Kõik, mida peate teadma India top 10 loomaaia kohta - Reisimine\n9 parimat pikkade Pixie soengut\n9 parimat ja uusimat meestekombinesooni meestele\nKas ujumine on raseduse ajal ohutu? Faktide kontroll!\nKuidas kodus juukseid puhuda?\nKõik, mida peate teadma India top 10 loomaaia kohta\nOli aeg, mil lõvid või sarvesaiad olid ohustatud liigid ja neid leidus harva. Nad kartsid väljasuremist, kuid tänu India eri loomaaia vangistuses kasvatamise programmidele on neid loomi edukalt kasvatatud ja väljasuremisohust välja toodud. Pealegi on need betoon džungli tänapäevases maailmas need zooloogiapargid ainsad linnaruumid, mis on kaetud lopsaka rohelusega ja millel on need looduslikud elupaigad eksponeerimiseks ülimalt suurejoonelised. Avastage India 15 parimat loomaaeda just siin.\n15 parimat loomaaeda Indias\n1. Nandankanani zooloogiapark:\nNandankanani zooloogiapark on Bhubaneshwaris asuv botaanikaaia cum loomaaed, mis levib 437 hektari suurusel alal. 1960. aastal asutatud loomaaed avati avalikkusele aastal 1979. See on esimene India loomaaed, mis ühines Maailma Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooniga 2009. aastal.\nLoomaaia avatud aasta:29. detsember 1960.\nLoomaaia poolt hõivatud ala:437 hektarit (1080 aakrit).\nLoomatüübid:3485 looma 157 erinevast liigist (2016).\nLoomaaia ajastus:8–17. (Esmaspäev suletud).\nMõned hämmastavad faktid:\nLoomaaed asub Chandaka metsa ümbruses ja hõlmab 54 hektarit Kanjia järve.\nAastas külastab seda loomaaeda üle 3,3 miljoni inimese.\nLoomade suremus on selles loomaaias madalaim (3,1%), võrreldes riigi keskmise 10% -ga.\nSee on ainus loomaaed Indias, kus kasvatatakse valgeid tiigreid.\nNandankanani loomaaias kasvatatakse edukalt ka teisi ohustatud liike nagu Aasia lõvi, Sangali lõvi sabaga makaak, India krokodillid, NilgiriLangur, hiirehirv, India pangoliin ning lugematu arv linde ja roomajaid.\nLoomaaias elab ka arvukalt mageveekalasid ja seal on üle 34 akvaariumi liigi.\nEnam kui 130 orhideeliigi olemasolul saab sellest loomaaiast peagi Odisha suurim orhideemaja.\nLähedal asuvad vaatamisväärsused:\nVaatamisväärsus Kaugus loomaaiast\nHõimukunsti- ja esememuuseum 10.9km\nRam Mandir 11,6km\nMukteshwara tempel 15,2km\nLingaraja tempel 15,6km\nDhauli Giri mäed 15,3km\nUdayagiri koopad 12.9km\nRajarani tempel 15,6km\nParsurameswara tempel 15,1km\n2. Sri Chamarajendra zooloogia aiad:\nSri Chamarajendra loomaaed või Mysore loomaaed, kuna seda tuntakse rahva seas kui üht India vanimat loomaaeda. See loomaaed, mis levib 157 aakri suurusel alal, on India üks kuulsamaid loomaaedu. Algselt loodi Mysore loomaaed Maharaja Chamaraja paleesse 10 aakri suurusele alale, mida järk-järgult laiendati ja hiljem anti 1948. aastal Mysore'i osariigi valitsusele juhtimiseks üle.\nLoomaaia teine nimi:Mysore loomaaed.\nAsub lähedal: Mysore\nLoomaaia avatud aasta:1892\nLoomaaia poolt hõivatud ala: 64 hektarit (157 aakrit).\nLoomatüübid: Elevandid, rohelised anakondad, kaelkirjakud, sebrad, tiigrid, lõvid, ninasarvikud ja paavianid.\nLoomaaia ajastus: 8: 30–17: 30 (Teisipäev suletud).\n1892. aastal asutatud loomaaed avati avalikkusele alles 1902. aastal.\nLoomaaias on tehisjärv ja lavatükk.\nLoomaaia eest hoolitses Mysore osariigi valitsuse parkide ja aedade osakond 1948. aastal.\nSelles loomaaias on olnud rohkem elevante kui üheski teises India loomaaias.\nÜhel ajahetkel elas selles loomaaias üle 34 elevandi, mis teatud aja jooksul kanti üle teistele loomaaedadele.\nKaranji järv 0,9km\nMysore palee 1,5km\nSri Nandi tempel 1,9km\nMysore liivaskulptuuride muuseum 2,3km\nMaharaja Chamarajendra kujuWodeyar 1,9km\nLilletuba Järv 2,5km\n3. Riiklik zooloogiapark:\nDelhis vana kindluse lähedal asuv 71 hektari suurusel alal (176 aakrit) paiknev rahvuslik zooloogiapark on India suur loomaaed. Selles loomaaias elab üle 130 linnu- ja loomaliigi kogu maailmast. Loomaaed oli 2014. aastal uudistes, pärast seda, kui Maqsoodi-nimeline mees oli kogemata tiigri vallikraavi sisse kukkunud ja tappis loomaaias külastajate ohutust puudutavaid küsimusi.\nLoomaaia teine nimi: Delhi loomaaed\nLoomaaia avatud aasta: 1959\nLoomaaia poolt hõivatud ala:71 hektarit (176 aakrit)\nLoomatüübid:Šimpans, jõehobu, ämblik-ahv, kaelkirjakud, Aafrika metspühvlid, Gir-lõvi, sebrad, jaaguarid, hüäänid ja rändlinnud, näiteks pealinnud.\nLoomaaia ajastus: 9.00–16.30 (Reedeti suletud).\nLoomaaias asuv 16. sajandist pärit tsitadell on loomaaia üks peamisi vaatamisväärsusi.\nLoomaaed on laialivalguv roheline saar keset kasvavat Delhi linna.\nSee loomaaed on ka osa konservatiivsest aretusprogrammist ja on tuntud kulmude sarvede hirvede aretamise poolest.\nNimi Kaugus loomaaiast\nSher Mandal 0,2km\nPurana Quila Baoli 0,3km\nPurana Quila 0,5km\nAsia Tea House 0.3km\nMoodsa kunsti rahvusgalerii 0.6km\nPragati Maidan 0,4km\nDelhi golfiklubi 0,5km\nRiiklik teaduskeskus 0,8km\nHumayuni haud 2km\nRashtrapati Bhavan 2,2km\n[Näe rohkem: Pargid Andhra Pradeshis ]\n4. Arignar Anna zooloogiapark:\nArignar Anna zooloogiapark, tuntud kui Vandaluri loomaaed, on loomaaed, mis asub Chennai edelaosas. Loomaaed on Chennai lennujaamast 15 km ja Chennai keskusest umbes 31 km kaugusel. Sellel loomaaial on au olla esimene loomaaed Indias. Asutatud aastal 1855, on see India vanim loomaaed.\nLoomaaia teine nimi:Vandaluri loomaaed.\nLähedal asub:Vandalur, Chennai, Tamil Nadu.\nLoomaaia avatud aasta:1855 Madrase loomaaiana, 1985 praeguses asukohas.\nLoomaaia poolt hõivatud ala: 510 hektarit (1300 aakrit).\nLoomatüübid:Tiiger, leopard, lõvi (hübriid), metsik koer, lõvisabamakk, Nilgiri langur, hüään, šaakal, mustsulg, India piison, haukuv hirv, sambhar, kirjuhirv, krokodill, maod, veelinnud.\nLoomaaia ajastus:9.00–18.00 (Teisipäev suletud).\nVandaluri loomaaed on India suurim loomaaed\nEsimene kogu India loomaaia superintendentide konverents toimus siin 1955. aastal.\nVaatamisväärsused Kaugus loomaaiast\nMaarja kirik 1,2km\nRanganathi tempel 7,2km\nRajiv Gandhi memoriaal 11,3km\nKishkinta teemapark 5,5km\nSri Nageswarari tempel 10,3km\n5. Sakkarbaugi zooloogiaed:\n200 hektari suurusel alal asutas Sakkarbaugi loomaaia Junagadhi Babi Nawabs 1863. aastal. Selles loomaaias elab üle 40 Aasia lõvi ja lõvi. Sellel on ka riiklik ajaloomuuseum, kus asuvad kahe hiiglasliku Aasia lõvi skeletid koos teiste seas pantri, hirve, metssea, must-pungi ja antiloopiga.\nLoomaaia teine nimi: Sakkarbaugi loomaaed, Junagadhi loomaaed.\nLähedal asub:Junagadh, Gujarat.\nLoomaaia avatud aasta:1863.\nLoomaaia poolt hõivatud ala:200 hektarit (490 aakrit).\nLoomatüübid:525 imetajat, 597 lindu ja 111 roomajat.\nLoomaaia ajastus: 8.00–17.00 (Kolmapäev suletud).\nSee loomaaed on India suurim aasia lõvide aretuskeskus.\n2009. aastal sai Junagadhi Sakkarbaugi loomaaiast India ainsaks loomaaiaks Aafrika gepardid. Kaks paari gepardeid võttis loomaaed vastu Singapuri loomaaiast oma 3 Aasia lõvi kaubeldes.\nNad said Mysore'i loomaaiast India aasia lõvide paari vastu ka India Gauri, marmosette, rohelisi faasaneid ja Malabari hiidoravaid.\nSelles loomaaias kasvatatakse ka valge seljaga raisakotkasid.\nTeadusmuuseum 0 km\nGirnar 9,2 km\nShri Swaminarayan Mandir 3,6 km\nUperkoti kindlus 3,7 km\nDattatreya tempel 7,6 km\nJatashankar Mahadevi tempel 7,6 km\n6. Nehru zooloogiapark:\nNehru zooloogiapark on kuulus vaatamisväärsus ja üks enim külastatud sihtkohti Hyderabadis. 1959. aastal asutatud loomaaed avati 6. oktoobril 1963 üldsusele.\nLoomaaia teine nimi:Hyderabadi loomaaed, loomaaia park.\nLähedal asub:Mir Alami paak, Hyderabad, Telangana.\nLoomaaia avatud aasta: 1963.\nLoomaaia poolt hõivatud ala:153,8 hektarit (380 aakrit).\nLoomatüübid:India ninasarvik, Aasia lõvi, Bengali tiiger, panter, gaur, India elevant, sale Loris, püüton, aga ka hirved, antiloopid ja linnud. Öises majas on šimpans, kaelkirjak, puuviljakurikad, aeglane Loris, tsiviilid, leopardikassid, siilid, öökullid, laigulised öökullid, kalakullid ja suured sarvekullid.\nSiinne öömaja muudab ööloomade jaoks päeva ja öö tagurpidi, nii et nad jäävad aktiivseks, kui külastajad loomaaeda külastavad.\nLoomaaias on ka dino park, akvaarium, liblikapark ja kilpkonnamaja.\nKogu päeva jooksul korraldatakse mitu safarireisi, kus saab näha Aasia lõvisid, Bengali tiigrit ja Laiskaru\nShamirpeti järv 0 km\nPeddamma tempel 2,9 km\nAshtalakshmi tempel 3 km\nHimayatSagari järv 1,7 km\nTajFalaknuma palee 11,9 km\nBirla Mandir 11,4 km\nUjjainiMahakali tempel 10,4 km\nCharminar 10,2 km\nJalavihari veepark 13 km\n[Näe rohkem: Parimad India rahvuspargid ]\n7. Padmaja Naidu Himaalaja zooloogiapark:\nSarojini Naidu tütre järgi nime saanud Padmaja Naidu Himaalaja zooloogiapark on India suurim loomaaed 7000 jala kõrgusel. See loomaaed on spetsialiseerunud selliste Alpide tingimustega kohandatud loomade kasvatamisele nagu lumeleopard, punane panda ja Himaalaja hunt.\nLoomaaia teine nimi: Darjeelingi loomaaed.\nLähedal asub:Darjeeling, Lääne-Bengali osariik.\nLoomaaia avatud aasta:1958\nLoomaaia poolt hõivatud ala: 27,3 hektarit (67,56 aakrit).\nLoomatüübid:Himaalaja hunt, punane panda, lumeleopard, goraalid, Siberi tiigrid, Himaalaja Tahr, hall paabulinnupea faasan, sinised lambad, Himaalaja monaal, Himaalaja salamander, verifaasan ja satüür-tragaan.\nLoomaaia ajastus:8.30–16.30 (Neljapäev suletud)\nSellel loomaaial on igal aastal üle 300 000 külastaja.\nSee park on spetsialiseerunud Himaalaja taimestiku ja loomastiku kuvamisele\nHappy Valley teemõis 0,2 km\nMahakali tempel 0,5 km\nEveresti muuseum 0,6 km\nTähetorni mägi 0,5 km\nTenzingi kalju 0,8 km\nLloydi botaanikaaed 0,9 km\nKanchenjunga mägi 4,4 km\nTiigermägi 2,2 km\n8. Assami osariigi loomaaia cum botaanikaaed:\nGuwahatis asuv Assami osariigi loomaaed on Kirde-India suurim loomaaed. Kui 1957. aastal siin Guwahatis peeti 64. India rahvuskongressi koosolek, olid nad pannud välja panema mõned linnud ja loomad, kellest emane leopardipoeg oli kõigi lemmik. Pärast koosoleku lõppu tundis Guwahati loomade vajadust nende loomade majutamiseks ja nii tekkis Guwahati loomaaed.\nLoomaaia teine nimi: Guwahati loomaaed\nLähedal asub:Guwahati, Assam\nLoomaaia poolt hõivatud ala:175 hektarit (432 435 aakrit).\nLoomatüübid:India ükssarveline ninasarvik, tiiger, pilvine leopard, kuldne langur, hoolock gibbon, serow, elevant, kulmudega sarvedega hirv, aeglane loris, Himaalaja must karu, leopard kass, binturong, džunglikass.\nLoomaaia ajastus: kell 8kella 16.30-ni. (Reede suletud).\nSee loomaaed asub Guwahati Hengrabari reserveeritud metsas\nSee aretab edukalt India ühe sarvega ninasarvikut.\nAssami Bengali navigatsioon 0,5 km\nIskcon Guwahati 0,9 km\nAdVenture kirdes 0,5 km\nNavagraha tempel 1,4 km\nKamakhya tempel 7,2 km\nPurvaTirupatiShriBalaji tempel 9 km\n9. Rajiv Gandhi zooloogiapark:\nRajiv Gandhi zooloogiapark asub Pune rajooni Katraj piirkonnas ja seda haldab Pune Municipal Corporation. Algselt peeti kõiki loomi Peshwa pargis India keskloomaaia ameti juhiste järgi traditsioonilistes puurides, loodi Katraj loomaaed ja loomad viidi järk-järgult siia.\nLoomaaia teine nimi:Rajiv Gandhi loomaaed, Katraj loomaaed.\nLähedal asub:Katraj, Pune, Maharashtra.\nLoomaaia avatud aasta:1999.\nLoomaaia poolt hõivatud ala:53 hektarit (130 aakrit).\nLoomatüübid:Roomajad, imetajad ja linnud, sealhulgas valge tiiger, isane Bengali tiiger, leopard, karusloomakarud, sambharid, haukuvad hirved, must-taalad, ahvid ja elevandid.\nLoomaaia ajastus:9.30–18.00 (Kolmapäev).\nSee zooloogiapark on jagatud kolmeks osaks - loomade lastekodu, madupark ja loomaaed.\nSellel on ka järv nimega Katraj Lake.\nKatraj Jaini tempel 3 km\nIskconi NVCC tempel 4,9 km\nNarayani Dhami tempel 5,6 km\nRiigikaitseakadeemia 10,3 km\nDagdusheth Halwai Ganpati tempel 15,2 km\nSarasbaugi Ganpati tempel 10,9 km\nRaja Dinkar Kelkari muuseum 11,9 km\n10. Indira Gandhi zooloogia:\nLähedal asub:Kambalakonda reservmets, Visakhapatnam, Andhra Pradesh.\nLoomaaia avatud aasta:1977\nLoomaaia poolt hõivatud ala:253 hektarit (625 aakrit).\nLoomatüübid: Sellised linnud nagu pelikan, maalitud toonekurg, pealinn, pardi, täpiline tuvi, armulind, papagoi, kotkas, raisakotkas, viirpapagoid, ara, jaanalind, Emu. Primaadid nagu harilik langur (Hanumani ahv), kapoti ahv (tavaline India ahv), reesusahv, oliivipavian, Mandrill, rõngassaba leemur (Lemur catta), Goeldi marmosett ja kolm uut šimpansi. Teised loomad, nagu haukuv hirv, elevant, metssiga, gaur, sambari hirv, kirjuhirv, Nilgai, rabahirv, vanahirv (tamiinhirv), India ninasarvik, jõehobu, kaelkirjak, tiiger (leutistlik ja bengaal), leopard, gepard, Puma ja Jaguar, šaakal, metsik koer, triibuline hüään, laisk karu, Himaalaja must karu. Roomajad nagu Python, Cobra, King Cobra, Rotimadu, Kilpkonn, Terrapin, Veeseire sisalik, Monitor Sisalik, Mugger krokodill, Gharial.\nLoomaaia ajastus:9.00–17.00 (Esmaspäev suletud).\nHämmastav taimestiku ja loomastiku kogu.\nTasuta WiFi-ühendus kogu loomaaia piirkonnas.\nSpetsiaalne valgete tiigrite ja India metskoerte aretusprogramm.\nKailashgiri 2,1 km\nRushikonda rand 4,4 km\nVuda park 4,6 km\nVõit merel - meresõja memoriaal 5,6 km\nAllveelaevamuuseum - INS Kurusara 5,8 km\nRama Krishna rand 6,6 km\n11. Nawab Wajid Ali Shahi zooloogia aed:\nLoomaaed asub Uttar Pradeshi pealinnas Lucknow linnas; seda loomaaeda tuntakse rahva seas kui Lucknowi loomaaeda.\nLoomaaia teine nimi: Nawab Wajid Ali Shah Prani Udyan, Lucknowi zooloogiaed (varem tuntud kui Walesi printsi zooloogiaed).\nLähedal asub:Lucknow, Uttar Pradesh.\nLoomaaia avatud aasta:1921\nLoomaaia poolt hõivatud ala:29 hektarit (71,6 aakrit).\nLoomatüübid:Kuningliku Bengali tiiger, Aasia lõvi, valge Bengali tiiger, hall hunt, hoolock gibbon, Himaalaja must karu, India ninasarvik, haukuvad hirved, sigahirved, Aasia elevant, kaelkirjak, sebra, euroopa saarmad, mustsulg, rabahirv, künka müüdid, kuldfaasan , hiidoravad, suur-sarvesilm, hõbedane faasan jne.\nLoomaaia ajastus:8.30–17.30 (Esmaspäev suletud).\nSelles loomaaias aretatakse rabahirve, must-pungi, seakurge ja haukuvaid hirvi, valget tiigrit, India hunti ja mitut muud faasani.\nMängurongi 1,5 km pikkune rada hõlmab kõiki loomaaia alasid\nSee on ainus loomaaed peale Kanpuri loomaaia, kus eksponeeritakse orangutani\nHazratganj 0,3 km\nK.D. SinghBabu staadion 0,3 km\n1857. aasta mälestusmuuseum 0,6 km\nSuurbritannia residentuur 1,8 km\nBara Imambara 3,3 km\nChandrika Devi tempel 2,4 km\nKaiserbaghi palee 1,4 km\n60,9 hektari suurusel alal paiknev Sanjay Gandhi Jaivik Udyan on Patna kõige sagedamini külastatav koht. See teenindab igal aastal umbes 45–55 järve külastajat. See loomaaed on bioloogiline park ja seal on nii loomaaia kui ka botaanikaaia kombinatsioon.\nLoomaaia teine nimi: Sanjay Gandhi botaanika- ja zooloogiaed, Patna loomaaed.\nLähedal asub:Bailey tee, Patna, Bihar.\nLoomaaia avatud aasta:1973\nLoomaaia poolt hõivatud ala:60,9 hektarit (152,95 aakrit)\nLoomatüübid: tiiger, leopard, hägune leopard, jõehobu, krokodill, elevandid, Himaalaja must karu, šaakal, must-taala, kirjuhirv, peavind, künkaline myna, gharial, püüton, India ninasarvik, šimpans, kaelkirjak, sebra, emu ja valge paabulind.\nLoomaaia ajastus: 8.00–18.00 (Esmaspäev suletud)\nSee on üks lemmik piknikupaiku, kus igal aastal külastab rohkem kui 50 inimest.\nUuel 2011. aastal külastas loomaaed rekordiliselt 36 000 külastajat.\n13. Alipore loomaaed:\nZooloogia aed, Alipore, on India vanim loomaaed, mida on ametlikult nimetatud zooloogiapargiks. Külastajatele avatud alates 1896; see loomaaed on Kolkata üks populaarsemaid turismiatraktsioonide kohti.\nLoomaaia teine nimi:Alipore loomaaed, Calcutta loomaaed.\nLähedal asub:Alipore, Kolkatta, Lääne-Bengal.\nLoomaaia avatud aasta:1876\nLoomaaia poolt hõivatud ala:18,81 hektarit (46,5 aakrit).\nLoomatüübid: Kuninglik Bengali tiiger, Aafrika lõvi, Aasia lõvi, jaaguar, jõehobu, suur India ühesarveline ninasarvik, võrkkaelkirjak, Granti sebra, emu ja India elevant. Sellel on ka palju erinevaid atraktiivseid linde, mis hõlmavad ka mõnda ohustatud liiki.\nLoomaaia ajastus:9.00–16.30 (Neljapäev suletud).\nMõned hämmastavad faktid\n1. jaanuaril 2018 on loomaaias külastatud kõige rohkem 1 000 000 külastajat.\nLoomaaed oli kuulus oma 250-aastase hiidkilpkonna Adwaita (aegunud 2006. aastal) poolest.\nSee on üks esimesi loomaaedu maailmas, kes aretas Valget Tiigrit.\nSelle loomaaia aretusalgatus on Manipuri kulmudega sarvedega hirved tagasi suremise piirilt toonud.\nMa Raj Rajeshwari Jyoti Mandir 0,2 km\nBAPS Shri Swaminarayan Mandir 0,6 km\nIndia majakade elukoht 2,3 km\nAiandusaiad 1,2 km\nVictoria mälestussaal 3,8 km\nShaheed Minar 2,3 km\nRabindra Sarovar 3,7 km\n14. Kanpuri zooloogiapark:\nLevib 77 hektari suurusel alal. Alleni metsa loomaaed on Kanpuri linna suurim avatud haljasala ja põhjaosas India suurim loomaaed. Siinsed loomad on pandud nii lahtistesse kui ka moeeritud sulguritesse.\nLoomaaia teine nimi:Alleni metsa loomaaed.\nLähedal asub:Azad Nagar, Kanpur, Uttar Pradesh.\nLoomaaia avatud aasta:1974.\nLoomaaia poolt hõivatud ala:77 hektarit (190 aakrit).\nLoomatüübid:gepard, leopard, jaguar, hüään, must karu, haruline karu, laisk, ninasarvik, jõehobu, ahvid, langur, paavianid, muskushirv, hirv, sebra ja antiloop.\nLoomaaia ajastus:8.00–17.30 (Esmaspäev suletud).\nLoomaaias elab mitu šimpansi, sealhulgas 26-aastane Šimpans nimega Chhajju ja orangutanid, sealhulgas 30-aastane Mangal.\nLoomaaias asuvad botaanikaaias mõned haruldasemad taimeliigid.\nVihmavee järv, kus tõmbekeskuses võib näha karjatamas sadu hirvi.\nMängurong on loomaaia väärtuslik täiendus.\nShri Radha Krishna tempel 3,2 km\nISKCON Kanpur 4,8 km\nGreen Parki staadion 4,9 km\nJaini klaasitempel 3,1 km\nSinise maailma teemapark 9,6 km\nJama Masjid 6,7 km\n15. Mahendra Chaudhary zooloogiapark:\nZirkapuris asuvas Mahendra Chaudhary zooloogiapargis, mis ehitati 1977. aastal 202 aakri suurusel alal, on palju erinevaid imetajaid ja linde ning see on Punjabi üks suurimaid turismikohti.\nLoomaaia teine nimi:Chattbiri loomaaed\nLähedal asub:Zirkapur, Punjab, India\nLoomaaia avatud aasta: 1977\nLoomaaia poolt hõivatud ala:202 aakrit\nLoomatüübid:369 imetajat, 400 lindu ja 20 roomajat\nLoomaaia ajastus:9.00–17.00 (Esmaspäev suletud)\nLõvisafari on üks loomaaia suurimaid vaatamisväärsusi.\nChattbiri loomaaias on India pikim linnumaja, kus on 300 m pikkune jalutuskäik.\nKuldne tempel 14,2 km\nSukhna järv 15,3 km\nChandigarhi roosiaed 15,4 km\nSarkaria kaktuseaed 11 km\nISKCONi tempel, Chandigarh 14,4 km\nRidaaed 12,1 km\nMuusikaline purskkaev 15,1 km\nJaapani aed 10,8 km\nIndia on mitmekesisuse maa ja sellel on mitmekesine taimestiku- ja loomaliik. Need liigid tehakse üldsusele kättesaadavaks paljudes India loomaaedades. Need zooloogiapargid ja botaanikaaiad on loodusearmastajale kuldne võimalus olla loodusega üks. Nii et ärge unustage oma järgmisel reisil mõnda India osariiki lisada need zooloogiapargid oma teekonda ja kogeda looduse suursugusust.\nQ1. Milline on India suurim loomaaed?\nAastad:Bhubaneshwaris asuv Nandankanani zooloogiapark on India suurim loomaaed.\nQ2. Indias on kõigis kui palju loomaaedu?\nAastad:India loomaaedade koguarv on üle 61.\nQ3. Milline on India suurim loomaaed?\nAastad:Arignar Anna zooloogiapark Vandaluris on 1265 aakri suurusel alal, kus on rohkem kui 2553 taimestiku- ja loomaliiki. India on suurim loomaaed.\nQ4. Lisage India parimad loomaaiad.\nAastad:Järgmine on India loomaaedade loetelu - 5 parimat\nRahvuslik zooloogiapark, Delhi\nMysore loomaaed, Mysore\nIndira Gandhi zooloogiapark, Visakhapatnam\nNehru zooloogiapark, Hyderabad\nNandankanani zooloogiapark, Bhubaneshwar\nQ5. Milline on India populaarseim loomaaed?\nAastad:Kolkata Alipore'i zooloogia aed on üks India kuulsamaid loomaaedu. 2018. aasta uuel aastal oli selle jala rohkem kui 1 10 000 inimest, muutes selle üheks India kuulsamaks loomaaiaks.\ntüdrukute telugu nimed\npattu pluusikaela kujundused


Koroonapaanikas hispaanlasest korterinaaber ähvardas hulluks ajada - Paberleht - Tasuline - Järva Teataja\nKoroonapaanikas hispaanlasest korterinaaber ähvardas hulluks ajada\n2. aprill 2020, 0:00 4 min lugemist\nVahetusüliõpilane ei saanud Valenciast naasta enne kui kool oli andnud loa\nHispaania kehtestas karmid piirangud päevapealt ja rikkujaid ootab krõbe trahv\nEesti riigi asemel suutis aidata isa sõbra hispaanlasest kohalik tuttav\nPolitsei hoiab karantiinis olijal silma peal - päriti tervise ja toiduvaru kohta\nEelmise kolmapäeva õhtul kell pool üksteist jõudis vahetusüliõpilane Grete Põder semestri asemel poolteisekuuliselt õppekäigult Hispaaniasse Ikla piiripunkti kaudu koju tagasi. FOTO: Erakogu\nVeel eelmisel nädalal pelgas Hispaanias õppiv Grete Põder, et jääb päevapealt ranged liikumispiirangud kehtestanud riiki lõksu – Eesti saatkonna nõuandjad laiutasid nõutult käsi. Lootuse koju pääseda äratas ellu Paides elava isa sõber, kes tundis Valencias üht kohalikku, andis telefoninumbri ja kõne taastas lootuse tagasi koju pääseda.\n3. veebruaril alustas Tartu ülikooli magistriõppes teist aastat inglise ja hispaania keele õpetajaks tudeeriv Grete Põder Erasmuse programmi vahetusüliõpilasena õpinguid Valencia ülikoolis, mis on välistudengite seas üks populaarsemaid Hispaania ülikoole.\n«Pidasin seni Tartu ülikooli õppekoormust hulluks, aga Valencias on see veelgi intensiivsem. Võtsin kuus ainet, et saada kokku ülikooli nõutud 18 ainepunkti. Need saan ka suveks koduõppes ära teha. Infotehnoloogiliselt on nad eelmises sajandis,» selgitas ta.


Acode Shoftshell jope 1444 ja softshell püksid 1255 - Stokker - tööriistad, masinad, hooldus\nAcode Shoftshell jope 1444 ja softshell püksid 1255\nTuultpidav, vetthülgav ja hingav softshell jope on väga kvaliteetne. 100% PU kattega lamineeritud polüester tagab veekindluse. Seesmine pehme fliis on mõnus ja soe. Kapuuts on kergeesti eemaldatav ja reguleeritav. Lukuga küljetaskud on mugavad kasutada ning lukuga vettpidav rinnatasku sobib telefoni või dokumentide hoidmiseks.. Krõpskinnisega reguleeritav käiseäär. Veekindlus 5000 mm. Hingavus 3000 g/m2.\nKerge ja õhuline kevad-sügisjope Acode 1439\nVäga kergekaaluline ja õhulise vatiiniga jope, mida annab kokku pakkida väga väikeseks. Seetõttu on jopet mugav alati kaasa võtta. Väga ilusa välimuse tõttu sobib hästi ka igapäevaseks kasutamiseks.\nS1P turvanõudele vastavad Camaro sandaalid kuuluvad firma Sir Safety System Total Plane sarja, mida saab nimetada ka turvajalatsite tulevikuks.Vaata videot >\nHorizoni sandaalid on ühed kõige lahtisemad turvajalanõud, võimaldades hea õhutatavause kuumadel suveilmadel ja soojades ruumides töötades. Turvasandaalil on komposiitmaterjalist turvanina, mis kaitseb varbaid äralöömiste eest ja peale kukkuvate raskuste eest.Vaata videot >\nHarrison traksipüksid, tööpüksid ja jakk SIR-lt\nKvaliteetsed ja mugavad Harrisoni tööriided on seljas hingavad ning vastupidavad. Paljude taskutega pükstel on olemas ka spetsiaalsed põlvekaitse taskud, mis teevad madalal töötamise eriti mugavaks. Kuluvad osad on tugevdatud materjalist mis tähendab, et riided peavad kauem vastu ka ekstreemsemates tingimustes.\nSIR-Safety turvajalanõud Fobia\nKergekaalulised SIR-Safety turvajalanõud Fobia on komposiidist varbakaitse ja tekstiilist naelatõkkega ning mikrokiust pealistusega. AIR-MIX anatoomiline sisetald on kombineeritud kolmest materjalist, mis tagab vormitud kuju kannaosas, võlvikaare toetuse keskosas ja suurepäraste õhu liikumise kogu talla osas ka pikema aja vältel.\nPolice 4-1s talvejopet saab kanda nelja erinevat moodi.\nNeli ühes mudel eemaldatava sisemise jakiga. PVC kattega pealisjope on nailonist. Sisemine jakk on 100% flanellvoodriga. Kokkuvolditav kapuuts. Reguleeritav vöökoht. Ilmastikukindel. Telefoni tasku, pliiatsitasku. Sisemine jakk on eemaldatav lukuga. Helurribad käise äärtel, rinnal ja allääresVaata videot >\nKõrgnähtav Motorway Split 4-1 jope on äärmiselt universaalne\nJopet saab kasutada 4-l erineval moel: 1) Talvejope 2) Õhem jope (sisejope) 3) Vest 4) Kevad-sügis jope (ainult pealisjope) Pealisjope on polüuretaanist kattega, täiesti veekindel. Kapuuts, veekindlad taskud, sisetasku, telefonitasku. Alusjopet saab kasutada eraldi ja ka vestina, kuna tal on lukuga eemaldatavad käised. Sertifikaat veekindluse klass3Vaata videot >


Esimene tutvus Viiniga ja KONTSERT! – Vahel ma kirjutan ka…\n25. juuni 2011 by castorbakar\nEsimene tutvus Viiniga ja KONTSERT!\nNonii, esimene Saksa hommikusöök on ka söödud 🙂\nAstusime söögisaali sisse ja vaatasime automaatselt ringi, et kus nurga taga nad seda rootsi lauda ja munapudru potte peidavad.. Siis jõudis mõte ka saaliuksest sisse ja kuklikauss koos juustu-vorstivaagnaga nägemisraadiusse.\nAastaid tagasi käisime Tensi reisidega Saksatuuril, sellest ajast meenub mulle üks hommikusöök, kus peale kuklite ja juustu pugimist üks mees teatas, et nii – nüüd lähme tuppa ja sööme üle! 🙂 Eks igaühel oli siis oma sprotikarp ja kiirkeetja kaasas 🙂\nMeil nii hull tunne polnud, sest imelikul kombel piisas kuklist, juustust, vorstist ja viinamarjadest hommikuks küll. Lynx sai suure vahuhunnikuga kohvi ja mina õunamahla. Söögiajaks kolisime välja, rõdule, kust vaatasime Viini torne. Eemalt paistis Hundertwasseri maja korsten, mis mul kohe südame kiirelt põksuma sai.. Ootan tema ehitistega kohtumist!\nPalusime retseptsioonist triikrauda. Varsti oldi meil ukse taga, triikraua ja triikimislauaga! Naljakas oli ainult see, et kuumaks minemisest oli see raud küll kaugel. Edaspidi, kui on vaja midagi triikida, tuleb see ööseks külje alla panna.\nNii, fotokad näpuotsa ja linna! Esimene pilk seljataha – nii paistab meie hotell väljastpoolt (ülemised klaasist korrused):\nPaistab, et viinlased on tervisest lugupidav rahvas, sest igal tänavanurgal on võimalik ennast 20 sendi eest kaaluda. Reaktsiooni järgi otsustades, poleks pidanud mõni mees sinna peale ronima..\nViinlased on ka ajaleherahvas, sest iga posti küljes on kilekotid koos pisikese rahakassaga ja ajalehega. Lased raha sisse ja saad ilmselt kilekoti avada ja lehe võtta. Kui meie oma hommiku-uudiseid niimoodi kätte peaks saama, käiksid vist pooled meist käärid taskus ringi? 😛\nMa armastan uhkeid maju! Kaari, võlve, maalinguid, sambaid.. Viin on linn, kus seda kõike hulganisti pakutakse. Nii läkski, et ma ei saanud alguses muud teha kui ainult pildistada. Uus maja, uus pildistamispeatus.\nLynx arhitektuuri pildistamist eriti ei armasta, küll jäi talle silma muid kauneid asjakesi..\nKuigi oli tööpäev, oli inimesi kohvikutes palju. Paistab, et siinne rahvas armastab samuti väljas istuda, hommikust võileiba nosida ja möödujaid vaadata kui Helsingis-Stockis. Minu jaoks on selline lihtsalt kohvikus istumine ikka veel võõras. Kõht tühi – tellin miskit, söön ära ja torman edasi. Peaks selle ajaviiteviisi ehk ka ära proovima.. Kuigi ilmselt hakkaks ajast kahju 😛\nUhked majad jätkusid, jõudsime sellisesse kesklinnatsooni, kus tiirutasid ka uhkete hobustega turiste täis tõllad. Võibolla proovime ka selle sõidu ära.\nJõudsime kaunisse Volksparki. Tõeliselt suur roosiaed, igal roosil ka lipik nimega küljes. Kahjuks on siinmaal rooside õitsemise aeg juba läbi, nii et nägime vaid mõnd üksikut õit. Aga vesiroosid olid täies ilus ja igasse veesilma jätkus ka üks part 🙂\nIgaks juhuks olid vesiroosi tiikide juures ka kirjad, et tegu pole joogiveega..\nPargi äärealadel pesitsesid tuvide parved ja pargi kõrval peeti ökolaata. St. tutvustati päikesepaneele, igast sorti mahetoodangut ja näidati joogaharjutusi. Käisime sealt tiiru läbi ja suundusime Rahvusraamatukogu ette turistibusside peatusse, et Viinile üks tiir peale teha. Ausalt öeldes hakkas see linn minu jaoks laiali valguma.. Täiesti võõras ja väga suur!\nTeel bussini üks rahvusvaheliselt arusaadav luuletus ka 🙂\nTrahv selle eest kui sackerli võtmata ja gackerli sinna panemata jätad, on 36 EURi. Seda reklaamis sama kuts pargiteede ääres.\nBussike, millega me oma linnatuuri tegema läksime, nägi välja selline:\nSõit kestis tund aega ja me muutusime kohe üheks Viini vaatamisväärsuseks, sest igal tänavanurgal meid pildistati 🙂 Kuigi sel tuuril polnud võimalik ise ühtegi normaalset pilti teha, nägime ometi väga palju ja saime parema ettekujutuse linnast, kus me asume. Võõrasse kohta minnes tasub alati taoline sõit läbi teha, sest jalgsi ei jõuaks iialgi kõike näha, need tuurid on mõeldud aga just selleks, et tähtsamad kohad linnas üle vaadata.\nIgal juhul kummardab Viini arhitektuur Kreeka Jumalaid, neid jagub iga tähtsama hoone katusele ja fassaadile ja põhjuseks see, et kreeklased “leiutasid demokraatia”, nagu giid selgitas.\nHundertwasseri kõrvale tekkis mul ka teine lemmikarhitekt – Otto Wagner. Tema hooneid on Viinis palju ja neist igaüks on eriline ja silmapaistev.\nSõitsime mööda kontserdimajast, kus peetakse neid uhkeid uusaastakontserte, mida meiegi 1. jaanuaril telekast vaadata saame. Mozarti majast, kus elades ta Figaro Pulma kirjutas, Sacheri hotellist, kus pidi pakutama kuulsat Sacheri torti ja Viini kõige suuremaid šnitsleid pakkuvast restoranist nimega Figlmueller.\nPilte sest sõidust ei ole, sest üle teiste peade, läbi elektritraatide ja inimeste-autode virrvarri polnud mõtet klõpsida. Kui jalad jälle maha said, siis pildistasime uusimat hobukübaramoodi ja katuseid:\nTänu bussituurile oli Viin nüüd natuke selgem ja suundusime kesklinna, et uhke katusega Stephansdom üle vaadata. Sinna sai siisegi, parasjagu käis missa ja asjasse mittepuutuvad inimesed seisid kiriku tagaosas raudvõre taga. Aga sealtki oli huvitav vaadata-kuulata. Panime tuhandete teiste küünalde hulka ka endi omad ja mina imestasin väga, et sellises minu meelest klassikalises ja vanamoodsas kirikus oli missa sisse pikitud kitarri saatel esitatud ja folgina kõlavaid laulukesi, millele rahvas kaasa laulis. Meenutas veidi filmi Nunnad Hoos.. 🙂\nLynx oli piisavalt hull, et võta ette kiriku torni ronimine. Kuigi mälestused tapvast Gdanski tornist olid veel värskelt meeles.. Mina ostsin teda oodates mõned postkaardid, et neid koju ja mu Postcrossingu loterii “Track my vacation” võitjale USA-sse saata.\nUmbes poole tunni pärast sabus suht räbal Lynx, juukseotstes higitilgad ja iga minuti tagant läkastav. Njah.. peame ikkagi sporti tegema hakkama 😉\nAga esialgu oli vaja hoopis söögipood leida, sest kell hakkas 6 saama ja meie puhkuse põhisündmus, Celtic Womani kontsert, lähenema.\nLeidsime poe, mis oli väljast kui tavaline brändibutiik. Õnneks olin ma varem netist Viini toidupoodide kettide nimesid näinud ja silt nimega Billa ukse kohal reetis poe sisu.\nSee söögipood oli kolmekordne. Korruste vahel liikusid liftid, nii et lükkad oma ostukäru sinna sisse ja sõidad kas maa alla liha ja külmkappide juurde, 0-korrusele juurikate, leibade ja jookide või esimesele korrusele tööstuskauba, tee-kohvi ja piimalettide juurde.\nPiimaleti kõrval oli munalett, kus müüdi ka valmiskeedetud ja tumepunaseks värvitud mune..\nKuna meil on toas mikroahi ja pliit (lollakas elektroonilise tablooga pliit!), siis saime külmikust igasugu kohalikku valmistoitu katsetada. Ajast ees pean ütlema, et šnitsel maitses suurepäraselt ja spargliga makaronid olid ka täitsa head.\nEriti head olid aga Austria oma maasikad ja lapikuid virsikuid pole me veel proovinud.. 🙂\nMina vahin alati tootedisaini ja peab ütlema, et Austrias osatakse ilusaid pakendeid teha.\nJa selline toidupood oli igal juhul elamus omaette!\nNüüd jäi üle vaid hotelli tagasi tormata, teekond Linnahallini veelkord üle vaadata, korralikud riided selga ajada ja kontserdile minna.\nSõitsime kahe U-bahniga ja teisest välja astudes ei viidanud miski Linnahallile, kuigi kaardilt tundus, et tegu oleks nagu suure väljakuga, mille keskel asub see hiiglaslik maja. Jalutasime natuke edasi ja siis nägi Lynx üht naist ja meest, kel oli keldi rist kaelas. Sättisime endid selle paari sappa ja me ei eksinud – varsti olime Linnahallis.\nKunagi leidsin ma Stockis käsitöömessi ise kootud ja kaunistatud baretiga naise järel kõndides, nüüd jõudsime keldi ristiga mehe järgi CW kontserdile 🙂\nPileti peal oli kontserdi algusajaks 20:00 ja õnneks polnud seekord tegu väravate avamise ajaga, vaid tõesti kontserdi algusajaga.\nSaal oli umbes nii suur kui 1/3 Tallinna Linnahallist, kaunilt tumepunane.\nOli kummaline tunne seal saalis istuda.. Uskumatu, et kunagi ulmelisena tundunud unistused saavad teoks. Ärev, sest kohe-kohe pidid lavale tulema need, keda me aastaid vaid DVD-lt näinud olime. Minu lemmik Chloe ja Lynxi lemmik Lisa, lisaks täiesti uus liige Lisa Lambe, kes pidi olema tuntud iiri laulja ja näitleja, aga jätkab nüüd oma karjääri CW-s.\nMõtlesin eile õhtul, mismoodi on võimalik kirjeldada emotsioone, mida see kontsert tekitas.. Kontsert, kus kõik oli täiuslik – lauljate hääled kõlasid koos nagu tõeline inglite koor, kleidid olid imelised, muusikud laval võtsid suu ammuli ja valguse mäng oli vapustav. Kuigi me istusime peaaegu et tagareas, oli ometi näha kuidas lauljad laval täiel rinnal esinemist nautisid.\nPublik oli muidugi ka vinge, sest sellist huilgamist, plaksutamist ja jalgade trampimist pole mina veel enne näinud 🙂\nIga uus laul tõstis kõik ihukarvad püsti ja peale kontserti hotelli poole minnes ei saanudki aru, kas külmavärineid tekitasid emotsioonid või sadama hakanud vihm.\nÜks unistus on täitunud. 2 tundi võrratult ilusat muusikat.\nMul on kolm kontserti, mis mulle ilmselt kogu eluks meelde jäävad – Pavarotti Stocki Globenis, Tätte ja Matvere Pirita kloostri varemetes ja nüüd ka Celtic Woman Viini Stadthalles. Mõtlen, et mis on järgmine? Kas ühel päeval täitub ka see unistus, et ma istun saalis, kus esineb Celtic Thunder? Unistustel on kombeks täituda kui neid piisavalt suurelt unistada.\nMõtlesin, mis loo ma siia lõppu mängima panen.. Öösel oli une taustamuusikaks “Fields of Gold”, aga siia panen hoopis ühe mitte nii tuntud loo, mis tekitas külmavärnad ja pidi peaaegu pisarad silma kiskuma: “Isle of hope, isle of tears”\n← Puhkuse algus\nSidrunid, labürint ja elektrijaam →\n2 thoughts on “Esimene tutvus Viiniga ja KONTSERT!”\nKK | 25. juuni 2011, 10:31\nTopeltlohe | 25. juuni 2011, 16:22\nMulle kohe meeldib, kui teil puhkus on! 🙂


Võsa - Howling Pixel\nVõsa (ka võsastik, võserik, põõsastik) on jäätmaale, raiesmikule vm. tekkiv looduslik peenetüveliste ja madalate lehtpuuenamusega kooslus. Võsa moodustavad sageli pajud, lepad jm.\nEt võsakooslus (eriti lepavõsa) rikastab mulla kiiresti lämmastiku ja huumusega, paneb see aluse järgnevale suktsessioonile, milleks on üldjuhul suuremad leht- ja okaspuud, Eesti kliimatingimustes tavaliselt okaspuuenamusega mets.\nSee artikkel räägib looduslikust kooslusest; perekonnanime kohta vaata Võsa (perekonnanimi).\n↑ Masing, V. (koost.). 1992. Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 275\nTiit Kändler See võrratu võsa Eesti Loodus 8/2014, lk 30-31\nTa on töötas aastatel 2008–2014 Tartu Ülikooli Raamatukogus vanemteaduri ja raamatukoguhoidjana ning on alates 2015. aastast Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu peaspetsialist.\nÜhtlasi on ta Usuteadusliku Ajakirja tegevtoimetaja.\n"Juulikuu lumi" on ansambli Terminaator laul albumilt "Minu väike paradiis". See laul ilmus ka albumitel "Kuld" ja "Go Live 2005".\nLaulu uus versioon avaldati singlina "Juulikuu lumi 2007" ja kogumikul "20".\nLoost on tehtud ka muusikavideo.\nSeda laulu on salvestanud ka Nexus plaadil "Nii kuum" (2003) ja Hanna-Liina Võsa kogumikul "Uues kuues" (2006).\nKiini tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.Kiini tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime tööriista kiini järgi (kiin – 'terariist võsa raiumiseks').\nPaul Laasik elas 7. eluaastani Siberis, lõpetas 1968. aastal Loksa Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).\nTa töötas aastatel 1972–1996 Tallinna Linnateatri näitlejana. Seejärel olnud vabakutseline näitleja. Paul Laasik on mänginud ka filmides, telelavastustes ja seriaalides (seltsimees Võsa "ENSV"-s).\nPeeter Võsa ehk Võsa-Pets (sündinud 28. detsembril 1967 Tallinnas) on endine eesti teleajakirjanik ja poliitik, XII Riigikogu liige. Tema juhitud saated on "Võsareporter", "Politseinädal", "Kriminaalkroonika", "Politseikroonika", "Baar", "Saaga", "Võimalik vaid Eestimaal" .\nVõsa on paistnud silma värvikate ja rahvalike sõnavõttudega. Nii on ta immigratsiooni ja pagulaste teemal ütelnud: "Igatahes, olge valmis – mustmiljon hämarat tegu võib olla meie poole teel. Praegu on need plaanid kõik veel võib-olla peidus hallides ajurakkudes pruunide silmade taga mustade mõtete laekas."Tuntuse tipus on politsei teda korduvalt kainenema viinud ja ta on joobes peaga avalikes kohtades vahele jäänud.\n2018. aasta intervjuus rääkis Võsa-Pets "Reporterile" oma uuest raamatust "Kadunud Eesti", milles käsitletakse "Politseikroonika" aegseid lugusid, ehk teisisõnu kirjutas Võsa prostituutidest ja politseist.\nPuskaru on Põlvamaal Põlva valla lääneosas asuv küla.\nPuskaru külgneb põhjas Põlva valla Kiuma külaga, idas Kähri külaga, lõunas Kanepi valla Sõreste külaga ja läänes Varbuse külaga. Küla läänepiir kulgeb mööda Ahja jõge.\nSeda kohanime esmamainiti 1617 kujul Pusskaro. Siis oli see tühi hajatalu. Puskaru kuulus Piigandi mõisa alla.Puskaru nimi tuleb sõnadest "pusk" ja "aru", mis tänapäeval tähendab kuiva rohumaad, aga veel Wiedemanni ajal lihtsalt viljakat kuiva maad. Seda järelosa esineb eriti Põlva ja Kanepi vahelistes kohanimedes sageli.\nNime algusosa tähendus pole selge. Läänemaal asuvad Puski ja Pusku, mille nimi on laen rootsi sõnast busk 'võsa, põõsastik', kuid Kagu-Eestis pole rootsi laen tõenäoline. Pigem on aluseks saksa isikunimi Busch. Soomest on teada isikunimi Puska, Luke kihelkonnas Pusmarga talu ning Kambja kihelkonnas Pusu küla ja kõrts. Vähem usutavad on seosed sõnadega "pusk : pusu" 'pisted, teatud haigus' ja "puskama" / "puskima".Esmamainimise ajal Puskarus veel kõrtsi polnud, aga 1684 on seal teada juba kõrtsikoht. 1695. aasta Tartumaa teede atlases on näidatud Puskaru kõrts. 1783 mainiti isikut Puskari Andres, 1798 Puskari kõrtsi, 1839 küla nimega Puskar ja 1900. aasta paiku külanime Пускаръ. Pärast kõrtsi tekkimist hakati kohanime seostama sõnaga puskar 'puhastama viin'. See seletab i-d sisaldavaid kirjalikke nimekujusid, aga kõnekeeles säilis aru-lõpuline nimekuju.\n19. sajandi teisest poolest kuni 1939. aastani kuulus Puskaru küla Põlgaste valla koosseisu. 1939. aasta vallareformiga muudetud vallapiiridega jäi Puskaru Põlva valla koosseisu.\n1909. aasta aadressraamatu järgi asus endises Puskaru kõrtsis Jan Borkmanni talukaupade pood. See jätkas tegevust ka iseseisvas Eestis. Kauplus tegutses Puskaru endises kõrtsis kuni 1990. aastate alguseni. Esimesel iseseisvusajal peeti kõrtsi juures igal aastal laata.Külas asuvad Puskaru ristipuud.\nPuskaru küla läbivad Vooreküla–Puskaru tee (vana Tartu–Võru maantee ehk nn Postitee) ja Kanepi–Leevaku maantee.\nPürenee poolsaar ehk Ibeeria poolsaar on poolsaar Euroopa edelaosas Atlandi ookeani (läänes) ja Vahemere (idas ja lõunas) vahel. Ülejäänud Mandri-Euroopast eraldavad seda Püreneed, Aafrikast kitsas Gibraltari väin.\nPürenee poolsaare pindala on umbes 582 000 km². Euroopa poolsaartest on suurem ainult Balkani poolsaar.\nPürenee poolsaarel paiknevad suurem osa Hispaaniast ja Portugalist, Andorra, osa Prantsusmaast ja Gibraltar.\nSuurema osa poolsaarest hõlmab Meseta kiltmaa, mida ääristavad 2000–3000 m kõrgused mäed. Kesk-Kordiljeeride mäeahelik jaotab kiltmaa Vana-Kastiiliaks ja Uus-Kastiiliaks.\nPoolsaar asub vahemerelise kliima vööndis. Et maapind on kõrge, kõigub temperatuur aasta ja ööpäeva jooksul suuresti.\nJõed on veevaesed.\nLooduslikku metsa on vähe säilinud, kasvab kivitamme ja korgitamme, palju on istutatud männi- jm puistuid. Loodusmaastikus on rohkesti kuivalembest võsa (makjat), kohati ka poolkõrbe.\nLeidub elavhõbedat, kivisütt, rauda ja värvilisi metalle.\nSoosaar ehk võhmas on soos olev kõrgem koht, kus sageli kasvavad võsa ja puud.\nEesti ajaloos on soosaartele ehitatud kindlustatud asulaid (näiteks Maalinna soosaarde Soontagana linnus) või on neid kasutatud pelgupaikadena (näiteks Ohtu linnamägi).\nTiiu Vahi-Võsa (31. jaanuar 1932 – 10. jaanuar 2011) oli eesti telerežissöör.\nTa õppis 1939–1946 Rakvere 3. algkoolis ja 1946–1950 Rakvere Arve- ja Plaanindustehnikum raamatupidaja erialal. 1955. aastal lõpetas ta Draamateatri õppestuudio.\nSamal aastal alustas ta tööd Tallinna Televisioonis esimese televisioonisaate režissööri abina. 16. jaanuarist 1961 jätkas ta režissööri assistendina.\n2. jaanuaril 1964 sai Vahist lastesaadete režissöör. 31. oktoobril 1987 läks ta pensionile, kuid töötas ajutiselt 1989. aastal.\nTema lavastatud saatesarjad: "Uudishimulike klubi", "Mõmmi ja aabits", "Entel-tentel", "Trika-trei", "Kõige suurem sõber" jne.\nVõsa-kiilassilm (Chrysopa perla) on võrktiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.\nPutukat on ka Eestis.\nVõsa-uruhiir (Microtus subterraneus) on hamsterlaste sugukonda uruhiire perekonda kuuluv näriline.\nTeda leidub ka Eestis.\nVõsa-vööttigu (Cepaea hortensis) on vöötteo perekonda kuuluv tigu.\nVõsa-vööttigu esineb suuremas osas Eestist.\nVõsa tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.\nVõsa tee kulgeb Padriku tee ja Randvere tee vahel.\nVõsa tee sai nime 22. veebruaril 1955.


Väike reisipäevik: March 2014\nPosted by Grete at 1:20 AM No comments:\nTavaliselt teevad inimesed plaane, enne kui nad võõrasse riiki reisivad. Nad tutvuvad vaatamisväärsustega, heidavad kaardile pilgu ja koostavad mingi üldise plaani. Meie plaan Lõuna-Koreas oli... minna Lõuna-Koreasse. See oligi kõik. Meil polnud õrna aimugi, mida Soulis teha, kuhu minna, mida proovida... Otsustasime lihtsalt kohale minna ja siis edasi vaadata. Geniaalne, kas pole?\nEsmaspäeva hommikul ärkasime kümnest ja otsustasime niisama välja minna. Meil ei olnud ikka veel plaani, aga Heidi – meie võõrustaja – andis meile mõningaid ideid. Niisiis suundusime Myeongdong’i, mis on üks suuremaid šoppamiskeskusi Soulis. Olime varem kuulnud, et Lõuna-Koreas on riided, kingad ja suht kõik asjad tunduvalt odavamad kui Jaapanis, nii et meil oli kindel plaan natuke šopata.\nJuba metroosse jõudes avastasime, et Soul on Nagoyast kardinaalselt erinev. Metroorongides olid reklaamposterite asemel telekad, mis näitasid rongi kulgemist ja loomulikult ka igasugu reklaame. Rongid ise olid palju laiemad kui Nagoyas ja (mis kõige ootamatum) mobiilide kasutamine oli lubatud. Selgituseks nii palju, et Jaapanis on rongides ja metroos mobiiliga rääkimine keelatud. Telefon peab olema hääletu peal ja üleüldse tuleb vagunis olles võimalikult vaikseks jääda. Miks? Sest paljud inimesed magavad rongis. Väsinud pintsaklipslased ja ärimehed, kes tunde tööle sõidavad, kasutavad seda aega puhkamiseks. Seetõttu on viisakas metrood kasutades mobiil hääletu peale panna. Vagunites on isegi vastavad keelumärgid olemas.\nSoulis aga teevad inimesed metroos, mida iganes tahavad: räägivad telefoniga, vaatavad tahvelarvutist filme ja lobisevad valjult. Sõidu ajal saime paraja üllatuse osaliseks, kui ühel heal hetkel jalutas vaguni keskele vanem naisterahvas, kes vedas enda kannul pisikest käru. Otse vaguni keskel jäi ta seisma ja hakkas valjult midagi seletama. Ta võttis oma kärust püksirihma (ühe paljudest) ja hakkas seda demonstreerima. Mul kulus hetk aega, enne kui taipasin, et tegemist on müüginaisega. Jah, Koreas püütakse sulle isegi metroos midagi müüa.\nJõudsime Myeongdong’i ja hakkasime sihitult mööda rahvarohkeid tänavaid liikuma. Juba esimese poole tunni sees sain aru, et Lõuna-Korea on Jaapanist palju... aasiapärasem. Liiklus on palju kaootilisem, inimesed valjemad, müüjad üritavad sind meeleheitlikult oma poodi meelitada ja lähevad isegi nii kaugele, et haaravad su käest kinni ja talutavad sind oma putka juurde. Jaapanis oleks see ennekuulmatu! Selline käitumine on ju ebaviisakas! Lõuna-Koreas peetakse seda aga tavaliselt. Meid veeti niimoodi päris mitmesse poodi, kus müüjad kohe juurde hüppasid ja tooteid demonstreerima hakkasid. Pärast kolme poodi olid mu käed imepehmed, sest müüjad määrisid igasugu kreeme ja õlisid mu nahale, püüdes mulle oma tooteid müüa. Jah, nad reaalselt haarasid mu käest kinni ja asusid kreemidega mäkerdama.\nHulkusime paar tundi sihitult ringi, jõudsime kõrghoonete rajooni, mille viimaselt korruselt püüdsime pilte teha. Ei õnnestunud, sest enesetappude hirmus oli rõdu kõrgete seintega piiratud ning isegi kikivarvul pingi peal seistes ei õnnestunud mul korralikke pilte saada. Otsustasime alla anda ja suundusime edasi.\nEneselegi üllatuseks avastasime end äkitselt linnavalitsuse eest. Tegemist oli väga lääneliku hoonega hiiglasliku ringtee ääres. Sisse me loomulikult ei saanud, nii et pidime edasi liikuma. Olime selleks ajaks aga üpris näljased, nii et otsustasime väikese söögipausi teha. Hüppasime suvalisse restorani linnavalitsuse lähedal ja haarasime menüü, mis oli õnneks ladina tähtedes kirjutatud. Kirjutasin endale küll enne reisi Korea tähestiku üles, kuid nimede dešifreerimine oleks mul tunde võtnud, nii et inglisekeelne (või enam-vähem inglisekeelne) menüü oli väga teretulnud. Brenda tellis endale vürtsika kanaroa ja mina otsustasin gimpap’iga õnne proovida. Mul polnud õrna aimugi, mis see gimpap on, aga otsustasin, et kui juba Koreas olla, siis tuleb eksperimenteerida.\nKohe pärast toidu tellimist avastasin Korea kohta midagi suurepärast: toidu kõrvale pakutakse alati tasuta kimchit. Seletuseks nii palju, et kimchi on vürtsikas hapendatud kapsas. Ei pruugi just eriti isuäratav tunduda, aga see maitseb suurepäraselt. See on mõnusalt vürtsikas ja hapu ning fakt, et seda pakutakse Koreas tasuta iga toidu juurde, oli lihtsalt vapustav. Kasutasin seda kohe ära ja kuhjasin pisikese kausi kimchit täis.\nSelgus, et minu tellitud gimpap on korea sushi. Norilehe sisse on keeratud riis, vürtsikas porgandisalat ja veel terve hunnik juurvilju. See maitses suurepäraselt ning ka Brenda kanaroog oli imehea. Meie, kes me armastame vürtsikaid toite, olime sellest elamusest lausa sillas. Kuid see oli alles algus. Järgnevatel päevadel avastasime, et Korea toit on lihtsalt vapustav. Kohati tekkis isegi tunne, et oleksin pidanud Jaapani asemel hoopis mõnda Korea ülikooli kandideerima... kuid siis oleks mul keelega raskusi tulnud.\nIgal juhul jäi meie esimene päev suhteliselt lühikeseks. Pärast söömaaega hulkusime veel natuke ringi ja suundusime siis jälle tagasi ööbimiskohta. Otsustasime, et peame järgmisteks päevadeks mingi plaani kokku panema, sest vastasel juhul ei näe me midagi tarka. Heidi juures saime internetti kasutada, nii et õhtu kulus erinevaid reisisaite läbi kammides. Magama minnes oli meil teisipäevaks plaan olemas ning olime uuteks seiklusteks valmis.\nPosted by Grete at 2:15 AM No comments:\nPosted by Grete at 7:41 AM 1 comment:\nPosted by Grete at 4:30 AM No comments:


Universaal | Pereauto | Opel Eesti\nVaata salongis kuhu tahes, võta ette mida tahes, Sports Toureril on kõikjal praktilised innovatiivsed lahendused ja kõigeks sobiv lisavarustus.\nOpeli universaalide valik.\nUniversaalkerega autol on viis ust, viis istekohta ja suur tasase põrandaga pagasiruum. Opel pakub stiilseid Astra ja Insignia universaale, mille mudelinimetus on Sports Tourer.Mõlemad on just sellised, nagu tõeline auto olema peab: ülimalt stiilne ning suurepäraseid sõiduelamusi pakkuv.\nVanasti olid universaalkerega autod eelkõige praktilised. Tänapäevased universaalid sümboliseerivad aga luksuslikkust ja kvaliteeti ning on suunatud eelkõige inimestele, kes sõidudünaamikas kompromisse tegemata vajavad vahel võimalust rohkem asju pardale võtta.\nKui oled üks neist, on just sulle loodud Opeli unversaalid: moodsad ja elegantsed, suutlikud ja mugavad Astra Sports Tourer ning Insignia Sports Tourer. Nende haruldaselt mitmekülgsete kasutusvõimalustega salong on ülimalt mugav ja suurepärase ergonoomikaga. Kui otsid paindlikkust, praktilisust ja mugavust, on see õige valik.\nOpel pakub ka laias valikud muid pereautosid ja linnamaastureid.


Kohalike omavalitsuste portaal 09.-13. juuni 2008\nEsilehekülg > Aktuaalset > Uudised > Brüsselist memod > 2008 Brüssel\n09.-13. juuni 2008\n1. Parlamendi keskkonnakomisjon hakkab arutama oma raportit keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise direktiivi kohta 23.06.08.\n2. Vahemeremaade liit\n3. Regioonide Komitee Põhiseaduse, Euroopa Valitsemisasjade ning Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel rajaneva ala komisjoni (CONST) koosolek 12.06.2008.\n4. Tutvustati uut andmebaasi MORE\n5. 26. novembril 2008 toimub Läänemere konverents Tallinnas.\n6. Euroopa Komisjoni külastuste osakonna ja Brüsselis asuvate regionaalsete esinduste ümarlaud\n7. Konverents teemal “Mida tähendab “Tervisekontroll “(Health Check) regioonidele ja mis sellele järgneb”.\n8. Euroopa Komisjoni avalik konsulteerimine ehitiste energiatõhususe direktiivi uuendamiseks.\n9. Arengud jäätmedirektiivi menetlemisel Parlamendis\n1. Parlamendi keskkonnakomisjon hakkab arutama oma raportit keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise direktiivi kohta.\n19. detsembril 2007 võttis komisjon vastu direktiivi ettepaneku keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta : http://tinyurl.com/56absc\nEttepaneku eesmärk on vähendada mootorsõidukite kütusekulu ning süsinikdioksiidi ja saasteainete heidet. Kui avalik-õiguslikud asutused ostavad ühistranspordi korraldamiseks keskkonnasõbralikke ja energiatõhusaid sõidukeid, on selles valdkonnas võimalik saavutada märkimisväärset edu. Ettepaneku kohaselt peaksid nendest meetmetest saama kasu esmajoones linnapiirkondade elanikud.\nNädalakirjades nr 9/2008 ja 16/2008 on olnud sellest direktiivist pikemalt juttu. Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) transpordi töörühma on seda direktiivi arutanud ja koostanud ühisseisukohad ja pöördumise teksti Euroopa parlamendi saadikutele (lisatud). Eesti paralamendisaadik Andres Tarand on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni ning kliimamuutuste ajutise komisjoni liige ning asendusliige keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis. Parlamendi keskkonnakomisjon hakkab selle direktiivi kohta koostatud arvamust arutama oma 23.juuni 2008 istungil.\nTeiste riikide omavalitsusliitude Brüsseli esindused on kontakteerunud oma maade paralamendisaadikutega, et selgitada direktiivi mõju kohalikul tasandil ja sellega kaasnevaid probleeme. Olen omalt poolt informeerinud meie liitusid läbi nädalakirja nii direktiivi sisust kui omavalitsusliitude Brüsseli esinduste seisukohtadest. Palusin ka Eesti Linnade Liidul kontakteeruda meie liikmeslinnadega, et vajaduse korral koostada ka meie direktiivi rakendamise mõjust kohalikul tasandil, et pöörduda vastava kirjaga meie parlamendisaadiku poole.\nJuba 20.mail avaldas Euroopa Komisjon teatise "Barcelona protsess: Vahemeremaade Liit", milles käsitletakse Barcelona protsessi tulevikku. Teatis tuleb arutusele ja kinnitamisele juunikuisel Euroopa Ülemkogul. Komisjon ja nõukogu teevad teatise kohta avalduse ning parlament võtab vastu resolutsiooni. Euroopa Parlamendi president Hans-Gert Pöttering tervitas teatise avaldamisel komisjoni ettepanekut ning rõhutas, et Barcelona protsessi raames on vaja tugevdada parlamentaarset mõõdet.\nEuroopa Parlamendis esitleti 05.06.08 Barcelona protsessi uut etappi. Vahemeremaade Liit hõlmab 39 Vahemereäärset valitsust (piirkonnas elab kokku umbes 750 miljonit inimest). Läänemere piirkonna strateegia väljatöötamise vajadus on luua samasugune regionaalne ühendus läänemere piirkonnas.\nUue etapi ehk Vahemeremaade Liidu idee esimene tippkohtumine peaks leidma aset 13. juulil Pariisis, millel pandaks paika struktuur, toimimisviis ning peamised eesmärgid. Barcelona protsessist saab tõenäoliselt Prantsusmaa eesistumise prioriteet.\nVolinik Benita Ferrero-Waldner rääkis Vahemereäärsete riikide väljakutsetest ja võimalustest. Tema sõnul on initsiatiivil kolm eesmärki: poliitilise partnerluse tugevdamine, parem vastutuse jagamine mitmepoolsetes suhetes ning regionaalsete projektide edendamine.\nKomisjoni 14. koosolekul toimus Regioonide Komitee peahoones Brüsselis.\nKoosolekul kinnitati eelmise koosoleku protokoll ning arutati edasist töökorraldust.\nAnti ülevaade töörühma „2009. aasta eesmärk: Regioonide Komitee liikmete teabevahetusmeetmed” tegevusest (CdR 157/2008).\nTöörühm „2009. aasta eesmärk” , kuhu kuulub 11 põhiliiget (põhiliige on Eesti delegatsioonist Saima Kalev UEN_EA) ja 9 asendusliiget (2 on määramata) alustas tööd 28. novembril 2007 Rotterdami linnapea Ivo Opstelteni (NL/ALDE) juhatusel. Rühma esimese kuue kuu tegevus on olnud eesmärkide sõnastamise ja sihtide seadmise seisukohast otsustava tähtsusega. Aruandes antakse ülevaade senistest tegevustest prioriteetsetes valdkondades, nagu:\n· Pühendada enam tähelepanu Regioonide Komitee panusele detsentraliseeritud teabevahetuspoliitikasse;\n· Suurendada komitee osalemist teabevahetuse valdkonna institutsioonide vahelises koostöös;\n· Pakkuda liikmetele Lissaboni lepingu ratifitseerimise kontekstis ja seoses 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistega sobivaid teabevahetusvahendeid – teabevahetusvahendite kogumi väljatöötamine;\n· Lihtsustada Eli institutsioonide keelekasutust, alustades komiteest ja tema poolt koostatud arvamustest;\n· Aidata koostada dokumenti Euroopa eesmärgi kohta, mida toetaks kogu Regioonide Komitee\nJärgmistel kuudel keskendub töörühm kahele prioriteetsele tegevusele:\n· kõikidele komitee liikmetele ning kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kasuliku teabevahetusvahendite kogumi viimistlemine;\n· lühikese, konsensusel põhineva dokumendi koostamine Euroopa eesmärgi kohta, mille näol oleks tegemist panusega ELi ülesannete kirjeldusse, mida hetkel valmistab Regioonide Komitee 2009. aasta märtsis tähistatava 15. aastapäeva puhuks ette komitee president Luc Van den Brande.\nOmaalgatusliku arvamuse teemal „Terrorismivastase võitluse tõhustamine: kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine” KOM(2007) 649 lõplik ,KOM(2007) 650 lõplik, CdR 336/2007 rev 1 CONST-IV-016 raportöör on Graham Tope (UK/ALDE).\nToimus arvamuse teine arutelu. Arvamus on kavas vastu võtta 8.–9. oktoobril 2008 toimuval täiskogu istungjärgul.\nArvamuses tervitab komitee Euroopa Komisjoni pingutusi suunata tähelepanu terrorismivastase strateegia ennetamise sambale ja tervitab samuti kavatsust avaldada 2008. aastal teatis vägivaldse radikaliseerumisega võitlemise kohta. Komitee märgib siiski, et ennetamine kujutab endast märkimisväärset muutust terrorismivastaste ametite töös ja et see nõuab teadmisi, kogemust ning koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. Koostasin selle arvamuse eelnõu kohta muudatusettepanekud (lisatud), mille saatsin komisjoni liikmetele Kurmet Müürsepale ja Saima Kalevile (asendusliige Aivar Kaldjärv).\nSelle arvamuse kohta oli esitatud 35 muudatusettepanekut (meie delegatsiooni liikmed otsustasid ettepanekuid mitte esitada). Arvamuse koostaja sõnul püütakse arvamuses välja tuua just neid küsimusi, mida komisjoni teatis ei puuduta, kuid mis on kohalike ja regionaalsete omavalitsuste jaoks oluline (eriti ennetavate tegevuste osa). Nendest 31 võeti vastu ja kaks võeti tagasi.\nOmaalgatuslik arvamus teemal „Kodanike õigused: põhiõiguste ja Euroopa kodakondsusest tulenevate õiguste edendamine” KOM(2008) 85 lõplik, CdR 78/2008, CONST-IV-018 raportöör on Sonia Masini (IT/PES)\nToimus arvamuse eelnõu esimene arutelu. Arvamus on kavas vastu võtta 8.–9. oktoobril 2008 toimuval täiskogu istungjärgul.\nEuroopa Komisjoni aruande põhjal üha enam eurooplasi õpib, abiellub, elab või töötab liikmesriigis, mille kodanikud nad ei ole. 1. jaanuari 2006. aasta seisuga kasutas umbes 8,2 miljonit ELi kodanikku oma õigust elada alaliselt mõnes teises liikmesriigis.\nEuroopa Liidu kodakondsust käsitlevast 2007. aasta avaliku arvamuse uuringust Flash Eurobarometer selgus, et eurooplased on üldiselt teadlikud oma liidu kodaniku staatusest, kuid sooviksid enam teavet oma õiguste kohta. Rohkem kui kolmveerand ELi kodanikest on kuulnud mõistet „Euroopa Liidu kodanik” ja nad on teadlikud, et liidu kodakondsus kaasneb liikmesriigi kodakondsusega automaatselt. 90 % kodanikest teab, et nad on samaaegselt nii liidu kui ka liikmesriigi kodanikud.\nEÜ asutamislepingu artikli 22 kohaselt peab komisjon iga kolme aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele andma aru asutamislepingu teise osa liidu kodakondsust käsitlevate sätete kohaldamise kohta.\nEuroopa Komisjoni aruande kohaselt on EÜ asutamislepingus sätestatud, et iga isik, kellel on mõne liikmesriigi kodakondsus, on liidu kodanik ja et liidu kodakondsus täiendab, kuid ei asenda liikmesriigi kodakondsust (artikli 17 lõige 1). Euroopa Liidu lepingule lisatud deklaratsioonis nr 2 sätestatakse, et seda, kas isikul on liikmesriigi kodakondsus, saab otsustada vaid liikmesriigi kodakondsust käsitlevate eeskirjade alusel ja Euroopa Kohus on kinnitanud, et kodakondsuse saamine või kaotamine kuulub liikmesriikide pädevusse.\nKomisjon on saanud mitmeid kaebusi, valitsusväliste organisatsioonide aruandeid, petitsioone ja Euroopa Parlamendi esitatud küsimusi, mis käsitlevad teatavates liikmesriikides esinevaid probleeme, mis on seotud kodakondsuse saamise või kaotamisega. Eraldi on komisjoni aruandes käsitletud olukorda Eestis ja Lätis “Eelkõige on komisjon teadlik küsimustest, mis on seotud vene keelt kõnelevasse vähemusse kuuluvate isikutega Eestis ja Lätis, keda peetakse „kodakondsuseta isikuteks”, ja „kustutatud isikute” olukorraga Sloveenias. Üks tõstatatud teemasid käsitleb teise riigi kodanike kodakondsuse laiendamist muu hulgas etnilisse kogukonda kuulumise alusel.”\nAruande kohaselt puuduvad Komisjonil volitused tegeleda kodakondsuse saamise või kaotamise küsimustega. Siiski on komisjon oma pädevuse piires püüdnud aidata kaasa nende probleemide lahendamisele, edendades integratsiooni ja kasutades tema käsutuses olevaid ühenduse vahendeid, näiteks selle tagamine, et liikmesriigid rakendaksid EÜ diskrimineerimisvastaseid õigusakte täpselt.\nEuroopa Liidu Põhiõiguste Amet asutati 1. märtsil 2007. aastal, sellega asendati Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskus.\nRaportöör keskendub kolmele sõnumile, mida selle arvamusega tahetakse öelda: kodanikkond on suur saavutus ja sellega tuleb rohkem tööd teha, et kõik kodanikud mõistaksid asjade kaalukust. Nurgakiviks on õiguste tunnistamine ja seda peavad kõik mõistma ja kaitsma. Oluline on rääkida ka kohustustest, mis tulenevad õigustest. Euroopas levib ka ebakindluse tunne. Otsuste tegemisel tuleb lähtuda õigusriigi põhimõtetest ja inimestele on vaja anda kindlustunne ja ülevaade nende õigustest ja kohustustest.\nSelle arvamuse eelnõu kohta oli esitatud 19 muudatusettepanekut. Paljude muudatusettepanekute (7 ettepanekut) eesmärk on teha sõnastus paremini mõistetavaks.\nNeli lükati tagasi ja üks jäi lahtiseks.\nArvamus võeti kolme vastuhäälega vastu. Üks jäi erapooletuks.\nArvamus teemal „Ühise sisserändepoliitika väljatöötamine, KOM(2007) 780 lõplik, CdR 77/2008, CONST-IV-017 raportöör on Werner Jostmeier (DE/EPP)\nToimus arvamuse eelnõu esimene arutelu, teine arutelu on kavas 15.oktoobril 2008 ja vastuvõtmine 26-27 novembril 2008. toimuval täiskogu istungjärgul.\nKomisjoni teatises Euroopa Parlamendile, Nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Ühise sisserändepoliitika väljatöötamine” leitakse, et sisseränne on ELi jaoks nii väljakutse kui ka võimalus. Sisseränne mõjutab majandust, ühiskonda ja välissuhteid, ning Euroopa ühiskonna vananemise ja suurenevate turuvajaduste tõttu ELi nõudlus sisserände järele paratamatult kasvab.\nEuroopal tuleb nõudluse ja pakkumise tasakaalustamiseks tööturul ning majanduskasvu hoogustamiseks edaspidi tõenäoliselt veelgi rohkem toetuda sisserändajate abile. Seega täiendab sisserändega seotud majandushuvi mitmesuguseid muid sisserändega seotud küsimusi, mis hõlmavad üksikisiku õiguste austamist, integratsioonivajadust, julgeolekut, Euroopa suhteid sisserändajate päritoluriikidega ning vajadust tõhusalt tegeleda ebaseadusliku sisserändega.\nPaljudesse Euroopa osadesse toimub praegu ühesuunaline sisseränne ning sisserände objektiks on saanud ka need Euroopa osad, kus varem võis täheldada püsivat ühesuunalist väljarännet.\nSamal ajal paneb praegune demograafiline areng proovile paljude ELi liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse ja nende sotsiaalkaitsesüsteemi elujõulisuse.\nELi rahvaarv on ligi 493 miljonit. Sellest 18,5 miljonit ehk alla 3,8% kogu elanikkonnast on kolmandate riikide kodanikud.\nArvuliselt kõige rohkem elab ELis Türgi, Maroko, Albaania ja Al¸eeria kodanikke.\nAlates 2002. aastast on ELi liikmesriikidesse sisserännanute netoarv olnud 1,5–2 miljonit aastas. Enamik hiljuti sisserännanud isikuid on elukoha leidnud Kreekas, Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis.\nEhkki demograafilised probleemid on Euroopas riigiti ja piirkonniti erinevad, leiab värskemate prognooside kohaselt ajavahemikus 2010–2050 aset ELi rahvaarvu loomulik vähenemine. Juhul kui sisseränne võrduks väljarändega, oleks ELi rahvaarv 2030. aastal võrreldes praegusega ligi 26 miljoni ja 2050. aastal ligi 50 miljoni võrra väiksem.\nMajanduses hõlmab peamine muutus tööealist elanikkonda (vanuses 15–64 aastat), mis väheneb praeguste suundumuste jätkumise korral 2050. aastaks 59 miljoni inimese võrra. ELi jaoks tähendaks see, et sama tööturul osalemise määra korral jääks iga 65-aastase või vanema kodaniku kohta nelja tööealise inimese asemel alles ainult kaks.\nOma arvamuses leiab Regioonide Komitee , et ühine sisserändepoliitika puudutab eelkõige kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. Ühelt poolt puudutavad neid eriti suurel määral ebaseadusliku sisserändega seotud probleemid (ebaseaduslike sisserändajate vastuvõtt ja abistamine, ebaseaduslik tööhõive, kuritegevus ja turvalisus linnades). Teiselt poolt on nende ülesanne hoolitseda inimeste eest, pakkudes neile kohaliku integratsiooniprotsessi osana erinevaid teenuseid (elukoha- ja tervishoiuteenus, haridus jne).\nSeepärast tuleb kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ulatuslikult kaasata seadusliku sisserände Euroopa raamistiku loomisse, ebaseadusliku rände vastastesse meetmetesse ja arengukoostöösse päritoluriikidega. Komitee avaldab sellest lähtuvalt kahetsust, et komisjoni teatises ei viidata piisavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste huvidele. Regioonide Komitee leiab, et on vaja luua integratsioonile suunatud, atraktiivsete riigisviibimise tingimustega süsteeme kõrgelt kvalifitseeritud kolmandate riikide kodanikele ja nende peredele. Viidatakse sellele, et sisserändajate vastuvõtmise haldusmenetluse lihtsustamisega võiks ühine sisserändepoliitika viia nii liikmesriikide kui ka kohalike ja piirkondlike omavalitsuste halduskoormuse märkimisväärse vähenemiseni.\nArvamuste ringis avaldati seisukohta, et oluline on nii oma emakeele kui vastuvõtva riigi keele omandamine. Samas leiti, et me ei saa silmi sulgeda tõsiasja ees, et illegaalne ränne on olemas. Komisjoni esimehe sõnul ei ole euroopa riigid huvitatud mitte ainult kõrgelt kvalifitseeritud tööjõust vaid ka madala kvalifikatsiooniga tööjõust, kes teeksid ära selle töö, mida meie kodanikud ei soovi teha.\nJärgmine koosolek toimub: 15.–16. oktoober 2008, Ateena\nRegioonide Komitees esitleti koostöös Euroopa Nõukoguga välja töötatud andmebaasi MORE, mille eesmärgiks koostööpartnerite leidmine europrojektideks ja heade praktikate tutvustamine. Täpsemat informatsiooni andmebaasi kohta leiate http://www.more.coe.int/\n5. 26. novembril 2008 toimub Läänemere konverents Tallinnas\nKonverentsil pakutakse võimalust saada laiem ülevaade Läänemere regioonist ja tutvustatakse Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi uut “Läänemere strateegia” kontseptsiooni. Samuti tutvustatakse INTERREG III B programmi 2000-2006 saavutusi ning Läänemere 2007-2013 programmi.\nKutse osalemiseks saadetakse selle aasta augustis.\nEuroopa Komisjon korraldas eelmisel aastal 1395 informatiivset külastust, kus osales kokku 43 000 külastajat. Külastused on olnud kahte tüüpi- temaatilised ja üldised. Külastajateks on olnud ajakirjanikud, kõrgetasemelised meedia esindajad, poliitikud, EL informatsiooni võrgustiku liikmed, õpetajad, õpilased ja tudengid. Haridussektorist on olnud külastajaid 62% koguarvust.\nSelleks, et korraldada rohkem temaatilisi külastusi ning laiendada külastajate ringi, kontakteerus külastuste osakond Brüsselis asuvate regionaalsete esindustega.\nÜlevaate Euroopa Komisjoni Hariduse ja Kultuuri Peadirektoraadi külastuse osakonna missioonist, külastuste kategooriatest, arvudest, jagunemisest liikmesriigiti, kuude lõikes jne andis osakonna juhataja Jaime Andreu.\nOsakonna juhataja sõnul on nende eesmärgiks suurendada kõrgetasemeliste gruppide ja uutest liikmesriikidest külastajate osa üldvisiitide arvust. Nad sooviksid näha ka rohkem rahvusvahelisi gruppe (grupp koosneks erinevate liikmesriikide vastava valdkonna esindajatest). Külastuste arv kõigub suuresti ka kuude lõikes- kõige rohkem külastusi on märtsis ja oktoobris- tuleks suurendada külastusi aasta alguskuudel- jaanuaris ja veebruaris.\nEriti on komisjon huvitatud ajakirjanikest koosnevatest gruppidest.\nVisiitide arvuks võiks jääda kuskil 1400-1500 visiiti aastas, kuid parandada tuleks gruppide valikukriteeriume ja suurendada temaatiliste külastuste osatähtsust ja külastuste programmide sidumist EL poliitiliste eesmärkidega ning koostada gruppide soovidega paremini haakuvaid koolitusprogramme.\nPõhinõuded visiitide korraldamisel- grupp peab koosnema vähemalt 15 inimesest vanuses mitte alla 15 aasta. Sooviavaldused visiidi korraldamiseks tuleb esitada visiitide osakonnale 2-3 kuud enne. Taotluse rahuldamise/mitterahuldamise otsus tehakse teatavaks 15 tööpäeva jooksul. Kontaktisikuks on Ms Christine Asker, tel: +322 299 22 93, e-mail: christine.asker@ec.europa.eu\nPrioriteetsete gruppide (kuhu kuuluvad ajakirjanikud, meedia esindajad, riigi ja regionaalsete parlamentide valitud esindajad, teised otsustajad) jaoks finantstoetuse taotlemisel (reisi, majutus või toitlustuskulude katmiseks) tuleb esmalt ühendust võtta Euroopa Komisjoni esindusega liikmesriigis http://ec.europa.eu/represent_en.htm\nÜldgruppide külastuste jaoks peavad grupijuhid esitama taotluse külastuste osakonnale e-mail: EAC-REQUEST-VISITS@ec.europa.eu või läbi interneti: http://ec.europa.eu/visits või faksi teel: +32 2 299 45 77\nTeiste institutsioonide külastuste korraldamise kohta detailsemat informatsiooni leiab visiitide osakonna kodulehelt alajaotuse “Contacts” alt: http://ec.europa.eu/visits\nRegionaalsete esinduste poolt tehti ettepanekuid näiteks grupi suuruse osas paindlikumate reeglite kehtestamiseks (raske on koostada 15 liikmelist gruppi kõrgetasemelistest esindajatest), etteteatamise tähtaja lühendamiseks, regionaalsete esindustega parema koostöö loomiseks, info vahetamiseks, külastuste sisukamaks muutmiseks, grupi suurusele maksimumpiirangu kehtestamiseks, liikmesriikide esinduste rollist jne.\nKomisjoni esindaja sõnul on võimalik teha mööndusi grupi suuruse osas (ainult kõrgematasemeliste gruppide osas), kuid ei ole võimalik lühendada taotluse esitamise tähtaegu. Liikmesriikide esindustel on õigus seada oma prioriteete ja otsustada milline grupp peab saama täisteeninduse (sh finantstoetuse). Teisse kategooriasse kuuluvate gruppide puhul pakub Komisjon lõunat ja koostab ka külastusprogrammi.\nSamas on komisjon huvitatud, et grupi juhipoolt antaks teada millised on grupi soovid külastuse sisu osas (samas on vaja leida kompromiss ka nende osakonna poolt pakutava ja soovide vahel).\nSamas on ka teistel peadirektoraatidel oma külastuspoliitika ja osa gruppe külastab konkreetseid peadirektoraate ja külastuste osakonnal puudub selle kohta ülevaade.\nOtsustati parandada koostööd komisjoni külastuste osakonna ja regionaalsete esinduste vahel.\n7. Konverents teemal “Mida tähendab “Tervisekontroll “(Health Check) regioonidele ja mis sellele järgneb”\n20 mail 2008 tutvustas Euroopa Komisjon oma õigusandlikke ettepanekuid ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolli kohta (täpsem informatsioon http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/index_en.htm ), mis on 2008 aasta põllumajandust puudutava diskussiooni keskmes. Ettepaneku sisu on veelgi ajakohastada, lihtsustada ja ühtlustada ühist põllumajanduspoliitikat ning kaotada viimasedki põllumajandustootjate suhtes kehtinud piirangud, et aidata neil reageerida kasvavale nõudlusele toiduainete järele.\nÜhise põllumajanduspoliitika nn tervisekontroll kaotab sideme otsetoetuste ja tootmise vahel ning võimaldab seega põllumajandustootjatel reageerida turusignaalidele võimalikult suurel määral. Paljude meetmete hulgas nõutakse ettepanekutes maa tootmisest kõrvalejätmise kaotamist ja piimakvootide järkjärgulist suurendamist enne nende kaotamist 2015. aastal ning turusekkumise vähendamist. Need muudatused vabastavad põllumajandustootjad ebavajalikest piirangutest ja võimaldavad neil suurendada maksimaalselt tootmisvõimsust.\nKomisjon teeb samuti ettepaneku suurendada toetuste ümbersuunamist, kusjuures põllumajandustootjate otsetoetusi vähendatakse ja raha kantakse üle Maaelu Arengu Fondi. See võimaldab paremini reageerida Euroopa põllumajanduse ees seisvatele uutele ülesannetele ja võimalustele, sealhulgas kliimamuutuste, veemajanduse parandamise ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise küsimustele.\nOn selge, et erinevatel regioonidel on erinevad probleemid. Mis on aga ühine- see on soov vähendada administratiivset koormust.\nEuroopa Ühenduste Komisjoni ettepanekutega on võimalik tutvuda http://ec.europa.eu/agriculture/healthcheck/prop_et.pdf\nUut ettepanekut tutvustas professor Borchardt. Põllumajandusteadlane professor Kirschke Berliini Humboldt ülikoolist arutles ühise põllumajanduspoliitika tuleviku üle.\n8.Euroopa Komisjoni avalik konsulteerimine ehitiste energiatõhususe direktiivi uuendamiseks.\nEuroopa Komisjoni poolt algatatud avalik konsulteerimine Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta http://tinyurl.com/5kz4pc lõpeb 20.juunil. Küsimustikuga ja taustmaterjaliga saab tutvuda järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/energy/demand/consultations/buildings_dir_en.htm\nKehtiva direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid olema kehtestanud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. jaanuaril 2006. Avaliku konsulteerimise üleskutsele kavatseb vastata ka Euroopa Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Nõukogu (CEMR), kes ootab energiavõrgustiku liikmetelt ettepanekuid oma ühisvastuse koostamiseks.\nLiikmesriikide esindajate, Euroopa Parlamendi (raportöör Pr. Jackson) ja Euroopa Komisjoni vahelistel mitteametlikel kohtuimistel on jõutud lõpuks kompromissile. Euroopa Parlament hakkab seda kompromissi hääletama on järgmisel täiskogul 16-19 juunil 2008. Kui hääletamistulemused on positiivsed, võetakse direktiiv vastu juba enne suve. Saavutatud kompromisse ja muudatusi kirjeldab aruandele lisatud kiri. Paralamendi soovitusega teiseks lugemiseks on võimalik tutvuda aadressil: http://tinyurl.com/5s7w2a


Tähe tänava alguse arhitektuurikonkursi võitis Peeter Pere Arhitektid — Estiko Grupp\nvõidutöös kujutatud TÄHE JA päeva tänava nurk\nEstiko Gruppi kuuluva Robin Kinnisvara OÜ korraldatud kolme kutsutud osalejaga konkursi eesmärgiks oli leida Tartus Tähe tänav 4 asuvale krundile parim lisahoonestuse planeering. Konkursi žürii esimees, Estiko Grupi suuremate arendusprojektide eest vastutav Ain Tammvere ütles, et võit anti kõige terviklikumale planeeringule.\n„Võitjatöö pakkus uusi huvitavaid lahendusi ning lõi sidusa linnaruumi. Seal olid sõidu- ja kergliiklusteed hästi eraldatud, loodud oli haljastusega lõõgastusala ja erinevaid vaba aja veetmise viise,” lausus Tammvere.\nŽürii esimees tõi muuhulgas välja lahenduse, millega tuuakse linnapilti tagasi kunagise Tähe tänava ringpoe omapärane arhitektuur. ”Sellega olid meie eelnevalt seatud ootused võidutöös üldiselt täidetud,” lisas Tammvere.\nŽürii liikme, Tartu linnaarhitekt Tõnis Arjuse hinnangul oli võidutöö ka linnaplaneerimise seisukohast kõige sobivam. „Võidutöö on loonud hästi liigendatud ja loogiliste liikumisteedega terviku. Arhitektuurses lahenduses on ka viide kadunud ajaloolisele hoonele Tähe tänaval. Lahendusega tuleb veel edasi töötada, kuid põhimõtteliselt haakub see Karlovale iseloomuliku miljööga," selgitas Arjus.\nPraegu asub Tähe 4 aadressil endine Tartu Ülikooli füüsikahoone, milles tegutsevad Tartu Erakool TERA, Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet (PRIA), Innove Rajaleidja keskus, Finnairi teenuskeskus, Karoliine lasteaed ja lastehoid ning Tartu Eralasteaed Terake.\nHoone tegevjuhi Katrin Karri sõnul on lisahoonestuse võidutöö praktiline ja kaasaegne ning võimaldab rahulolu kõikidele osapooltele. „Me suudame seda planeerida ja arendada sellisel viisil, et nii praegused kui ka tulevased rentnikud ning teised linnainimesed võtaksid selle hästi vastu,“ lausus Karri.\nKvartali arenduse järgmiseks sammuks on täpse detailplaneeringu koostamine, mille elluviimist teostatakse samuti etappide kaupa. Ajaliselt ei osanud Ain Tammvere aga projekti edasiliikumist ennustada. „Me ei tea kunagi ette, kaua selliste projektidega läheb. Arvestada tuleb turuolukorra, huvigruppide ja palju muuga.“\nKonkursil osalesid lisaks Peeter Pere Arhitektidele ka Kauss Arhitektuur ning Lunge & KO arhitektuuribüroo koos endise Tartu linnaarhitekti Tiit Sillaga.


Aed: Kas Madagaskar Palm Peaks Mu Kassile Haiget Tegema? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nDeadbolt Locki Seadistamine\nPõhiline > Aed > Kas Madagaskar Palm Peaks Mu Kassile Haiget Tegema?\nMadagaskaripalm (pachypodium lamerei) võib sarnaneda palmipuule, kuid see on tegelikult mahlakad tüüp. See kõrbikasvatus taim kasvatab siseruumides toidupaigana kõigis kliimatingimustes ja väljas ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9 kuni 11. Kuigi see on atraktiivne lisaks teie kodus,...\nPäikesepärane maskideerimine palmipuutena\nKassid ja sukulendid ei segata\nThorny olukord tähendab hädas\nMadagaskari palmil on okkad nagu paljud sukulendid, mis võivad teie kittyle kahjustada.\nMadagaskaripalm (Pachypodium lamerei) võib sarnaneda palmipuule, kuid see on tegelikult mahlakad tüüp. See kõrbikasvatus taim kasvatab siseruumides toiduplatsi kõigis Ameerika Ühendriikide Põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9 kuni 11 kõikides kliimas ja väljas. Kuigi see on teie kodus meeldiv lisand, peetakse Madagaskari peopesa allaneelamisel mürgiseks nii inimestele kui ka kassidele, ja on ohtlikult terav spina.\nMahlana Madagaskari peopesa ei nõua sagedast jootmist ja õitseb liivas pinnases täis päikest. See on kergelt külmakindel ja väga soola talutav ning annab suurepärase mahutite taime, kui see asetatakse soojale, päikselisele kohale. Kuigi rohelised lehed, mis selle pagasist idanduvad, sarnanevad palmipuuga, näitavad selgelt, et varras on selgelt näha, et see on küllaltki mahlane. Madagaskari peopesa jõuab siseruumides, kui seda kasvatatakse majapõlluna, umbes 4 jalga pikk, kuid kuni 15 jalga või rohkem, kui seda kasvatatakse välitingimustes. Suvel täis õitsvaid valgeid ja kollaseid lilli. Aja jooksul areneb see paisunud pagasiruumi, mis on pudeli kujuline, lisades selle ebatavalise välimuse juurde.\nVastavalt PlantZAfrica.com andmetele on Madagaskari palmil väga mürgine saha, mida on iidsetest aegadest alates kasutatud mürgiste nooled, mida kasutatakse jahipidamisel. Nagu tema lähedane sugulane, tõusis kõrbe (Adenium obesum), mis kasvab USDA tsoonides 10-12, Madagaskari peopesa sahv sisaldab toksilisi glükosiide. Need glükosiidid toimivad sarnaselt digitaalsele ainele ja kui need allaneelamisel võivad need põhjustada oksendamist, kõhulahtisust, söögiisu, letargiat, ebaregulaarset südamelööki ja isegi surma suurtes kogustes, hoiatab Ameerika loomade julmade ärahoidmise ühing. Kui teie kitty otsustab taimede lehtedel torkima või taimede lõikamist sööma suvaliselt, võib see haigestuda.\nVastavalt Oklahoma Ülikooli mikrobioloogia ja taime bioloogia osakonna andmetele võib-olla Madagaskari peopesa kõige ohtlikum külg on tema suured, teravad, kolme otsaga lambid, mis on umbes 2 1/2 tolli suurused. Kui see taim asetatakse teie kasse sõbra teele, võib see tõsiselt vigastada, kui see harjastub minevikus või jookseb taime seljaga kaetud pagasiruumi. Kõik kriimustused või punktid võivad kiiresti nakatuda, kui veterinaararst seda ei tee, hoiatab Catsteri veebisaiti. Raskemad vigastused võivad mõjutada kassi silmi, nina või suud, kui ta üritab taime närida.\nMadagaskaripalli vaheline terasest spinaalidest ja mürgistest puuviljadest ei ole hea valik lemmikloomade jaoks sobivas aias, nii siseruumides kui ka väljas. Kui te kahtlustate, et teie kitty on selle taime nibbled või on selle spinatena saanud vigastada, siis võtke see loomaarst kohe ravile. Tooge proovi või pildi taimest, et loomaarst saaks seda õigesti identifitseerida ja määrata raviskeem. Hoidke Madagaskari peopesasid, mida sul võib-olla on sellistes piirkondades, kus kass ei pääse oma kassile ümber ja ei lase kunagi taime ümber joonistada.\nBronze Söögiriistade Puhastus\nKuidas Moderniseerida Väikse Vananenud Magamistuba\nKuidas Lauatele Marbleerida\nKuidas Jalatalla Ümberpöörata\nKui Tihti Peaksite Scotts Lawn Proi Mittesisaldusega Muru Toidule Kandma?\nKuidas Kaunistada Värvidega Seller'S Green & Burgundy\nKuidas Tuua Purpurpunasse\nKuidas Takistada Mossi Kasvatamisest Puudele\nKuidas Peatada Lagi


Tallinna Reaalkool - 137a » Blogi arhiiv » Miks on kontaktõpe parem kui kaugõpe\nKontaktõppe korral saab õpetaja tunnis rääkida kõigest, millest ta tahab ja juhtida tähelepanu, sellele millele poleks ise tulnudki. Kaugõppe korral annab õpetaja kõigile Opiqu või Digiõppevaramu lingi ja laseb need läbi lugeda ning ülesandeid teha. Kui kellelgi tekib küsimusi peab ta selleks eraldi õpetajale kirjutama või järgmist kokkusaamist ootama. Selleks ajaks võivad küsimused juba ununeda. Kontaktõppe korral enamasti sellist probleemi ei teki.\nKoolis kestab iga tund (enam-vähem) täpselt 45 minutit. Selle aja jooksul on ette nähtud mingid ülesanded, mis tuleks tehtud saada ja tavaliselt saavadki. Kaugõppe korral ei ole 45 minutilist aja piirangut, ma teen ühte ülesannet nii kaua, kuni see saab tehtud ja jätkan millegi muuga või, kuni ma ära tüdinen. Selle tõttu venib kaugõppe koolipäev pikemaks, kui tavaline koolipäev ning ma tegelen õppimise ajal/vahel teiste asjadega. See ei mõju jällegi motivatsioonile hästi, sest vaba aega justkui ei jääkski päeva lõppu alles.\nTeisiti võib seda nimetada enesedistsipliini puudumiseks või suutmatuseks aega planeerida. Kõike seda ei juhtuks, kui toimuksid kontakttunnid ega ei peaks päevad läbi toas istuma, sest miski ei käsi tegelikult kodust lahkuma; ei pea minema kooli ega trenni, ei pea bussis sõitma ja kaob tunne, et peaks aja plaanist kinni pidama. Koos aja planeerimise suutlikusega kahanemisega suureneb ka segavate tegurite hulk ja mõju, mida koolis lihtsalt pole.\nOsade õpilaste puhul on vaja, et neid pidevalt tagant tõugataks, et nad üldse midagi teeks. Seda teevad tihti õpetajad. Need õpilased istuvad nüüd kodus ja mõnda ei lükka enam keegi tagant, nii et nende hinded hakkavad kannatama. Kui toimuksid kontakttunnid, poleks mitte ainult õpetajaid, kes neid tagant lükkaksid, vaid toimuks ka konsultatsioonid kus õpilane ja õpetaja saavad kokku ja leiavad lahenduse. Neid on võimalik korraldada ka interneti vahendusel aga päriselt kokku saamise mõju võib olla siiski suurem. Lisaks mõjub hästi ka teiste sõpradega ja klassikaaslastega (vähemalt) aeg-ajalt kohtumine, mis oleks lihtsam, kui peaks kooli minema.\nPostitatud: Teisipäev, 09.06.2020 kell 02:29\tKategooria: 10.kl. Selle sisestuse RSS-voog: RSS 2.0


Teenuseid on õigustatud taotlema:\nisik/perekond, kelle elukoht rahvastikuregistris on Helme vald;\nalaealise lapse eestkostja või perekonnas hooldaja või muu isik (õpetaja, meditsiinitöötaja), kui lapse elukoht rahvastikuregistris on Helme vald;\nvältimatut sotsiaalabi taotlema õigustatud isik sotsiaalhoolekande seaduse § 5 alusel.\nSotsiaalteenuste osutamise kord Helme vallas\nVäljaspool kodu osutatav ülhooldusteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes terviseseisundist, tegevusvõimest või elukeskkonnast tulenevatel põhjustel ei suuda kodustes tingimustes ajutiselt või püsivalt iseseisvalt toime tulla.\nTugiisikuteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on iseseisva toimetuleku toetamine olukordades, kus isik vajab sotsiaalsete, majanduslike, psühholoogiliste või tervislike probleemide tõttu oma kohustuste täitmisel ja õiguste teostamisel olulisel määral kõrvaabi.\nTäisealise isiku hooldus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus. Eesmärk on täisealisele isikule hoolduse määramine, kes vaimse või kehalise puude tõttu vajab abi oma õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.\nIsikliku abistaja teenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on suurendada puuetega inimeste sotsiaaltoetuse seaduse § 2 lõike 1 tähenduses puude tõttu füüsilist kõrvalabi vajava täisealise isiku iseseisvat toimetulekut ja osalemist kõigis eluvaldkondades, vähendades teenust saava isiku seadusjärgsete hooldajate hoolduskoormust.\nTurvakoduteenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on tagada abivajavale isikule ajutine eluase, turvaline keskkond ja esmane abi.\nSotsiaaltransporditeenus on kohaliku omavalitsuse üksuse korraldatav sotsiaalteenus, mille eesmärk on võimaldada puuetega inimestele sotsiaaltransport, kellel puue takistab isikliku või ühissõiduki kasutamist.


Üheks lahenduseks on Viasti teleteenus, mis on teada tuntud oma meelehutuskanalite ja väga hea pildikvaliteedi poolest.\nViimase aja klientide lemmikuks osutunud Viasati hõbepaketi tellija saab lisaks täna vabalevis nähtavatele telekanalitele elada kaasa veel laiale valikule meelelahutus kanalitele alates tõsielu- ja uudistekanalitest laste- ja spordikanliteni välja – see teeb kokku üle 30 telekanali ja seda vaid 9,99 euro eest kuus. Kampaania korras on augustis liitujatele kaks kuud teleteenus tasuta. Samuti puuduvad nii paigaldus- kui liitumistasu. Iga soovija saab muidugi põhipaketile lisaks valida juurde lisakanaleid või -teenuseid. Näiteks saavad spordisõbrad rahvusvahelistele mängudele ja võistlustele elada kaasa Viasat Sport Balticu vahendusel. Tegu on ainsa sprodikanaliga Eestis, kus otseülekandeid kommenteerivad kohalikud spordikommentaatorid Kalev Kruus, Toomas Vara, Vallot Pukk, Rauno Pehka, Jonas Grauberg jpt.\nTeleteenus igasse eestimaa nurka\nViasat pakub oma klientidele kahte 4G internetilahendust: 4G mobiilne internet koos ruuteriga, mis võimaldab internetti jagada üle kogu maja (wifi) või 4G modemiga - ühendades aga mälupulgasuuruse modemi arvutiga, on võimalik kasutada mobiilset 4G internetti kõikjal üle Eesti.\nViasatiga liitumine on lihtne, kiire ja mugav. Satelliitantenni paigaldab tehnik, kes seadistab ka digiboksi, ühendab selle teleriga ning kontrollib , kas kõik ikka töötab nii nagu peab. Lisaks näitab ja õpetab tehnik kliendile, kuidas uusi seadmeid kasutada. See kõik on kliendi jaoks tasuta.\nHelista 698 9000\nVaata armastatud telekanaleid edasi