada emiteerival üksuselt finantsvara või vara. Võlakiri on väärtpaber, mis määrab konkreetse ülekande kuupäeva. Subjekt, kes vajab laenu, väljastab neist teatud summa. Seda nimetatakse emitendiks.\nAvalikud võlakirjad on need, mida pakutakse paljudele investoritele ja mis on börsil noteeritud, nt Elko ja airBaltic. Mitteavalikke võlakirju (nt Sakret ja PlusPlus) pakutakse aga vaid teatud investoritele ja nende võlakirjade puhul on võimalus leida teine ostja (ehk likviidsus) märksa väiksem.\n„Sellisel juhul võib tekkida võimalus, et näiteks 10-aastase lunastamistähtajaga võlakirjad ostetakse tagasi juba viie aasta möödudes, mis tähendab, et sel juhul saab investor investeeritud raha varem tagasi.\nkvartaliaruannetega, mis tehakse kättesaadavaks Seltsi veebilehel. Võlakirjade Tingimuste kohaste sissenõutavaks muutunud maksete hilinemise korral on võlakirjaomanikel õigus nõuda viivist vastavalt Võlakirjade Tingimustele. Viivisemäär on 6,0% aastas. Võlakirjad kujutavad endast Seltsi otseseid ja tagamata kohustusi ja\n«Sellisel juhul võib tekkida võimalus, et näiteks 10-aastase lunastamistähtajaga võlakirjad ostetakse tagasi juba viie aasta möödudes, mis tähendab, et sel juhul saab investor investeeritud raha varem tagasi.\nMis on ETF-id? ETF-id (exchange-traded funds) on börsil noteeritud vabalt kaubeldavad investeerimisfondid. Fondid võivad koosneda erinevatest varaklassidest (nagu aktsiad, võlakirjad ja toorained). ETF-idega saad oma investeeringuid paremini hajutada.\nSamuti on atraktiivsemaks muutunud investeerimisjärgu ettevõtete võlakirjad, mis pakuvad hetkel deposiitidest juba selgelt paremat reaaltootlust. Kuna aga ebaselgust on turgudel endiselt palju, makronumbrid halvenevad veel ilmselt vähemalt sügiseni, siis on korraga suurte summade investeerimine hetkel üsna riskantne.\nVõlakirjad) kuni 12 kuujooksul eraldi seeriates (Programm) avalikku pakkumist (Pakkumine) ning Nasdaq Tallinna börsi (Börs) Balti Võlakirjade põhinimekirjas noteerimist ja kauplemisele võtmist käsitlevas pprospektis, mis kannab kuupäeva 15.õhi märts 2021 (Prospekt).\nKuna konservatiivsed pensionifondid on võlakirju täis, siis saaks ka nendes raha hoidjad osakulangust ise tunda. Muidugi pole pensionifondid nii pikaajalisi võlakirju täis, mis piirab kaotust. Lisaks võivad teise samba konservatiivsed pensionifondid hoida kuni 10% aktsiates või sootuks kinnisvaras, kuid see ei muuda suurt pilti.\nPalju tõlgitud näitelauseid, mis sisaldavad väljendit „võlakirjad” – inglise-eesti sõnastik ja inglisekeelsete tõlgete otsingumootor.\nmida teha kui süda valutabsiis kui minu vanaemakuidas võtta roojaproovikus pidada sünnipäeva tallinnkui kiiresti imendub toit rinnapiimakuidas end motiveeridakuidas puhastada vaipasuur gaasilisest vesinikust ja tolmuosakestest pilv kus sünnivad tähedkuidas lõigata ananassimis tähendab partner