Müüa maja, 3 magamistuba, Tamsa tee, Peedu, Elva linn, Elva vald, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 3 magamistuba - Tamsa tee, Peedu, Elva linn, Elva vald, Tartumaa\nTartu linna piirist 19km.\nKinnistu, kivimaja, elamispind 150 m², kogupind 207,9 m²\nLisainfo: parkett, garaaž, ühistransport, kõrvalhoone, kaev, panipaik, seinakapp, keldrikorrus, terrass, elekter, tööstusvool, mööbli võimalus, pakettaknad\nKüte ja ventilatsioon: põrandaküte, õhksoojuspump, tahke kütus, keskküte, konditsioneer, kombineeritud küte, kamin\nÜmbrus: naabrid kõrval, mets lähedal, ümbruses eramud, äärelinnas, teed heas seisukorras, Elva jõgi 500 m\nMüüa individuaalelamu Peedul.\nVilla projekti autor on Eesti tuntud arhitekt Toomas Rein, kelle loomingu tuntuimad näited on Pärnu KEKi terrassimajad, Rapla KEKi haldushoone ja Suure Munamäe torn. 2011.aastal valmis režissöör Peeter Brambati film "Ehituskunstnik Toomas Rein", mille idee autor oli Leonhard Lapin.\n"Individuaalelamu arhitektuur-kujunduslikuks kontseptsiooniks on olnud taotlus luua tema tulevastele valdajatele mugav ning romantilisi meeleolusid väljendav kodukolle."\nEsimesel korrusel paiknevad esik, avar valgusküllane hall, köök, tualett, panipaik ja elutuba. Hall on ühendatud köetava talveaia-kasvuhoonega ja terrassiga.\nTeisel korrusel on kolm magamistuba, tualett-pesuruum ja hall. Tornis paiknev keerdtrepp viib kolmanda korruse suvetuppa, mille akendest avaneb maaliline vaade maastikule.\nSoklikorrusel paiknevad garaaž, panipaigad, katlaruum ja saunaruumid.\nKonstruktsioonilt on tegemist kivimajaga. Seina kihid: tuhaplokk+õhuvahe+silikaattellis+"peno"+krohv.\nKüttesüsteemid võimaldavad säästvat ning paindlikku energia kasutamist. Majas on keskküte tahkekütuse baasil, soojuspumbad õhk-õhk ja õhk-vesi tagavad elamu ühtlase temperatuuri ka pikema kodunt eemaloleku ajal. Elektriline põrandaküte on kasutusel köögis ja vannitoas.\nElamu köetavat pinda on ca 150 m2.\nVesi ja kanalisatsioon tsentraalsed, kastmisvesi kaevust.\nKinnistu koosneb kahest katastriüksusest, elamu krunt 1465m2 ja tiigi krunt 630m2.\nPeedu on pika ajalooga ca 250 püsielanikuga asula, juriidiliselt Elva linnaosa. Peedul töötavad lastehoiu asutused ja algkool, toimetab aktiivne kogukond. Kaunis loodus, kergliiklustee ja Vapramäe terviserajad meelitavad nii kohalikke kui kaugemalt külalisi igal aastaajal. Populaarne valgustatud 2,5 km pikkune kergliiklustee kulgeb metsa ääres kuni Elva raudteejaamani. Elva kesklinna on maanteed mööda 4,5 km. Rongi ja bussipeatused asuvad kinnistust 300m kaugusel, Elva jõeni on ca 500m. Tartu linna piirini on 19 km.\nLähim lasteaed ~ 2.6 km Elva Lasteaed Õnneseen\n~ 2.8 km Elva Lasteaed Murumuna\n~ 3 km Elva Järve Lasteaed\n~ 3.2 km Tõravere Lasteaed Tõruke\nLähim kool ~ 520 m Tartu Erakool (Elva linn)\n157 000 € 755 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3151358 Kommentaar:


Kommentaarid: Raport: pagulased püsivad kodukandis, mitte ei trügi Euroopasse\nRaport: pagulased püsivad kodukandis, mitte ei trügi Euroopasse\nOhtuleht.ee, 19. juuni 2018 16:40\nScaramanga/ 20. juuni 2018 14:00\nAnonüümne autor + eksitav pealkiri + migrandid ja pagulased segamini supis :)\nScaramanga/ 20. juuni 2018 13:59\nPropaganda on aktiveerunud !\nanonüümne autor patroniseerivas toonis targutamas maakatele kuidas nood asjadest aru ei saa.\nKuidas defineerida "hord" ? Arvud näitavad teist keelt ja siis muidugi ise ühtegi arvu ära ei tooda :)\nTäielik sodi on see artikkel.\nKas lähis-idast ja aafrikast saabub migrante endiselt - JAH.\nKas vasakäärmuslased kes massiimmigratsiooni armastavad on endiselt paljudes riikides ja EUs võimul - JAH.\nKas Aafrika rahvastikuprognoos aastaks 2050, ja sellest tulenev rändesurve on jäänud samadeks - JAH.\nOk, ärme siis nimeta neid hordiks, kui anonüümne autor selle vastu on, aga üldine situatsioon on sama.\nKas siin loos migrandi ja pagulase termini segamini kasutamine on taotluslik kõi kogemata ? Öelda et migrante ei tule, kuna pagulased püsivad kodu lähedal on natuke eksitav, mis ?\nSuurem osa eurooplase ei taha neegreid ja moslemeid, see kas nad on migrandid, pagulased või külalised pole tähtis !\nMustamäe valss/ 20. juuni 2018 08:54\nElasin ärklitoas üheskoos ämmaga,\nõnn tahtis pageda käest.\nPäeval ja ööl, kodus ja tööl\nRefr. Nüüd elan Mustamäel,\nning selle õnne eest\nFortunat kiitma pean.\nNüüd elan Mustamäel –\ntahta mis võiksin veel!\nHulk päevi kauneid siin\nmind ootab, ootab ees.\nLumehelbekeste/ 19. juuni 2018 21:52\nanalüüsivõime on täielik katastroof:\nüks orava- või sotsijolkar ei suuda aru saada, et '41 tulid vene sõdurid siia relvastatuna sellepärast, et kohalikud oskasid oma vabadust hinnata ja oleks nad tagasi saatnud kirstudes; ainult arvuline ülekaal ja relvastus oli see argument, mille tõttu tuli kohalikel enese alalhoidmiseks võõraviha alla suruda.\nNüüd aga - tule taevas appi - öeldakse veelgi vägivaldsematele võõrvallutajatele "tere tulemast!"\nIndrek2/ 19. juuni 2018 20:59\nSeda me juba teame, et need euroopasse ronivad briketid pole mingid pagulased vaid illegaalid, kurjategijad, islamisõdalased. Kirjutage mõni UUDIS ka vahest.\nTiit/ 19. juuni 2018 20:28\nKuidas siis terve Euroopa neid pagulasi täis on kui nemad kodukandis on?\n!!!/ 19. juuni 2018 20:45\nEks see olegi nende uus kodukant! Nagu neid kunagi Hispaaniast välja aetud mauride järeltulijaidki TERE TULEMAST KOJU loosungitega vastu võeti.\nF/ 19. juuni 2018 20:53\n@Tiit. Ei olegi. Uudiseid lugedes võib lihtsalt selline mulje jääda, et igas põrandapraos mõni redutab. Enamik ringlebki oma kodumaa naaberriikides, nagu artiklis kirjutab.\nTiit/ 20. juuni 2018 05:34\nSaksamaa, Prantsusmaa, Rootsi küll nende naaberriigid ei ole. Vaja vähem magada geograafiatunnis.\nTiidule/ 20. juuni 2018 15:04\nNeed, kes on tulnud EL-i, ongi tulnud siia teatud eesmärgil. Usku tooma, sigadusi tegema ja mõnusat elu elama. Need, kes on jäänud oma kodumaa lähiümbrusesse on naised ja lapsed, kes ei lähe niisama hurraa hüüdes kusagile mujale, sest neil on elust teine arusaam. Miks neid brikette siia vastu võetakse, sellest ei ole ma iialgi aru saanud. Kuna see tegevus on nii ebanormaalne, siis pakun, et kusagil makstakse kellelegi väga palju, et selline olukord jätkuks. Või et keegi on lihtsalt hiiglama l o l l .\nnoh/ 19. juuni 2018 21:01\nohtulehe arvates see ongi nende kodu.\nArusaadav/ 19. juuni 2018 18:43\nLoomulikult jäävad inimesed oma kodule nii lähedale kui saavad, lootuses kunagi koju tagaisi pöörduda. Või vähemalt jääda endale arusaadavasse kultuuri.\nveel arusaadavam on see/ 19. juuni 2018 18:55\nkui mulle ei meelldi siis vist savaltsi passe ja ühinegem migratsiooniametiga\n!!!/ 19. juuni 2018 19:39\nLooda sa seda! Lootus teatavasti on aga l0llide lohutus. Nemad ei taha oma kultuuriruumi jääda vaid hoopiski Euroopa sotsiaalabisüsteemi turjale maanduda ja sellest lahedalt elama hakata. Ning omaenda kultuuriruumi siia tuua. et meiegi viljastavast islamist ilma ei jääks. Poolel teel pidama jäävad vaid need, kellel ei jagu pikaks reisiks jõudu ega raha.\n.. / 19. juuni 2018 18:41\nKes siis need on kes trügivad Euroopasse??\nqq/ 19. juuni 2018 19:10\nJu vist siis meie kujutlused - lihast ja luust.\nto ../ 19. juuni 2018 19:43\nneed pole mitte õnnetud põgenikud ega pagulased, vaid pigem välja õppinud islamiterroristid. Krminaalkurjategijad, keda ootab kodumaal kas köis või kirves. Siis islamradikaalid, kes tahavad siin oma emiraati asutada. Peale selle veel ka igasugu kelmid, vägistajad ning tööpõlguritest p.ara.siidid.\nseal/ 20. juuni 2018 15:07\non seda rahvast lihtsalt nii palju, et jatkub nii siia kui sinna ja kui tulejaid vaadata, siis need on valdavalt noored mehed. Mis loogikat siin veel vaja on? Neil ju raha taha ka sõit ei jää. Korralikud riided enamusel pluss moblad viimane mall. Mida neilt vastu tahetakse on ka teada.\nFake/ 19. juuni 2018 18:35\nja/ 19. juuni 2018 18:31\nkas see peaks meid kuidagi rahustama?\n19. juuni 2018 17:37\nkallutatud artikkel !\nno miks te valetate?/ 19. juuni 2018 17:18\nkuidas nad siis kodukandis passivad kui neid laevatäite viisi üle vahemere liibüast toomas käiakse?\nn/ 19. juuni 2018 20:54\nju siis on kodukandis neid veel kümnete või sadade laevade kaupa


Selisoo looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri – Riigi Teataja\nSelisoo looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri\nSelisoo looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri - sisukord\n§ 5 Sihtkaitsevööndi määratlus\nRT I, 06.10.2015, 1\nSelisoo looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri1\nVastu võetud 01.10.2015 nr 97\n(1) Võetakse kaitse alla Ida-Viru maakonnas Mäetaguse vallas Metsküla külas asuv ala, mille nimeks saab Selisoo looduskaitseala (edaspidi kaitseala).\n2) liike, mida nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) nimetab I lisas. Need on metsis (Tetrao urogallus), sarvikpütt (Podiceps auritus), rüüt (Pluvialis apricaria), sookurg (Grus grus), teder (Tetrao tetrix) ja mudatilder (Tringa glareola);\n4) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab I lisas. Need on huumustoitelised järved ja järvikud (3160)3, looduslikus seisundis rabad (7110*), nokkheinakooslused (7150) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0*).\n(3) Kaitseala maa- ja veeala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kaheks sihtkaitsevööndiks.\nKaitseala välispiir ja vööndite piirid on kantud määruse lisas4 esitatud kaardile.\n4) kaitstava loodusobjekti välispiiri ja vööndite piiri kulgemise kohta;\n§ 5. Sihtkaitsevööndi määratlus\n(1) Sihtkaitsevöönd on kaitseala maa- ja veeala osa seal väljakujunenud või kujundatavate koosluste säilitamiseks.\n1) Mõtuse sihtkaitsevöönd;\n2) Kõrve sihtkaitsevöönd.\n(3) Sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on loodusliku seisundi taastamine ja säilitamine, neile omase liigi- ja vanusestruktuuri hoidmine, looduse mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.\n(1) Inimestel on lubatud viibida ning korjata marju ja seeni kogu kaitsealal, välja arvatud § 7 lõike 1 punktis 5 sätestatud ajal Mõtuse sihtkaitsevööndis.\n(2) Kaitsealal on lubatud jahipidamine, välja arvatud Mõtuse sihtkaitsevööndis 1. veebruarist 31. augustini.\n(3) Kaitsealal on lubatud kalapüük.\n(4) Telkimine ja lõkke tegemine on kaitsealal lubatud ainult kohtades, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud.\n(5) Kaitsealal on lubatud kuni kümne osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas ja kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Selleks ettevalmistamata kohas rohkem kui kümne osalejaga ning ettevalmistatud ja kaitseala valitseja poolt tähistatud kohas rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine on lubatud ainult kaitseala valitseja nõusolekul.\n(6) Kaitsealal on lubatud jalgrattaga sõitmine selleks ettenähtud radadel. Sõiduki ja maastikusõidukiga sõitmine on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning kaitseala valitseja nõusolekul tehtaval teadustegevusel.\n(7) Kaitseala valitseja nõusolekul on lubatud:\n2) olemasolevate rajatiste hooldustööd;\n3) loodusliku veerežiimi taastamine;\n4) Mõtuse sihtkaitsevööndis olemasolevate maaparandussüsteemide eesvoolude hoiutööd;\n5) Mõtuse sihtkaitsevööndis 1. septembrist 31. jaanuarini metsakoosluse kujundamine vastavalt kaitse-eesmärgile.\n3) uute ehitiste püstitamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul tootmisotstarbeta rajatise püstitamine kaitseala tarbeks;\n4) ujuvvahendiga sõitmine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning kaitseala valitseja nõusolekul tehtaval teadustegevusel;\n5) inimeste viibimine väljaspool Selisoo õpperada Mõtuse sihtkaitsevööndis 1. veebruarist 30. juunini, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, loodusobjekti valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning kaitseala valitseja nõusolekul tehtaval teadustegevusel.\n(2) Kaitseala valitseja nõusolekuta on keelatud:\nKaevandamise loaga KMIN-054 määratud mäeeraldise osas, mis kattub Selisoo looduskaitsealaga, võib maapõueseadusest tulenevad korrastamise kohustused ning kaevandamisseadusest tulenevad kaevandamise lõpetamisega kaasnevad kohustused lõpule viia.\nSelisoo looduskaitseala moodustamise ja kaitse-eeskirja kehtestamise menetlus viidi läbi keskkonnaministri 14. juuni 2006. a käskkirjaga nr 728 algatatud haldusmenetluses. Menetluse ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas5.\n1 EÜ Nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25).\n2 Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 34 ja punkti 2 alapunktist 381 asub kaitseala Muraka linnualal ja Selisoo loodusalal, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade suhtes kehtivaid erisusi.\n4 Kaitseala välispiir ja vööndite piirid on kantud määruse lisas esitatud kaardile, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmeid. Kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (http://register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).\nLisa Selisoo looduskaitseala


Valu koos pankreatiidiga - Tüübid\nPankreatiit on tänapäeval väga levinud haigus. Viimase viie aasta statistika kohaselt kannatab pankreatiidi all iga neljas naine ja iga kaheksas mees maailmas! Masendavad faktid. Niisiis, pankreatiit on kõhunäärmepõletik, mille peamine ülesanne on toidu õigeks ja süstemaatiliseks lagundamiseks vajalike insuliini ja ensüümide tootmine..\nKõik kõhukelme- või niudepiirkonna valud, millega kaasneb võimetus sirgelt kõndida, normaalselt istuda, samuti söögiisu kaotus, lõtv või õline väljaheide, suukuivus koos janu ja oksendamisega, järsk kehakaalu langus ja pikaajaline kõhukinnisus, peaksid kindlasti teid hoiatama, sest eespool kirjeldatud vaevused võivad olla progresseeruva pankreatiidi nähud.\nPankreatiidi valu põhjused on erinevad: alates süstemaatiliselt ebaõigest toitumisest (õigeaegselt, suure osa praetud, vürtsikas ja rasvane), lõpetades sapipõie ja kaksteistsõrmiksoole patoloogiatega, vigastuste, vigastuste ja kõhuoperatsioonide tagajärgedega, teatud ravimite (furosemiid, östrogeenid, antibiootikumide sagedane kasutamine), kõhuõõne organite kasvajad, ainevahetushäired, 1. ja 2. tüüpi suhkurtõbi, hormonaalsed muutused ja pärilik eelsoodumus haigusele. Ligikaudu pooltel juhtudel pole haiguse tõelist põhjust võimalik kindlaks teha. Pankrease haigusi esineb sagedamini naistel kui meestel.\nValu lokaliseerimine pankreatiidi korral\nMillised pankreatiidi valud patsiente tavaliselt puudutavad? Sellele küsimusele pole konkreetset vastust, kuna kõhunäärmepõletikuga valud võivad olla erinevad: õmblused, lõiked, valud, lokaliseeritud kindlas punktis (näiteks parema ribi all) või kogu kõhuõõnes ja mõnikord kiirgavad ka kubemesse või tagasi.\nValu tüüp sõltub sellest, milline kõhunäärme osa on põletikuline: pea, keha või saba. Kui kõhunäärme pea on põletikuline, valutab see paremal küljel otse ribi all; kui näärme keha - valu on tunda nn piirkonnas "lusika all"; kui saba - kõhukelme kogu vasakpoolne külgosa valutab, kuid kõige eredamad valuaistingud on märgitud vasaku ribi alla.\nValu lokaliseerimine pankreatiidi korral on väga hägune, sageli ei suuda patsiendid täpselt kindlaks teha, kus see valutab, nad ütlevad "kõik valutab" - sel juhul on vestlus kõhunäärme täieliku põletiku üle: nii keha kui pea ja saba. Sellisel juhul võib valu anda sabaluudele, seljale (justkui ümbritseks patsienti), jala-, niude- ja kubemepiirkondadele. Sageli kurdavad naised kummalist valu perineumis, mis sõna otseses mõttes valutab kõndides.\nSagedased ja seljavalud koos pankreatiidiga, kuna patsiendi pankreas kiirgub kõhukelme kõikidesse organitesse. Seetõttu tundub, et selg valutab. Sama põhimõtte järgi valutab selg neerupõletikuga..\nPankreatiidiga peavalu on tavaline nähtus, mis ilmneb keha üldise nõrkuse ja kurnatuse taustal. Samal ajal ei kaasne kõhunäärmepõletikuga reeglina kehatemperatuuri tõus, vaid see avaldub peaaegu alati näo ja naha teatava kollasuse kujul. Väärib märkimist, et üsna sageli (eriti kui haigus on juba kroonilises staadiumis) ei esine pankreatiidi korral ägedat valu ja haigus kulgeb varjatud kujul (puudub äge valu ega pankreatiidi rünnak)..\nSelle pankreatiidi korral, mida nimetatakse "kiviks" (pankrease struktuuris kivide moodustumise tõttu), muutub näärme pea äärmiselt põletikuliseks, amülaasi tase veres ja uriinis tõuseb. Sellisel juhul kurdavad ägeda pankrease puudulikkuse taustal patsiendid pikaajalist kõhulahtisust ja pidevat puhitus. Seda tüüpi pankreatiit on ohtlik, kuna lisaks ülaltoodud sümptomitele, mida ilma meditsiinilise sekkumiseta on sageli võimatu kindlaks teha (näiteks amülaasi tase veres ja uriinis, suhkru tase veres), ilmneb nii 1. kui ka 2. diabeedi tekkeks soodne keskkond. -g tüüp (varjatud suhkurtõbi, ei sõltu insuliinist).\nKuidas ära tunda ägedat pankreatiiti?\nÄge pankreatiit, mida rahvasuus nimetatakse "kõhunäärme rünnakuks", on üsna ohtlik haigus ja üks kõige tavalisemaid kõhukelme organite haigusi. Sellise pankreatiidi korral hakkab pankreas end "seedima" ja kui te ei sekku õigeaegselt ega paku patsiendile õigeid ravimeid ja määrate õige dieedi koos madala suhkrusisaldusega, võib tekkida turse, nääret ümbritsev tselluloosipõletik ja selle elutähtsa elundi nekroos..\nNii saate ägeda pankreatiidi ära tunda järgmiste kaebuste esinemise tõttu:\nÄge valu ülakõhus (parema ribi all).\nÄge vöövalu leevendab istumine või lamamine, põlved all painutatud.\nOksendamine (segatud sapiga).\nVastikus kogu toidu, sh. ja tavalise joogivee juurde.\nTäiskõhutunne soolestikus, puhitus.\nKahvatu, niiske, mullase või kollaka varjundiga nahk.\nMärgatav (patsient ise tunneb) vererõhu langus ja südame löögisageduse tõus.\nÄgeda pankreatiidi diagnoosimiseks on vaja järgmisi analüüse ja manipuleerimisi:\nVere biokeemia (võimaldab jälgida amülaasi taset veres ja uriinis).\nFibrogastroduodenoskoopia ("sond" tavalistel inimestel) - aitab tuvastada haavandeid ja neoplasme ning võimaldab analüüsimiseks võtta maomahla.\nKompuutertomograafia (vähi kahtluse korral).\nPankreatiidi valu ravi\nÄgeda pankreatiidi korral on valu üsna väljendunud ja just need panevad inimese neile kuidagi reageerima. Ravi viiakse läbi rangelt arsti järelevalve all. Kui pankreatiidi kroonilises vormis patsient juba teab, kuidas haigusega toime tulla või kuidas valu leevendada (otsustades varasemate rünnakute põhjal), siis ägeda pankreatiidi (eriti primaarse) rünnaku korral tuleb kohe kutsuda kiirabi. Tuleb märkida, et igavene küsimus "kuidas leevendada valu pankreatiidi korral?" Kas on lihtne vastus - külm. Tundub, et külm külmutab valu, rahustades seda. Kandevalu pankreatiidi korral põhjustab sageli paanikat ja hajutab tähelepanu, kuid kui mingil põhjusel on arsti külastamine võimatu, peate tegema järgmist:\nPiirake toidutarbimist (kuni tühja kõhuni) 18-24 tunni jooksul ägenemise ajal (joomisest - ainult leeliseline mineraalvesi või nõrk tee ilma suhkruta).\nKandke valualale (paremast hüpohondriumist kuni nabani) külmalt (võite kasutada jääga kuuma veepudelit). Mitte mingil juhul ei tohi te kõhukelme piirkonda soojendada! See võib põhjustada turseid ja sepsist, mis nõuab sageli viivitamatut operatsiooni..\nÄgenemise perioodil ja paar päeva pärast rünnakut on soovitatav kasutada glükoosilahuse või reosorbilakti (200–400 ml) tilgutit..\nPärast esmast paastumist soovib patsient kindlasti süüa, sest põletikuline kõhunääre hakkab seedimiseks vajaliku toidu puudumisel ise seedima. Sellisel juhul võite hakata natuke sööma. Tähelepanu! Suhkur peab piirduma rekordiliste väikeste annustega, kuna suhkrutarbimine võib nüüd uuesti rünnaku esile kutsuda. Kuid keha vajab ikkagi glükoosi, nii et kui glükoosiga tilgutajaid ei toodetud, võib nõrka musta teed veidi magustada.\nVälja jätta kogu praetud, rasvane jahu - s.t. kõik see, mida juba haige pankreas peab kulutama palju energiat, mida pole nõrgenenud organismis. Võite süüa ühe keedetud muna, viilu eilse (või rösteris kuivatatud) leiva, paar küpsist või paar kuivatit. Äärmiselt näidustatud on ka kuivade õunte, aurutatud rosinate mahla või kibuvitsa tee keetmine (parem on võtta värsked kibuvitsad ja aurutada neid termoses kui kottidest teed juues). Ülaltoodud puljongid sisaldavad C-vitamiini ja glükoosi (fruktoosi), mis on küll kahjutu, kuid organismile väga vajalik.\n3-4 päeva pärast peaks dieedile alludes patsiendi üldine seisund stabiliseeruma. Siiski peaksite jätkama dieeti, milles on vähe puhast suhkrut, rohke vedeliku joomine ja raskesti seeditavate toitude vältimine. Iga söögikorra ajal või pärast seda on soovitatav võtta ensüümpreparaati (Mezim 10000, Pancreatin 8000, Festal, Festal Forte), 1-2 tabletti, sõltuvalt annusest (on oluline, et ensüümi päevane annus ei ületaks 25 000).\nTäiendava gastroenteroloogilise uuringu ja ägeda pankreatiidi põhjuse kindlakstegemiseks pöörduge kindlasti gastroenteroloogi poole. Ärge alustage haigust isegi siis, kui tunnete ennast paremini, sest probleemid kõhunäärmega võivad olla esimene samm diabeedi tekkimise suunas.\nKroonilise pankreatiidi korral on valu vähem väljendunud kui ägedas. Gastroenteroloogide patsiendid kirjeldavad selliseid valusid kui tuhmi, lainelisi (haarake ja vabastage), mis on pärast söömist süvenenud. See võib anda kõhukelme erinevatele punktidele, kuid kõige sagedamini "viriseb" vasaku ribi all. Valu kroonilise pankreatiidi korral ei ole esmane, vaid juba teisejärguline probleem, kuna need tekivad sapikivitõve, soolte ja kaksteistsõrmiksoole haiguste, B- ja C-hepatiidi, parotiidi (mumps), sooleusside ja ka pika ja pideva kasutamise taustal. alkohol (üle 50 grammi kanget alkoholi ja üle 80 kuiva veini päevas). Gaseeritud vee ja kihisevate jookide pidev kasutamine avaldab negatiivset mõju ka kõhunäärmele, põhjustades pidevat kõhunäärmepõletikku, mida raskendab pidev puhitus ja järk-järgult näärmekudede tsirroos. Pankreatiidi kroonilises vormis ei ilmne valu alati, vaid ainult siis, kui toidus esinevad puudused. Sellepärast peaksite kroonilise pankreatiidi korral järgima õiget dieeti. Nimelt:\nSuure "kompleksse" suhkru sisaldusega toitude mõõdukas tarbimine: šokolaad, koogid ja maiustused, jahutooted.\nGaseeritud joogid ja kontsentreeritud mahlad, jahutatud vahuveinid.\nPraetud, rasvane ja vürtsikas toit.\nÄrge kasutage maitseaineid liiga palju.\nEeltoodu ei tähenda sugugi, et peaksite end toiduga piirama, lihtsalt ei tohiks kuritarvitada ega üle süüa. Te ei tohiks keelata endale liha, kala ega seeni, sest valgud on organismile väga vajalikud, ainult dieedi järgides on parem kõik küpsetada või kasutada selliseid tooteid keedetult. On oluline teada, et rasvased puljongiga rikkalikud supid on kategooriliselt vastunäidustatud. Parem on suppe keeta looduslikus köögiviljapuljongis, siis on neid lihtne seedida ja see on kasulik..\nPankreatiidi ennetamine nii ägeda kui kroonilise pankreatiidi korral on üsna lihtne ja see ei lõpe lihtsalt õige toitumisega. On vaja jälgida päeva režiimi, mitte süüa öösel (kuna öösel läheb pankreas aeglasesse või nn "unerežiimi", nagu kogu keha. Öösel toitu tarbides "äratame" üles ja sunnime selle tööle. Ärge sööge sageli kiiresti toit ja alkohol, samuti palju rasvaseid ja praetud toite. Parem on süüa keedetud ja küpsetatud liha ning minimeerida tärkliserikaste toitude tarbimist. Ärge sööge palju maiustusi (kookides ja šokolaadis lisatakse reeglina lihtsat suhkrut, mida pankrease ensüümid on raskesti lagundavad). Kui teate, et pidusöök on tulemas, on parem võtta ensümaatiline preparaat. Ärge laske end sooda ja värvainetega mahladega kaasa. Hoolitsege oma kõhunäärme eest ja olge terved!\nKui kõhunääre valutab, tähendab see, et seedetrakti töös on toimunud rikkumine. Puudub ravim, mis suudaks täielikult taastada näärme põletikulise koe. Ägenemise leevendamiseks ja selle olulise organi patoloogiliste muutuste ennetamiseks on võimalik ainult dieettoitumise ja tervisliku eluviisi abil. Näärehaigust kogevad inimesed kõige sagedamini 40 aasta pärast. Lapsepõlves ja noorukieas täheldatakse pankreatiidi vormis patoloogiat harva.\nSeedimisega seotud elundi eripära on see, et see koosneb kahest funktsionaalsest osast:\nEksokriinne (väline) - toodab seedetrakti ensüüme sisaldavat pankrease mahla.\nEndokriinne (sisemine) - sünteesib hormoone, et reguleerida ainevahetusprotsesse kehas (süsivesikud, rasv, valk).\nKõik kõhunäärme talitlushäired kujutavad endast ohtu kogu organismile. Kui näärme piirkonnas hakkab valutama, peaksite viivitamatult pöörduma arsti poole..\nSeedenäärme levinumad patoloogiad on pankreatiit ja kaltsifikatsioonide (kivide) esinemine selle väljutuskanalites. Kõhunäärmepõletik võib olla äge ja krooniline, mis tähendab, et see võib erineval viisil haiget teha. Kuidas mõista, et kõhunääre valutab:\nÄgeda pankreatiidi korral hakkab äkki vasakul küljel ribide all valutama ja torkima. Valu on terav ja tugev, see võib olla vöötohatis. Spasmolüütikumid ei leevenda ägenemist. Kõhu vasakul küljel lakkab see valutamast ainult siis, kui patsient istub ja painutab. Pankreas võib suureneda nii palju, et inimene tunneb ribi seestpoolt survet. Selle seisundi taustal on hingamisrütm häiritud.\nKroonilise pankreatiidi ägenemine ilmneb pärast söömist, tavaliselt pärast rasvase, vürtsika või praetud toidu söömist. Valulikud aistingud on häguse valutava iseloomuga. See hakkab nabas valutama, siis tõuseb valu kõrgemale, seda saab anda mõlemale hüpohooniale. Kõhunäärme pikaajalise valuga võib kaasneda puhitus, kõhulahtisus, järsk kaalulangus.\nTeades esmase tüüpi pankrease valu tunnuseid, on võimalik vältida elundi kudede ulatuslikku kahjustamist ja välistada ägeda patoloogia muutumine krooniliseks.\nMiks kõhunääre valutab peamisi põhjuseid?\nPeamised põhjused, miks kõhunääre valutab, on ebatervislik toitumine ja sagedane alkoholi tarbimine. Need kaks tegurit, millele inimene ise kaasa aitab, võivad esile kutsuda nekroosi - ägeda pankreatiidi viimane etapp või enne selle kroonilist vormi.\nKõhunäärmevalu muud põhjused võivad olla:\nSapipõie või muu läheduses asuva elundi operatsiooni tagajärg.\nKõhunäärme vigastus. Näärorgani parenhüümi rebend võib tekkida siis, kui kukkumisel saab inimene raskelt haiget või kui elundile avaldati tugevat mehaanilist survet (näiteks autoõnnetuses).\nPikaajaline ravim. Hormonaalsed ravimid, östrogeeni sisaldavad rasestumisvastased vahendid, diureetikumid, D-vitamiini üleannustamine avaldavad pankreasele negatiivset mõju.\nKolelitiaas - kaksteistsõrmiksoole viiva ühise kanali blokeerimine kaltsifikatsioonidega viib pankrease vedeliku kogunemiseni näärme erituskanalitesse. See seisund provotseerib elundi kudede põletikku seestpoolt..\nKüsimus, kas kõhunääre võib näljast haiget teha, tundub kummaline neile inimestele, kes on kindlad, et just nälg võimaldab teil selle seedeelundi maha laadida. Põletik tekib siis, kui igapäevases menüüs on valgutoidu puudus. Seetõttu peaks spetsialist koostama kõhunäärmehaiguste dieedi.\nKui kõhunääre on mures, siis ilmnenud valu põhjuse väljaselgitamiseks peate uuringu saamiseks pöörduma kliiniku poole. Selle elundi haiguste diagnoosimine toimub järgmiste meetodite abil:\nPindmine palpatsioon (sondeerimine). Ägeda ja ägenenud kroonilise pankreatiidi korral võib kõhunäärme piirkonnas nahk haiget tekitada. Kõhu eesmise seina pingelised lihased viitavad parenhüümi ilmsele põletikule. Kõhunäärmehaiguste esimeses staadiumis võib pinge puududa.\nKaksteistsõrmiksoole intubatsioon. Sondi sukeldamine näärme põhikanalisse võimaldab hinnata kudede seisundit ja funktsioonide kasulikkust.\nVere ja uriini analüüs. Pankrease amülaasi suurenenud tase biomaterjalis näitab põletiku esinemist näärmes..\nUltraheliuuring. See näitab näärme struktuuri patoloogilisi muutusi, aitab tuvastada tsüsti ja kasvajat.\nMagnetresonantstomograafia. Annab selge pildi näärmeorgani kanalite ja kudede seisundist.\nRöntgen. Seda kasutatakse kõhunäärme erituvate kanalite hindamiseks (ahenemine, laienemine).\nOlles kindlaks teinud, kust kõhunäärmevalu tuli, valib arst ravi suuna, mis on tingimata keeruline.\nEsmaabi kodus kõhunäärme ägeda valu korral\nEsmaabi ägeda kõhunäärmevalu korral antakse järgmise skeemi kohaselt:\nNeed aitavad patsiendil mugavat lamamisasendit võtta, pakuvad täielikku puhkust.\nSpasmi leevendamiseks pannakse valutavasse kohta külma veega soojenduspadi..\nKui 20 minutit pärast külma manustamist ei ole kõhunääre enam valutanud, siis enne kiirabi saabumist antakse patsiendile 1-2 tabletti No-shpa minimaalse koguse veega.\nKui kõhunääre valutab ja meditsiinilise abi saamiseks puudub võimalus, on ainus ravim, mida saab kodus kasutada, No-shpa (Drotaverin). Ravimit võib võtta ägeda valu leevendamiseks mitte rohkem kui 2 päeva järjest.\nMida teha, kui kõhunääre valutab: ravi\nKui pankreas hakkab äkki valutama, peaks inimene söögist ja joogist keelduma..\nVõimaluse korral peaksite viivitamatult pöörduma kohaliku terapeudi või gastroenteroloogi vastuvõtule. Arst määrab uuringu, mille järel moodustatakse tervise taastamise skeem.\nKuidas ravida valu seedenäärmes, ütleb kindlalt ainult arst. Mis tahes kõhunäärmehaiguste iseseisev ravi on tervisele ohtlik. Parimal juhul ootab inimene suhkruhaigust, halvimal juhul - haige elundi kudede täielikku nekroosi koos järgneva surmaga. Kõhunäärmevalu valu ravimine sõltub haiguse tüübist ja keerukusest. Ravirežiim võib sisaldada:\nAntikolinergilised ravimid - kasutatakse valu leevendamiseks. Kroonilise pankreatiidi korral on ette nähtud Gastrin, Pirenzepine, Gastrozipin. Ägeda valu korral kiirabina - Platyphyllin, Metacin.\nRingeri elektrolüüdilahus - võimaldab taastada vee-elektrolüütide tasakaalu kehas ja eemaldada toksiine. Vajalik, kui ägeda pankreatiidiga kaasneb oksendamine ja kõhulahtisus.\nPlasmaasendajad (laktaasool, ionosteriil) - infundeeritakse intravenoosselt, vähendades plasma mahtu, et vedeldada paksu verd ja taastada valkude metabolism.\nAntihistamiinikumid (Suprastin, difenhüdramiin, Claritin) - tugevdavad analgeetiliste ravimite (Analgin, Baralgin) toimet, on ette nähtud haiguse krooniliseks vormiks.\nAntibiootikumid (tetratsükliinid) - määratakse, kui kõhunäärme kudede struktuur muutub infektsiooni taustal, mis võib tekkida kõhuorganite vigastuse tagajärjel.\nInsuliin-glükoosravi - insuliini manustatakse subkutaanselt insuliinipuuduse korral. See hormoon on vajalik süsivesikute ainevahetuseks, seda toodab näärme endokriinne osa, terapeutiliseks tühja kõhuga on vaja intravenoosset glükoosi.\nAnaboolsed steroidid (Methandrostenolone, Retabolil) - on ette nähtud dramaatiliselt kehakaalu kaotanud patsientidele, et suurendada valgu imendumist kehas. Narkootikumid suurendavad söögiisu, soodustavad kehakaalu tõusu ja parandavad üldist tervist.\nEnsüümravimid (Creon, Festal, Pancreatin) - ajutiselt pakuvad kõhunäärmele puhkust, normaliseerivad seedeprotsessi.\nVitamiinid - haiguse kroonilises vormis määratakse B, A, C rühma vitamiinid suu kaudu või intravenoosselt.\nPärast seedetrakti valu leevendamist soovitatakse patsiendil remissiooni kestuse pikendamiseks minna spaahooldusele või gastroenteroloogilisse sanatooriumisse.\nHaiguse esimestel päevadel määratakse patsiendile terapeutiline paast, juues gaseerimata mineraalvett ja metsroosi keetmist. Niipea kui patsient hakkab paranema, lubatakse tal kaerahelbed. Kui kõhunääre enam ei haiget, lülitatakse see dieedile, mis sisaldab ainult toidurasvu..\nHaige kõhunäärmega inimese menüüs on:\nesimesed köögiviljapuljongi kursused,\nlimane puder (kaerahelbed, riis, oder),\ntoiduliha (vasikaliha, küülik, kana), tailiha (tursk, pollak, lest),\nhautatud köögiviljad (kartul, kõrvits, suvikõrvits, porgand, peet, lillkapsas),\nmadala rasvasisaldusega kääritatud piimatooted (kodujuust, keefir, kääritatud küpsetatud piim, kõva juust), soolamata või, madala rasvasisaldusega värske piim teravilja valmistamiseks,\npuuvilja- ja marjamahlad (sõstrad, kirsid, granaatõunad), nõrk must või suhkruta taimetee.\nMenüüs pole kohvi, saiakesi, rasvast ja praetud toitu, suitsutatud toitu, hapukurki ja hapukurki, hapuoblikat. Haige organ võib hakata valutama isegi seentest ja juurviljadest. Kõhunäärmehaiguste korral on alkoholi sisaldavad joogid kategooriliselt vastunäidustatud..\nTraditsioonilisi pankrease ravimeetodeid saab kõige paremini kasutada pärast arstiga konsulteerimist. Koduste abinõude kasutamisel on alati kõrvaltoimete võimalus, milleks on tavaliselt sügelev nahalööve ja seedetrakti halvenemine. Neerud võivad äkki haiget teha või tekib maksapuudulikkus.\nPiim kõhunäärme valu vastu\nKuidas valmistada: loputage 100 g kaera, katke täiesti sooja veega, pange 2 päeva sooja pimedasse kohta. Kaer tärkab. See tuleb kuivatada ja jahvatada pulbriks, uuesti kuivatada. Siis 1 spl. l. Vala kaerajahu peale 200 ml külma vett. Pange põhjalikult segatud koostis keskmise kuumusega keemiseni.\nKuidas kasutada: võtke ravim idandatud kaerast sooja olekus 20 minutit enne sööki (2 korda päevas).\nTulemus: regulaarsel kaerapiima kasutamisel lakkab pankreas valutamast. Kaer on põletikuvastase ja spasmolüütilise toimega, parandab näärmes süsivesikute ainevahetust.\nHapupiimakompress ägeda valu korral\nKuidas seda teha: leotage õhuke puuvillane leht külma kalgendatud piimaga.\nKuidas kasutada: kompress asetatakse nii, et see kataks epigastrilise piirkonna ja vasaku hüpohondriumi. Kompress on kaetud kilekotiga. Nad mähkivad haige kehaosa sooja salliga. Seedenäärmete ravi kestus vähemalt 4 nädalat.\nTulemus: kompress leevendab valu, põletikku, aitab taastada näärme funktsioone. See lakkab valutamast nahaärrituse tõttu kompressiga, mille taustal muutub haigestunud elundi veresoonte pinge, normaliseerub sekretoorne aktiivsus ja paraneb ainevahetus rakkudes..\nParandav puder hommikusöögiks\nKuidas süüa teha: õhtust 1 spl. l. tatrajahu (tatar tuleb ise jahvatada) valada 250 ml rasvavaba keefiri, segada hoolikalt, katta kaanega ja jätta hommikuni.\nKuidas kasutada: hommikusöögiks tuleks süüa ravimiputru. Ka päeva jooksul peate jooma teed, mis on valmistatud samadest juureosadest elecampane, naistepuna, piparmünt, kuivatatud kress, tilliseemned, koriander (1 spl. L. Collection vala 250 ml keeva veega).\nTulemus: terapeutiline hommikusöök ja taimetee leevendavad pankrease piirkonnas ägedat valu, tagavad pikaajalise remissiooni. Retsepti kasutatakse seni, kuni nääre enam üldse valutab..\nSelleks, et kõhunääre ei hakkaks pärast ravi uuesti valutama, peate:\nImmuunsuse tugevdamiseks võta vitamiine.\nPerioodiliselt läbib terapeut või gastroenteroloog.\nKõhunäärmehaiguste ennetamine on meede, mis aitab vältida haiguse ägenemiste ja tüsistuste tekkimist ning aitab parandada ka kroonilise pankreatiidiga inimeste tervist..\nUriini analüüs igapäevase uriinierituse kohta raseduse ajal


Aafrika kuumuses: milline on Eesti sõdurite elu Malis? - Forte\nleitnant, Estpla-26 Mali missiooni teabeohvitser\nValvepost Mali baasi põhipääslasFoto: kaitsevägi\nKell on pool kuus hommikul, termomeeter näitab +26 kraadi. Väljas on juba peaaegu valge, ritsikad on valju siristamise lõpetanud aga siin-seal on välikäimla lampide juures näha suuri putukaparvi. Käimla kõrval väiksel teel seisab kaitseväe Pasi XA-188, rühma esimene soomuk on liikumispositsiooni sisse võtnud.\nIlmus ajakirjas Sõdur nr 6/2018.\nMagamisalalt ilmuvad lahinguvarustuses äsja ärganud nägudega sõdurid, kes alustavad soomukite valmisseadmist. Kontrollitakse sidet, kohendatakse varustust, suitsetatakse. Mehed on vaiksed. Jalaväerühma Estpla-26 ootab ees varahommikune linnapatrull.\nSelles artiklis räägin lähemalt esimese Eesti üksuse tegevusest Prantsusmaa juhitud mässutõrjeoperatsioonil Barkhane.\nKui rühm kella üheteistkümne ajal baasi tagasi jõuab, võib temperatuur väljas olla +40 kraadi. Pärastlõunal tõuseb temperatuur veel mõne kraadi võrra. Veebruarikuises Eestis, kus rühm alustas intensiivse missioonialase väljaõppega, oli sellist keskkonda keeruline ette kujutada ja võimatu imiteerida. See-eest harjutati kõikvõimalikud olukorrad ja taktikalised käigud mitu korda kodus läbi.\nKaitsevägi sai riigikogult mandaadi saata Barkhane’i operatsioonile viiskümmend inimest. Lõviosa sellest moodustab jalaväerühm koos lahingupioneeridega, lisaks on veel toetuselement ja staabiohvitser, kes on ühtlasi kontingendivanem. Rühmal on mitmeid ülesandeid ja need kõik on seotud Gao sõjaväebaasi väekaitsega: peale linnapatrullide mehitab rühm ka pääslaid ja kontrollposte ning täidab kiirreageerimisülesandeid.\nSidekontroll enne baasist väljasõitu\tFoto: kaitsevägi\nMalisse siirduva üksuse väljaõppe aluseks võeti Afganistani ja Iraagi mässutõrjeoperatsioonide õppetundidest välja koorunud tegevusnõuded – ja sealseid kogemusi on Scoutspataljonis kõikidel juhtimistasanditel. Selline lähenemine õigustas end ka 2014. aastal, kui Scoutspataljon saatis Euroopa Liidu stabiliseerimismissiooni käigus üksuse Kesk-Aafrika Vabariiki.\nKontingendivanema major Kristjan Karisti sõnul, kes kompaniiülemana korraldas rühma väljaõpet ka Eestis, on oluline mõista, et mässutõrjeoperatsioonil vajalikud oskused eeldavad sõjapidamise ABC väga head tundmist. Mässutõrjeoperatsioonil on must-valgeid olukordi veel vähem kui konventsionaalses sõjas, ja nende lahendamine nõuab ülematelt äärmist otsustus- ja tegutsemisjulgust. Seetõttu on väljaõppe põhituumik ülesandekeskne juhtimine, manööverdamine ja poolmasinlike kontaktidrillide kasutamine, neid tuleb osata vaid uues olukorras rakendada ja harjumatu kontekstiga kohandada.\nVeel lisati väljaõppesse mässutõrjeoperatsioonile spetsiifilisi tahke, nagu võitlus isevalmistatud lõhkekehadega ja süvendatud meditsiiniõpe, mida pole kunagi liiast. Eelnevalt tutvus rühm ka piirkonna kultuuri ja ajalooga ning läbis prantsuse keele algkursuse. Harjutuste käigus mängiti läbi ka juhtumid, kus oli tähtis suhtlemis- ja infokogumisoskus, mitte üksnes tulejõud. Sellise eeltööga jäi rahule ka võõrleegioni 2. langevarjurite rügement, kellest sai suvel Barkhane’i operatsiooni jalaväekontingendi juhtivüksus. Vastastikused väljaõppevisiidid kinnitasid, et üksused mõistavad teineteist, mis omakorda lõi eeldused selleks, et kokkuharjutamine Malis kulgeks tõhusalt ja valutult.\nOktoobri alguses käis Gaos maastikuluurel pataljoni väljaõppeohvitser, kes linnapatrullis nähtu peale suured silmad tegi ja aina pead vangutas – selleks polnud teda ette valmistanud ei missioon Afganistanis ega Liibanonis.


Õige ärianalüüsi platvorm on paindlik ja turvaline – Juhtimisinfo\nMarko Sepp 30. sept. 2016 Juhtimisinfo\nSiin on mõned põhimõtted, millest võiks ettevõte ärianalüüsiks mõeldud tarkvaraplatvormi valimisel lähtuda.\nErinevate andmehulkade lõimimine tervikuks\nÄrianalüüsi platvorm peaks olema võimeline lõimima erineva päritoluga andmed üheks tervikuks. Sageli asuvad firma andmed erinevates keskkondades ning nende kokkutoomine ja nende vahel seoste loomine tundub olevat keeruline ja ajamahukas väljakutse. Hea analüüsi platvorm ei võta infot vaid andmetabelitest, majandustarkvarast või andmelaost – vaid haarab andmeid nii veebilehtedelt, turundus- või kliendihalduse tarkvaradest ning teistest ettevõttele olulistest rakendustest, asugu need ettevõtte serverites, pilves või mujal.\nSamuti peaks kasutajad saama ise luua seoseid erinevate andmete vahel, et võrrelda omavahel võimalikult erinevaid andmehulkasid, sest ainult nii on võimalik teha suuri avastusi. Kui tarkvara annab liiga kitsalt ette, milliseid andmeid saab kasutada või millised on seosed nende vahel, siis näeme ka tõenäoliselt vaid osa loost. Erinevaid seoseid luues ja andmeid kokku viies võib saada vastuseid küsimustele, mida isegi ei osatud küsida. Lahendus peaks võimaldama andmetega „mängida“ … Enamasti me teame seda, milline oli meie eelmise kuu müük, aga millised tooted jäid müümata, sest neid ei olnud laos? Milliseks võiks müük kujuneda, kui probleemid tarnetega ära lahendada? Vaid nii on võimalik teha faktipõhiseid otsuseid, mis arvestavad kõiki erinevaid tegureid.\nPaindlikkus ja kasutajasõbralikkus aitab kaasa kasutusele võtul\nHea ärianalüüs platvorm on arenemisvõimeline ning paindlik, võimaldades ehitada ise vajadusest lähtuvalt rakendusi. Samuti peaks saama ühendada platvormi teiste, väliste rakenduste ning andmebaasidega. See on oluline just info jagamise seisukohalt. Näiteks peaks saama kasutada ärianalüüsi platvormiga loodud graafilisi vaateid oma kodulehel, siseveebis või majandustarkvaras. Säilitades seejuures kogu filtrite funktsionaalsuse ja dünaamilisuse.\nPlatvormiga toimetamine võiks olla lihtne ning jõukohane kõigile firma töötajatele. Iga uus liigutus ei peaks nõudma uue oskuse omandamist ja IT-spetsialisti sekkumist – piisata võiks vaid programmi kasutamisloogika omandamisest. Igal kasutajale antakse võimalus ise uusi graafilisi vaateid luua ja olemasolevaid vajadusel muuta või täiendada.\nTarkvara abiga võiks saada andmetele ühtmoodi ligi nii mobiilist kui arvutist. Lisaks ligipääsule peavad ka ekraanipildid kohanduma vastavalt seadmele. Samuti peab säilima kasutusmugavus nii puutetundlikul kui ka hiirega juhitaval ekraanil.\nTurvalisus kõrgeimal tasemel\nKasutatavate andmetega ei tohiks olla võimalik manipuleerida – andmed peavad olema usaldusväärsed. Kasutatavaid andmeid ei tohiks olla võimalik muuta vastavalt oma suvale, vaid muudatuste tegemine peab põhinema kindlatele reeglitele ning muudatuste sisseviimine võiks olla tagant järele tuvastatav. Käest-kätte käivates Exceli tabelites võivad sisse tekkida vead, mida on keeruline märgata. Hea platvorm aitab vigu märgata ning neid edaspidi vältida.\nSamuti peab ärianalüüsi platvorm tagama kõrgeimal tasemel andmete turvalisuse. Esmalt peab olema võimalik hõlpsalt reguleerida, millised andmed ja graafilised vaated on erinevate kasutajate jaoks kättesaadavad ja millised mitte. Teiseks peab saama andmeid kaitsta kopeerimise ja läbi selle väärkasutamise eest.


"Pühapäeval arutasime kolleegidega õige pikalt, mida ABVL-ga teha," sõnas finantsinspektsiooni juht Kilvar Kessler. Foto: Andras Kralla\nMarge Väikenurm • 19. veebruar 2018 kell 12:53\nKessleri sõnul Eestil Läti ABVLga finantsilisi seoseid ei ole, seega siinset pangandust ABLV nõrgenemine ei mõjuta. Küll aga on musta nimekirja liikuva ABLV kriis märgiline.\n“Usaldus on kõikuma löönud. Dollarimaksete tegemine on leebelt öeldes probleemne, kui mitte öelda, et võimatu, ja selle juurpõhjus on rahapesu kahtlused,” rääkis Kessler ja viitas ka Eestis käivale diskussioonile selle üle, kas ja kui tõsine on rahapesurisk pankades. “ABLV on nagu aabitsanäide, et need ei ole abstraktsed riskid, vaid reaalsed rahaliselt mõõdetavad. Eesti võiks seda teemat endiselt väga tõsiselt võtta.”\nKüsimusele, kas ABLVd on ajanud kõrge riskiga äri ajama kasumijanu, vastas Kessler, et sellele oskab ABLV vastata, kuid iga äri motiiv on kasumit teenida.\n“Eks see on olnud ka ABLV kandev jõud. Kui pank valib väga riskantse äri, ja hoidku jumal selle eest, kui muutub maksejõuetuks, siis probleem on selles, et me kõik maksame panga pankroti tagatisskeemi kaudu kinni,” sõnas Kessler. “Pühapäeval arutasime kolleegidega õige pikalt, mida ABVLga teha. Läti kolleegid on hästi informeeritud ja juhivad seda protsessi. Pühapäeva õhtul otsustasime ABVL ajutiselt külmutada.”\nKessler sõnas, et kuulu järgi on FinCen varem musta nimekirja kandnud paar Läti ja ühe Andorra panga. “Nendest kolmest kaks on lõpetanud letaalselt,” lausus ta.\n“FinCen ei võta oma otsuseid taevast – vaatab, et täna on pilves ilm ja paneme panga nimekirja. Ilmselt on neil piisavalt tõendeid ja muud infot kogutud, et teha mingi järeldus. Ei oma tähtsust, kas pank Läti seadust täidab või mitte. Kui ta satub radarile tegevuse tõttu, mis ei ole ilmast tingitud, siis võivad sellised tagajärjed olla,” rääkis Kessler.\nKessler nentis, et ühtegi riiki ei kaunistaks see, mis Lätis on toimunud. “Kui keskpanga president on vahi all … Sinna ei satuta ju niisama, vähemalt Eestis mitte, ja samal ajal ühe suurema pangaga selline küsimus. Eks me Eestis jälgime seda olukorda.”\nKessler leidis ka ühisosa ABVLi ja Danske vahel. “Mõlema ärimudel oli suunatud mitteresidentide teenindamisele ja sellelt teeniti,” lausus ta.


Riigikogu kempleb juba nädalaid ettevõtete tulumaksust vabastuse üle, kirjutas Äripäev viis aastat tagasi.\nOlev Raju (Keskerakond): ?Mul on väga kurb konstateerida, et härra rahandusminister absoluutselt ei tunne eelnõu, mida ta kaitseb.?\nAndres Varik (Rahvaliit): ?Kui nüüd vaadata tänast situatsiooni põllumajandussektoris, siis põllumajandusettevõtted ei tooda ei kasumit ega ka tulu.?\nVillu Reiljan (Rahvaliit): ?Kas meie eesmärk ongi nüüd sisuliselt maksuparadiisi minna, tulgu või veeuputus, et veel rahamaailma vägevad saaksid hingeldada ja rasva koguda??\nLiina Tõnisson (Keskerakond): ?Milton Friedman, kes teile sobiva majandusideoloogia on välja töötanud, ütles ise ühes oma intervjuus, et kui tema ideoloogia kuskil riigis rakendatakse, siis ta selles riigis küll elada ei tahaks.?\nHetkeseis: Investeeringute tulumaksuvabastus kantakse majandusõpikuisse kui Eesti üks edukomponente.


Saarlaste pidu Hõbelusikate jagamisel - Saarte Hääl\nSaarlaste Martin Meikase ja Ranno Pauksoni restoran Ö sai Silverspoon´i (Hõbelusikas) gastronoomiaauhindade jagamisel tiitli fine dining´u (eliitrestoranide) kategoorias. GOSPA tunnistati teist aastat järjest hõbelusika vääriliseks kategoorias family dining (pererestoran).\nRanno Pauksoni sõnul on tiitel kui kirss tordil. Tordiks endaks oli Pauksoni sõnutsi see, et pealinnas asuv Ö oli nomineeritud viiel korral neljas kategoorias. Seda koos nende teise restorani Kaks Kokka nominatsioonidega. Parima peakoka valikus olid Meikas ja Paukson nomineeritud suisa mõlema restoraniga eraldi.\n“See näitab, et asjad on läinud soovitud suunas ja suur töö on end ära tasunud,” märkis Ranno Paukson. Tema sõnul on neil suurepärane ja usaldusväärne meeskond, ilma kelleta poleks selline asi võimalik. “See on nende (meeskonna – toim) tiitel,” kinnitas Paukson ja lisas eelduste ritta ka järjekindlalt oma asja ajamise, mis omakorda on toonud klientide usalduse.\nGOSPA peakokk Alar Aksalu ütles, et teist aastat saadud Hõbelusikas on suur saavutus. Ükski teine restoran ei ole seda topelt saanud. “Selline asi annab palju motivatsiooni juurde,” kinnitas Aksalu.\nParima pererestorani saladus on peakoka sõnul sama mis heal perel. “Armastus kõigi pereliikmete vastu. Meil käib see armastus kõhu kaudu,” tõi ta hea paralleeli.\nPeakoka sõnul on GOSPA restoranil seega Eesti kulinaariamaastikul oma kindel koht olemas ja seda saab vaid kinnistada. Taseme tõstmine käib tema sõnul kogu aeg.\n“Kindlasti kaitseme tiitlit ka kolmandat aastat,” avaldas Aksalu lootust.


Turvavöö tüüp Filter vajutage filtreerimise tehnoloogia ettenägelik - Uudised - Zhejiang Longyuan keskkonna tehnoloogia Co., Ltd\nTurvavöö tüübi Filter vajutage filtreerimise tehnoloogia-alane prognoos\nBio-inseneri tehnoloogia arengu kohaldamise membraani eraldamine selles valdkonnas suureneb jätkuvalt. Bioloogiliste toodete valmistamisel sageli vaja eraldada vedel vedrustus, traditsioonilisi filtreerimine ei ole toodete kvaliteedinõuded ja takistab inaktiveerimise bakteriaalse reostuse ja kuumustundlik materjale ja tõhus eraldamine lisandite ning parandada micro-filtreerimise membraanfiltri eraldamise tehnoloogia kasutamist.\nVöö filtrite kasutamine dünaamiline filtreerimise tehnoloogia membraani eraldamine, suudab paremini lahendab tavaline membraani kiirus ei ole suur, teha laiem rakendamine membraanfiltri, filter töötab paremini, näiteks tselluloosi- ja paberitööstuses toibunud vesi koos ultrafiltratsiooni membraani fiber.\nPeale vöö filter vajutage filtreerimise tehnoloogia peetakse lihtsate ja tõhusate meetodite parandamiseks filtreerimise. On kasutada kahe või enama filtreid ja järk-järgult vähendada kuivainesisaldust või eesmärk parandada filtreerimise määr vedeliku viskoossus. Need filtrid võib olla sama tüüpi kuid erineva filter meedia ja filter konstandid, võib olla kombinatsioon eri tüüpi filter koos.\nPaari: Vöö filtrist tootjad vajutage tulevikus üleminekut intelligentne suunas\nJärgmise: Lindi Filter pressid struktuuri kohandamise ja innovatsiooni suutlikkust tootjad\nAutomaatne surve Filter protsessi t...\nPlaat ja raami tüüp Filter vajutage...\nKuidas Debug Filter Press\nKeskmes diafragma vajuta Debug aren...\nLindi Filter pressid struktuuri koh...\nVöö filtrist tootjad vajutage tulev...\nÕige hooldamise olid stabiilset tul...\nFiltreerimiseks kohapeal seadmete s...\nAutomaatne surve Filter hooldustööt...\nAutomaatne rakendamine surve Filter...\n1000 seriest koja rõhu Filter\nVastupidavad happe Filter lapiga\nReovee kõrvaldamise tööde


Fortress Bourtange - Õpetaja õpib\nVihm, päike, kindlus, aktiivõpe, vihm - selline on tänase päeva kokkuvõte.\nHommikul sättisime vihmaga end bussi, et sõita Saksa piiri äärde Grönigeni Bourtange kindlusse. Kohale jõudes oli vihm otsas. Bourtange kindlus on ehitatud 1593. aastal soo peale. Kindlus on tähe kujuline. Meie pidasime seal aardejahti. Saime kätte, kaardi, mille järgi pidime leidma üles kindlad kohad. Kui me oleksime olnud õpilased, siis oleksime pidanud need kohad jäädvustama fotoaparaadiga. Hiljem koolis oleks tulnud need kohad kaardile fotodena kanda ja infot juurde hankida.\nPaik ise oli nii vaikne ja ajaloolise hõnguga. Tegelikult ei ole tegemist mitte ainult ajaloolise paigaga minevikust. Praegu elab seal ligi 60 inimest, seal on 3 poodi. Majad on imearmsad ja aiad tillukesed, aga uhked. Et sinna endale maja osta, peab olema rikas hollandlane. Praegu ongi üks maja müügis!\nÕhtune tegevus oli seotud aktiivõppega. Meid jagati kahte gruppi ja iga grupp pidi etendama hääleta situatsiooni koolist. Pikkus 60 sekundit. Vahetasime situatsioone, aga nüüd tuli teise grupi väljamõeldis esitada 30 sekundiga. Jälle tulime oma tegevuse juurde tagasi ja pidime seda sama tegema 15 sekundiga. Lõpuks vahetasime teise grupiga osad ja pidime nende situatsiooni 7 sekundiga esitama. Küll oli rabelemist! Hea nipp õpetada lastele koostööd, ajast kinnipidamist, loovust ja mida kõike veel.\nSain lõpuks ka fotoreportaaži valmis.\nHomme ootab ees tunnine test ja siis saab hakata pakkima.\nTervitustega soojast ja sajusest Assenist


Eesti rikkad ärimehed kelmuse eest kohtupingis - Kinnisvarauudised\nEesti rikkad ärimehed kelmuse eest kohtupingis\nRiik süüdistab Eesti saja rikkama ärimehe hulka mahtuvat Sven Maanurme ja Sander Kausi kelmuses ning nende sõpra Sulev Tammemäed sellele kaasaaitamises Kaitseliidu kinnisvara sihtasutuses, kui ta oli liidu toonase ülema major Benno Leesiku nõunik.\nKui riigiprokurör Triin Bergmann oli kohtusaalis süüdistusest ülevaate andnud, lausus ta: "Arvan, et asja tuleb vaadata 2004.–2005. aasta kontekstis, mitte praegu kinnisvaraturul toimuva järgi."\nKohtu küsimuse peale, kas nad tunnistavad oma süüd, tõusid järgemööda kolm üksteisega üsna sarnast meest ning nimetasid, et keeleliselt on süüdistus arusaadav, aga sisult mitte, kirjutas Postimees.\nSüüdistuse kohaselt kasutasid Sven Maanurm ja Sander Kaus ära Sulev Tammemäe ametipositsiooni ehk seda, et Kaitseliit usaldas Tammemäed ning edastasid viimase kaudu Kaitseliidule valeandmeid ja võltsdokumente, kus kirjas, et Uus-Tatari 25a kinnistu maksab vähemalt 45 miljonit krooni. Selle turuhind polnud kunagi kümne miljoni krooni piiri ületanud. Tammemäe soovitas Kaitseliidul kohe tehing ära teha.\nMullu oktoobris Äripäevas ilmunud Rikaste TOPis olid Maanurm ja Kaus 92. ja 93. kohal vastavalt 427 ja 426 miljoni kroonise varandusega.


Kuidas kasvatada juukseid oliiviõliga\nKasvav juuksed oliiviõliga on võimalik! See õli, mida tavaliselt köögis kasutate, võib olla teie parim liitlane, et saavutada pikem, rikkalik ja ilus karv. See on toode, mis on täis olulisi toitaineid heade juuste tervise tagamiseks ja muuhulgas niisutab, parandab ja regenereerib seestpoolt, aidates teil kasvada palju tervislikumal viisil. Kui kasutate seda regulaarselt juuksehooldusvahendina, näete, kui kiiresti teie juuksed alati niiskeks näevad ja saavutavad sentimeetrit ilma paljude tüsistusteta. Ära jäta selle artikli vihjeid selle kohta, kuidas kasvatada juukseid oliiviõliga, avastame parimad võimalikud ravivõimalused.\nSamuti võite olla huvitatud: Õlid, et juuksed kasvaksid\nOliiviõli eelised juustele\nOliiviõli on suurepärane vitamiinide, mineraalide ja rasvhapetega toode, mis hoolitseb juuste eest ja hoiab seda alati tervena ja võimalikult ilusana. Tänu sellele kompositsioonile on seda traditsiooniliselt kasutatud paljude juuste probleemide vastu võitlemiseks ning nende hulgas on liigne juuste väljalangemine ja kehva karvakasv.\nJärgnevates ridades loetletakse kõik juuksedõli eelised, et saaksite avastada, miks see aitab teil oodatust lühema aja jooksul saada pikemat ja ilusamat harja.\nOliiviõli on rohkesti E-vitamiini, toitainet, mis aitab tugevdada juukseid ja ennetab enneaegset vananemist. See muudab juuksed tervemaks ja tugevamaks.\nSee on väga niisutav ja niisutav selle sisalduvate rasvhapete tõttu. Need omadused on regenereeriva lisandiga, mis teeb oliiviõli suureks abivahendiks juuste kasvu soodustamisel, eriti kahjustatud ja väärkoheldud.\nSee sisaldab ka C-vitamiini ja see toitained stimuleerivad kollageeni tootmist, mis on aine, mis võimaldab õhemate juuste tugevamaks ja paksemaks muutuda. Tulemuseks on palju tihedamad, rikkamad ja pikemad juuksed.\nSee on suurepärane parandusravi lõhestatud otste vastu, kuna see kõrvaldab täielikult juuste kuivuse. Sellega saavutatakse, et näpunäited on täiesti hüdreeritud ja seetõttu ei jagata neid esimesel muutusel.\nOliiviõli aitab ka karvadest karvadest eemaldada ja pehmendada, mis teeb selle kergemaks.\nSee on võimeline blokeerima hormooni DHT, mis paljudel juhtudel vastutab juuksefolliikulite kokkutõmbumise eest ja võib põhjustada liigset juuste väljalangemist.\nSeetõttu on oliiviõli üks juuksekasvu parimatest koduvahenditest, mida saab regulaarselt kasutada.\nKuidas kanda oliiviõli juustele nii, et see kasvaks\nTurul võite leida mitut tüüpi oliiviõli, kuid selleks, et edendada juuste kasvu, on kõige parem osta see, mis on ekstra neitsi, nii et saate tagada, et juuksed saavad kasu kõigist selle omadustest. On ka mitmeid viise, kuidas juuksel kasvada oliiviõli, kuid siis näitame teile kõige lihtsamaid tulemusi ja parimaid tulemusi. Võtke teadmiseks kõik sammud, mida peate järgima:\nKaussi, valage 2 kuni 4 supilusikatäit oliiviõli, sõltuvalt sellest, kui palju juukseid olete ja selle pikkus on, ning kuumutage seda veidi mikrolaineahjus. Sellest piisab umbes 15 või 20 sekundiga.\nNiisutage juukseid sooja veega ja kandke oliiviõli üle kogu juukse, peanahast kuni nõuanneteni.\nKatke juuksed rätikuga ja laske õli töötada umbes 30 minutit. Rätiku kandmisel tekkiva soojusega saad sa juua kiududes palju paremini oliiviõli toitaineid ja toimivad seestpoolt.\nPärast seda loputage juukseid rohke sooja veega ja peske normaalselt.\nSaate seda ravi teha, et kasvatada juukseid oliiviõliga kord nädalas. Nüüd, kui teie juuksed on väga rasvased, siis on parem seda teha iga 15 päeva tagant või rakendada õli ainult keskmisest kuni lõpuni, vältides seda peanahal.\nMaskid oliiviõliga juuste kasvamiseks\nLisaks eelmisele ravile on selle populaarse õli abil ka teisi juuste kasvatamise võimalusi väga kiiresti. Kõige tõhusamad on need, millel on allpool toodud oliiviõli maskid, sest need hõlmavad ka teiste toodete parandavaid ja toitvaid omadusi, mis stimuleerivad ka juuste kasvu.\nMask oliiviõli ja muna\nOliiviõli ja juuste muna mask on ideaalne, et saada äärmuslikku hüdratatsiooni ja tugevdada juuste kiude. Muna sisaldab biotiini, vitamiini, mis aitab juuksefolliikulitel saada vajalikke toitaineid, et juuksed kasvaksid tervena ja ei langeks nii palju.\nValmistamine: 1 muna ja segage 2 supilusikatäit oliiviõli ja 1 väike lusikatäis mett. Kandke mask märgadele juustele, massaaži ja jäta 30 minutiks.\nMask oliiviõli ja avokaado\nAvokaado on ka suurepärane puuvilja, et muuta juuksed kiiremaks ja tervislikumaks, eriti tänu sellele, et see tugevdab juuksefolliikulisse ja võitleb kuivuse, frizsi ja kahjustatud otstega.\nValmistamine: 1 avokaado viljaliha ja segage 3 spl oliiviõli. Segage segu ühtlaselt niisketele juustele ja jäta 20 või 30 minutiks sisse.\nMask oliiviõli ja rosmariini\nJuuste kasvatamine oliiviõli ja rosmariiniga on võimalik tänu sellele, et viimane suudab peanaha vereringet taasaktiveerida ja seega tugevdada juuksefolliikulisse. Lisaks on see hea ravi kõõmade vastu.\nValmistamine: valmistage rosmariini infusioon ja segage see 2 supilusikatäis oliiviõli. Kandke mask kogu juuksest juurtest otsteni, laske tal toimida 20 või 30 minutit ja lõpuks loputada rohke sooja veega.\nAvastage rohkem sarnaseid ravimeetodeid, viidates artiklile Kuidas kasvatada juukseid looduslike abinõude abil.\n© Copyright 2022. All rights reserved. Kuidas kasvatada juukseid oliiviõliga


www.militaar.net • Vaata teemat - Arhiivi infosüsteem AIS\nTänane kuupäev 24 Juul, 2021 16:10\nTeema pealkiri: Arhiivi infosüsteem AIS\nPostitatud: 16 Dets, 2004 22:12\nAjloohuvilistele pakub ehk huvi...\nProovige ja kommenteerige... mõned endale teada-tuntud asjad leidsin kiiresti üles:-), aga ehk on ka veel sellist materjali, mis kunagi kahe silma vahele jäänud...\nSissejuhatuseks klikka *Mis on AIS* või ?\nMis on arhiivi infosüsteem ehk AIS?\nArhiivi infosüsteem ehk AIS on Rahvusarhiivi andmebaas, kus on teave arhiivis hoitavate dokumentide kohta. Olemuselt on AIS sarnane raamatukogude elektrooniliste andmebaasidega, mille abil saab raamatuid üles leida. AISi andmebaas on niisamasugune - otsisõnade abil saab üles leida dokumente ehk arhiivikeeli arhivaale, mille sisuga tutvumiseks tuleb aga siiski tulla arhiivi. Erinevus võrreldes raamatukoguga on selles, et arhivaale ei saa koju laenutada, neid saab kasutada üksnes arhiivis kohapeal. Arhivaal võib olla näiteks kiri, arveraamat, aruanne, foto, joonis või kaardirull. Arhivaalid on kõrgemal astmel koondatud ühe ja sama tunnusega arhivaalide gruppi ehk sarja. Sarjadeks võivad olla näiteks aruanded, protokollid, kirjavahetused. Ühe asutuse või isiku tegevust kajastavad arhivaalid moodustavad tervikliku kogu ehk arhiivi. Näiteks on arhiiv linna- või vallavalitsus, kool või haigla, spordiselts või ühe näitleja arhivaalide kogu.\nKui varem tuli ka arhivaali olemasolu kohta teabe saamiseks tulla arhiivi, siis tänu Teie käsutuses olevale AISi veebiversioonile saab arhivaali, sarja või arhiivi kohta teavet Interneti vahendusel. Kindlasti tuleb aga arvestada, et praegu ei sisalda AIS veel kõiki Rahvusarhiivi arhivaale, mida on kokku ligikaudu 8 miljonit. AISis on neist hetkel umbes 3 miljonit.\nPostitatud: 17 Dets, 2004 14:57\nmul juba tükk aega plaanis arhiivis ära käia ja uurida\nkes mu vanaema ja vanaisa ja vanaonude peale ,,Kitse`` pani\nPostitatud: 17 Dets, 2004 16:07\nLugesin ka eile seda uudist ning käisin siis reklaamitud lehte vaatamas. Tundub küll kasuks olevat, aga mõned olulised asjad minu arust puudu...\nesiteks ei ole veel sisestatud Lennuväe arhivaalide andmeid. Lennuväge puudutavad asjad tulevad otsinguga välja ainult muude ametkondade alt.\nAga see on väike probleem. Ilmselt sisestavad nad need mingi aja jooksul.\nTeine asi aga käib mulle vähe rohkem pinda - ikkagi puudub neti kaudu ligipääs arhivaalidele ning puudub ka võimalus kasvõi koopiate tellimiseks.\nOma hea mitu aastat tagasi jäi mulle ette brittide arhiivi lehekülg.\nja mitte seepärast, et ma mingi hirmus arhiivinduse huviline oleks. Sattusin mingi otsingumootori või kellegi antud lingi kaudu üles riputatud dokumentidele. Need olid mingid omal ajal Churchilli laualt läbi käinud dokusmendid, millelt salastatus oli maha võetud. Ning üles olid need riputatud reklaamimaks brittide arhiivi "tiigrihüppe" programmi.\nNende tiigrihüppe alustalaks oli just säilikute digitaliseerimine. Alustati neist säilikuist, mida rahvas kõige tihedamini näppimas käis. Kust leidis infi sugupuude uurimiseks ja perekonna ajaloo kohta jne. tehti lihtsalt pilt ning siis pdf fail. Sellise pdf saamiseks tuli sisse logida ning siis osa neist oli tasuta vaadatavad, osade eest taheti pappi saada.\nPraegu sellele lingile klikite ning sinna ronite, siis näete et asi on edasi arenenud. Seal on terve hunnik asju mitte ainult digitaliseeritud, vaid ka andmebaasidesse topitud. Saad teha nime järgi otsingu ning tulemusest näed, kus sellise nimega tüüpe on mainitud. Ning väikese raha eest saad tellida vastavate dokumentide koopiad. Või maksta internetipangas ning tõmmata seejärel failina üle interneti.\nAIS on tegelikult säilikute kataloog, mis on lõpuks ometi suudetud toppida mingisse normaalsesse andmebaasi ning varustada otsingumootoriga. Kui neil tõesti säilikute kataloogi kuskil arvutis mingil normaalsel kujul ei ole, nii et seda saaks andmebaasi importida, ja neid puudu olevaid 5 miljonit ühikut käsitsi sisestama hakkavad - siis ei ole sealt midagi asjalikumat nii peagi loota.\nPigem on tunne, et nende tiigrihüpe on vastupidise suunitlusega - saaks endal tööd vähemaks, ning huvilised peavad ikka samamoodi kohale ronima, säiliku tellima, saalis lugema ning siis soovi korral kohapeal koopia tellima\nAga huvitavaid asju oleks seal arhiivis ju küll. Kohe esimese otsingu peale tulid seal välja näiteks 1920. a. 1. suurtükiväepolgu palgamaksmise nimekirjad...\nViimati muutis nublu, 17 Dets, 2004 16:14, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 17 Dets, 2004 16:11\nahjaa, et asi lihtsalt niisama virisemiseks ei jääks - kõik kes arhiivides käivad ning sealsete inimestega kokku puutuvad - käige neile pinda et ka dokumente digitaliseerima hakataks ning tehtaks interneti kaudu koopiate tellimise süsteem\nPostitatud: 17 Dets, 2004 17:01\nToetan igati Nublu asjalikku ettepanekut!\nTegelenuna pikka aega digitaliseerimisega, võin aga kinnitada, et parktikas see töö nõuab esmalt ühtset lähenemisstrateegiat (et mitmete aastate möödudes mitte hakata uuesti kümneid miljoneid arhivaale uuesti digitaliseerima), siis korralikku tehnikat (skännerid, arvutid, printerid, paljundusmasinad jne. lisaks kõige selle hooldus ning tehniline tugi), siis piisavat kvalifitseeritud tööjõudu ja muidugi aega ja veelkord aega...\nPostitatud: 17 Dets, 2004 17:48\nPanen siia osa Suguseltsi uudistelistis Fred Puss poolt oktoobri keskel avaldatud infost:\nEsiteks esitleti täna arhiivi töötajatele mikrofilmide skännerit. Direktori\nsoovitusel osalesin seal ise ka ja nägin oma silmaga, et töö tõesti käib. Minu\npoolt direktorile antud soovituse tõttu hakatigi esmajärjekorras skännima\npersonaalraamatuid, mitte hingeloendeid. Skännitud on praegu kahe nädalaga juba\n54 rulli umbes 1100st, mis RTOst üle anti. Filmidelt skännitakse praegu ainult\nneed säilikud, mille originaalid üle anti. Kuna sügisel peaks\nsiseministeeriumist lisasaadetis tulema, siis skännitavate säilikute hulk\nkasvab. Püüan arhiivi saada ka filmidel olevaid personaalraamatute tähestikke\nskännima, sest nende originaalide asukoht ei peaks olema oluline, sest tegemist\non enamasti 1970. aastatel loodud arhivaalidega.\nPildid skännitakse tif-formaadis 3 mb\nsuurustena. Veebi jaoks tehakse need väiksemaks .png formaadis. Järgmisel\nnädalal otsustatakse, kuidas hakkavad kasutajad piltidele ligi pääsema, kas\nesialgu majasisese terminali kaudu või kohe laias veebis. Skännimiskiirus on\nmasinal 60 pilti minutis, kuid praktikas on kiirus praegu 20. Küllap see ka\nkogemuste kasvades suureneb.\nTeine uudis on arhiiviinfosüsteem (AIS). See sisaldab praegu 2,7 miljoni\nRahvusarhiivi säiliku andmeid (pealkiri, piirdaatumid jmt). Nii et otsides mõne\nnime järgi leiate selliseid säilikuid, mida kunagi muidu üles ei leiaks. See on\ntäiesti uus tase arhiivide kasutamisel. Sisestatakse Rahvusarhiivi kõikide\narhiivide (st ma maa-arhiivid) säilikute andmeid. Praegu käib veebiliidese\ntestimine ning vigade parandamine. Detsembri alguseks peaks AIS olema kõigile\nPostitatud: 17 Dets, 2004 18:12\nSee on juba palju meeldivam uudis\nVähemasti mikrofilmitud asjad jõuavad siis ilmselt varsti ka kaugemalt kättesaadavaks.\nOleks tore, kui nad kiirelt ka need sõjaväe palgalehed ära skanniks ning üles riputaks\nPostitatud: 17 Dets, 2004 18:38\nKõigepealt nõuab see asi raha. Kui on raha, tuleb ka kvalifitseeritud tööjõud. Praegu on nii, et sisestamisega tegelevad juhuslikud inimesed oma põhitöö (nt lugemissaali "õpetajalaua" taga istujad) kõrvalt. Seetõttu kubiseb see andmebaas kirjavigadest. Kirjaviga andmebaasis tähendab aga seda, et teatud osa infist võib jääda leidmata.\nMis puutub lähenemisstrateegiasse, siis see paistab olevat praegu selline, et paarikümnele inimesele jätkuks tööd vähemalt 50 aastaks. Mitte selline, et asi võimalikult kiiresti valmis saaks. Tehnilisest küljest püsivad TIFF-, GIF- ja JPEG-formaadid juba üle kümne aasta ning pea kõik olemasolevad pildipakkimisviisid on omavahel konverteeritavad.\nKiiremini saaks aga nii, et skaneerida trükitud nimistud ning panna need piltidena netti üles. Seejärel saaksid nende "dešifreerimise" ja sisestamisega tegelda nt maakooliõpetajad jm kirja- ning keeleoskajad (keda on sadu) "tükitöö" alusel. Arhiivitöötajate ülesandeks jääks vaid skaneerimine ning hilisem kontroll (nimistute võrdlusel säilikutega võib vigu ilmneda), samuti selliste andmete lisamine, mis nimistuis ei sisaldu.\nKui kõik nimistud on skaneeritud, tuleks hakata skaneerima säilikuid. Algul vastavalt tellimustele, hiljem järjest. Ja jälle pildid netti. Sellega on asi aga keerulisem -- nimelt "vaimse barjääri" ületamine. Kindlasti sekkub nn andmekaitse, ilmuvad lagedale ka muud tsensorid...\nKui need tõkked õnnestub ületada, oleks järgmine etapp märksõnastamine -- kõigi vastavais arhivaalides mainitud isiku-, koha-, asutusenimede jms andmebaasi kandmine. Ka seda saab teha "off site", seda ei pea tegema arhiiviseinte vahel. Eriti selge kirja puhul saab rakendada ka FineReader'it.\nPostitatud: 17 Dets, 2004 21:14\nIga säilik võib sisalda mitusada lehte (säilikutes on nummerdatud leht, mitte lehekülg), nii et kui see korrutada juba praegu 3 miljoni sisestatud nimetusega, siis need arvud muutuvad suht astronoomilisteks...\nTeine probleem on selles, et need säilikud on köidetud (õmmeldud) kausta ja sageli pole nende lehthaaval skännimine allikat kahjustamata enam võimalik...\nVäga palju on ka sellist materjali, mida kasutatakse heal juhul 1-2 korda 50 aasta jooksul ja sedagi vaid "igaks juhuks", et ehk on seal midagi vajalikku leida... kui ma 1980-te lõpus ja 1990-te alguses noorteorganisatsioonide ajalugu aktiivselt Maneeži tänaval uurisin, siis suht palju säilikuid oli ka selliseid, mille esmakasutajaks ma olin... sõltumata sellest, kas need olid erifondis või mitte...\nKuna materjali hulk oli päris suur ja ümber kirjutada poleks kõike huvipakkuvat jõudnud, siis sai korra isegi tehtud avaldus arhiivi direktorile, et võiks huvipakkuvatest materjalidest koopiad teha... laenasin siis sõbralt koopiamasina (arhiivis oli sel ajal vist ainult üks:-) ning tegin terve tahmakasseti tühjaks... $100 oli tol ajal muuseumitöötaja mitme kuu palk... aga asi tasus ennast ära, sest hiljem pole enam vaja olnud iga asja vaatamiseks või kontrollimiseks Tallinnasse arhiivi minna... enne kulus muidugi nädal või paar materjali eeltööks ja märkimiseks, et mida ja kust on mõtet ja vaja kopeerida ja mida mitte... ja kui masin käes oli, siis paar päeva kulus veel... iga arvet või kirja sisuliselt pole ju mõtet kopeerida...\nSama lugu praegu digitaliseerimisega... kõike arhiivis säilitatavat pole mingit mõtet skännima hakata ja seda ei jõuks vist 1000 inimest ka 10 aastaga ära teha... kui sa korra mõne suurema arhiivi fondipoolel käid, ja seda "jooksvate meetrite" hulka näed, siis tunnetad ka seda enda huviala puudutava materjali piisakest ookeanis...\nKui mingi murdosa kaitsekulutustele kuluvast eelarvest iga aasta näiteks arhiividele anda, siis kindlasti liiguks palju jõudsamalt asi edasi... need summad ja eelarved on vist võrreldamatud... Tartus Ajalooarhiivi juurdeehitus seisab juba aastaid...\nPostitatud: 18 Dets, 2004 0:16\nDigitaliseeritult mahuks kogu Eestis asuv pabervara mõneruutmeetrisse serveriruumi... Sellist perspektiivi arvestades võiks need arhiivihooned ehitamata jättagi. Vähemalt piisaks edaspidi üksnes hoidlatest, lugemissaale ja tööruume poleks vaja juurde rajada.\nArhivaale saab digitaliseerida ka digikaamera abil, "pildistav" mittekontaktne skanner on praegu veel mitmeid kordi digikaameraist kallim. Abivahendina tuleks kõne alla ka veebikaamera -- nende kvaliteet aina odavneb. Tehnikaülikooli insenerid peaksid ainult konstrueerima lehti keerava roboti...\nAastaid tagasi tuhnisin Maneežis EWKV järelejäänud pabereis (mida vaatamata sõjahävinguile ning arhiivides toimuvale pidevale makuleerimisprotsessile on aukartustäratavalt palju!) ning leidsin sealt kaunis palju sellist, millest praeguselgi EKV-l oleks õppida.\nMeil oli 9 pataljoni. Mitte midagi hullu poleks juhtunud, kui üks neist (mis niikuinii koosnes tinglikult öeldes umb(vene)keelseist) oleks likvideeritud ning järgijäävad miljonid oleks suunatud meie sõja(väe)ajaloo kättesaadavaks tegemisele. Vastupidi -- usun, et meie kaitseväelasedki oleksid praegu märksa targemad.\nPraegu on sellega muidugi märksa odavam algust teha.\nKa arhivaali kasutatavus sõltub tema kättesaadavusest. Neid ei kasutata harva mitte sellepärast, et huvilisi ei jätkuks, vaid neil huvilistel pole nii palju aega (ja raha), et sõita Tallinna (Tartusse) ning istuda päevade viisi kl 9-17 lugemissaalis. Arhiivitöötajad on muidugi olukorraga rahul, sest paremate võimaluste korral ei mahuks uurijad lugemissaalikestesse ära...\nNäiteks saarlaste (jm ääremaalaste) jaoks on meie keskarhiivide varandus praegu vaid surnud kraam.\nPostitatud: 18 Dets, 2004 2:33\nEW peaks arhiividele ostma või rentima 4 sellist robotskannerit:\nHobujõude on ühel skanneril 1500 lehte tunnis ning ilma inimese osavõtuta lk pööramine + 1 inimene suudab samaegselt juhtida 4 sellist seadet.\nKui võtta keskmise raamatu suuruseks 500 lk , siis 1 skanner laseb tunnis läbi 3 raamatut ja 24 tunni jooksul oleks võimalik 4 skanneriga digitaliseerida 288 raamatut ja 1aasta jooksul 105120 unikaalset raamatut.\nLeiduks ainult keegi kes sellise asja ära organiseeriks.\nPostitatud: 18 Dets, 2004 8:58\nVäga vinge ja kasulik asi, aga arhiivis see täielikult ei lahenda probleemi... samas näiteks Kirjandusmuuseumile või RR-le oleks selline skänner tõhus abimees...\nAmong a large variety of books and bound documents that may be processed on the Digitizing Line there is a minor set of particular cases that should be excluded :\n• documents with extreme variations in page thickness\n• documents with foldouts or lose sheets\n• short pages mixed with long pages outside the tolerance of about 25 mm (1 in)\nSelliseid variante esineb säilikute juures päris sageli, et ühes säilikus on koos erineva formaadiga lehed ja need võivad olla ka väga erineva paksusega... aga arvatavasti on juba olemas ka paremaid ja võimsamaid skännereid nende jaoks võrreldes hetkel siinmail kasutatavatega...\nSee oleks kindlasti võimas ja sisukas järg Tiigrihüppele, kui varasema ajaloo allikad, kirjandus ja ajakirjandus saaks Eestis digitaliseeritud ning rahvale avalikult kättesaadavaks tehtud interneti kaudu... "varasem" sisuliselt tähendab sinnamaani, kui autori-, andmekaitse ja igasugu muud faktorid segama ei hakka... samuti muuseumites leiduv esemeline materjal...\nSellisel juhul saaks vähemalt paberkandjal allikmaterjali hoiustada paremates tingimustes ja see ei pea mitte kusagil kesklinnas asuma... lugesin vist juba 10 aastat tagasi ühest muuseumihoidlast (Jaapanis) kuhu säilitustingimuste stabiilsena hoidmiseks inimestel pole üldse asja... kui midagi näituste jaoks vaja, siis robotid leiavad ja toovad selle välja...\nTanke ja lennukeid pole nagunii ühelgi muuseumil nii palju, et neid peaks kuhugi eraldi hoidlasse paigutama, vaid enamus on rahvale nähtavad\nLoomulikult elektrooniline materjal peaks olema mitmetes eraldi serverites maailma erinevates ruumipunktidess, mitte ainult Eestis...\nTegelikult täiesti teostatav ka suht lühikese aja jooksul (ajaloo mõistes:-) kui sellele projektile leiduks ambitsioonikas ja autoriteetne juht ja oleks nii rahaline kui ka moraalne toetus nii riigi kui ka rahva poolt...\nPiisava haridusega töötuid spetsialiste peaks ka piisama erinevates valdkondades, nii et asi inimfaktori taha pidama ei tohiks jääda, kui süsteem paigas on ja küsimus on materjali edasises töötlemises...\nKunagi 10 aastat tagasi võis selline asi unistuste või ulme valdkonda kuulda, aga praegusel hetkel täiest reaalne ja teostatav piisava matriaalse ressursi olemasolul...\nPostitatud: 18 Dets, 2004 23:13\nAlles täna kurtsid ajakirjanikud raadios, et Eesti e-Riik on omadega jänni jäänud. See poleks mitte ainult Tiigrihüppe järg, kui me võtaksime kätte nt 10 aastaga digitaliseerida kogu meie ajalooarhiivide, muuseumide ning raamatukogude sisu. See oleks ka e-Riigi arendamise järg.\nSelle teokstegemine oleks ka teaduse ning arengu toetamine (see kantseliitväljend on siin ära nimetatud kui järjekordne "kuum fraas", võlusõnastik, mis avab kõik valitsuse uksed ja rahakotirauad).\nMõnele jääb ehk arusaamatuks, mismoodi ajaloo ("hallitanud arhiivikaustade" jms) hõlpsamini kättesaadavaks tegemine elu edasi viib. Seda on vaja kasvõi selleks, et mitte jalgrattaid taasleiutada. Enne kui midagi luua, on kasulik teada, mis on enne meid loodud.\ne-Riik pole mitte ainult see, et ministrid istuvad paberipakkide asemel kuvarite taga. e-Riik on ka (ja eeskätt) see, kui riigi elanikud igas riiginurgas pääsevad ööpäevaringselt ligi kogu selle riigi kultuurivaramule.\nMeie autoriõiguse kaitse seadus ei keela aga isegi uuemate trükiste (nt teatmeteoste) digitaalkujul üldkättesaadavaks tegemist. Seda võib teha iga raamatukogu.\nPostitatud: 05 Mär, 2005 20:26\nMidagi veel huvitavat:\nPostitatud: 05 Mär, 2005 22:41\nleidsin sealt oma vanaisa andmed ja mida ma sealt välja lugeda saan:\n35 Kalda Edgar m 1926 R-358, 1961\n36 Kalda Edgar m 1926 Eesti SS Leegion, 1946\n37 Kalda Edgar m ++1926 R-1675, 1961


Milliste DROPSi õpetuste järgi oled kudunud/heegeldanud? - Page 6\nLehekülg 6, lehekülgi kokku 41\nLehekülg 6, lehekülgi kokku 41 • 1 ... 5, 6, 7 ... 23 ... 41\nKaisukas on Laup 18 Sept 2010, 02:31\n116-21 talvemüts Polarisest\nLillyS on Laup 18 Sept 2010, 04:38\nSirli on Esm 20 Sept 2010, 09:23\nViimati muutis seda Sirli (Esm 20 Sept 2010, 09:37). Kokku muudetud 2 korda\nhärm on Esm 20 Sept 2010, 09:25\nLillyS on Esm 20 Sept 2010, 12:08\nSirli- väga ilusad heegeldised!\nMulle jäi ka see 104-11 silma ja Sirli pildilt paistab päris ilus asi tulnud olevat!\nKahju, et pite suuremaks ei saa teha...\nSirli on Esm 20 Sept 2010, 12:35\nLisan lingi suuremale pildile\nLihtne ja kiire teha ja tulemus oli väga efektne.\nViimati muutis seda Sirli (Teis 21 Sept 2010, 08:50). Kokku muudetud 1 kord\nLillyS on Esm 20 Sept 2010, 12:46\nMa tahtsingi kõigile öelda, et pange võimalusel kohe pilt ka juurde näítamaks mis teil tehtud on.\nkiisumari on Esm 20 Sept 2010, 19:06\n126-36 on kohe-kohe valmis, pool heegeldamist veel teha\nTirtsukas on Esm 20 Sept 2010, 19:59\nRipskoes sussid 122-38 lähipäevil ehk saab ka pilditega tegeleda\nEskimo lõngast labakud 125-22\ncaminante on Laup 25 Sept 2010, 17:03\nValmis sai 2 salli/ rätikut 120-19\nkampsun 110-2 (sobilikud nööbid puuduvad vaid)\nLillyS on Püh 26 Sept 2010, 14:21\nSirli on Püh 26 Sept 2010, 17:17\nÕlasall Drops 125-17\nEi mallanud originaallõnga tellimise peale aega raisata (käed sügelesid kohe kuduma). Kohalikust poest valitud lõng osutus selle salli jaoks liiga raskeks (ei vaadanud originaallõnga kaalu ning meetrite suhet hoolega) ja kartsin, et sellisena teda liialt raske kanda. Seega mustrist sai tehtud vaid 3 ruutu ja ääred. Tuli selline väiksem variant. Ei tea kas lähebki arvestusse.\nRetsete on Esm 27 Sept 2010, 10:28\nTehtud sokid 121-15\nLillyS on Esm 27 Sept 2010, 13:10\nSirli- kuna su sall näeb siiski üsna erinev välja originaalist, siis arvan ,et see ei lähe arvesse.\nAga sa oled teretulnud tegema Käsitööpäevikute kategooriasse oma päeviku ja meil oleks väga hea meel su töid seal imeteleda!\nSirli on Teis 28 Sept 2010, 09:36\nSee näeb nii erinev välja jah ja just peamiselt seetõttu, et lõnga üleminek toimub kordades kiiremini kui originaalil. Aga ma olen täis optimismi :irv: , et teen selle salli ükskord ka õigest lõngas ja siis juba täismõõdus.\nhärm on Kolm 29 Sept 2010, 13:05\nkiisumari, ole kena ja hõika vahele, kui paljude erinevate mustrite järgi on kootud/heegeldatud?\nanjusa on Kolm 29 Sept 2010, 13:17\nkiisumari on Kolm 29 Sept 2010, 23:55\n@härm kirjutas: kiisumari, ole kena ja hõika vahele, kui paljude erinevate mustrite järgi on kootud/heegeldatud?\nolen vahepeal pausitanud statistikas - aga võtan end käsile ja hõiskan siis taas selle nr välja.\n121-13 sussid kohe-kohe valmis (üks suss vajab eel õmblemist ja siis peasumasinasse)\nLillyS on Nelj 30 Sept 2010, 00:29\nRetsete on Laup 02 Okt 2010, 12:18\nJa muudatustega randmesoojendajad 86-3 ( ehk ei lähe arvesse? muudatused on silmaga näha :irv: ) - näha saab käsitööpäevikus\nLillyS on Laup 02 Okt 2010, 14:35\nRetsete- põhimuster ju sama, ainult väikese lisaga, nii et läheb arvesse.\nRetsete on Laup 02 Okt 2010, 15:26\nRetsete on Laup 02 Okt 2010, 15:47\nPisuke arvestus näitab, et meil on hetkel üleval 558 eestikeelset mustrit ja tehtud 267 . See on ju ligi pool eestikeelsetest üldse\nKaisukas on Laup 02 Okt 2010, 18:30\nsee 267 on koos korduvatega kui kiisumari mahti saab, siis kirjutab meile ka palju erinevaid tehtud on :naks: ja tegelikult on tõlgitud mustreid 720\nLillyS on Laup 02 Okt 2010, 19:08\nTegelikult on veel m6ni peale, aga neid pole veel isegi tabelis kirjas. (Vihje jõulud tulevad... )\nTeis 07 Juul 2020, 09:23 by LillyS\nflora laste Kaelussall drops intarsiakevad kaelus müts mustrimaailmaVIPsokisalakas lanesplitter sall Mustrimaailm beebitekk mustrid kootud vest sokid lõng lõngavõlur MustrimaailmaSalakudumine intarsia kampsun lõngapood pacificbluebag beebi heegeldatud kudumine


Head üürikorterit on raske leida | peegel.ut.ee\nHead üürikorterit on raske leida\nTudengid suurt luksust ei nõua. Foto: Ivar Lepik\nVastu talve on Tartu üürikorterite turg nõutud pakkumistest tühi ja ajutist kodu otsivad tudengid peavad leppima valikutega, mis neid ei rahulda. Suvel on valik laiem, kuid reageerida tuleb kiiresti.\nSuurem osa Tartus kortereid üürivatest inimestest õpivad ja seetõttu on maaklerite kiirem tööaeg juunist augustini, kui ühed tudengid lähevad ja teised tulevad. Detsembriks ületab korterite valik nõudluse, kuid enamik praegu pakutavaid eluasemeid ei ole ühel või teisel põhjusel tippajal üürnikku leidnud.\n„Oma hinda väärivad ilusad korterid leiavad kiiresti üürilise,“ kinnitas Pindi Kinnisvara lõuna regiooni juht Christel Blaubrük. Tudengid eelistavad Blaubrüki sõnul kortereid, kus sees eluks vajalik mööbel ja köögitehnika, kuid just neist on turul puudu. „Häid kortereid on tõesti vähe,“ nentis ta.\nSeda said omal nahal tunda suvel Tartusse kolinud filoloogia üliõpilane Johanna Kalle ja uut elamispaika otsinud teise aasta kokaõpilane Rasmus Lilleorg. „Tahtsin kesklinnale võimalikult lähedale, aga ei saanud suvel Tartus olla ja valida,“ rääkis lõpuks Ülejõe linnaosa kasuks otsustanud Kalle. „Kõik hea hinnaga ja mulle sobinud korterid läksid päeva või lausa tundidega.“\nKevadel Annelinna alguses, Eedeni keskuse lähedal asjad pakkinud ja sügiseks uut elamist otsima asunud Lilleorg leppis aga augusti keskel sama korteriga. „See on veidi üle makstud, aga vähemalt on kõik käe-jala juures,“ kiitis Lilleorg elupaika. „Annelinna maine ei häiri, tundub, et siia kolib järjest rohkem eestlasi.“\nKa Gildi Kinnisvara maakler Priit Kallejärv kinnitas, et Annelinna varasem halb maine ei ole valimisel enam määrav ja tudengitele on tegemist väga sobiva elukohaga. „Siin on kõik lähedal,“ selgitas Kallejärv. „Tagumises osas elab küll endiselt palju venelasi, aga selle pärast ei jäeta korterit üürimata. Siin on parim hinna ja kvaliteedi suhe ja lai valik.“\nKa Pindi Kinnisvara lõuna regiooni juht Blaubrük ütles, et Annelinna enam ei peljata ja hea ühendus kesklinnaga pigem meelitab noori. „Raske on leida üürilisi Ropkasse, eriti tööstusrajooni, sest sealne bussiühendus on halb,“ rääkis Blaubrük.\nKallejärve sõnul eelistaks keskmine tudeng ühetoalist, kuid nende valik on kesine: tihti pakutakse korterist või majast ühte tuba, ühetoalise korteri puhul on aga tavaline, et WC või vannituba jagatakse naabritega.\nLoodud: P, 12/07/2014 - 19:49, muudetud: P, 12/07/2014 - 19:49 kasutaja trekkor


Riia MK etapi viimane päev: kaks võitu ja hulgaliselt häid kohti - Hobumaailm\nRiia MK etapi viimane päev: kaks võitu ja hulgaliselt häid kohti\nAvaldatud 29.07.18 29.07.18 by Tjorven Siiboja\nHanno Ellermann ja Freedom. Foto: Mari Ann Selge\nRiias lõppes tänasega takistussõidu MK etapp ning ka viimasel päeval näitasid meie sportlased äärmiselt head vormi.\nPäeva põhisõiduks oli ümberhüpetele peetud parkuur, kus takistused kõrgustel 140 – 160 cm. Kokku pääses ümberhüpetele kuus sportlast, neist kaks eestlast. Kiireima aja sõitis välja Rumeenia sportlane Andrea Herck hobusel Trocadero de Jarsay, kes olid vaid seitse sajandikku kiiremad kui meie Hanno Ellermann ja Freedom, kes tulid teisele kohale. Hannole järgnesid kolmandana Kullo Kender ja Artas, kes tegid ümberhüpetel samuti puhta soorituse. Urmas Raag ja Carlos platseerusid seitsmendaks, tehes põhiparkuuris ühe vea. Viimasele ehk kaheteiskümnendale auhinnalisele kohale tulid Rein Pill ja Alfons Ra.\nVäga häid kohti tuli aga ka teistest sõitudest. Päeva esimese parkuuri, milleks oli noortele hobustele mõeldud ümberhüpetega sõit takistustega 125/130 cm, võitsid Paul-Richard Argus ja Jay-Z Bee olles kiireimad 18-st ümberhüpetele saanud võistluspaarist. Selles sõidus saavutas kaheksanda koha Helen-Britt Liidemann hobusel Gwenna N ning talle järgnesid üheksandana samuti puhta sõidu teinud Kullo Kender ja Charlotte Dundas. Kümnenda auhinnalise koha saavutas Berit Lehtsaar hobusel So Easy ning kaheteistkümnenda Hanno Ellermann ja Graffiti.\nPaul Argus ja Jay-Z Bee autasustamisel. Foto: Mari Ann Selge\nTeine võit tuli eestlastele viimasest parkuurist, mille võitsid Anette Leppik ja Samurai’s Miracle. Tegu oli 125 cm kõrguse parkuuriga, kus ümberhüpetele pääses viis sportlast. Koos Leppikuga suutis ümberhüpped puhtalt läbida veel vaid lätlane Kristine Egle hobusel Casquetta, kuid meie õnneks tegid nad seda peaaegu neli sekundit aeglasemalt. Lisaks võidule tuli meile sellest sõidust ka üheksas auhinnaline koht ning see kuulus Stella-Ingrid Liinamäele ning Calimero von Cimelyle.\nSamuti saavutati häid kohti ka kõrgusel 135 cm. Selles parkuuris jõudis ümberhüpetele taaskord kuus sportlast, kelle hulgas kaks eestlast. Teiseks sõitis end Margareth Eikner hobusel I Love You Ter Putte ning kolmandaks Berit Lehtsaar ja Solei Solei. Põhiparkuuris ühe vea teinud Kaia Loviisa Kink hobusel Adorable Chabalito lõpetas sõidu kaheksandana, Karolin Valge ja Fabriano kümnendana ning Margareth Eikner ja Madzil kaheteistkümnendana.


Allolevas tabelis on välja toodud Eesti juhtivad SMS laenude ning kiirlaenudega pakkumised. Mitmete firmade esimesed laenud on uuele kliendile tasuta, maksad tagasi vaid laenusumma, intresse ei lisandu. Kiirlaen sularahas, laenu andjad saaremaal. Isiklike laenude võrdlemisel vaadake üle laenuga seotud tasud ning kontrollige detailselt laenulepingu tingimusi. Selleks tehakse maksegraafiku alusel vastavalt igakuiseid tagasimakseid kuni laenusumma on koos intressidega tasutud. Tänu meie teenusele saad kiiresti võrrelda kiirlaenude parimad hinnad ja tähtajad. Erandi võite teha vaid juhul, kui olete kindlad, et suudate laenu varakult tagasi maksta ja ennetähtaegse tagasimakse tasud on väiksemad kui tulevaste laenumaksete intressisumma. Tagatiseta laen paistab ainsa lahendusena - kuid paneme teile südamele - laenake alati vastutustundlikult, isegi kui te ei pea laenule seadma tagatist. eluaastast - hoolimata laenutüübi nimetusest on väikelaenude summad kiirlaenudest mitu korda suuremad. Intressi kergitamise korral võivad aga sootuks tõusta. Laenutingimused võivad erineda pakutavast tulenevalt personaalsest krediidivõimekusest. Püsiv ametlik sissetulek isiklikule arvelduskontole, milleks on palk või pension. Mida te peate teadma kiirlaenude kohta Kiirlaen on laen, mida laenutakse lühikese aja jooksul. Võrrelge erinevaid pakkumisi Kõik pakkumised ei ole samad, sest laenuandjatel on erinevad riskide hindamise juhised. Sissetulekute tõestamiseks pead Sa esitama oma viimase poole aasta pangakonto väljavõtte. Lisateavet leiate meie palgapäeva laenude juhendist. Toome välja mõned olulised faktorid, mida isikliku laenu taotlemisel silmas pidada. Väikelaenud ja kiirlaenud on saadaval igasuguste summadega. Laenu tagastamise aeg on alates nädalast ja mõningatel juhtumidel üle aasta. Tagatiseta laenud ei vaja laenamisel mitte mingisugust tagatisvara ehk lisatagatist, kuid see ei tähenda, et tagatiseta laenuga ei kaasneks vastutust. Tulemusena võivad laenuandjad olla laenutaotluse heakskiitmisel üsna vastumeelsed ja teie taotluse tagasi lükata. Nii saate otsida laene oma võimaluste piires ja ei taotle summasid, mida te ei suuda pärast tagasi maksta. Samuti on turul palju krediidivahendajaid, kelle laenupakkumiste seast valida. Sageli kasutavad laenuandjad Euroopa Keskpanga baasintressimäära. Tagatiseta laenude ohud Paraku hõlbustab lisatagatise puudumine oluliselt laenuvõimekuse piiri kompimist ka majanduslikult vähekindlustatud inimestele, kelle laenuvajadus võib olla kõige suurem.\n. Pange paika laenamise eelarve Enne laenu taotlemist peaksite välja arvutama, kui suurt laenu- ja regulaarseid kuumakseid suudate endale lubada. Tehke kindlaks, et Teil on olemas kõik laenupakkuja poolt nõutud paberid. Samuti on nimetatud laenude tagasimakse tähtajadad sobivad nii lühemaks kui pikemaks perioodiks laenamisel. Samas, ära kunagi võta väikelaenu või SMS laenu asjade ostmiseks, mis ei ole hädavajalikud. Arvesta oma oodatavaid sissetulekuid ning vastavalt sellele vali tagasimaksmise tähtaeg. Laenu saamiseks vali välja pakkumine ja esita taotlus arvutis või mobiilis kodust lahkumata otse internetis. Sihtlaenu pakub AS Krediidipank Finants. Laenutaotluse täitmine ei kohusta Teid laenu vastu võtma, kuid see on hea ja kiire moodus erinevate teenusepakkujate võrdlemiseks. See tähendab, et baasintressi langetamise korral võivad teie laenu tagasimaksed muutuda väiksemaks. Tavaliselt soovitatakse neid ootamatu ostude jaoks või selleks , et üle elada paar päeva enne kuu lõppu, kui oodate palgapäeva. Laenuplatvormide kaudu selline asi aga kõne alla ei tule. Valmistuge laenu intressimäära muutumiseks Muutuva intressimääraga laenude all mõeldakse laene, mille intress võib muutuda kui laenuandja otsustab seda teha. Tagatisega laenud on samas riskantsemad kui tagatiseta laenud, sest kui laenaja ei suuda laenu tagasi maksta, võib ta oma varast ilma jääda. Kui ka laenuandjad arvavad sama, teevad nad Sulle meeleldi hea pakkumise. Laen maa tagatisel. Isiklik pakkumine edastatakse peale laenutaotluse esitamist. Kiirlaen sularahas, laenu andjad saaremaal. Võta aega ja loe kõik tingimusted väga hoolikalt. Võimalus laenata ilma kodust lahkumata Online laenud – võimalus laenata ilma kodust lahkumata. Me teeme turu parimat hinda leidmist superlihtsaks. Seega on paljud firmad kehtestanud ennetähtaegse tagasimaksmise tasud. Ära võta laenu, kui arvad et Sul võib tagasi maksmisega raskusi tekkida. Enne iga uue laenud võtmist, tuleb laenutingimustesse korralikult süveneda. Leia oma parimat lahendust kasutades võrdlustabelit selle lehe alguses. Enne laenulepingu sõlmimist tutvu hoolikalt lepingutingimustega ja vajadusel pea nõu meie spetsialistiga. Kui vähegi võimalik, üritage leida laenupakkuja, kes sellised lisatasusid ei rakenda. Võrrelge laenutingimusi ja teenusepakkujaid. Laenuvõtmise vajadust tuleb kõrvutada laenu hinnaga ja mõelda, mida te sellest võidate. Veel parem on arvestada juba laenu võtmisel, et intressivaba perioodi lõpuks on laen ära makstud. Tagatisega laenud Laene võib liigitada jämedalt kahte kategooriasse: tagatiseta- ja tagatisega laenud. Tagatiseta laenude taotlemine on ka lihtsam - pole vajadust ebameeldiva paberimajandusega jännata, hinnata tagatise väärtust ja sõlmida keerulisi lepinguid. Isikliku laenu taotlemine võib olla stressirohke, kuid saadav raha on teatud olukordades suureks abiks. Kõige tähtsam on see, et laenu taotlemine on nii kiire ja lihtne ei tähenda, et sa pead kiirustama võtma ühe välja. Enne taotluse sisseandmist, on Teil vaja teada, kui suur tohiks olla laenu kuumakse. Tagatiseta laenud eraisikule Eelnevalt mainitud laenud: väikelaen, kiirlaen ja autolaen - võib kokku võtta koondnimega „tagatiseta laen”. Interneti vahendusel laenu taotlemine on kiirem ja mugavam kui erinevatest pankadest laenupakkumiste võtmine. VAJALIK TEADA ENNE LAENTAOTLUSE SISSEANDMIST Isiklikud väikelaenud võivad olla heaks lahenduseks ajutiste rahaprobleemide korral. Kui te tagasimakseid ei tee, saab pank või krediidiasutus vara võla kustutamiseks maha müüa. Bondora laenud. Väikelaenu pakub Coop Finants AS. Ärge kunagi esitage puudulikku või nõuetele mitte vastavat taotlust. Isikliku laenuga laenate kindla summa raha kindlaks määratud laenuperioodiks. Tagatise vastu on võimalik laenata palju suuremaid summasid ja madalama intressimääraga. Mõtle hoolega läbi miks tahad laenu võtta. Samuti on nüüd võimalik saada laen kätte ka sularahas, vaata tabelist, millised ettevõtted seda pakuvad. Samuti on laenutingimused tihti soodsamad ning jaatava vastuse saamise võimalused suuremad.. Halb makseajalugu tähendab kõrgemaid intressimäärasid või taotlejale raha laenamisest keeldumist. Õnneks ei ole vaja enam karta hingematvaid intresse ning seda, et keegi Sinu nimele laenu võtab. Ootamatu vajaduse korral on kiirlaenud hea lahendus. Tehke selgeks, mida saate endale lubada Mida pikaajalisem on laen, seda rohkem maksate intressi. Kiirlaen on väike, lühiajaline laen, mis võib anda teile mugavat sissetulekuallikat, kui seda kõige rohkem vajate. Tagatisega ehk tagatud laenu puhul küsib laenupakkuja taotlejalt raha vastu mingisugust tagatist - näiteks maja või autot. Laenupakkumiste võrdlemisel saate sirvida spetsiaalselt teie jaoks koostatud nimekirja. Lisaks saab laenu tagasi maksta pikema aja jooksul. Hoidke end laenuhaide ja liigkasuvõtjate eest Laenuhaisid peaks alati vältima - nad tegutsevad ebaseaduslikult, ei ole finantsorganisatsioonide poolt reguleeritud ja üldjuhul nõuavad taevasse ulatuvalt kõrgeid intresse. Hiljem lisandub põhisummale intresse ning viiviseid, mis teevad õigeks ajaks maksmata laenu väga kalliks teha. Tähelepanu! Iga laen on finantskohustus. Vali laenupakkumine ja järgi instruktsioone samm-sammult. Laen võib aidata vabaneda võlast, maksta arveid või abistada ootamatute väljaminekute korral. Laenatud summalt tuleb tavaliselt tasuda intressi. Isiklikku väikelaenu saab suurepäraselt kasutada mitmel erineval eesmärgil, kuid seda ei tohiks raisata kergemeelselt, asjadele mida Te ei saa endale lubada. Teil võib olla võimalus maksta kokkuvõttes vähem, kui valite suurema laenusumma-, ent madalama intressiga laenupakkumise. Iga finantsotsusega kaasnevad riskid ja kohustused, mistõttu palume laenutoodete tarbimise vajadus hoolikalt läbi mõelda. See näitab, et te ei suuda oma rahaasjadega toime tulla. Liiga paljude laenutaotluste esitamine on laenuandjatele signaaliks, et otsite meeleheitlikult laenu. Laenulepingu jõustumisel võtab isik omale finantskohustuse - saadud laen tuleb lepingusse sätestatud aja jooksul tagasi maksta. Ärge esitage liiga palju laenutaotlusi Iga laenutaotlus, mille te vastaval krediidiasutuse leheküljel sisestate, jätab endast maha märgi. Elu alustamis laen kiirlaen rahaotsekätte. Sellepärast peaks enne tagatisega laenu taotlemist mõtlema hoolikalt järgi ning kaaluma võimalikke alternatiivseid lahendusi. Võrrelge erinevaid laenupakkumisi Parim viis õige laenupakkumise leidmiseks on võrrelda pakkumisi Superlaen.ee laenuvõrdlusportaalis. Ainus, mis erineb, on see, kuidas laenuraha kätte saad.Laenu taotlemiseks tuleb täita taotlus laenuandja kodulehel. Kuna konkurents laenuturul on suur, on läheb laenu võtmine kliendile järjest soodsamaks. Vastutus meie kasutajatele Me usume, et see on meie kohustus aidata kasutajaid, kes otsivad internetlaenu, leida odavamaid võimalusi ja laenuandjaid, kes käsitlevad neid õiglaselt. Mõistliku laenutaotluse esitamisega suurendate ühtlasi tõenäosust, et teie laenutaotlus aktsepteeritakse. Üritage leida laenupakkumine, mis laseb raha tagasi maksta nii ruttu kui võimalik, ilma Teie poolt seatud maksimaalset kuumakset ületamata. Enne lepingu sõlmimist tutvu hoolikalt teenuse tingimustega ja vajadusel pea nõu spetsialistiga. Kiirlaenud ja SMS laenud Eestis Kiirlaenud ning SMS laenud on Eestis jätkuvalt populaarsed. Tagatiseta väikelaenud on siiski päris soodsa intressiga, seega vara tagatisel laenamine ei pruugi olla mõistlik. Tsiviliseeritud ühiskonnas piisab poolte huvide tagamiseks laenulepingusse märgitud osapoolte kohustustest, kehtivatest seadustest ning õiguslikust korrast. Pange dokumendid valmis Laenutaotluste tagasilükkamise põhjuseks on tihiti ebapiisav dokumentatsioon. Laenuturg on palju paremini reguleeritud ning see kaitseb nii laenu võtja kui laenu andja huve. Head suhted aitavad leida lahendusi ja kompromisse. Suhtle laenuandjaga alati otse.\nSee on sobilik ka uue äritegevuse alustamiseks. Näiteks igapäevaostude tegemiseks ei pruugi väikelaen või kiirlaen olla kõige parem valik, seevastu krediitkaart võib olla sobivam. Lõppkokkuvõttes arvame, et kui keegi läheb võtma kiirlaenu, siis on parem kui nad suudavad teha teadliku otsuse, selle asemel, et lihtsalt valida laenuandja mida reklaamitakse või laenuandja kellelt nad võtsid laenu enne.\n. Sõltumata laenu tüübist, ei ole kohustuste mittetäitmine kunagi nalja asi! Ära kunagi lase laenul muutuda võlgnevuseks. Kui Te ei ole seda veel eelnevalt teinud, siis koostage pere-eelarve ja selgitage välja maksimaalne summa, mida olete suuteline maksma. Inimesed siiski eelistavad kasutada ilma tagatiseta laene, sest laenusummad on piisavalt suured ja tingimused mõistlikud. Selleks võite kasutades näiteks veebilehte isesxe.com. Sul peab olema regulaarne sissetulek ehk nähtavad laekumised iga kuu isiklikule pangaarvele. Hea reegel on intressivaba perioodi jooksul maksta oma võlast tagasi nii palju kui vähegi võimalik.\n. Tark on võimaliku intressimäära muutumisega arvestada ja mõelda ette, kuidas toime tulla, kui teie laenumaksed peaksid kallinema. Kõik, mida tegema peate, võtab vaid mõned klikid. Tavaliselt kõik laenuandjad pakkuvad esimest laenu täiesti tasuta. Võrdle omavahel ettevõtteid ja nende kriteeriumid - ja mis kõige tähtsam me võrdleme laenukulusid. Mida peate teadma enne kohaldamist. Isiklikku laenu võttes on teie krediidireiting väga oluline. Maksimaalse summa suurus, mida võib ilma tagatiseta laenata, sõltub taotleja igakuistest sissetulekutest ja väljaminekutest. See võib laenuandjate lõikes varieeruda, kuid peaksite alati uurima, missugust intressimäära nad erinevate summade puhul nõuavad


Buduaar - 3 ASJA, MILLEST EI TOHI oma töökaaslastele mitte kunagi midagi rääkida\n3 ASJA, MILLEST EI TOHI oma töökaaslastele mitte kunagi midagi rääkida\nEnamik inimesi veedab suurema osa oma ajast kontoris viibides ning kolleegidest saavad ajapikku lähedased sõbrad, ent vaatamata sellele on asju, mida ei tasuks neile mitte kunagi rääkida. Seda, milline on tulevik, ei tea keegi ning mõned asjad peaksid jääma vaid sinu enda teada.\nAllpool on välja toodud kolm asja, mida ei tohiks oma töökaaslastele mitte kunagi rääkida:\nPoliitilised veendumused on raske teema, mis võib viia keeruliste konfliktideni ja seda ei ole vaja. Meil kõigil on poliitilises plaanis teatud arvamused välja kujunenud ja koht, kus neid arutada, võiks olla mujal kui tööl viibides. Töökaaslased võiksid jääda kõrvale sinu uskumustest seoses poliitikaga.\n2. Teiste kompetentsus\nKui sa tajud, et sinu töökaaslane on ebakompetentne milleski või ei saa oma tööga hakkama, siis esmalt katsu teda ise aidata ja räägi temaga. Uurige välja põhjus, miks ta ei saa hakkama ja kui sa adud, et ta on lihtsalt laisk töötaja, siis võid anda ülemusele märku, et olukord vajab uuendust.\nPalkadest ei räägita oma kolleegidega mitte kunagi, sest see tekitab vaid tüli, kadedust ja halba õhustikku. On loomulik, et kõik tahaksid rohkem raha teenida, kuid siin kehtivad teised reeglid ja tegu on delikaatse mänguga. Raha on teema, millest rääkides mõtle alati kümme korda, enne kui midagi ütled.\nMIDA ARVAVAD MEHED NAISTEST, kes kannavad stringe? \nALUSPESU PALJASTAB, kui kirglik armastaja sa oled \nPILT, MIS REEDAB KÕIK: BIRGIT SARRAPI elu läheb keeruliseks \n3 SODIAAGIMÄRKI, KES saavad kõige suurema tõenäosusega miljonäriks\n5 RIIETUSESET, mida mehed naiste juures vihkavad\n5 ASJA, MIDA ENNE 30. sünnipäeva kindlasti tegema peaks\nKAS SINU MEES sõidab musta värvi autoga? Siis loe seda!\n4 ASJA, mida edukas naine meeles hoiab \nRAHA- JA KARJÄÄRITARKUSED, mida iga naine teadma peaks \n9 ASJA, mida ei tasu ülemusele rääkida \n4 LIHTSAT NIPPI, kuidas oma töösooritust parandada \nVIHJE TÖÖANDJALE: uinak ja kohv ergutavad ning lisavad efektiivsust \n0.00€ HM oranzid velvetid, suurus 128, hind 8 eur\n65.00€ Mango talvejope poolpikk L\n140.00€ Emmaljunga City Cerox 360\n0.00€ Lindexi suvesärk, suurus 110/116, hind 6 eur\n69.00€ River Island soe talvejope M/L\n15.00€ BRON! O'Neill jope nr 128\n39.00€ River Island talvejope 6/xs/S\n0.00€ Kaks M suurus särki, hind kokku 8 eur\n69.00€ VEST must pikem L (sees XXL)\n0.00€ Uus Mothercare komplekt, suurus 3-6kuud, hind 16 eur smartpostiga\n0.00€ Vaid 45 eur postiga! XL Uus Oneilli superkerge,mugav ja soe pikem talvejope/mantel,...\n24.00€ Zara läbipaistev must õhuline jope M\n0.00€ Hilfigeri plätud, suurus 33, hind 12 eur\n69.00€ Desigual mantel S\n0.00€ Uus HM tudukombe, suurus 74, hind 7 eur\n28.00€ Obaibi kombekas s74\n26.00€ Zara valge siidine jakk L\n0.00€ Uued Molo pyxid, suurusele 56, hind kokku 30eur smartpostiga\n24.00€ Valge jakk M/L\n0.00€ Uued Molo papud, suurus 26, hind 15 eur\n65.00€ Zara villane mantel L\n39.00€ Zara fuksiroosa jakk M/L\n0.00€ Oneilli pusa, suurus 128, hind 20 eur smartpostiga\n0.00€ Espriti teksad, suurus 116 ehk 6a, hind 15 eur\n39.00€ Lilla jakk S\n0.00€ Uued Nike tossud, suurus 33, hind 30 eur smardiga\n32.00€ BERSHKA tepitud jope L\n65.00€ Nahktagi tikandiga M\n0.00€ Reservedi lipsukesega kootud pluus, suurus M, hind 6 eur\nNAERA PURUKS! 19 ABSURDSET kuid reaalset reisikaebust\nEESTLANNA LUGU: Kolmeks kuuks üksinda Aasiasse – check!\n1 ASI, MIDA IGA NAINE vähemalt korra elus tegema peaks\nVEEBIKONSTAABEL HOIATAB: sellised postitused teevad sulle rohkem halba kui head\n1 NAISELIK OMADUS, MIS NÄITAB, et sind ootab imeline tulevik\nUUED SERIAALID: Duchovny krimisari ja südamlik loomaarst