Laiusevälja Eesti, Laiusevälja\n12:00 SiS Rulluisumaraton, 15 km\n13:05 Rulluisumaraton Naised, 15 km\n13:30 MyFitness Poolmaraton, 10 km\n14:30 Sportland Rahvarull, 10 km\n11:20 TuttiFrutti Lastesõit, 2 km\n11:00 Pisirull, 0.5 km\nRulluisumaraton koond, 40 km\nSiS Rulluisumaraton, Rulluisumaraton Naised, MyFitness Poolmaraton, Sportland Rahvarull, TuttiFrutti Lastesõit\nJaanus Ritson, +372 55512999, jaanus@topsport.ee\n12:00 SiS Rulluisumaraton 15 km / eraldistart!\n13:05 Rulluisumaratoni NAISTE start / eraldistart!\n13:30 MyFitness Poolmaraton 10 km / eraldistart!\n14:30 Sportland Rahvarulli 10 km / ühisstart!\n15:15 Autasustamine ja loosiauhindade jagamine\nVÕISTLUSRADA saab alguse Laiuseväljalt Jõgeva - Mustvee maanteel ja suundub Torma poole. Maratoni distants teeb tagasipöörde 7,5 km pärast peale starti. Poolmaratoni distants ja Rahvarull teevad tagasipöörde 5 km pärast peale starti.\nVõistlejatel on keelatud sõita teineteise tuules e. lähemal kui 5m eessõitjast tuleb viia oma sõidutrajektoor 1m kõrvale ja eessõitjast mööduda vasakult poolt. Kiirem sõitja võib oma möödumisest eesõitjale sellest häälega märku anda, et see saaks oma sõidutrajektori paremale tee serva poole viia. Möödasõidetud võistleja peab samuti jätma eesõitjast minimaalselt 5m vahe, 1 m nihkega sõidutrajektori eessõitja suhtes.\nVõistlejad on kohustatud sõitma ainult oma suunavööndis. Vastassuuna vööndisse on lubatud põigata vaid suurema ohu ärahoidmiseks ja juhul, kui möödutakse eessõitja(te)st ja ei seata ohtu vastassuunas liikujaid. Kohtunikel on õigus võistleja diskvalifitseerida juhul, kui:\nPeale 2 vooru lõppu ja võistluspäeval\nVõistluskeskusesse sõitmisel pööra tähelepanu siltidele. Parkimine on võimalik võistluskeskuse lähistel ning on tähistatud vastavate märgistega.\nVõistluskeskus asub Laiusel, Otiaru Paisjärve vastas. Võistluskeskus on avatud alates 9:30. Võistluskeskuses on avatud partnerite müügitelgid. Soe toit või värskendavad snäkid ja joogid kohapeal.\nLapsed on oodatud lastehoidu Mõmmi mängutelgis ning hullama Batuudijussi batuudile.\nLastega tegelevad vahvad maskotid: Mõmmi ja Jänku. Mõmmi jagab otseloomulikult maitsvat Mõmmi limonaadi!\nStardimaterjalid ja registreerimine\nStardimaterjalide väljastamine toimub võistluskeskuses võistluse päeval alates kella 9:30st.\nPööra stardimaterjalide kätte saamisel tähelepanu ka telgil rippuvatele siltidele erinevate võistlusdistantside materjalide kohta.\nKõikil Uus Maa Rullituuri etappidel on Rullibuss kohal ja annab Sportland Rahvarulli (10km) etapil osalejale ja lastele lastesõitudeks, rulluisud kasutamiseks TASUTA! Varustuse laenutamise tingimuseks on tagatiseks jääv dokument või 50€ laste rullide eest. 100€ või dokument täiskasvanute rullide eest. Komplekti kuuluvad ka kaitsmed ja kiiver. Rulluisuvarustust ei anna välja vihma ega ka märja teekatte korral. Varustust jätkub kõigile soovijaile (bussis pea 75+paari rulluiske). Kehtib loodusseadus: kiirematele parem valik.\nSiS energiajoogid ja geelid\nUus Maa Rullituuri ametlik energiapartner Science in Sports Estonia (SiS) varustab kõiki võistlejaid vajalike energiatoodetega. SiS tooted on saadaval Rullibussis.\nPoolmaratoni ja maratoni distantsid toimuvad eraldistardist. Võistlejad lastakse rajale 15-sekundilise intervalli järel. Stardinimekiri avaldatakse www.rullituur.ee lehel hiljemalt 5. augustil. Stardinimekirja aluseks on Uus Maa Rullituuri üldarvestus, mis baseerub sarja reitingul. Esimeses järjekorras stardivad esmakordsed osalejad ning viimasena üldarvestuse liider.\nEraldistardiga distantsidel on koos (teineteise tuules) sõitmine keelatud. Täpsemad juhised on leitavad etapi juhendist.\nLase endast kiiremad mööda, hoides tee paremasse serva ja möödu ka ise aeglasematest sõitjatest vasakult poolt. Nii tekib kõigil ühesugune harjumus liiklemisel ja on võimalik ära hoida üksteisele otsasõidud. Kui kuuled kiiremate hõikeid tagant tulemas, siis ära uisuta hoogsalt edasi, vaid oma turvalisuse huvides võta veereasend, toetudes kätega põlvedele ja hoia end tee paremasse serva. See annab tagant kiirematele tulijatele rohkem ruumi möödumiseks. Kui rajal liigub ka eskortmootorattaid, siis samuti tea, et tagant on kohe möödumas kiiremad sõitjad. Väldi sõites äkilisi suunamuutusi ja teisi etteaimamatuid manöövreid, mis võivad tekitada tagant tulijatele segadust ja ohtu. Enne manöövreid ja pöördeid veendu ohutuses ka taha vaadates.\nPuhtust ja korda hoia palun nii võistluskeskuses, kui rajal. Ära viska prügi maha ja metsa, vaid too see võistluskeskuse prügikastidesse. Ka rajal tarbitud tühi geelipakk mahub ju tagasi taskusse, et see hiljem prügikasti visata! HOIAME EESTIMAA PUHTANA! Rullituur on kogupere spordisündmus, kus on aukohal sportlikud eluviisid ja rõõmus meel. Hoia meiega koos ürituse sõbralikku fooni. Võta kaasa oma pere, parimad sõbrad ja HEA TUJU!\nVälitualetid asuvad alati võistluskeskuses, kuid neid pole kunagi liiga palju, eriti enne starti! Kui järjekorrad pikaks venivad, siis soovitan meestele rajal eemal põõsapeatust. Tualettpaber tasub ka omal igaks juhuks kaasa võtta, sest mõnel on sellest ka kodus puudus ja viib ka meie paberid minema!\nKinnita kiip rihmaga jala säärele võimalikult pahkluu lähedale. Määrustevastaselt kinnitatud kiibi korral ei garanteeri korraldaja tulemust lõpuprotokollis! Peale finisheerimist vii ajavõtukiip koos rihmaga „toidupaki bussi“ ja saad kiibi vastu toidupaki ja spordijoogi!\nEelregistreerimine toimub aadressil: http://www.rullituur.ee/et/registreerumine\nOsalustasud ja soodusregistreerumiste tähtajad leitavad SIIT\nInfo kehtivate soodustuste kohta leitav SIIT\nRajale minnes saad jätta oma koti pakihoiu telki. Kotile kleebitakse Teie stardinumber mille ettenäitamisel Teile jälle asjad tagasi antakse. Pakihoid on osalejatele tasuta.\nVõistluskeskuses on tavapäraselt pakihoiu telgi kõrval nii naiste kui meeste riietustelgid kus võimalik privaatselt riideid vahetada.\nPesemise võimalus, selle traditsioonilises mõttes, Kalevipoja Rullisõidu etapi asukohta arvestades puudub, kuid sobiva ilma korral on värskendav suplus Otiaru Paisjärves igati värskendav.\nKorraldaja on küll teinud rajad nii turvalised, et vigastuste ja traumade oht oleks minimaalne, aga kui kellegiga peaks midagi juhtuma, siis annavad kohapeal esmaabi Rohalise Risti kogenud meedikud.


Iseseisvusdeklaratsioon - Ajalugu Podcastid - 2022\n1776. aasta alguses oli Ameerika avalik arvamus Suurbritanniast iseseisvuse väljakuulutamise küsimuses sügavalt lõhestunud. Esines märgatav triiv iseseisvuse poole, kuid avaldati Thomas Paine'i teos Terve mõistus ja uudised kuningas George III otsusest palgata Ameerikasse võitlema välismaiseid palgasõdureid radikaliseerisid paljude seisukohad. 10. mail võttis kontinentaalkongress vastu resolutsiooni, milles kutsuti osariike üles moodustama oma iseseisvaid valitsusi, mis asendaksid kadunud kuninglikud valitsused. Vaatamata sellele tegevusele jäi arvamus Kongressi iseseisvusavalduse tarkuse osas lahku. 7. juunil 1776 tõi Virginia delegaat Richard Henry Lee vastavalt Virginia konvendi delegatsioonile antud juhistele resolutsioonid enne kongressi:\nSõltumatuse avaldus, mis lõppes sõnadega: "Need ühendatud kolooniad on ja peaksid olema vabad ja sõltumatud riigid."\nEttepanek kongressil alustada ametlike diplomaatiliste suhete loomist teiste riikidega.\nEttepanek, et kongress alustaks 13 osariigi valitsemise konföderatsiooni kavandamist.\nArutelu käigus salvestas Jefferson argumendid poolt ja vastu, mis avaldati palju hiljem oma autobiograafias. Vastased, keda esindasid sellised nagu Wilson, Rutledge, Dickinson ja Livingston, väitsid, et kuigi iseseisvus oli nüüd vältimatu, ei olnud veel kätte jõudnud aeg seda välja kuulutada. Lisaks ei olnud avalik arvamus sellise sammu taga veel ühinenud, eriti keskmistes kolooniates, ja kiire lahendus võib viia nende eraldumiseni. Lisaks sellele ei olnud väljavaated välisliitudele Hispaania ega Prantsusmaaga head, sest kumbki neist peaks tugevat Ameerika rahvast ohuks omaenda uue maailma kolooniatele. Lee resolutsioonide toetajad, sellised mehed nagu John Adams , Lee ja Wythe, pidasid deklaratsiooni fakti lihtsaks tunnistamiseks. Nende meelest oli kuningas George purunemise juba loonud, kuulutades sisuliselt kolooniatele sõja. Nad pidasid viivitamatut deklareerimist heaks poliitikaks, sest hilinemine ohustas sõjalise olukorra halvenemist, muutes deklaratsiooni mandrijõudude edukaks. Nad kahtlesid, et keskmiste kolooniate vastumeelsus purustaks ühtse rinde, ning vihjasid, et jalakäijad lootsid end taga asetada, et ettevõtte ebaõnnestumise korral kõige vähem riskida. Näis, et resolutsioonid toetavad tugevalt, kuid konservatiivid lootsid jätkuvalt leppimisele ja edasilükatud tegevusele. Enne 1. juulile edasilükkamist määrati komisjonid toetavate avalduste koostamiseks. Iseseisvusküsimus määrati Robert Livingstonile New Yorgist, Benjamin Franklinile Pennsylvaniast, Roger Shermanile Connecticutist, John Adamsile Massachusettsist ja ainsale lõunamaalasele Thomas Jeffersonile Virginiast. Esmaspäeval, 1. juulil asus täiskogu tegutsema kogu komisjonina ja jätkas arutelu. Virginia esialgseid resolutsioone arvesse võttes hääletas üheksa kolooniat. Lõuna -Carolina ja Pennsylvania hääletasid vastu, New York jäi erapooletuks, kuulutades, et neil puuduvad juhised, mis võimaldaksid neil poolt hääletada, ja Delaware'i kaks osalevat delegaati läksid lahku. 2. juulil hääletas 12 kolooniat Lee esimese resolutsiooni poolt; ainult New Yorgi delegatsioon 1 jäi erapooletuks, kuna polnud kodust juhiseid saanud. Sellest John Adamsi 3. juulil oma naisele saadetud kirja osast nähtub, et ta arvas, et lapsendamise kuupäev, 2. juuli, on kõige kuulsam:\nJuuli teine päev, 1776, on Ameerika ajaloos meeldejääv ajastu. Ma usun, et seda tähistavad järgnevad põlvkonnad kui suurt juubelifestivali. Seda tuleks mälestada kui vabastamise päeva, pidulike pühendumistega Kõigevägevamale Jumalale. See peaks olema tähistatud suurejoonelisuse, näidendite, mängude, spordialade, relvade, kellade, lõkete ja valgustitega mandri ühest otsast teise, sellest ajast igavesti. Te arvate, et mind veetakse entusiasmiga; aga ma ei ole. Olen hästi teadlik vaevast, verest ja aardest, et selle deklaratsiooni ülalpidamine ning nende osariikide toetamine ja kaitsmine läheb meile maksma. Ometi näen läbi kogu hämaruse valguse ja hiilguse kiiri; Ma näen, et eesmärk on rohkem kui kõiki vahendeid väärt ja et järeltulijad võidavad, kuigi teie ja mina võime kahetseda, mida ma loodan, et me ei tee.\nKaks päeva hiljem, 4. juulil, kiitis kongress heaks komisjoni esitatud deklaratsiooni lõpliku versiooni. Sellele kirjutasid alla kongressi president John Hancock ja sekretär Charles Thomson. Iseseisvusdeklaratsioon oli suuresti Thomas Jeffersoni töö, kes oli sel ajal rohkem mures oma naise tervise halvenemise ja uue koostamise pärast. Virginia põhiseadus. Sellegipoolest sisaldas lõpptoode Jeffersoni kavandist vaid mõningaid olulisi muudatusi. Esialgne eelnõu sisaldas Briti orjakaubanduse hukkamõistu, kuid seda sätet karistati orjuse pooldajate nõudmisel. Lõplikus versioonis puudus ka Briti rahva, mitte valitsuse denonsseerimine. Deklaratsioon (vt tekst) koosneb mitmest osast:\nSissejuhatus, mis toob välja iseseisvuse omaksvõtmise põhjused. Jefferson tugines suuresti inglise poliitilise filosoofi John Locke'i loodusõiguste filosoofiale. Väideti, et valitsused said alguse inimeste ja nende valitsejate sotsiaalsest kokkuleppest. Rahvas pidi oma kuulekust pakkuma vastutasuks valitsuste lubaduse eest kaitsta elu, vabaduse ja omandi loomulikke õigusi; Jefferson aga pehmendas Locke õiguste nimekirja, viidates elule, vabadusele ja õnne poole püüdlemineValitsused, kes neid õigusi ei pakkunud ega kaitsnud, võidakse seaduslikult tühistada.\nRida süüdistusi, mis õigustasid iseseisvusotsust. Deklaratsioonis esitatakse pikk nimekiri süüdistustest George III, parlamendi ja kuninglike ametnike vastu. Kuninga süüdistamisega süüdistamine oli lahkumine varasematest ametikohtadest, mis olid ministrid ja poliitikud, kuid mitte monarhi, erutanud. Mõned dokumendis registreeritud kaebused võivad tänapäeva lugejale tunduda kummalised või isegi tühised, kuid tuleb meeles pidada, et deklaratsiooni eesmärk oli avaliku arvamuse kujundamine, mitte faktide registreerimine.\nJäreldus. Deklaratsioonis kirjeldatud rikkumiste pika seeria põhjal kajastusid Richard Henry Lee sõnad: "Et need Ühendatud Kolooniad on ja parempoolsed peaksid olema vabad ja sõltumatud riigid; et nad on loobutud igasugusest truudusest Briti kroonile ja et igasugune poliitiline side nende ja Suurbritannia osariigi vahel on ja peaks olema täielikult lahutatud ... "\n5. juulil saatis Hancock osariikidele dokumendi koopiad. Deklaratsiooni esimene avalik lugemine toimus 8. juulil enne tohutut rahvamassi Philadelphias. George Washington käskis 9. juulil dokumendi kokkukontrollitud mandriarmeele ette lugeda. Ametlik allkirjastamine on haaratud2 pärgamenti viis 50 delegaati 2. augustil 1776. Üks delegaat allkirjastas selle kuu hiljem, kolm teist septembris, üks novembris ja Thomas McKean Delaware'ist, alles 1781. Märkimisväärsed mitteallkirjastanud olid John Dickinson, kes ei allkirjastanud põhimõtteline küsimus ja Robert Livingston, kelle tema osariik kutsus tagasi, enne kui tal oli võimalus sellele alla kirjutada. 1924. aastal kirjutas Ameerika juudi abistamiskomitee esimees Louis Marshall president Coolidge'ile, kutsudes teda mitte alla kirjutama riiklikule Päritoluseadus, mis piiraks sisserännet paljudest WASP-välistest Euroopa riikidest ja sisuliselt kaotaks selle Jaapanist. Ta ütles:\n... ja üks selle seaduseelnõu projekteerijatest on kuulutanud selle uueks iseseisvusdeklaratsiooniks, unustades, et Briti monarhi vigastusi ja anastamisi lugedes esitati vanas deklaratsioonis süüdistus: "Ta on püüdnud vältida elanikkonna need riigid takistavad sel eesmärgil välismaalaste naturalisatsiooni seadusi; keelduvad teiste vastuvõtmisest, et julgustada nende rännet siia, ja tõstavad tingimusi uute maade eraldamiseks. " Ärgem unustagem, et meist on saanud üllas rahvas asjaolu, et oleme vastu võtnud rõhutud ja võtnud oma kaldale vastu mehi ja naisi, kes olid väärt jagama meie tohutute riiklike ressursside pakutavaid võimalusi. ulatuses, ikka kära arengu pärast.\n1. New Yorgi assamblee hääletas 9. juulil, et volitada oma kongressi delegaate hääletama iseseisvuse poolt.2. Põnev on juriidilise dokumendi kirjutamise protsess suurte tähtedega. Tundub, et Timothy Matlack Pennsylvaniast, kes oli seda teenust varem Kongressile täitnud, koostas deklaratsiooni ametlikud süvenenud versioonid. Vaata Ameerika revolutsiooni ajakava.\nVaata videot: 19. Urmas Kõljalg ja Martin Zobel, Seeneriigi iseseisvusdeklaratsioon (Mai 2022).\nTõsi, see on teabe lõbus\nCopyright 2022 \_ Iseseisvusdeklaratsioon...


Emotsionaalse hüljatuse valukogemus ja lahendus. - Minad\nKirjutan oma kogemusest, sest võibolla see aitab sind kui oled kogenud või koged seda ka praegu. Püüan sõnadesse panna enda tunded ja mõtted, kui selle valuga lõpuks ühenduse sain ning kuidas see minu jaoks lahenes – väga ootamatult, kuid loogiliselt. Ehk saad siit sinagi inspiratsiooni proovida või toetada kedagi, kes seda vajab.\nSea end mugavalt sisse, võibolla varu ka salvrätikuid, lugemine on veidi pikem kui tavaliselt.\nEmotsionaalne hülgamine on haav mida kannavad paljud inimesed. Kuulen ja märkan seda sageli. Oma teadmiste ja õpingutega olen seda uurinud ja analüüsinud, kuid see kõik jäi mõistuse piiridesse. Ilmselt ei jaga ma midagi uut, sest võimalik, et tead neid asju niigi. Kuid teadmisest üksi ei piisa. Ma teadsin ka, palju aastaid aga midagi ei muutunud ennem, kui see päriselt juhtus. Kukkusin sellesse ootamatult, andsin loa ja lasin kriisil end sellest läbi kanda – emotsionaalselt, koos valuga ja mitte teadmiste tasandil.\nÜldisemalt emotsionaalsetest kriisidest\nOma emotsionaalsete haavadega olen palju aastaid tegelenud ja samm sammult neid lahendanud. Üks lugu viis teiseni, igakord läks kergemaks ja kergemaks. Ilmselt on see kõik olnud ettevalmistus ühelt poolt ja teiselt poolt loomulik arengukasv. Kõik on osa minust ja üks tervik nagunii. Seega iga teema, mille endas lahendan, toetab iga järgneva lahenemist loomulikumalt. Inimene on programmeeritud nii, et kardame kriise, eriti emotsionaalseid, sest need on seespool. Neid ei saa katsuda, ette näha ega seest välja võtta. Ja see on alati nii jubedalt õudne ning ebameeldiv tunne. Õnneks on iga läbitud kriis topelt preemiaga – palju muutub paremaks, kergemaks ja voolamavaks, iseendamaks (loe: autentsemaks endaks).\nTäpsemalt minu lugu\nÜhel õhtul arutasin kaaslasega sõpradest ja sõprusest ning mil moel iga inimesega tekib erinev kontakt, teemad ja suhtlus mida jagada, kuidas jagada ja milliseid reaktsioone eeldada. Siis kuidas keegi millelegi reageerib, lähtuvalt oma tuumhaavadest ning kuidas mina omakorda reageerin enda tuumhaavadest. See on lihtne selgitus peegeldamisele – miski teises peegeldab mulle midagi minust ning see käivitab mind. Kas ma pean sellest teisele rääkima? Ei pea, see ei puuduta teda vaid ainult mind ja kõik mida teha saan, on olla tänulik selle olukorra tekkimise eest. Nii minuga juhtuski, jagasin ühte enda väga erilist kogemust läbi Facebooki sõnumi ja reaktsioon sellele oli – vaikus. Ühelt poolt, mis seal ikka öelda ja ei pidanudki aga õnneks see käivitas mind. Kurbus tuli rinnakusse, keha läks raskeks ja tundsin end äkki nii üksi.\nLasin sellel tundel olla täpselt nagu oli ehk et ma ei hakanud seda alla suruma ega ära pühkima või vaigistama mõne muu tegevusega. Istusin ja jagasin seda kaaslasega, kes jagas oma mõtteid sellest, et iga inimene ongi ju erinev jne. Minu sees karjus kõik: „Ma tean seda niigi, mis sa sellest mulle praegu räägid!“ Ja siis tuli laviin. Tunne mis kaaslase öeldud lausele järgnes oli see, et – jagasin emotsionaalset kogemust ja see lõigati kellegi teise mõistujutu poolt ära.\nMulle jõudis üle kogu keha kohale see tunne, et olin avanud end, saatnud oma tunnete kiired välja ja teisel pool ei olnud kedagi neid vastu võtmas. Ühendus katkes. Teate seda kui püüad juhet pistikusse panna aga pole pistikut. Tundsin, et pole kedagi (kes on näinud filmi Will Smith´ga „I am a legend“- tõlkes „Ma olen legend“), see sama tunne kui Will päevast päeva kuulutab raadiosaatjas, et ootab iga päev kell 12 siin ja mitte keegi ei vasta, keegi ei tule ja nii aastaid. Sama tunne tekkis mul. Saadan laengu välja ja kedagi pole vastu võtmas ega vastamas sama tundega.\nSee oli nii valus kogemine mis kehas toimub, kui tagasiside samas „keeles“ puudub. Kokkuvarisemine ja samal ajal füüsiline pinge ootusest, et äkki siiski. Ja ei miskit. Raske on seda tunnet kirjeldada. Kes on sarnast kogenud, aimab millest räägin. Paari sõnaga siiski püüan selgitada. Kogu keha läheb nagu alarmi alla – füüsiline pinge igas organis, lihases. Nagu oleks valvel ja kikivarvul. Ootad, et kuulda kinnitust, et sind on kuuldud ja kuulatud, tuntud ja tajutud. Ja iga väikese ajavahe tagant, lootus vastust saada, variseb kokku. Siis uuesti pingutad ja siis uuesti varised kokku. Meeletu raskus ja segadus kehas. Tahaks appi hüüda ja ei suuda, ainult reageerida sain – viha, nutt, hirm – kõik läbisegi.\nKui see oli mõnda aega kestnud, ilmus mu õpitud kaitsereaktsioon automaatselt – istun, vahin ühte punkti, lülitan enamus meeled välja, et ei kuuleks, tunneks ja näeks, näole manatud kivimask. Ja samal ajal ootan, et äkki keegi võtab mind kaissu või puudutab või paneb käed ümber – äkki keegi siiski märkab. Samal ajal enda sees, „osakond“ osakonna haaval, lukustada kogu elektriline laeng, mis ähvardab purustada kõik.\nIstusin minuti või paar (ajataju nendel hetkedel kaob) ja teadsin, et vajan lahendust NÜÜD. Muuta stsenaariumi ehk midagi, mida pole kunagi varem selles olukorras teinud. Selle asemel, et süüdistada teist, kes ei olnud mitte milleski süüdi. Samuti ei saanud ta ka mitte kuidagi anda seda, mida sel hetkel kõige enam vajasin – sest ma ei olnu seda talle ikka veel öelnud JU!!!!! See oli ainuke hetk kus kasutasin mõistust (mõistust on meil vaja, lihtsalt oluline on kes juhib, et terveneda – sina või mõistus? See on eraldi teema ja sellest siin pikemalt juttu ei tee). Ja mõistus ütles: „Siruta ise, et küsida mida vajad. Ma ju just taipasin, et soovin, et keegi võtaks mind kaissu või paneks käed ümber, TEE SIIS ISE ESIMENE SAMM!\nSee kõne jooksis mu seest nii kiirelt läbi ja ma ei andnud aega enam ego sellel osal vahele tulla, mis oleks mind sellest ilmselt välja rääkinud (mis on tavapärane, sest ego tahab meid varasemate kogemuste kordumise eest kaitsta, rääkides igasugu lugusid ja leides erinevaid vabandusi ja põhjendusi). JA MA TEGIN SEDA! Pugesin ise kaissu, võtsin ümbert kinni ja teate mis – sellele tuli vastus – kaaslase käed haarasid mind enda embusse, ma sain enda käed vabaks lasta ja lihtsalt lubasin end vajuda sellesse tundesse, et mind lõpuks kuuldi (kusjuures kas märkasid, et ma ei teinud seda sõnadega vaid liigutusega, ise esimest sammu astudes).\nJa kõik mis mu sees selleks hetkeks veel alles oli, voolas pisaratega välja. Nutsin end tühjaks. Silme ees jooksid taipamised ja pildid miks see nii on, kust see tuleb ja mille põhjal olen oma kaitsereaktsiooni üles ehitanud. Kõik oli selge ja iga sekundiga läks kergemaks ja kergemaks. Pisarad lõppesid ise, kui keha tundis, et nüüd on hästi.\nMis toimus füüsilises kehas samal ajal?\nÄkki tundsin kehas surinat ja sellele järgnes midagi müstilist (ilmselt beebid tajuvad seda igakord, kui saavad vastusreaktsiooni vanemalt ja see on nende organismi endorfiinidega ehk õnnehormoonidega üleujutamine, mis paneb nad rahunema, tundma end turvaliselt ja usaldama, et nad pole üksi. Samuti on see valuvaigistava toimega). Tundsin kuidas kogu mu keha hakkas pealaest (eriti tugevalt andis tunda kuidas ajus pingelaeng alanes) jalataldadeni, ükshaaval lõdvenema. Tajusin iga lihasgruppi, organit ja kehaosa. See oli nii kummaline, sest ilmselgelt olin ma selle tunde ammu unustanud ja kaitsemehhanismide poolt blokeerinud.\nSee kehaline kogemus tekitas joovastavat tunnet, nagu mingisugusesse transsi oleks vajunud. Samal ajal ülimalt teadvel ja ühenduses olles (kes on kergelt purjakil elus kasvõi korra olnud, siis see tunne sarnanes kõige enam sellega). Isegi kui keha püüdis uuesti vana pingeasendit sisse võtta, siis see kohe lõdvenes uuesti – lihasmälu refleks. Keha võttis kõik üle, mina ainult lubasin.\nKõik protsessid mis sel hetkel aset leidsid, neid ei saagi kirjeldada ja ei peagi teadma, olulisim oli siin lihtsalt usaldada, et keha teab kõige paremini ja lubada tal teha oma tööd. Need programmid on nii ürgsed, et pole mõtet neis kahelda. Ja lõpuks tundsin kuidas ma võin silmapilk uinuda, teades, et mu eest kantakse hoolt. Minu sisse oli saabunud turvaline tunne, usaldus ja rahu. Olin nagu koju jõudnud. Järgnevatel päevadel märkasin oma keha tegevat uusi liigutusi. Samal ajal olin ka veidi kohmakas, sest uuega on vaja veidi harjuda. Huviga jälgin edasisi muutusi, sest 39 aastat oma jälje jätnud ja täielike muudatuste jaoks füüsilises kehas, tuleb anda aega.\nLühidalt teooriast millega emotsionaalse hülgamise kogemus on enamasti seotud.\nImik saab endast teadlikuks läbi vanema peegelduse ehk imik saadab välja heli, emotsiooni, žesti (ta ei kasuta sõnu) ja see kuidas sellele vastatakse, kujuneb emotsionaalne side, usaldus, turvatunne. Kui vanem on kogenud ise emotsionaalset hüljatust, erinevaid traumasid ja valu, mistõttu on ellujäämiseks olnud vajalik emotsioonid maha suruda, tuimestada, eirata, siis ongi tal raske lapse selgeid ja ebaselgeid signaale õigesti tajuda, aimata ning neile samaga vastata. Lapsel tekib segadus ja ta hakkab järjest vähem usaldama enda tundeid ning „usub“ rohkem vanema tundeid. Või õpib kasvades „selgeks“ vanemate poolt nimetatud tunded kui näiteks nutad ja sulle öeldakse, et ära pinguta üle, pole sul midagi nii valus. Lapse tunne tühistatakse, seda ei usuta, ei tajuta ja ei võeta kuulda.\nEhk et lapse emotsionaalsed kiired, mida ta vanemate poole saadab, lõigatakse mõistusega läbi. Juhe ei jõua pistikuni. Lootus aga jääb ja laps püüab ikka ja jälle seda ühendust luua ja taastada. Samal ajal aga kogemused on lapsele õpetanud, et see ilmselt, enamasti või alati (oleneb milline suhe lapsel oma vanemaga on olnud) lõppeb valuga. Seega töötab laps välja strateegia, mis hakkab teda selle valu eest kaitsma kohe, kui midagi tuttavat kuskilt paistab, annab tunda, ilmub. Ja kusjuures piisab vaid ühest sarnasusest eelnevalt kogetule ja alarmsüsteem käivitub.\nKui probleem on ühenduse katkestuses vanema poolt lapse varases eas, siis lahendus on täiskasvanuna õppida tabama ära kui alarm häiresse läheb, mida sel hetkel tegelikult vajad ja siis selle järele ISE sirutada. Olenemata kui ebameeldiv ja valus see on ja kas see keegi teine vastab või mitte. Oluline on TEHA see liigutus või ÖELDA välja mida vajad. Ja loomulikult seda harjutada, harjutada ja harjutada, kuniks see muutub sama loomulikuks kui kahvliga söömine.\nSee on ka üks kehapsühhoteraapia põhiteesidest, et lahendada need liigutused, mis mingil põhjusel jäid lõpetamata, tegemata või vastuseta. Sest keha mäletab ka siis, kui oled 100 aastane. Seega ei ole oluline kui vana ja kui kaua oled oma kaitseid kasutanud. Keha püüd on alati see lõpetada, sest tema jaoks ei ole aega – kui kogemus käivitub, siis kõik toimub uuesti nagu see esmakordselt juhtus. Keha jääb samasse sündmusesse lõksu. Täiskasvanuna saame need ise lõpetada, sest me ei sõltu enam vanematest, kes annavad meile peavarju, süüa ja riideid, et ellu jääda. Nüüd sa võid teha teisiti ja nii nagu sinu jaoks õige on.\nIlusaid sirutusi, kõnekaid kriise ja julget endaks kasvamist!\nemotsionaalne hülgamine, endaks kasvamine, sirutamine, tunded


K�IK N�UANDED > Gaasilekked Gaasilekked\nKäitumisjuhis gaasilekke korral.Ohud majapidamisgaasiga Väga paljudes Eesti kodudes on kasutusel majapidamisgaas. Gaasi kasutatakse toidu tegemiseks, vee soojendamiseks, majade kütmiseks. Gaasi laialdane kasutamine on tingitud selle suhtelisest odavusest, võrreldes elektriga. Samas on gaasiseadmete kasutamine mitmeti ebamugavam ja ka ohtlikum. Gaas on väga tule- ja plahvatusohtlik, lekke korral võib põhjustada inimese lämbumist. Gaasiseadmete paigaldamiseks on kehtestatud ranged nõuded ja nende mittetäitmine on ohtlik eeskätt selle kasutajale. Majapidamisgaasina on meil kasutusel kaks erinevat gaasi - maagaas ning vedelgaas. Mis on maagaas?\nMaagaas jõuab Eestisse Venemaalt mööda pikki torustikke ning jaguneb siin erinevate kasutajate vahel. Vedelgaas on aga kogutud mahutitesse ja selle jaotamine toimub balloonide abil või siis on suurematesse elamurajoonidesse paigaldatud maa-alused gaasimahutid, kust edasi jaotub gaas torustikke mööda. Seega peab teadma, et balloonides olev majapidamisgaas on vedelgaas, aga torudest saadav gaas võib olla sõltuvalt piirkonnast nii vedel- kui ka maagaas. Maagaasi peamine koostisaine metaan on värvitu ja lõhnatu, äärmiselt kergesti süttiv gaas - süttimine võib toimuda leegist, sädemest, soojusest. Võimalik on gaaside plahvatus õues, ruumides, kanalisatsioonis jm. Plahvatus võib toimuda, kui ruumist on gaasiga täidetud 5-15 % ning see süttib. Maagaas on õhust kergem gaas, mistõttu lekke korral hakkab ta õhuga segunedes kõrgemale tõusma, kuid alati tuleb arvestada, et ventilatsiooni või õhuvahetusega kaasnevad õhuvoolud võivad viia gaasi ka külgsuundades. See tähendab, et üldiselt on lekke korral ohus ülevalpool olevad korterid ja muu, kuid gaas võib liikuda ka kõrvalasuvatesse ruumidesse. Maagaas avaldab inimesele peamiselt lämmatavat mõju. Mürgisuselt see eriti ohtlik ei ole - on kergelt narkootiline. Kui umbes 10 % ruumist on täidetud gaasiga, põhjustab see unisust ning on võimalik ka peavalu ja halb enesetunne. Kui gaasi hulk kasvab 20 - 30 %-ni, kaasneb sellega ohtlik hapnikupuudus, mis võib kaasa tuua lämbumise. Mis on vedelgaas?\nVedelgaasi peamiseks koostisaineks on propaan. Nagu metaan, nii on ka propaan värvitu ja lõhnatu gaas, mis on väga kergesti süttiv ning plahvatav. Propaan on plahvatusohtlik, kui 2 – 11 % ruumist on täidetud gaasiga. Plahvatuse võib põhjustada isegi staatilisest elektrist tingitud säde. Otseselt mürgine propaan ei ole, kuid suures koguses õhku sattudes võib ta seoses hapniku hulga vähenemisega põhjustada lämbumist. Sisse hingates võib tekitada unisust, iiveldust, halba enesetunnet, peavalu ja nõrkust. Propaan on õhust raskem ja seetõttu vajub gaas lekke korral madalamatesse kohtadesse – ruumi põrandale, süvenditesse, keldritesse, kanalisatsioonikaevudesse jne. Seetõttu on lekke korral ohus peamiselt alumised korterid, keldrid. Et inimene saaks aru, kui gaas lekib, on majapidamises kasutatavatele gaasidele lisatud väikeses koguses lõhnaaineid. Lõhnaained teevad gaasi selgesti haistetavaks. Kui gaasileke on maa-aluses gaasitorustikus ja gaas tõuseb läbi pinnase maapinnale, on odorandid filtreerunud ja iseloomulik lõhn kadunud, mistõttu gaasisisalduse avastamine õhus on võimalik ainult gaasianalüsaatoriga. Gaasiplahvatusele on iseloomulik, et plahvatuse hetkel sumbub ka tuli, mis plahvatuse tekitas. See tähendab, et harilikult ei teki peale gaasiplahvatust tulekahju. See on tingitud kahest asjast – esiteks toimub plahvatus väga lühikese hetke jooksul, teised ruumis olevad esemed ei jõua veel süttida ning põlenud gaas ise kustub kohe. Teiseks tekitab plahvatus ruumis nii kõrge rõhu, et see summutab leegid. Tekkiv rõhk on piisavalt kõrge ja purustab kõige nõrgemad konstruktsioonid ning gaasid pääsevad välja. Plahvatuse mõju vähendamiseks paigaldatakse gaasirajatistes uksed, aknad ja luugid selliselt, et nad avaneksid väljapoole ja laseksid sel moel plahvatusgaasid välja. Samuti tehakse vahelaed kergpaneelidest ning suurendatakse klaasitud pindu. Kui samad tingimused on täidetud ka teistes ruumides või hoonetes, kus kasutatakse gaasi, on plahvatuse tagajärjel tekkivad purustused väiksemad. Kui ruumis on gaasileke, kuid ei ole kokkupuudet süüteallikaga, siis tekib seal mingil hetkel küllastunud segu (gaasi on liiga palju ja hapnikku liiga vähe), mis ei ole enam süttimisohtlik. Ohuolukorrad\nVõimalikud avariiolukorrad ja õnnetused gaasitorustikuga: gaasi leke hoonetes\ngaasitorustikule mehhaanilise vigastuse tekitamine\ngaasi leke väljaspool ehitisi\ngaasirõhu järsud muutused võrgus\ngaasi kontrollimatu süttimine\nplahvatus gaasivõrku ühendatud hoonetes\ntulekahju gaasitorustiku kaitsetsoonis või selle ümbruses\nTEGUTSEMINE GAASIAVARII KORRAL Oluline on järgida gaasiseadmete kasutusjuhendeid, gaasiettevõtete ettekirjutisi ning mitte muutuda hooletuks gaasiseadmete kasutamisel.\nKõige sagedasemaks gaasiavariiks on leke. Selle võivad põhjustada:\nseadmete vale paigaldus\nGaasileke iseenesest veel õnnetus ei ole, seda nimetatakse avariiliseks olukorraks, mis võib põhjustada õnnetuse, kui edasine tegevus ei ole õige. Vedelgaasi (PROPAAN) ballooni ostmisel veendu, et gaasimüügi ettevõte pakub omaltpoolt operatiivset teenust gaasiavarii korral.\nPõhireeglid gaasilekke avastamisel on: võimalusel sulgeda gaasi juurdevool tuulutada ruume akende ja uste avamisega\nGaasi juurdevoolu sulgemine sõltub sellest, kus on leke. Kui lekke põhjustajaks on lahtiununenud kraan pliidi küljes, siis on olukord kõige lihtsam. Gaasipliidi tule kustumisel tuleb kohe sulgeda kõik gaasikraanid. Kui aga torustik on vigastatud, siis tuleb sulgeda see kraan, kust gaas sellesse torustikku jõuab. Gaasiballoonide korral on selge, et kui kusagilt gaasi lekib, siis tuleb balloon kiiresti sulgeda. Kui viga on aga balloonis, siis peab koheselt kutsuma kohale selle firma, kust balloon on ostetud või teavitama ohust häirekeskust. Ruumide tuulutamine\nRuume on kiiresti tarvis tuulutada põhjusel, et seal ei tekiks plahvatusohtlikku gaasisegu. Avatud aknad ja uksed aitavad vähendada kahjustusi, kui plahvatus siiski toimub. Selleks, et oht kindlalt möödas oleks, tuleb tuulutamist teha vähemalt 30 minuti vältel. See peaks tagama õhu puhtuse juhul, kui gaasi enam juurde ei tule. Sädemed ja elekter\nIgasugune süüteallikas - lahtine tuli, elektrisäde jne, võib ruumis oleva gaasi süüdata ja sõltuvalt gaasi kontsentratsioonist plahvatuse tekitada. Selleks, et vältida elektrisädeme tekkimist, ei tohi peale ohu avastamist ühtegi elektrilist seadet lülitada ega seinast välja tõmmata. Teatavasti tekitab iga lülitus selles kohas väikeseid sädemeid. Ka siis, kui gaasiga täidetud ruumis põleb tuli, on ohutum jätta see põlema, mitte teha lülitust, mis võib tekitada sädeme. Kõige sagedamini tekivad sellised olukorrad köögis, sest gaasipliidid asuvad seal. Elektriliselt on väga ohtlikuks seadmeks külmkapp, sest selles toimub automaatselt iga teatava aja tagant kompressori sisse- ja väljalülitamine. Sellega kaasneb ka ohtlik säde. Seetõttu on kõige kindlam lülitada elekter välja terves ohupiirkonnas, milleks võib olla korter, maja jne. TÄHELEPANU! Elektri väljalülitamist võib teha ainult sellisest kohast, kus gaasilõhna tunda ei ole, näiteks trepikojast, teisest ruumist. Eemaldu ohtlikust piirkonnast\nKui gaasilõhn on elamu trepikojas, tuleb võimalusel tuulutamiseks avada trepikoja aknad ja välisuks. Kui gaas tungib trepikotta keldrist, siis ei tohi mingil juhul keldrit tuulutada trepikoja kaudu (oht elanikele). Keelatud on keldrisse minek! Avada keldri välisuks ning väljuda ohupiirkonnast. Kui gaasi sulgemisega ja ruumide tuulutamisega gaasi kontsentratsioon ruumides ei vähene, alustatakse inimeste evakueerimist majast. Kõiki tuleb teavitada, et lahtise tule kasutamine, suitsetamine ja elektriseadmete sisse- ja väljalülitamine on keelatud. Kui leket ei avastata või on selle likvideerimine aeganõudev, siis sulevad spetsialistid kogu maja gaasitrassi. Keldrisse võib gaasilõhn tungida ka maa-alusest vigastatud gaasitorustikust. Gaasileke väljaspool hoonet\nKui gaasilõhn avastatakse väljaspool hooneid, siis võib see tulla maa-alusest gaasilekkest, mille korral on lekkekohast 50 m raadiuses olevad hooned ohus. Gaas tungib neisse keldrite kaudu. Kasutusele tuleb võtta kõik abinõud (liikluse seiskamine, elanike evakueerimine, ruumide tuulutus), et ära hoida plahvatusi, lämbumisi ja muid õnnetusjuhtumeid. Vigastatud gaasitorust imendub gaas pinnasesse ning tõuseb kuni tänava või tee tiheda kattekihini. Talvel tõuseb gaas kuni külmunud pinnasekihini ja võib mõnikord mööda teealust liivvahekihti levida üsna kaugele. Kui gaasilõhna on tunda linnaosa majade mitmetes korterites, viitab see reaalsele ohule, et antud linnaosas on gaasi madalrõhk tõusnud üle lubatud piiri. Gaasi rõhu tõus võis põhjustada tarbijate gaasiarvestite purunemisi ja lekkeid torustikus või seadmetes. Kõigil tuleb soovitada sulgeda seadmete ja arvestite eelsed kraanid, tuulutada ruume ning oodata asjatundjate kohalejõudmist. Informeeri häirekeskust\nHäirekeskuse informeerimisel on tarvis küsimustele vastates anda järgmist infot: selgitada, mis juhtus (õnnetuse üldine iseloom ja väljendus - lõhn, nähtavad vigastused, tulekahju jne)\nPärast inimeste väljatoomist gaasiga täidetud keskkonnast tuleb alustada neile esmaabi andmist ja kutsuda kohale kiirabi. Ära lülita voolu sisse enne, kui oled veendunud, et gaasilõhn on täielikult kadunud ning kõik ruumid ja panipaigad on korralikult tuulutatud.\nTeavita gaasimüügi ettevõtet lekkivatest gaasiseadmetest või -balloonidest. Enne gaasilekkega seotud seadmete kasutamist lase spetsialistidel gaasiseadmed või – balloonid kindlasti üle kontrollida või vajadusel ümber vahetada.\nRaplamaa, Kohila Alev - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU\nSaaremaa, Pihtla Kula - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU\nIda-Virumaa, Vaivara Kula - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU\nIda-Virumaa, Narva linn - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU\nIda-Virumaa, Narva linn - LIIKLUS�NNETUS\nTartumaa, Laeva Kula - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU\nLaane-Virumaa, Tapa Kula - METSA/MAASTIKU TULEKAHJU


Õline nahk ja suured poorid\nRasvane nahk ja laienenud poorid on kaks nahakeskkonda, mis sageli tunduvad olevat käsikäes. Need tingimused võivad põhjustada naha liigset õli tootmist õliga või igavana. Teades, kuidas vältida ja ravida neid nahatingimusi, aitab teil saada selgemat nahka.\nSuured poorid põhjustavad enamasti kahte kontrollimatut tegurit. Esimene on geneetika ja teine on vanus. Kui olete vanuses, kaotab teie nahk elastsuse, põhjustades pooride laienemist. Geneetiline toime võib mõjutada naha õlilisust ja kõikuv hormoonide taset, mis võib signaali toota ka rohkem õli.\nOn olemas palju väärarusaamu, mis ümbritsevad õline nahka ja laienenud poorid. Esimene on see, et toit põhjustab neid. Toit mõjutab nahka vähe. Teine eksiarvamus on see, et nafta tootmist vähendavate toodete kasutamine suurendab naha-naha õlitootmist. See on ka vale, drer Audrey Kunini sõnul on nahahooldusallikate veebisait DERMA Doctor kirjutanud dermatoloog.\nNaturaalse nahahoolduse hea režiimi järgimine on üks parimaid ennetusmeetodeid, et vähendada naha rasva ja suurendatud poorid vastavalt “Naiste koduvähiste arstide raamatu” sõnadele. Pese nägu kaks korda päevas, et eemaldada pori ja mustuse ületav mustus ja õlid. Alfa-hüdroksühappe sisaldava nahakreemi kasutamine võib aidata neid haigusi ravida. Alfa hüdroksühapped soodustavad rakkude käivet, mis võib takistada naharakkude neelamist. Päikesekaitset kandvad igapäevaselt võivad aidata vältida ka päikesekahjustusi, mis võivad põhjustada pooride suurenemist.\nSuurenenud pooride ja naha õlilisuse ravivõimalused hõlmavad naha praimeri või poore minimeeriva losjooni kasutamist enne pealekandmist. Need aktuaalsed rakendused toimivad kittina ja tasandavad nahka, et luua ühtlasem pind. Enne teiste nahahooldustoodete, näiteks lahtise pulbri kasutamist, kindlasti lubada praimerajal täielikku kuivamist. Kasutage ainult mitte-komedogeenseid tooteid, et vältida ummistuste tekkimist täiendavate õlidega.\nÕli eemaldamiseks nahal koorimine või puhastamine võib nahal negatiivselt mõjutada. Liigne puhastamine võib ärritada nahka ja võib põhjustada nahale liigseid õlisid, et reageerida ärritusele. Kui te nahat pleekib, loputage seda mitte rohkem kui üks kuni kaks korda nädalas.\nPrevious Previous post: Mineraalvesi ja rasedus\nNext Next post: Maapähklid ja kaalulangus


Jõgevamaa Tunnustab 2016 - Jõgeva Maavalitsus\nKonkursi „Jõgevamaa Tunnustab " 2016. aasta laureaadid\nJõgevamaa Aasta Tegu 2016\nII Eesti Naiste Tantsupidu Mehe Lugu\nFOLKLOORISELTS JÕGEVAHE PERE, juhatuse liige Marika Järvet\nII Eesti Naiste Tantsupidu Mehe Lugu on lugu Eesti mehest, sellest kuidas mees näeb naist läbi oma silmade ja südame. Tantsulavastuses põrkuvad kaks maailma – avatud ja elurõõmus ning suletud ja kibestunud. See on lugu, milles on kirge ja armastust, aga ka viha ja põlgust. Tantsulavastus Mehe Lugu koosnes 26 tantsust. Lugu aitas tervikuks siduda dialoog, mille esitasid Jõgeva juurtega näitleja Tiit Sukk ja tantsupeo patroon Ivo Linna.\nEtenduse lavastas mitmete üldtantsupidude lavastaja ja liigijuht Ülo Luht. Peo muusikajuht oli Toomas Lunge ja tekstide autor Heiki Vilep.\nTantsupeost võttis osa 394 tantsurühma. Lisaks Eesti rühmadele aitasid etendust luua tantsijad Kanadast, Inglismaalt, Iirimaalt, Luksemburgist, Soomest ja Norrast.\nJõgevamaa Aasta Teo auhinnaga kaasneb rahaline preemia 1500 eurot.\nJõgevamaa Aasta Innovaatiline Tegu 2016\nKüberkaitse õppesuuna avamine Põltsamaa Ühisgümnaasiumis, direktor Aimar Arula\nPõltsamaa Ühisgümnaasium on üks esimesi gümnaasiume maailmas, kus küberkaitset õpetatakse.\nTegemist on haridusinnovatsiooni ja riigikaitseliselt strateegilise tähendusega teoga. Õppetöö viiakse läbi uuenduslikul moel - palju on kaasatud koostööpartnereid, suur osa õppetööst toimub klassiruumist väljapool, õppesuuna toetamiseks on loodud side- ja drooniring.\nTiitli Aasta hariduse tegu pälvimine tunnustuskonkursil „Eestimaa õpib ja tänab" on toonud kaasa palju tähelepanu, nii Eesti kui ka rahvusvahelises meedias ning hariduse, riigi- ja küberkaitse võrgustikes.\nJõgevamaa Hea Investor 2016\nOsaühing RAUDUKS, juhatuse liige Andres Orumaa\nRauduks OÜ on Tormas eesti kapitalil tegutsev metallitöötlemise ettevõte. mis alustas oma tegevust 2004. aastal terasuste valmistamisega.\nHetkel töötab ettevõttes 20 töötajat. Toodetakse põhiliselt silemetalluksi, terasprofiiluksi, tulekindlaid seinaelemente ja valmistatakse eksperimentaal-metallitöid. Aastatega on toodete valik märkimisväärselt kasvanud. Rauduks OÜ on aktiivne kogukonnaliikumise ja spordi toetaja.\n2016. aastal ehitati Torma alevikku ligikaudu miljon eurot maksev uus tootmishoone.\nJõgevamaa Hea Põllumajandusettevõte 2016\nTorma Põllumajandusosaühing, juhatuse liige Ahto Vili\nKui 1993. aastal Torma põllumajandusettevõte reformiti, oli lehmade keskmine piimatoodang 3700 kg.\n2016. aastal oli Torma Põllumajandusosaühingul 578 lüpsilehma keskmiseks aastatoodanguks 11 246 kg lehma kohta, tipplehmade väljalüps oli kuni 84 kg päevas.\n2002. aastal avati Tormas Eesti esimene moodne Taani tüüpi vabapidamislaut, lisaks on ehitatud uued läga- ja silohoidlad ja rekonstrueeritud noorloomalaut.\nJärjekindlalt on kaasajastatud maaharimis-, külvi- ja silo valmistamise tehnoloogiaid.\nTorma Põllumajanduseosaühing on teinud aastaid tulemuslikku koostööd Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi söötmise osakonnaga.\nOsaühingus on 38 töötajat.\nTorma Põllumajandusosaühingut on juhtinud üle 20 aasta Ahto Vili.\nJõgevamaa Hea Ettevõte 2016\nPUUMAJATEHASE OÜ, juhatuse liikmed Tiit Rosin, Ando Arvisto\nPuumajatehase OÜ asutas 2007. aastal professionaalne ehitusinseneride meeskond, kellel oli varasem kogemus puidust elementmajade tootmises ja majade ehitamises.\nJõgeva maakonnas Siimustis asuvas tehases toodetakse puitelemente. Tehase aastane tootmisvõimsus on 90–100 ühepereelamut (pindala 150–200 m2)\nPuumajatehase OÜ toodab ja tarnib puitmajade elemente ökoloogiliselt puhaste, keskkonnahoidlike ja madala energiatarbega hoonete jaoks.\nEttevõtte toodete kvaliteedi tagavad põhjalikud teadmised, kogemused, inseneride ja tööliste oskused ning vastavus kõigile kohalduvatele standarditele.\nPidevalt tegeldakse tootearendusega ning edendatakse energiatõhusaid rohelisi lahendusi.\nTehase tooteid müüakse Eestis Rootsis ja\nJõgevamaa Hea Turismitegija 2016\nKasepää vald, Kalevipoja Kala- ja Veefestivali korraldamine, vallavanem Jüri Vooder\nKalevipoja Kala- ja Veefestivali on korraldatud järjepidevalt juba 11 aastat. Festivali üheks eesmärgiks on tutvustada Peipsi äärset kanti ning innustada kohalikke elanikke julgemalt mõtlema ja aktiivsemalt tegutsema.\nKalevipoja Kala- ja Veefestival on Peipsi piirkonna üks suuremaid suviseid sündmusi. Rahvaüritus kutsub igal aastal kohale ligi 3000 külastajat ja umbes 100 kauplejat. Laadal kaubeldakse käsitööst ja toidukaubast kuni vanavarani välja.\nFestivalil toimub igal aastal kalasupi konkurss, mis väärtustab Peipsi kala ning kohalikke traditsioone. Festivali saadab lõbus kultuuriprogramm, mis kestab terve päeva ning lõpeb meeleoluka peoga järve äärde rajatud laululaval.\nJõgevamaa Hea Keskkonna Tegu 2016\nTabivere Soojus OÜ, juhatuse liige Rannar Raantse\nTabivere Soojus OÜ on investeerinud aastatel 2011-2016 keskkonnasäästlikku küttemajandusse kokku 1 340 000 eurot, millest Euroopa Liidu struktuurifondide toetused moodustavad ligi 640 000 eurot. Korrastatud on Tabivere ja Puurmani aleviku kaugküttetrassid ja katlamajad ümber ehitatud taastuvenergial ehk hakkepuidul töötavateks.\nJõgevamaa Hea Piirkonna Edendaja 2016\nAnna Haava nimeline Pala Kool, direktor Malle Weinrauch\nAnna Haava nimeline Pala Kool on alati tähtsustanud oma kodukandi kultuuri ning pärandi hoidmist. Kool on korraldanud Kodavere murraku laagreid, kus oma paikkonna ajaloo tutvustamise kõrval on õpitud Kodavere murret, valmistatud kohalikke toite ning õpitud tundma Kodavere rahvariideid. 2016. aasta olulisem saavutus oli Palal toimunud Kodavere pärimuskultuuri konverentsil sündinud idee teha Kodavere murdeaabitsa kõrvale ka kodavere murdes CD plaat. Esmalt koguti materjal ning Pala kooli õpetajad ja õpilased lugesid ja laulsid sisse plaadi „Kodavere-kiilsed mälessussed". Plaat annab võimaluse tutvuda Kodavere murraku ja kohalike traditsioonidega ning säilitada ja väärtustada paikkonna keelelis-kultuurilist pärandit.\nMittetulundusühing Kärde Küla Selts, juhatuse liige Marve Millend\nMittetulundusühing Kärde Küla Selts on asutatud 2010. aasta sügisel. Seltsis tegutseb aktiivselt 40 liiget, nende hulgas palju noori ja lapsi.\nSelts korraldab paar korda aastas koristustalguid hoidmaks Kärde mõisa parki võsastumisest. Kärde küla keskusesse kauni vaatega mäenõlvale rajati koosviibimiste korraldamiseks muruplats.\n2016. aasta tegemistest võib esile tuua seltsi eestvedamisel 23. juunil 2016 rahvarohke küla kokkutulekuga tähistatud Kärde küla esmamainimise 600. ja Kärde rahu sõlmimise 350. aastapäeva ning Kärde küla 90. sünnipäeva.\n2016. aastal valis Jõgevamaa Kodukandi Ühendus Kärde küla Jõgevamaa 2016. aasta külaks.\nVõtikvere Küla Selts MTÜ, juhatuse liige Krista Pint\nKülaseltsi loomisest alates on koos külainimestega korraldatud erinevaid üritusi ja koosviibimisi kogu külale, korrastatud on külamaja ja iidset parki.\nAnnetustest ja kingitud raamatutest loodi külamajja väike külaraamatukogu.\nVõtivere küla brändiks on kujunenud, Eestis ainulaadne, iga-aastane RAAMATUPIDU.\n2016. aastal toimus selline üritus juba XVII korda. Osavõtjaid oli ligikaudu 300 inimest.\nÜritusel osalevad kirjanikud ja kirjastajad, kes tutvustavad ja müüvad oma uudisteoseid.\n2015. aastast antakse välja luuletaja Elise Rosalie Auna nimelist kirjanduspreemiat, kes elas külas aastatel 1888-1895 ja oli sel ajal kuulsamaid naisluuletajaid Eestis.


Vaata, millised ettevõtted hüvitavad töötajaile juba esimesi haiguspäevi - Tervis\nVaata, millised ettevõtted hüvitavad töötajaile juba esimesi haiguspäevi\n21. november 2017, 9:22\nAmetiühinguid kutsuvad selle nädala lõpuni kõiki töötajaid sellistest tööandjatest neile teada andma. Samas õhutavad nad ka teisi tööandjaid oma soodustusi uuesti üle vaatama, sest olenevalt aastast tabab Eestit talveperioodil üks kuni kolm massilist külmetushaiguste lainet.\nAmetiühingute keskliidu esimehe Peep Petersoni sõnul hakkasid ametiühingud haiguspäevade hüvitajaid otsima pool aastat tagasi. «Kevadel saime kokku üle 50 tööandja, kes kas osaliselt või täielikult oma töötajatele esimesi haiguspäevi kompenseerisid,» rääkis ta.\nTäna on haiguste perioodi algusega teema taas aktuaalne. Peterson rõhutas, et tööandjate tagasisidele tuginedes hüvitatakse esimesi haiguspäevi sageli seetõttu, et massiliste haiguspuhangute ärahoidmine on kasulik ka tööandjatele.\nTema sõnul mõjuvad töötajate terviseprobleemid halvasti ettevõtete tööviljakusele, see omakorda kajastub kasumis ja palkades. «Lisaks tuleb kaaluda muid võimalusi, näiteks töötajate vaktsineerimine töökohal,» lisas Peterson.\nTeise ja kolmanda haiguspäeva hüvitamine on selle aasta algusest maksuvaba ja paljud tööandjad on asunud seda juba töötajate tervise säästmiseks kasutama. Riigikogu kehtestas maksumuudatuse kompromissina peale seda, kui ametiühingud esitasid Riigikogu juhatusele 25 000 allkirja esimeste haiguspäevade hüvitamise taastamiseks.\nFazer FoodMotoneti kaubamaja\nTERVIS. E.KE OÜ\nSa Tartu Eluasemefond\nBondora AS ja selle tütarettevõtted\nAS Irest Ehitus\nAcros Finants OÜ\n*Osa keskliidule teadaolevad ettevõtted hüvitavad haiguspäevi ka sajaprotsendiliselt ning juba alates 1. haiguspäevast.


Tupperware - Meist\nTupperware on üks maailma suurimaid otsemüügifirmasid. Peaaegu 1 000 000 konsultanti rohkem kui 100 riigis on toonud Tupperware kasutajate teadvusesse ainulaadsete, multifunktsionaalsete ja professionaalsete toodetega lauale ja kööki.\nRohkem kui 60 aastat on Tupperware teinud ajalugu ainulaadsete kvaliteetsete toodetega, mis teevad argipäeva kõigile lihtsamaks. Tänu pidevale tootearendusele ja Tupperware tublidele konsultantidele leidub meie kaasaegset disaini enamikus kodudes.\nMaailmas korraldatakse kokku u 12,5 miljonit esitlust aastas koos u 100 miljoni külalisega. Tupperware peakontor asub Floridas Orlandos, ettevõtte käive on ligikaudu 2 miljardit USD ja ettevõte on noteeritud New Yorgi väärtpaberibörsil.


VIDEO: 3-miljoniline Porsche Speedster 911 on retroerutav - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nVIDEO: 3-miljoniline Porsche Speedster 911 on retroerutav\nOmeti üks Porsche 911, mis ka eriliselt mõjub\nSpeedster peaks kõlama kahtlaselt tuttavalt ka autohuvist vähem läbi imbunud inimestele, sest kas ei surnud näitleja James Dean ju mitte sellise nimega glamuurses sportautos? Tõsi ta on, ent Speedster pole legend mitte vaid seetõttu. Porsche on Speedsteri viimaks taasloonud ning see on tõesti edev. Vaata videost!\nUhiuus 911 Speedster maksab umbes 3 miljonit krooni ning astub publiku ette järgmisel nädalal Pariisi autonäitusel. Porsche pakub taolist mudelit mitte mingist juhuslikust heldimusest, vaid osakonna Porsche Exclusive 25-aastase juubeli tähistamiseks.\nTagaveoline masin on saanud kenad aerodünaamilised lisandid ning hulga luksuslikke materjale sisemust kujundama. 3,8-liitrine reaskuuene mootor arendab 408 hj, millest peaks koostöös 7-astmelise kahe siduriga PDK käigukastiga olema tuule juustesse puhumiseks enam kui küllalt.


Türkmenistan - rahvastik\nnavigatsioon: rahvastik / Riigid / Türkmenistan\nTürkmenistan · rahvastik\nSellel leheküljel leiate mineviku, oleviku ja tuleviku elanikkonna statistika Türkmenistan (1950-2100), rahvastiku kaarti, demograafia, elanikkonna loenduri jne.. küsimus: Mis on populatsioon Türkmenistan? vastus: Praegune populatsioon Türkmenistan on: 5 734 410*, piirkond 488100 km², rahvastikutihedus 11.75 p/km². Pealinn on Türkmenistan Ashgabat. kontinent: Aasia.\nTürkmenistan · rahvastik 1950-2100\nTürkmenistan · ajaloolised andmed ja prognoos elanikkonnast (mõlemast soost) ajavahemikuks 1950-2100 (miljoneid) Tegelik elanikkonnast Türkmenistan 1. juulist aasta märgitud. Allikasks ÜRO ravhastikutalitus .\nMis oli Türkmenistan rahvastiku arv Teie oma sünnipäeval?*\nMuutused iga 485.244 sec. Rahvastiku kasv Sellel aastal\nMuutused iga 291.135 sec. sünnitus Sellel aastal\nMuutused iga 727.797 sec. suremus Sellel aastal\nTürkmenistan Rahvastiku kaart\n• rahvastik Kasvumäär: 178 / päev = 7.42 / tund = 0.124 / minut = 0.0021 / sekundit\n• sünnitus Kasvumäär**: 297 / päev = 12.35 / tund = 0.202 / minut = 0.0034 / sekundit\n• suremus Kasvumäär: 119 / päev = 4.95 / tund = 0.082 / minut = 0.0014 / sekundit.\nPraegune Türkmenistan rahvastik vanuse ja soo kohta 2021-01-16*\n288 134 ⇐+3.3% 278 814\n257 437 ⇐+2.7% 250 786\n255 220 ⇐+2.4% 249 290\n222 525 ⇐+2.9% 216 249\n238 831 ⇐+2% 234 204\n295 601 ⇐+0.9% 293 087\n264 011 +1%⇒ 266 644\n209 583 +4.3%⇒ 218 686\n176 176 +7.8%⇒ 189 950\n151 446 +3.3%⇒ 156 421\n134 935 +10.1%⇒ 148 568\n119 584 +23.5%⇒ 147 684\n89 498 +26.2%⇒ 112 936\n52 725 +36.2%⇒ 71 816\n23 077 +34.5%⇒ 31 049\n13 143 +51.9%⇒ 19 967\n12 978 +70.1%⇒ 22 072\n4 526 +99.2%⇒ 9 017\n2 017 +145.8%⇒ 4 957\n89 +564%⇒ 591


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Mexico1-eellugu ja lend\nMexico1-eellugu ja lend\nSihukese ilmaga polegi kahju Torontost lahkuda\nMomendil istun lennukis ja toksin läpakal esimest sissekannet meie eelseisvast reisust. Muidu ei viitsiks, aga olin oma kõrvaklapid kuhugi suvalisse seljakoti taskusse susanud, mistõttu filmi ei saanud vaadata. Postitus läheb teele juba kohapealt, juhul kui seal ikka wifi töötab ja elektrit on. Peaks vist rääkima, miks ma üldse lennukis istun. Nimelt tekkis meil sihuke olukord, et vanamal tütrel jäi aasta lõpus puhkust üle. Et mitte raisku lasta otsustasime nädalaks kuhugi sooja kohta lebotama siirduda. Minul niikuinii ületundide arvelt juba kuu aega lisapuhkust teenitud, hea nädalake külma aja alguses välja võtta. Koha valiku esmaseks kriteeriumiks oli snorkeldamise ja teiseks mägede või matkamise võimalus. Elamise koha pealt meeldib meile kaks äärmust: telk või AirBNB või siis mugav kõik hinnas vähemalt neljatärni hotell.\nGoogeldasin maailma parimaid korallrahusid. Super ilusaid kohti on ohtralt, paraku kipuvad paljud meie hinnapiirist pikalt väljas olevat kas kauguse ja sellest tuleneva kohalesaamise maksu või siis elamise kalliduse poolest. Kahekümne hulgas leidus siiski mitmeid taskukohaseid Kesk-Ameerikas. Kuubas oleme juba käinud, silma jäi Mehhiko, kus üks riff Kariibi meres, teine Vaikse ookeani rannikul. Otsustavaks said ookeani rannikuni ulatuvad mäed. Piltidel paistsid rannakaljud igati ägedad ja ronitavad. Huvilistele korraldatakse isegi ronimismatku. Korallrahu pidi laiutama lausa hotelli ees, mingit eraldi reisu pole vaja ette võtta. Lisaks asub elamine suurest looduskaitsealast vaid 5 kildi kaugusel. Panime kinni kahese toa Huatluco Las Brisas hotellis, lisaks võtsime ka päevase katamaraanireisi merel kaugematele rifidele ja looduskaitseala väidetavalt inimtühjadele randadele. Maksma läks kõik kokku (lend hotell, söök, jook (alko kaasaarvatud), merereis) nats üle 1300CAD ehk alla 900 euri nina peale.\nPaari päeva eest uurisin ega hinnad meie hotellis juhuslikult viimasel momendil soodsamaks pole läinud, reisu broneerimisel pakuti võimalust, et kui hind peaks millalgi odavam olema saame raha tagasi. Tutkit, hotell oli täiega välja müüdud, mis õige üllatav, sest tavaliselt on tegu ühe vaiksema ajaga just jõulude ja aastavahetuse kõrgpunkti vahel. Mulle on alati meeldinud, et hotellid tühjad, randades vähe rahvast, restodes pole trügimist. Ei teagi kas tegu hullult hea ja populaarse hotelliga või on mingil muul põhjusel rahvast täis, eks näe kui kohale saame.\nHarilikult sätime reisud nii, et maksimaalselt vaba aega kasutada, seekord juhtus kaks vaba päeva enne väljalendu. Mõnes mõttes hea, sai lõdvalt võtta ja rahulikult pakkida. Mitte et soojale maale nädalaks reisides oleks suurt miskit vaja kaasa võtta. Seekord siiski kaks kohvrit kuna sukeldumise varustus täitis rohkem kui pool ühest. Jalatseid suht lai valik – spordisandad matkamiseks, veepapud mere ääres ja meres tuiamiseks, ronikingad kaljudel turnimiseks (Ene ära pabista, laps hoiab mul silma peal, et ma lollusi ei teeks). Siis veel tossud vihmasel novembrilõpu hommikul kodust välja minekuks, kingad restosse pääsemiseks. Plätud kuumal rannaliival patseerimiseks enam ei mahtunud: eks pean ahvikiirusel üle kõrvetava liiva vette tormama. Restodega on Lõuna Ameerikas selline kummaline komme, et sisse ei lasta ujukates ja rannaplätudes, ole sa või Bill Gates, pidavat kaaskodanike sündsustunnet riivama. Pool kohvrit kulus seega „business casual“ vormi peale, et õhtul süüa saaks.\nÜlejäänud riietusosa suht lihtne: t-särgid, lühikesed püksid, ujukad, pesu. Minu viisakalt öeldes tagasihoidliku juuksekasvu (matsid kutsuvad kiilakaks) puhul on mütside olemasolu hädavajalik, kaasaarvatud ujumismütsi, mida punapeanaha hinnaga Kreekas õppisin. Õnneks saabus netis tellitud ujumismüts paar päeva enne reisu, käisin juba hädaga poes suusascullcappisid vaatamas. Ujumismütse ei müüda, sest polevat hooaeg nagu poodides väideti. Paar suuremat termosjoogitopsi suskasin kohvrisse kuna isegi viisakates hotellides pakutakse õlut mingites päkapiku plasttopsides. Plastist saan veel aru, klaasist õllekannu basseiniäärele puruks pillamine oleks ilge probleem. Mahust üldse mitte, sest selle ajaga kui baarist oma lebotoolile jõuad pead enne maha istumist ümber pöörama kuna palava ilmaga on sõrmkübar tühjaks auranud. Teadlikud kodanikud võtavad Homer Simpsoni eeskujul kaasa oma õlleanuma, mis nende personaalsele vajaduse rahuldab.\nSeekord kaalusin dollaripoes tükk aega: kas võtta pooleliitrine termostops koos külmikus hoitava plastümbrises jääpulgaga (idee teenis minu aasta preemia) või pooleteiseliitrine Bavaaria kann. Peale pikka kaalumist osttsin esimese, ehkki süda jäi verd jooksma kujutluses kuidas suure kannuga hotelli rõdul kaifin, pidamata iga veerandtunni tagant alla baari kütust tankima tormama. Temperatuuri küsimusele leidsin lahenduse poolunes kui ärksamate isikute ajud inimkonna senilahendamata teadus ja inseneri probleemidega tegelevad. Sajagrammine plastist veinipudel, mis külmikus jääkuubikuks muutub, tuleb pooleteiseliitrisse õllekannu uputada. Hoiab õlle jaheda samas niigi lahjat märjukest veelgi lahjendamata, sest jääsulavesi püsib ilusti pudelis. Sihukesi pudeleid on muidugi vähemalt kaks vaja: sel ajal kui üks õllekannus rasket tööd teeb kesvamärjukese jahedana hoidmisega kogub (tehniliselt võttes küll kaotab) teine sügavkülmas energiat.\nEnne reisu teen alati läpakas nimekirja vajaminevatest asjadest, trükin välja ja alles füüsiliselt kohvrisse või seljakotti susates teen märgi vastava judina ette. Selline plaanipärane käitumine väldib hilisemat frustratsiooni kui avastad, et oled selle või teise hädavajaliku pisiasja maha unustanud, sest panid momendiks kapi äärele käest ja nii ta sinna jäi. Pisiasjadest on tähtsad isikliku hügieeni vahendid, pea ja kõhuvalu tabletid (mul pole kunagi vaja läinud), taskunuga, pealamp, laadijad ja juhtmed ja pistiku otsikud voolu tarbivate vidinate nagu mobla või läpakas tarbeks, pastakad (lennukis pead täitma portsu tarbetuid pabereid), ... jne ...\nPaljutõotavalt mägine piirkond paistab\nLend väljus 9:30, mis tähendas, et poole üheksaks peaks lennujaamas olema. Kaasa viis meid kolmveerand kaheksaks kohale. Viimaks on Toronto lennuväljal enamus lennulepääsemise tegevusest automatiseeritud. Check-in netis, kohvri lipikud trükid ja annad kohvrid ise ära, ainult passikontrollis lennu peale lastes vaadatakse su käsipagas inimeste poolt üle. Tollivabast poest võtsin igaks juhuks sixpacki head canada õlut, liitrise Pinot Girot veini ja pisikese punase veini pudeli lennukis konsumeerimiseks. Joogid pakitakse suletud kilekotti ähvarduse saatel, et enne sihtkohta jõudmist ei tohi avada. Seni pole mul probleemi olnud, et keegi lennujaamast välja minnes uuriks, miks pudel veini või paar õlut vahepeal „ära haihtunud“. Lennukis küll pakuti tasuta klaasike shampat puhkusereisu sissejuhatuseks ja hamba verele ajamiseks, aga ülejäänud kraam kirvehinnaga. Mida teeb teadlik nõuka koolitusegs kodanik: võtab kotist enda juustuvorsti võiku või soola voblad või sihvkad (tolli ei koti toidukraam, seni kui vedel pole), küsib klaasi ja korgib tollivabast ostetud veini (mis juhtus olema täpselt sama mark kui lennukis pakutu ainult poole odavam).\nPunaste katustega keskus keskel on meie hotell\nIgal juhul oleme momendil veel õhus, kaks tundi sihtkohast ja mõnusas ootusärevuses. Lennukis pakuti lisaks juba võetud merereisule ka mägedes hulkumist koos kose külastusega. Väidetavalt saame osta Kanada dollrite eest maksuvabalt, hotellis tuleks sama number US raha välja käia. Kui peaksime kuidagi odavamalt saama lubati papp tagasi anda. Vist võtame, ühest küljest on omapead hulkumine põnevam, teisest küljest ei tea kohalikke olusid ega oska hinnata võimalikke tüssamise võimalusi. Mehhiko pole nimelt kõige turvalisem maa, ehkki meie poolt külastatavas piirkonnas pole probleeme olnud. Suure tõenäosusega on igasugu ohuvärk kõvasti massimeedia poolt ülevõimendatud aga las olla, kaasa ja sugulaste rahustamiseks teeme ametliku ekskursi. Ägedatest ettevõtmistest enne ei kirjuta kui tehtud 😜 Nüüd lasen silma momendiks looja enne kui maandume.\nLäpakast ja musta reede nädalavahetusest.\nVirtuaalteisik - järgmine tehnorevolutsioon\nKultuurne erimeelsuste lahendamine :P\nMiski pole igavene\nKõrvitsa saatus, aiast ja diivanist.\nHalloween ja Technofair Torontos\nFilosofeerimine sohva teemal :P


riided, saapad,vihmariided, päästevestid, kummikud - Baltic Fishing Tackle\nTermo riided (5)\nMilitaar- ja jahi riided (1)\nHelikon-Tex Ltd (4)\nOPM International (2)\nVabaaja-, militaar-, ilmastiku kindlad-, matka riided, päästevstid, pinnalpüsivad riided ja jalanõud.\nRiided/jalanõud Siin on 14 toodet.\nSoojad ilmastiku- ja vihmakindlad kombinesoonid ja komplektid\nPalju riideid mis sobivad looduses viibimiseks, nii matkates kui ka jahil olles.\nKõrged saapad, kummikud, püksid, kindad, jakid ja palju muud mida kalamees vajab vees liikumiseks jalgsi.\nWiley X taktikalised kindad TAG-1\nPeopesa on valmistatud lambanahast Armortan ™, mis võimaldab maksimaalset peopesa ja sõrmede kaitse ilma, et seeläbi kannataks sõrmede ja peopesa tundlikus. On ekstra nahast tugevdused peopesa ja pöidla osal, et suurendada vastupidavust kõrge kulumisega kohtades. TAG-1 on laiendanud küünarvarre kaitset, mis sisaldab elastset mansetti, mis katab randme.\nWiley X universaalsed taktikalised kindada...\nWiley X APX - universaalsed taktikalised kindad. Pakuvad usaldusväärset kaitset lahingus, matkal ja ekstreemsetes tingimustes.\n34,00 €\tToode on laos\nWiley X taktikalised kindad DURTAC SmartTouch\nWiley X taktikalised kindad, mida kandes saab kasutada puutetundliku ekraaniga seadmeid. Termoplastist valatud nuki- ja sõrmede kaitse Sünteetilisest nahast peopesa Tugevdatud pöidlaosa Ventileeritud sõrmeosad Hingav AirMesh käepealse osa Mikrofliisist higipühkimise sektor pöidlal Neopreenist randmeosa Randmeosa pingutamine takjaribaga Aas riputamiseks\n68,80 €\t86,00 € -20% Toode on laos\nIMAX Thermo Suit – termo kombinesoon XL\nMudel: IMH-XL Suurus: XL 1-osaline termiline kombinesoon uskumatu hinnaga. Kvaliteetsed materjalidja suurepärane disain, kombinesoon on väga soe ja mugav kasutada.\nIMAX Thermo Suit – termo kombinesoon XXL\nMudel: IMH-XXL Suurus: XXL 1-osaline termiline kombinesoon uskumatu hinnaga. Kvaliteetsed materjalidja suurepärane disain, kombinesoon on väga soe jamugav kasutada.\nOmadused Vastupidav materjal Lukul takjaga kaitseklapp Reguleeritav Hypalonist tallarihm Tehnilised omadused Materjal: Cordura 700 DEN Kaal: 380 /Paar g Suurus: Uni cm Värv: Olive\n70,00 €\tToode on ettetellitav\nSäärised Tasmanian TIGER Gaiter L MultiCam\nOmadused Vastupidav materjal Lukul takjaga kaitseklapp Reguleeritav Hypalonist tallarihm Tehnilised omadused Materjal: Cordura 500 DEN Kaal: 340g\n119,00 €\tToode on ettetellitav\nUus 2-osaline termiline kombinesoon uskumatu hinnaga. Kvaliteetsed materjalid ja suurepäranedisain, kombinesoon on väga soe ja mugav kasutada. Varustatud kapuutsi ja rohkete taskutega.


Eesti vikipedistid kohtusid Vikil\nVIKIPEDIST: Ivo Kruusmägi Vikil kirjutamas järjekordset Vikipeedia artiklit. Hetkel on toimetajal käsil artiklid varbussist, ferrovedelikust ja Kesse pangast.\nPea iga internetikasutaja otsib tihtipeale infot netientsüklopeediast Vikipeedia. Olgugi et infokilde võib sinna panna igaüks, on ka Eestis olemas seltskond, kelle jaoks on sellega tegelemine rohkem kui hobi. Eile ja üleeile pidasid nad oma seminari. Arvatavasti nende jaoks parima nimega paigas maamuna peal – Vikil.\nSaaremaal Vikil asuva Mihkli talumuuseumi laudale lähenedes võib näha, et grupp inimesi istub arvutite taga ja klõbistab süvenenult klahve. Pole raske arvata, millega nad tegelevad. Koostavad Vikipeediat.\nAndresel on parajasti käes talumuuseumi infovoldik, kust lisatakse veebi täiendavat infot selle paiga kohta. Eelmisel ööl valmis näiteks artikkel Eesti Rahvusringhäälingu reporterist Margus Mullast, kes oli käinud uudiste tarbeks kokkutulnutest lugu tegemas. “Hetkel Margus Muld seda ise vist veel ei tea,” muigab üks vikipedistidest Ivo Kruusamägi.\nÜks Eesti esivikipediste, Valjalast pärit Ave Maria Mõistlik ütleb, et kahepäevasel seminaril toimusid tõsised diskussioonid. “Kohati lähevad need päris tuliseks,” naerab Mõistlik.\nTeemaks olid näiteks autoriõigused. Samuti arutleti, et kust jookseb see piir, millal info muutub Vikipeedia vääriliseks. Näiteks, kas igast bussipeatusest peaks Vikipeedias info olema.\nKohalviibivad Vikipeedia toimetajad kinnitavad, et kuna entsüklopeediasse võivad kirjutada kõik, ka anonüümselt, siis satub sinnagi igasugu prahti. À la “Minu naaber on Mari. Ta on loll.”\nSellised artiklid eemaldavad toimetajad kibekiiresti. Samuti olevat paljudel koostajatel probleeme eneseväljendamise ja õigekirjaga. Seda kõike peavad parandama toimetajad. “Kõike muud tuleb nii palju peale, et endal ei jää aega midagi kirjutada,” märgib Andres, kes on Vikipeediaga seotud olnud kuus aastat.\nAve Maria Mõistlik arvab, et isegi kui inimesed ei saa kirjutamise või eneseväljendamisega nii hakkama, kui peaks, ei ole nad kindlasti segav element, vaid aitavad ikkagi kaasa kõigile vabalt saada oleva infoallika arenemisele.\nVikipeediat peetakse küll kasulikuks infoallikaks, kuid samas mitte alati just usaldusväärseks. Mõistlik märgib, et kogu aeg püütakse seda teha täpsemaks ja usaldusväärsemaks. Peamine vahend selleks on viitamine ühele või teisele infoallikale.\nMida keegi Vikipeediasse kirjutab, see on tema enda asi. Nii võttis Ave Maria Mõistlik kätte ja hakkas hoolitsema selle eest, et kõik Eesti külad saaksid kirja – kokku 4000. Osa oli enne olemas, kuid palju tuli ise lisada ja täiendada. Mõistlik ütleb, et peamiselt kirjutatakse sellest, milles tuntakse end n-ö kodus olevat, aga samas võib teema olla ka väga laiahaardeline.\nIvo Kruusamägi kirjutas näiteks seni viimase artikli teemal “Üksiku nukleotiidi polümorfism”, aga ta on kirjutanud ka Kessu liitsihi ülemisest tulepaagist, litograafiast ja pokkerikäte tugevusjärjestusest. Nüüd juba kolm aastat Vikipeediaga sõber olnud Kruusamägi kasutajalehel olev statistika näitab, et ta on teinud artikleid ja parandusi kokku 10 000 korral.\nSamamoodi nagu on palju erinevaid teemasid, on aktiivsed vikipedistid Mõistliku sõnul väga kirju seltskond. Tema ise on kohtuistungi sekretär, aga on ka tudengeid, õppejõude, õpilasi ja igasuguste muude elualade esindajaid.\nKui küsida, kas Vikipeedia on nende jaoks nagu sõltuvus, vastavad nad, et pigem on see nagu hobi. “Aga mõne jaoks kindlasti sõltuvus,” sõnab Andres ja räägib, et kui üleilmne Wikipedia oli kord kolm päeva maas, hakkas natuke imelik juba küll.\n65 653 ARTIKLIT\nJust nii palju artikleid oli Vikipeedias eile pealelõunase seisuga. Eestikeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta augustis. Esimene, ingliskeelne Wikipedia alustas poolteist aastat varem. Nüüdseks on seal juba ligi 3 miljonit artiklit.\nVikipeedia on mitmekeelne projekt, mille eesmärk on luua kõigile vabalt kasutatav ja igaühe poolt täiendatav ning parandatav vaba võrguentsüklopeedia.\nHetkel on Vikipeedia saadaval 260 keeles. Keelte peale kokku sisaldab ta üle 13 miljoni artikli ning on maailmas üks enimkülastatavaid veebikeskondi. Kuus külastatakse Vikipeedia lehekülge umbes 65 miljonit korda.


signy aarna - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 23. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastsigny aarnaInfoSigny Aarna (sündinud 4. oktoobril 1990 Ahjal) on Eesti naiste jalgpallikoondise ründaja. Klubijalgpalli mängimist alustas Põlva Lootose naiskonnas. Alates aastast 2014 siirdus mängima Soome, Pallokissat Kuopio võistkonda. Allikas: Wikipedia.org "Signy Aarna"Seotud isikud pille raadik getter laar katrin loo lisette tammik kethy õunpuu inna zlidnis Seotud kohad Eesti Soomesigny aarna - Viimased uudisedSpAasta parma naisjalgpalluri hääletusel teenisid hääli üheksa mängijat Aasta parima naisjalgpalluri nimi avalikustatakse 27. novembril Estonia kontserdisaalis toimuval Jalgpalligalal. Hääletamisel jagus punkte üheksale mängijale.\n17.11.2016, Kadi PartsSpEestlannade duelli võitis RaadikSoome naiste jalgpalli kõrgliigas läksid eile omavahel vastamisi Signy Aarna koduklubi Kuopio Pallokissat ja Pille Raadiku Aland United. 25.09.2016, Kadi PartsSpNaiste koondislased välismaal: Zlidniselt Ungaris väravMöödunud nädal oli naiste koondislaste jaoks tegus, kuid kahjuks mitte kõigi jaoks rõõmustav - eestlannade saldoks jäi üks võit ja neli kaotust.\n13.09.2016, Siim KaasikSpNaiste koondis lõpetab valiksarja InglismaalNaiste A-koondis peab 15. septembril võõrsil Euroopa meistrivõistluste valikmängu Inglismaa naiskonnaga. Koondise peatreener Keith Boanas on teatavaks teinud oma valiku, kuhu kuuluvad 18 mängijat.\n06.09.2016, Siim KaasikSpAarna kiire värav aitas Pallokissati teisele kohale lähemaleKuopio Pallokissati jalpalli naiskonna ründaja Signy Aarna lõi Soome naiste kõrgliiga 12. voorus oma 7. värava, olles täpne juba kohtumise teisel minutil.\n10.07.2016, Kadi PartsSpAarna ja Raadik tegid omavahel väravateta viigiSigny Aarna tööandja Kuopio Pallokissat ja Pille Raadiku koduklubi Aland United tegid Soome naiste jalgpalli kõrgliigas 0:0 viigi. Mõlemad eestlannad viibisid väljakul kõik 90 minutit.\n19.06.2016, Kadi PartsSpAarna vastas treenerile kübaratrikigaEelmises liigamängus pingilt sekkunud Signy Aarna oli karikamängus FC Espoo vastu algkoosseisus ja lõi 5:0 võidus kübaratriki.\n14.06.2016, Postimees SportSpNaiste koondislased välismaal: Signy Aarna kõmmutas väravaid Eesti naiste A-koondise mängijad näitasid võõrsil oma koduklubide eest head minekut. Mänguaega teenisid kõik koondislased ning lisaks sai näha ka väravaid ja rõõmustavaid tulemusi liigatabelit silmas pidades.\n26.04.2016, Postimees SportSpEesti naiste jalgpallikoondis sai Belgialt suure kaotuseEesti naiste jalgpallikoondis oli eile EM-valikmängus vastamisi Belgia naiskonnaga, kuid Leuvenis toimunud kohtumine kahjuks eestlannadele rõõmu ei valmistanud. Belgia võitis mängu suurelt 6:0.\n13.04.2016, Kristjan Jaak KangurSpAarna skooris taas karikavõistlustelEesti parim naisjalgpallur Signy Aarna, kes oli löönud Soome karikavõistluste avaringis neli väravat, sai ühe tabamuse kirja ka teises ringis.\n28.03.2016, Kadi PartsSpJalka juubelinumbris 100 parimat Eesti jalgpallurit läbi aegade!Alates 2007. aastast ilmuv Jalka ajakiri on jõudnud suurejoonelise tähiseni – jürikuu number on väljaande läbi aegade sajas! Selleks puhuks pani Jalka kokku Eesti jalgpallurite esisaja. Kes on 78. kohal? Kes oli kõvem keskkaitsja, kas Raio Piiroja või Marek Lemsalu? Kes on Eesti parim jalgpallur?\n23.03.2016, Madis KalvetSpEesti naiste jalgpallikoondis alistas LeeduEesti naiste jalgpallikoondis jätkas Küprosel toimuvat Aphrodite Cupi, kus täna võideti Leedut.\n16.03.2016, Kadi PartsSpEesti naiste jalgpallikoondis kaotas IisraelileEesti naiste jalgpallikoondis jätkas mänge Aphrodite Cupil, kui täna hommikul mindi vastamisi Iisraeli koondisega. Kahjuks pidi Eesti vastu võtma 0:2 kaotuse, väravad löödi 32. ja 59. minutil.\n15.03.2016, Kristjan Jaak KangurSpEesti koondise ründaja tegi sõprusmängus kübaratriki (1)Eesti naiste jalgpallikoondise ründaja Signy Aarna jätkas ettevalmistust heal foonil, kui sai hakkama kübaratrikiga.\n22.02.2016, Kadi PartsSpAasta parimateks jalgpalluriteks valiti Klavan ja AarnaEesti aasta parimateks jalgpalluriteks valiti Signy Aarna ja Ragnar Klavan. Aarna edestas hääletusel Inna Zlidnist ja Getter Laari. Klavani järel pääsesid esikolmikusse veel Mihkel Aksalu ja Konstantin Vassiljev. Eesti Jalgpalliajakirjanike Klubi ja Eesti Jalgpalli Liidu ringküsitluses teenis Klavan 50-st esikohast 40.\n22.11.2015, Kaarel TällSpEesti naistekoondis kaotas kindlalt MaltaleEesti naiste jalgpallikoondis lõpetas ettevalmistuse EM-valikmänguks Bosnia ja Hertsegoviina vastu suure 0:3 kaotusega Malta vastu, vahendab Soccernet.ee.\n15.10.2015, Kristjan Jaak KangurSpRaadik jättis Aarna tühjade kätegaSoome naiste palli jalgkõrgliiga viimases voorus jagasid Pille Raadik ja Signy Aarna ehk Aland United ja Kuopio Pallokissat omavahel pronksmedalid; tulisest duellist, kus mõlemad eestlannad skoori tegid, väljus võitjana Aland.\n11.10.2015, Kadi PartsSpPallokissat andis Aarna löödud edu käestSoome naiste jalgpalli kõrgliiga parim väravakütt Signy Aarna lõi 11. voorus oma 13. värava, viies Kuopio Pallokissati seitsmendal minutil Tampere Ilvese vastu juhtima.\n13.07.2015, Kadi PartsSpPiltuudis: Eesti koondislane valiti Soomes maikuu parimaks mängijaksEesti naiste jalgpallikoondislane Signy Aarna sai eile Soomes peetud liigamängu eel kätte kõrgliiga maikuu parima mängija auhinna.\n15.06.2015, Kadi PartsSpEesti naiste jalgpallikoondis kaotas suurelt HollandileEesti naiste jalgpallikoondis pidas Rotterdamis maavõistluse Euroopa tippseltskonda kuuluva Hollandiga ja kaotas 0:7, teatab Eesti Jalgpalli Liit.\n21.05.2015, Kristjan Jaak KangurSpEesti koondislane lõi Soomes kübaratrikiTäna olid Soome jalgpalliliigas edukad mitmed Eesti naised, neist parima tulemuse tegi koondise ründaja Signy Aarna, kelle kübaratrikk Kuopio Pallokissati 4:3 võiduni aitas.\n14.05.2015, Kadi PartsPM+Spordi lühiuudised14 MM-tiitlit on võitnud Norra suusastaar Marit Björgen — selle näitajaga tõusis ta Jelena Välbega ühele pulgale.\n26.02.2015, PMSpVideo: Eesti jalgpallinaiskond alistas LeeduNaiste jalgpallikoondis võõrustas kahe päeva jooksul teistkordselt Leedut. Eilse kohtumise kallutasid eestlannad enda kasuks 3:0, tänase mängu lõppskooriks oli 2:0.\n26.02.2015, Madis KalvetSpParima naisjalgpalluri tiitlile kandideerivad Raadik, Õunpuu ja Aarna2014. aasta parima naisjalgpalluri tiitlile kandideerivad Pille Raadik, Kethy Õunpuu ja Signy Aarna. Parim kuulutatakse välja sel pühapäeval Estonia kontserdisaalis toimuval Jalgpalligalal.\n21.11.2014, Kristjan Jaak KangurSpSigny Aarna allkirjastas koduklubiga uue lepinguEesti naiste jalgpallikoondise mängija Signy Aarna allkirjastas esmaspäeval Kuopio Pallokissatiga uue lepingu, mis jätab Eesti naiste koondise ründaja äsja Soome meistrivõistlustelt pronksmedalid võitnud võistkonda ka järgmiseks hooajaks., vahendas Põlva Lootose kodulehe infot Soccernet.ee.\n21.10.2014, Kadi PartsSpEesti jalgpallurid välismaal: Klavani koduklubile oluline võitLäinud nädal käisid Euroopa väljakutel oma oskuseid näitamas mitmed Eesti koondislased. Väärt võidu sai Augsburg, kes alistas 4:2 Bremeni Werderi.\n22.09.2014, Madis KalvetSpKeith Boanas: me ei täitnud valiksarjas eesmärkeEesti naiste jalgpallikoondis lõpetab täna Rumeenias 2015. aasta MM-valiksarja. Portaal jalgpall.ee vestles koondise peatreeneri Keith Boanasega, kes arvab, et Rumeenia on tugev vastane.\n17.09.2014, Madis KalvetSpEesti naiste koondis kaotas MM-valikmängus ItaalialeEesti naiste jalgpallikoondis kaotas võõrsil peetud MM-valikmängus Itaaliale 0:4.\n14.09.2014, Kristjan Jaak KangurSpNaiste jalgpallikoondis valmistub MM-valiksarja viimaseks kodumänguksEesti jalgpalli naistekoondise peatreener Keith Boanas teatas oma valiku 20. augustil toimuvaks viimaseks kodumänguks selles maailmameistrivõistluste valiksarjas.\n08.08.2014, Kadi PartsSpNaiste jalgpallikoondis kaotas kindlalt PoolaleEesti naiste jalgpallikoondis pidas täna Varssavi lähedal asuva Pruszkówi linnastaadionil maavõistluse Poola koondisega, mis kaotati 1:5. Eesti auvärava lõi 66. minutil Signy Aarna.\n16.07.2014, Kadi PartsSpEesti koondislane lõi uue koduklubi eest kolm väravat\n26.01.2014, Kadi PartsSpEesti koondislane liitus Soome kõrgliigaklubiga\n20.12.2013, Kadi PartsSpAarna lõi Newcastle Unitedi kasuks kaks väravat\n13.08.2012, Kaarel TällSpAarna viibib testimisel Newcastle Unitedi juures\n12.08.2012, Kaarel TällSpSigny Aarna läheb testimisele Ahvenamaale\n28.01.2012, Kristjan Jaak KangurSpEesti jalgpallurid Chelseas testimisel\n16.01.2012, Kristjan Jaak KangurSpEesti aasta naisjalgpallur loodab pääseda Londoni Chelseasse\n05.12.2011, Maarja Värv Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaJust nüüd23MärtsElu24 Live: külas on aasta ansambel Patune Pool!>Täna14:1523MärtsPÄEVAINTERVJUU Kas investeerimine hoonetesse edendab kultuuri?>Täna19:0023MärtsVõrkpalli otsepilt: Pärnu ja TTÜ alustavad veerandfinaalseeriat>Täna20:0023MärtsVõrkpalli otsepilt: superklubiks kerkinud Rakvere alustab uut tiitlijahti>Ülehomme01:1525MärtsKorvpalli otsepilt: Kotsar ja South Carolina kohtuvad tugeva Bayloriga>Viimased uudised12:17Kohus mõistis räppar Beebilõustale reaalse vangistuse 12:14Saadikud: Eesti asugu eesistumisel võitlusse illegaalse lemmikloomaäriga 12:11Venemaa kanalid ei näita selle aasta Eurovisiooni lauluvõistlust 12:09Kinnisvaraskandaali pärast Swedbankist lahkunud tippjuht liigub tervishoidu 12:08Tartu bussihanke võitja selgumine viibib, enim on lootus GoBusil 12:08Riigikogu juhatus jätkab senises koosseisus 12:06Juubilar avab näituse 12:04Klopp võttis Ragnar Klavani asemel treeninglaagrisse kaasa Klavani pojad ja abikaasa Lili 11:55Vene televisioon loobus Eurovisiooni ülekandmisest (1)11:55Video: maailma vanima joogaõpetaja elujõu saladus 11:54Luuletaja viib mõttelisele jalutuskäigule Tartus 11:50Eesti takistussõidu esihobune lendab laupäeval stiilselt Omahasse 11:49Üle Eesti meenutatakse märtsiküüditamist 11:48Õnnemündid tapsid haruldase merikilpkonna 11:46Elu nagu muinasjutus: Piret Järvise kaunid momendid Gruusias 11:41Twitter pani poole aastaga kinni üle 300 000 terrorismikonto (1)11:40Sotsiaalmeedias kritiseeritakse neid, keda Londoni rünnak «külmaks» jättis 11:35Värske avastus: kopsud polegi vaid hingamiseks 11:33Kiropraktik Allan Oolo: me joome ka verd, mis lihapaki põhja järele jääb 11:31Sõerd küsib Sesterilt: miks on Eestis kehtivad rahapesureeglid nii leebed Kõik viimased uudised


Euroopa Komisjon - Euroopa Justiitsvõrgustik - Vaidluste alternatiivsed lahendused - Saksamaa\nEuroopa Komisjon > EGV > Vaidluste alternatiivsed lahendused > Saksamaa\nViimati muudetud: 02-11-2007\nVaidluste alternatiivsed lahendused - Saksamaa\n1. Millised on üldjoontes vaidluste kohtuvälise lahendamise eri võimalused Saksamaal?\nTarbija ja ettevõtja vahelised vaidlused (kõige laiemas tähenduses)\nTöötaja ja tööandja vahelised vaidlused\na) Lepituskomisjonid väljaõppe ja praktikaga seotud vaidluste puhul\nb) Töötajate usaldusisiku seaduse (BetrVG) kohane konsensusnõukogu\nc) Kollektiivlepingutega seotud lepitusmenetlus\nPangaülekandeid või maksekaartide kuritarvitamist käsitleva seaduse kohaldamisest tulenevad vaidlused\n2. Kas vaidluse kohtuvälise lahendamise kasutamine on sätestatud seadusega või nõutakse seda kohustuslikus korras kohtuotsuse alusel?\n3. Kas seda reguleerib mõni õigusakt?\n4. Lepingu täitmist reguleerivad lepingutingimused, mille kohaselt tuleb vaidluse tekkimisel kasutada esmalt vaidluse kohtuvälise lahendamise võimalusi. Vaidluse võib kohtu ette viia alles pärast sellise menetluse lõppemist. Kas sellised tingimused on lepinguosaliste suhtes siduvad?\n5. Milliseid vaidlusi saab lahendada kohtuväliselt?\nMuud erijuhtumid (nt suhted valitsusasutustega)\n6. Kuidas tagatakse vaidluste kohtuvälisel lahendamisel kohtumenetlusega samaväärne kindlus? Kuidas tagatakse eeskätt läbirääkimiste konfidentsiaalsus?\n7. Kas õigusnõustaja kaasamine on vajalik? Milline on advokaatide roll vaidluste kohtuvälisel lahendamisel?\n8. Kas vaidlusi saab kohtuväliselt lahendada ka ilma poolte füüsilise kohalolekuta (eeskätt elektroonilisel teel)?\n9. Kas vaidluste kohtuväline lahendamine on tasuline? Kui jah, siis kuidas jagatakse kulud? Kas sel juhul on võimalik saada menetlusabi?\n10. Kui vaidluse kohtuväline lahendamine ebaõnnestub, kas asja on võimalik siis veel kohtule lahendamiseks anda? Kas see mõjutab kuidagi kohtumenetluse kohustuslikke tähtaegu?\n11. Kui pooled jõuavad vaidluse kohtuvälise lahendamise käigus vastastikusele kokkuleppele, siis kuidas see kokkulepe jõustatakse? Mis juhtub, kui kokkulepet viivitamatult ei täideta? Kas sel juhul on võimalik kasutada tavalist täitemenetlust? Kas siis on veel võimalik kohtu poole pöörduda?\nSaksamaa Liitvabariigis on peamisteks vaidluste kohtuvälise lahendamise viisideks vahekohus, lepitusmenetlus ja vahendusmenetlus. Neid menetlusi võib kasutada teineteist täiendavalt, kuid nad on kõik eraldi menetlused.\nVahekohtumenetlusel on eriline roll. Vahekohus on asutus, mis ei moodusta riigi õigussüsteemi osa, vaid on määratud poolte poolt vahekohtu kokkuleppega. Riikliku kohtu asemel teeb lõpliku otsuse vahekohus.\nLepitusmenetluse eesmärk on vaidlevate poolte vastastikusele kokkuleppele jõudmine lepitaja poolt pakutava kompromissi abil. Kui see osutub võimatuks, on oluline roll heal lepitajal, kuna ta võimaldab pooltel jätkata dialoogi sealt, kus see pooleli jäi, ning leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.\nVahendusmenetlus ei paku poolte vaidlusele lahendust, vaid selle peavad pooled ise ühiselt leidma. Vahendaja aitab suhtlemisel, läbirääkimistel ja kokkuleppele jõudmisel. Erinevalt kohtunikust ei ole tal õigus teha otsuseid ning erinevalt vahekohtunikust või lepitajast ei tee ta konflikti lahendamiseks otseselt ettepanekuid.\nSaksamaa Liitvabariigis on mitmeid lepituskomisjone, mis tegelevad tarbijatega seotud konfliktidele sõbraliku lahenduse leidmisega enne asja jõudmist kohtusse. Lepituskomisjonid on loodud enamasti kutseorganisatsioonide poolt (kojad ja liidud) ning määravad seega oma pädevuse ärivaldkonna järgi.\nSeega on lepituskomisjonid loodud mootorsõidukite remondi ja tekstiiltoodete puhastusteenuste jaoks ning muudes majandusvaldkondades (ehitus, raadio- ja televisioonimehhaanika jne).\nKõigis suuremates linnades moodustavad vahekohtud ja lepituskomisjonid osa teenustest, mida kaubandus- ja tööstuskoda ning käsitöönduskoda (Handwerkskammer) oma liikmetele pakuvad. Mootorsõidukite valdkonnas tegutsevad lepituskomisjonid tegelevad mootorsõidukite remondi probleemidega ning mootorsõidukite vahendamise valdkonna lepituskomisjonid käsitlevad kasutatud sõidukite defekte.\nLepitusteenust pakuvad ka vaba elukutse esindajad. Meditsiininõukogudel ning arhitektide liitudel on selline võimalus peaaegu igal liidumaal. Advokaatide, patendivolinike, maksunõustajate ning audiitorite kutseühingud tegelevad vajadusel oma liikmete ja nende klientide vaheliste vaidluste vahendamisega.\nÄra tuleb märkida ka erapankade ombudsman, kes tegeleb kõigi raha ja pankadega seotud küsimustega.\nLepituskomisjoni soovitused ei ole poolte jaoks reeglina siduvad. Mõnikord paneb komisjon aga ettevõttele ühepoolselt kohustusi. Menetlus lõpetatakse aga ainult siis, kui pooled on jõudnud üksmeelele ja leidnud lahenduse.\nKaubandusasjades on Saksamaal hakatud järjest enam kasutama vahendamist. Ettevõtluses tegutsevad advokaadid ja esindajad üritavad vahendusmenetlust reguleerida ning tagada selle vajalik kvaliteet.\nTööandjate ja kutseõpet saavate isikute vahelistest suhetest tulenevate vaidluste lahendamiseks võivad asjakohased organid (kutseala ametiühingud) moodustada komisjone töökohtute seaduse (ArbGG) artikli 111 lõike 2 alusel. Kui selline komisjon on juba loodud, tuleb asja komisjonile lahendamiseks andmisel järgida kohustuslikke menetlusnõudeid.\nLepitusmenetluse lahend on poolte jaoks siduv, kui nad tunnustavad seda ühe nädala jooksul. Komisjonis sõlmitud kompromiss või komisjoni lahend, mida pooled on tunnustanud, kuulub täitmisele. Kui kompromissi ei sõlmita või kui lahendit ei tunnustata, võivad pooled anda asja kahe nädala jooksul pädevasse töökohtusse.\nTööandja ja töönõukogu (Betriebsrat) vaheliste lahkarvamuste lahendamist võib taotleda töötajate usaldusisiku seaduse (BetrVG) artikli 76 kohaselt konsensusnõukogult. Nõukogu ülesanne on saavutada ettevõttesisene leppimine. Nõukogus peab mõlemat poolt, tööandjat ja töönõukogu, esindama võrdne arv liikmeid. Nõukogul peab olema ka erapooletu esimees, kelles pooled peavad kokku leppima. Vaidluse korral peab nõukogu esimehe ja liikmete arvu määrama töökohus.\nKonsensusnõukogu diskretsiooniotsuse ning diskretsiooni piiride võimaliku ületamise võib ühe poole taotlusel töökohus läbi vaadata kahe nädala jooksul.\nKui kollektiivlepingu pooled ei ole läbirääkimiste teel kokkuleppele jõudnud, alustatakse vastandlike huvide lähendamiseks ja streigi vältimiseks tihti lepitusmenetlust. Lepituse eesmärk on jõuda kokkuleppele kollektiivlepingu sõlmimises ning säilitada töörahu.\nEnamasti lepivad kollektiivlepingu pooled lepitusmenetluse erisätetes eelnevalt kokku. See näitab lepitusmenetluse suurt praktilist tähtsust. Lepituskomisjoni liikmeteks on enamasti kollektiivläbirääkimiste poolte esindajad ning erapooletu esimees. Kui neil ei õnnestu üksmeelsele lahendusele jõuda või kui lahend ei rahulda ühte või mõlemat kollektiivläbirääkimiste poolt, on lepitusmenetlus lõppenud. Järgmise sammuna võidakse kasutada töövaidlust.\nKonflikti korral perekonnas pakuvad kohalikud ametiasutused sotsiaalseadustiku (Sozialgesetzbuch) alusel alaealiste kasvatamisel abistava programmi raames omaabi kujul regulaarset vahendamist. Selle eesmärk on võimaldada vanematel leida oma konfliktile ise mõlemat poolt rahuldav lahendus, mis arvestaks õiglaselt nende mõlema vajadusi ja huve.\nKohtuvälist vahendamist ning konfliktide lahendamist pakuvad ka advokaadid, eriti juhul, kui vaidlused on seotud perekonnaõigusega. Lisaks sellele nõuavad mitmed seadusesätted, et kohus teeks tööd selle nimel, et pooled saavutaksid igas kohtumenetluse etapis vabatahtliku kokkuleppe, eriti vanemlikku vastutust käsitlevates asjades. Näiteks võiks tuua konfliktide kohtuvälise lahendamise vaidluste kohtuvälise lahendamise seaduse (FGG) artikli 52 kohaselt või vahendusmenetluse kasutamise vanematega suhtlemist käsitlevate vaidluste puhul vastavalt vaidluste kohtuvälise lahendamise seaduse artiklile 52a.\nKohtuväliselt lahuselu ja lahutuse tagajärgede reguleerimisel on järjest suurema tähtsusega vahendusmenetluse kasutamine pereliikmete vahelises vaidluses. Perevahenduses tegeletakse abielupaaride, koos elavate isikute, lahutatud paaride ning varem koos elanud isikute vaheliste konfliktide lahendamisega, kusjuures lahenduse puhul tuleb arvesse võtta kõikide poolte huve. Vanemate lahuselu või lahutust käsitlevate asjade puhul on vahenduse eesmärk see, et ema ja isa jõuaksid lahkumineku või lahutuse järgse vanemliku vastutuse jagamise suhtes ühisele seisukohale. Vahendamise eesmärk on leida lahendus lahutuse käigus üleskerkinud lahendamist vajavatele probleemidele, võimaldades paaril näha ning mõista oma konflikti põhjuseid. Vahendamine aitab näiteks sõlmida kokkuleppeid elatise, varade ja vanemliku vastutuse kohta.\nFinantsteenuste (pangaülekanded) valdkonna vaidluste lahendamiseks on Saksamaa keskpanga juurde loodud lepituskomisjon. Teatavatesse pangaliitudesse (Saksamaa Riigipankade Liit, Saksamaa Pankade Liit, Saksamaa Ühistupankade Liit, hoiu- ja arvelduspankade liidud) kuuluvate pankade puhul korraldab lepitusmenetluse asjaomane liit.\nSaksamaa Pankade Liit on pankade ja nende klientide vaheliste üldiste lahkarvamuste lahendamiseks loonud lepitusmenetluse (kliendikaebuste osakond, Bundesverband deutscher Banken, P.O. Box 04 03 07, 10062 Berlin).\nMitmed liidumaad näevad tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse (EGZPO) artikli 15a alusel ette kohustusliku lepitusmenetluse kasutamise:\nvaraliste õigustega seotud vaidluste puhul, mis kuuluvad kohalike kohtute (Amtsgericht) alluvusse ning mille puhul nõude suurus ei ületa 750 eurot;\nnaabreid ja naabrusõigusi käsitlevate vaidluste puhul;\nau teotamisega seotud vaidluste puhul, kui solvavaid märkusi ei tehtud ajakirjanduse ega ringhäälingu kaudu.\nTsiviilkohtumenetluse seadustikku rakendamise seaduse artikli 15a lõike 2 kohaselt ei ole lepitusmenetlus vajalik:\nkohtuotsuse muutmise avalduse esitamisel, hagi tagamise nõude korral, välisriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamisega seotud hagide puhul, vastuhagide ja hagide puhul, mis tuleb esitada kohtu poolt määratud ajavahemiku jooksul;\nvaidluste korral perekonnaasjades;\nnotariaalse lepingu alusel esitatava nõude või vekslimenetluse puhul;\nlihtmenetluse puhul, kus esitatakse nõue võla sissenõudmiseks, ning\ntäitemeetmetega seotud nõuete puhul.\nLisaks sellele ei ole lepitusmenetlust lubatud kasutada, kui pooled ei ela samas riigis või neil ei ole ettevõtet ega filiaali, mille registrijärgne asukoht oleks selles riigis.\nLiidumaad võivad tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse artikli 15a lõike 1 kohaldamisala piiramiseks ja artikli 15a lõikes 2 sätestatud lepitusmenetluse kasutamisest vabastamise aluste laiendamiseks kasutada liidumaa seadusi.\nSaksamaa seaduste kohaselt ei pea vaidlevad pooled üldiselt enne asja kohtusse andmist püüdma seda kohtuväliselt lahendada.\nTsiviilkohtumenetluse seadustikku rakendamise seaduse artikli 15a kohaselt võib aga liidumaa seadusega nõuda, et hagi võib kohtusse esitada vaid siis, kui kokkuleppele on püütud jõuda tunnustatud lepituskomisjonis. See kehtib varalisi õigusi käsitlevate vaidluste puhul, kui vaidlusalune summa ei ületa 750 eurot, ning teatavate au teotamisega seotud vaidluste puhul, samuti naabreid ning naabrusõigusi käsitlevate vaidluste puhul. Kui enne hagi esitamist ei püütagi kokkuleppele jõuda, peetakse hagi vastuvõetamatuks ning see jäetakse rahuldamata. Kohustust püüda jõuda kokkuleppele kohtuväliselt ei ole kõik liidumaad veel kehtestanud.\nEsimeses astmes näeb tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 278 lõige 2 üldiselt ette, et enne asja kohtuliku arutamise jätkamist tuleb veel kord püüda leida pooli rahuldav lahendus. See põhimõte ei kehti vaid juhul, kui kokkuleppele jõudmine ei ole tõenäoline, sest kokkuleppele on püütud jõuda juba kohtuvälises lepituskomisjonis, nt tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse artikli 15a kohaselt vastuvõetud liidumaa seaduse alusel, või kui kokkuleppele ei ole lootust jõuda muul põhjusel. Tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 278 lõike 2 kohase arutelu asemel võib kohus soovitada sobival juhul ka seda, et pooled lahendaksid oma vaidluse kohtuväliselt ise (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 278 lõike 5 teine lause).\nJah, vt punkt 2.\nPõhimõtteliselt küll. Vastaspool võib esitada vastuväite, mille tagajärjel jäetakse hagi rahuldamata, kui üks pooltest ei ole täitnud lepingust tulenevat kohustust kasutada enne hagi esitamist vaidluse kohtuvälise lahendamise võimalust.\nKui selline tingimus on sätestatud üldtingimustes, kontrollib selle sisu kohus vastavalt tsiviilseadustiku (BGB) artiklile 307. Selle kohaselt ei ole kõnealune lepingutingimus kehtiv, kui üks lepingupool kasutab seda teise seadmiseks ebaõiglasesse ja ebasoodsasse olukorda. Kontrollimisel peaks esmatähtsaks pidama seda, kas menetlus on õiglane ja erapooletu ning kas mõistlik lepingupool oleks kõnealuse tingimuse vastu vastuväite esitanud või asja kohtusse andnud. Arvesse tuleb võtta veel seda, et nõukogu direktiivi 93/13/EMÜ 1. lisa punkti q kohaselt võib lepingutingimust pidada ebaõiglaseks, kui see välistab kliendi õiguse võtta õiguslikke meetmeid või kasutada teisi õiguskaitsevahendeid või takistab selle tegemist.\nKui vaidluste kohtuvälise lahendamise menetluse kasutamine ei ole eeltingimuseks asja kohtusse andmisele, saab seda paindlikkuse ja eri vormide tõttu kasutada väga mitmesuguste vaidluste lahendamiseks.\nEttevõtete puhul võib vahendamine aidata hoida vaidlevate poolte suhteid või muuta neid isegi paremaks. Vahendusmenetluse teine eelis on see, et avalikkuse välja jätmisel tagab see konfidentsiaalsuse.\nEttevõtetevahelist vahendamist kasutatakse eelkõige äripartneritevaheliste keeruliste juriidiliste ja asjaolude tõttu tekkinud konfliktide puhul. Lepitus- ja vahendusmenetlust sobib kasutada ka lahkarvamuste puhul, mis on suures osas isiklikud, sealhulgas äriõiguse valdkonda jäävate konfliktide puhul ning konfliktide puhul, mille pooled on eri rahvusest. Ettevõtetevahelist vahendamist võib soovitada kõigis ärivaldkondades, kus pooltevahelised suhted peavad konfliktist hoolimata olema pärast selle lahendamist viljakad.\nVahendusmenetlus ning muud vaidluse kohtuväliseks lahendamiseks kasutatavad lepitusteenused ei saavuta nii suurt edu valdkondades, kus kollektiivläbirääkimisi käsitlevad õigusaktid ja seadused pakuvad edukat ja väljakujunenud lepitusmenetlust. See kehtib eriti valdkondades, kus vaidlus tuleb lahendada kohtus. Vahendusmenetlust kasutatakse eelkõige üksikute töötajatega seotud töövaidluste puhul.\nVt punkt 1 “Perekonnaõiguslikud vaidlused”.\nEsimesed hindamise vahetulemused näitavad, et vaidluste kohtuvälisel lahendamisel võiksid lepitamine, vahendamine ja kokkuleppele jõudmine muutuda standardmenetlusteks naabritevahelistes vaidlustes ning au teotamise asjades. Vahendusmenetlus sobib sageli eeskätt pikemate lepinguliste suhetega seotud vaidluste puhul, sest selle käigus leiavad oma konfliktile lahenduse selle osalised ise, mis on parim viis, võimaldamaks neil oma lepingulist suhet jätkata.\nVahendusmenetlust kasutatakse Saksamaal avaliku õiguse asjades või haldusorgani tegevuse puhul, eriti keskkonnaõiguse ning üld- ja detailplaneeringute valdkonnas projektide ametliku kinnitamise ja lubade andmise menetluses. Selle eesmärk on saavutada haldusmenetluses tihedam koostöö ning paindlikkus seeläbi, et lahendus leitakse läbirääkimiste abil.\nErinevalt vahekohtust ja kokkuleppele jõudmisest, mida reguleerivad riigi või liidumaa seadused ja mille puhul tagatakse tavaliselt kohtumenetlusega samaväärne kindlus, ei ole vahendusmenetlus seadusega sätestatud.\nMenetluse konfidentsiaalsus on tagatud ainult juhul, kui vahendusmenetluses osalevad pooled sõlmivad sellekohase lepingu. Vahendaja võib küsimustele vastamisest keelduda ainult juhul, kui ta kuulub ametirühma, kellele on antud õigus üldjuhul keelduda vastuste andmisest oma töö käigus saadud tõendite kõigi aspektide kohta. See kehtib eelkõige advokaatide ja õigusnõustajate kohta.\nSelliste vaidluste kohtuvälise lahendamise menetluse kohta, mis tulenevad pangaülekandeid käsitleva seaduse kohaldamisest, sätestatakse lepituskomisjoni menetluseeskirjades (SchlichtVerfVO), et lepitajad peavad olema oma töös sõltumatud ning neile antavad juhtnöörid ei ole neile siduvad (vt SchlichtVerfVO artikli 2 lõige 2), samuti on sätestatud nende vaikimiskohustus (SchlichtVerfVO artikli 2 lõige 4).\nVahendus- või lepitusmenetluse pooled ei ole kohustatud õigusnõustaja abi kasutama.\nSaksamaal puudub vaidluste kohtuvälise lahendamisega tegelevatel isikutel ühtne kutsealane taust. Lepitajaid ja vahendajaid värvatakse nii juristide kui ka psühholoogide, haridustöötajate, äriinimeste ja sotsiaalvaldkonna töötajate hulgast.\nLepitaja või vahendajana töötavad advokaadid peavad järgima nende ametialast käitumist reguleerivas seaduses sätestatud eeskirju, advokaatide kutse-eeskirju. Ametinimetust „vahendaja” võivad nad kanda vaid juhul, kui nad suudavad tõendada, et tunnevad oma väljaõppe tõttu täielikult vahendusmenetluse põhimõtteid.\nSaksamaal tehakse esimesi eraõiguslikke katseid korraldada vahendusmenetlust Interneti teel.\nReeglina peavad vaidluste kohtuvälise lahendamise kulud tasuma pooled.\nKui tarbijakaebustega tegelemiseks on erasektoris loodud eraldi lepituskomisjonid, siis on menetlus reeglina tarbija jaoks tasuta. Sellisel juhul peab tarbija kandma vaid postiteenuste või telefoni kasutamise kulud.\nTeenuste eest ei pea maksma vanemad ja lapsed, kes kasutavad lepitust ja tugiteenuseid laste kasvatamisel abistava programmi raames.\nKokkulepet taotleva kohustusliku kohtuvälise menetluse kulude kohta on tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse artikli 15a lõikes 4 toodud üldeeskirjades sätestatud, et konsensusnõukogu kulud arvatakse järgneva kohtuasja kulude hulka tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 91 tähenduses. Seega, kui ebaõnnestunud lepitusmenetlusele järgneb kohtumenetlus, peab kulud kandma pool, kelle kahjuks otsus tehakse.\nVaidluse kohtuvälise lahendamise menetluses vajaliku õigusnõu saamiseks antakse vaidluse poolele riigi poolt menetlusabi, kui isiklike või majanduslike asjaolude tõttu puuduvad poolel selleks piisavad vahendid, kui pole muid sobivaid abi allikaid ja kui pool on oma õiguste maksmapanemisel mõõdukas (õigusabiseaduse artikkel 1).\nVaidluse kohtuvälise lahendamise võimaluste kasutamine ei takista põhimõtteliselt pooltel hiljem kohtu poole pöörduda.\nKohustusliku lepitusmenetluse puhul (vt tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse artikkel 15a) on hagi vastuvõetavuse eelduseks kokkuleppele mittejõudmine. Seega võib asja esitada kohtusse juhul, kui vaidlusele lahendust ei leita. Kui tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 278 lõike 5 kohane kokkuleppemenetlus oma eesmärki ei saavuta, muudetakse menetlus kohtumenetluseks.\nKui tegemist on tarbijakaebuse kohtuvälise lahendamisega majandussektori lepituskomisjonis, võivad pooled anda asja kohtusse, kui nad pakutava lahendusega ei nõustu. Siinkohal vt lahenduse pakkumise kohta lepituskomisjoni menetluseeskirjade (Schlichtungsstellenverfahrensordnung) artikli § 5 lõike 3 esimest lauset.\nVaidluste kohtuväline lahendamine peatab vaidlusaluste nõuete aegumistähtajad. Riigi või riigi poolt tunnustatud konsensusnõukogu kokkuleppemenetluse ja vahekohtumenetluse puhul tuleneb see otse Saksa tsiviilseadustiku artikli 204 lõike 1 punktist 4.\nVaidluse kohtuvälise lahendamise muude viiside puhul tuleneb see Saksa tsiviilseadustiku artikli 203 esimesest lausest. Peatamise eesmärk on mitte avaldada vaidlevatele pooltele survet lõpetada läbirääkimised enne aegumistähtaja lõppu.\nVaidluste kohtuvälise lahendamise peamine eesmärk on jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni. Selline lahendus vormistatakse tavaliselt kirjalikult ning sellel on lepingu iseloom. Seega on see pooltele siduv ning kui üks pool seda ei täida, võib teine lasta selle kohtu kaudu täitmisele pöörata.\nLahenduse suhtes sõlmitav kokkulepe kujutab endast sageli lepingut Saksa tsiviilseadustiku artikli 779 tähenduses, sest selliste kokkulepetega kaasnevad enamasti vastastikused järeleandmised (olgugi et väikesed) seoses lepingulist suhet või nõuete täitmiseks tehtavate õigustoimingute teostamist ümbritseva määramatustega. Selline kokkulepe võib jõustuda ilma kohtumenetluses tehtud otsuseta, kui selle sõlmivad vaidlevate poolte advokaadid nn advokaadikokkuleppena. Kui pool taotleb sel juhul kohest täitmist ning kui kokkulepet hoitakse kohalikus kohtus (Amtsgericht), võib pädev kohus selle ühe poole taotlusel täitmisele pöörata (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklid 796a ja 796b ning artikli 794 lõike 1 punkt 4b).\nKokkuleppe võib sõlmida ka notariaalaktina, mida saab poole taotlusel samuti kasutada kokkuleppe täitmisele pööramiseks (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 794 lõike 1 punkt 5).\nKokkulepet, mis sõlmitakse riigi või riigi poolt tunnustatud konsensusnõukogus tsiviilkohtumenetluse seadustiku rakendamise seaduse artikli 15a tähenduses, peetakse samuti nagu kohtus sõlmitavat kokkulepet täitedokumendiks, mis on täitmise aluseks (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 794 lõike 1 punkt 1).\n« Vaidluste alternatiivsed lahendused - Üldteave | Saksamaa - Üldteave »