Rahutu Ge üle rahutu vee — Sirp\nKas Gailiti peegeldamine teatrilaval on üldse võimalik? Kui siiski jah, siis millisel määral? Rakvere teatri „Isade maa”, autor August Gailit, dramatiseerija ja lavastaja Margus Kasterpalu, kunstnik Kristi Leppik, muusikaline kujundaja Tarmo Kesküll. Mängivad Liisa Aibel, Margus Grosnõi, Maarika Mesipuu, Peeter Rästas, Eduard Salmistu, Tarvo Sõmer. Esietendus 3. III Rakvere teatri väikeses saalis. 1. Ajendid. Märtsis Rakvere teatris esietendunud „Isade maa” (alapealkirjaga „Üle rahutu vee”) kohta poetas Veiko Märka Eesti Ekspressis lause: „Teatrisündmusena on „Isade maa” ebaoluline, kirjandussündmusena on tal aga kaalu küll”.1 Vaadelgemgi seda lavastust pisut kirjanduslikumas valguses. Kasterpalu idee, mida ta kasutas lavastuse alusena, on geniaalne: ühendada August Gailiti kaks saatuseromaani ning püüda sünergeetiliselt saavutada suurem üldistusvõime, kuna eeldused selliseks ühenduseks on olemas vaieldamatult. Kas või juba sellegi pärast, et kumbagi romaani pole seni õieti teatrilavale seatud2 ega filmina üles võetud. 3 Lavastusest on kohe läbi kumamas üsna suur jupp Eesti Vabariigi saatuseloost või isegi kogu saatuselugu: on ju „Isade maa” romaan Vabadussõjast, Eesti riigi algusest ja võitlusest selle nimel, „Üle rahutu vee” on aga juba paratamatult retrospektiivne: vabadus on kadunud, iseseisvusega on hüvasti jäetud ning paadist vaadatakse tagasi üle rahutu vee. Idee toimimahakkamise võti on küllap selles, et tegelikult on need ju ühed ja samad inimesed, kelle elu jooksul leidsid aset mõlemad suursündmused – riigi sünd ja surm. Seda vaatenurka rõhutab ka lavastuse mõlemas pooles samade näitlejate ja samade tüpaažide kasutamine – see on kindlasti Kasterpalu kirjanduslooline panus või vääne „üle Gailiti”. Nii oluliste teemadega nagu rahvusriigi sünd ja surm kaasneb aga paratamatult pateetiline alge – küllap neid polegi võimalik tuua lavale ilma „maameheliku tõsimeelsuseta”. Ilmselt sellest aga tulenebki ka paratamatu konflikt: ühelt poolt ainese pateetilisus ja ülevus, teiselt poolt gailitlik kergus, Gailitile omane suhteliselt pateetikakauge tekstikude, omapärased ja veidi karikeeritud karakterid.4 Kui lahendada see – olgugi et autoritruu – vastuolu, siis on lootust ka suure kunsti sünniks. Kui see aga toorena lavastuse põhja alla jätta, võib tekkida laval „mädanik” ning tulemus pole ka paadunud teatrisõbrale söödav.\nAlati aitavad teatrisündmusele kaasa teatrivälised rõhutused: olgu siis eriline mängupaik või ootamatud manipulatsioonid publikuga (paigutus, kaasamine, gurmeetoidu pakkumine või siis üleskutse tuua teatrisse põllukive – see viimane kaasneb kõnesoleva lavastusega). Seejuures annab see ka teatud eelhäälestuse publikule, keda oodatakse – seegi rõhutab praegusel juhul maamehelikkust (kellel teisel siis kive veel kodus põllul vedeleb?)5 ja tõsimeelsust.\nKunstniku kujundatud lavapilt, valgustus, osaliste staatilisus rõhutab samuti seda, et tegelikult aetakse väga tõsist asja. „Kuhu on jäänud see eriline säde, mis ennast unustades publikumi meeltesse tungis, ning siis jälle vihurina end teisipidi pööras küll kõigi pealtvaatajate rõõmuks ja unistuseks. Kuhu on jäänud need sädelevad dialoogid, kummalisimad saatused, kellega ta mängib? Kus on see August Gailit, kes tuleb, ta äratuntav pikk kogu kätega vehkimas ja oma asju eesti rahva kultuuripõllul ajamas?” – nõnda tahaks hüüda. „Kus on täägid sõnastamas eepost, relvatärin ning kuulide vihin deklameerimas värsse vabadusest? On see üldse võitlus, luurab siin ülepea kuskil surm ja elu?” – tungivad pähe küsimused. „Päritakse siin üldse saatuste järele – või on tegu kogunisti ainult mõne mannetuma inimeseloomakesega, kes kuskil pingiotsal norutades niisama tühja juttu ajab? Kus on aktsioon, meeletused – kas needki peidavad end üksnes lavalt kuulduvate sõnade taga, kui nad sealtki leitavad on?”\nSeda napib ning seetõttu võib kogunisti mõelda, et see siin on vaid kaude Gailitiga – tema stiili kerguse ning bravuuriga – seotud lavastus. Patust, mida heitsid „Isade maa” esmatrüki järel ette kriitikud – „tegemist olevat absurdini ja groteskini paisutatud sõjaanekdootide koguga”6 – on lavastus prii, sest siinsetest süngetest toonidest ei nähtu ei absurdi ega anekdoote ning paraku mitte ka kuulipritse ega füüsilist võitlust. Sõda asendab siin sõna. Kindlasti on see taotluslik. Tõepoolest, kõrvu jäävad Gailiti otsetsitaadid, esimeses vaatuses „Isade maast” ning teine vaatus algab täpse avalõiguga raamatust „Üle rahutu vee”, ent kokkuvõttes liiguvad laval ikka vaid Rakvere teatri näitlejad (õigupoolest nad eriti ei liigu, vaid seisavad enamasti paigal), mitte gailitlikud erksad tegelased.\nKa nende tekst, mis väga harvadel puhkudel tõuseb monoloogist dialoogiks, võib kippuda käest, muutudes kõnekeelselt kobavalt gailitikaugeks. Olgu seetõttu meenutatud, et Margus Kasterpalu ise on Gailiti keele kohta manifesteerinud: „See on mulle oluline. Sageli kohtab seda, et inimesed laval ei räägi selles keeles, milles see või teine teema või tegelane võiks kõnelda. Sellele pole tähelepanu pööratud või on kirjandusliku keele asemel tavakeele kasutamine tundunud lohakusena. Gailitil on spetsiifiline keel, tema sõnajärg on teistsugune ja tema sõnakasutuses on asju, mida tavakeeles ei kasutata. Ma olen üritanud seda oma dramatiseeringus säilitada – niipalju kui võimalik. See on üks vahend, millega saab õhustikku luua või tekitada selle kummalisuse tunde, mis on Gailiti tekstides ja mida ma tahaks laval alles hoida.”7\nJa veel üks nüanss, mis iseloomustab Gailiti romaaniteksti ja mida on keeruline lavastuslike meetoditega reprodutseerida. Gailiti jutt voolab algsituatsioonist kiiresti kaugele, tekivad hoopis uued pildid ja teistsugused olukorrad. Ta eksleb tegelaskujude jutustustes ja eksitab lugejagi sinna. Tema inimesed jutustavad lugusid, mida lugeja saab oma fantaasiapildis imeliselt kujutleda, ent teatrilaval võib kuuldemänguline jutustamine jääda kahvatuks. Meeli on liigpalju. Eriti keeruline ongi just „Isade maa” ja „Üle rahutu vee” puhul, mis ju, õigupoolest, sellistest mõttelendudest koosnevadki, sagedased on tagasivaated elu varasematele juhtumustele. Kasterpalu ideel on siingi loogiline põhjendus olemas: kuna mõlemas romaanis on selline stilistiline (pea)liin olemas, siis mis oleks loomulikum kui kasutada sedasama jutustuste-pajatuste meetodit ka lavastuse mõlemas pooles.\nMõistagi varitsevad seoses sellega teatrisaalis palju suuremad ohud kui lugemislaua taga. Lugeja retseptsioonilist üldpilti ei jää ju varjutama sekeldused ülemere viivas paadis, need jäävad taustale, kuid lavastuses domineerib paratamatult paadis konutav trobikond inimesi ning hoopis need üksikud ülestulijad ja oma lugude rääkijad osutuvad episoodilisiks.\nSelle kõige pärast võib püstitadagi küsimuse: kas Gailiti peegeldamine teatrilaval on üldse (või millisel määral) võimalik? Ehk on see sootuks võimatu? Järgnev arutlus näitab esiteks, et Gailiti teatud tüüpi tekstide puhul on see siiski tehtav, kuid teiste „hoogjutustuste” puhul mitte. Ja teiseks ilmneb ootamatu järeldus, et mida vähem on Gailitit näha (meid ju segasid me omad meeled, eriti nägemismeel, mida ei toidetud), seda tugevam on tema sõna jõud.8\n2. Gailiti võimalikkusest laval.9\n2.1. „Karge meri”. Kui vaadata Gailiti jõudmisi teatrilavale, siis ilmselt ühe kirkamana tõuseb esile sellesama Margus Kasterpalu Pärnu Endlas 2007. aastal lavastatud ja dramatiseeritud „Karge meri”.10 Ka selles tekstis on kahtlemata maamehelikku rohmakust, siin on see teose orgaaniliseks sisukski. Hülgeküttide saar, hoopis isepärased suhted väikeses kogukonnas, ei puudu muidugi ka armastus ega suured inimlikud teemad. Siiski pole see siin mitte romaan jutustustes, vaid otsesündmuste pajatus või jada, ning selles mõttes on tegu palju klassikalisema (ja ilmselt teatrilavale lihtsamini ülekantava) proosatekstiga (kuna teatris kulgeb aeg publikule paratamatult ja loomuldasa lineaarselt).\nMäletatavasti võitis Endla „Karge meri” hulgaliselt auhindu sama aasta „Draama” festivalilt, mille rahvusvaheline žürii tunnustas lavastust ka eriauhinnaga „kõigeküllase maailma loomise eest laval”. Jaanus Kulli nentis toona Sirbis, et „Karges meres” napib hülgerasva ja meresoola lõhna11 – ja tõepoolest, ehtsad lõhnad olid pea ainsad, millest teatrimeeled puudutamata jäid. Muidugi mängis selles kaasa ka väga asjakohane kunstnikutöö (Andrus Jõhviku lavakujundus, Aime Undi kostüümid), ent põhilise oli teinud siiski lavastaja koos trupiga. Eraldi tasub meenutada ehtsat meresoolas ja hülgerasvas parkunud hülgekütti Arvi Hallikut (žüriilt tunnustus: „tugevaim tugiroll”). Matt Ruhve/Indrek Taalma ning Katrina/Karin Tammaru omavahelist keemiat õhkus lavapiirist kaugemaltki. Suurepärase rolli tegi toona veel telemaastikul tundmatu tõusev täht Märt Avandi. Kui liidame veel alati intensiivse Jaan Rekkori külavanema osa (kelle siis veel?) ning Marika Vaariku Toora Jookusena, siis …\n2.2 „Ekke Moor”. Ka Gailiti „Ekke Moor” on leidnud Eesti teatrites lavastamist. 1996. aastal tõi Dajan Ahmet omaenda Salong-teatris lavale näidendi „Paberist inglike”. Tegu oli Margus Lepa dramatiseeringuga, muide, Neenu Moori osas tegi siin oma elu viimase lavarolli Salme Reek. Vaadeldes rida Salong-teater – Neenu Moor – Margus Lepa, on klaar, et tegu polnud ei tollal ega ka ajatus mõõtmes eesti teatri pealiini ega suurprojektiga. Ka mitte Gailiti kõige kirkama draamapeegeldusega.\nTänavu juunis oli aga „Ekke Moor” suvelavastusena Viimsi Suveteatris, nüüd juba etableerunumas võtmes: vrd rida Viimsi – Ekke Moor – Tiit Palu ja Silver Vahtre. Mõneti oli see Tiit Palu taastulemine: 2002. aastal oli ta omaenda dramatiseeringus „Ekke Moori” korra juba lavastanud.12 Uue lavastuse võtab arvustaja Andres Laasik kokku sõnapaariga „olemuslikult rahvalik”,13 mis ongi suveteatrile mingis mõttes inkrimineeritud kood. Rahvalikkust on Palu lavastuse puhul täheldanud ka Pille-Riin Purje, kes muu hulgas sedastab: „Lavastus pillutab kui lainetel üürikesi viive noore rahutu hinge eneseotsinguist”.14 Sellest lihtlausest võime aga välja lugeda ühe olulise tõdemuse Gailiti peegeldumisvõimaluste kohta laval üldse. Teesina kõlab see umbes nii, et kuni hing (midagi ebamaist, ideaalset) üürikesiks viivudeks end meie ette pillutab, on Gailit lavastatav, ent kui püüda anda viivude kaupa edasi vaid pikemaid lugusid (saatusi ja nende sõlmi), siis on lugu keerulisem.\nAndres Laasik, jällegi, toob sealsamas esile veel ühe eriti olmusliku tõiga, mis on meile oluline, kui püüame vaadelda Gailiti võimalikkust laval. Nentides, et kõik on päris – ruum, tõrred, lusikad, mööbel jne, sedastab ta: „Realistlik keskkond ei tähenda samas, et teatri luuleline lend võimatu oleks. Seda tuleb Gailiti kirjasõna kaasabil ette kõvasti.” Ilmselt ongi see kõige olemuslikum punkt, mille alusel võib Gailiti-lavastusi pidada õnnestunuks; „Karge merega” hüppas Kasterpalu sellest latist kõrgelt üle, tehes ühe õnnestunuma eepilise lavastuse.\n2.3. Nipernadiaana. Siin jõuan õigupoolest oma käsitluse sõlmpunktideni, sest eks ole just „Nipernaadi” Gailitile see, mis Oskar Lutsule on „Kevade” või A. H. Tammsaarele „Tõde ja õigus”. Karged mered ja Ekke Moorid on selles võrdluses ikkagi pigem Kõrboja peremehed või Nukitsamehed. Jah, nii nagu Gailiti „Kargest merest” on olemas film (Arvo Kruusement, 1981), nii on ka „Kõrboja peremehest” tehtud film (Leida Laius, 1979). Ka „Nukitsamehest” on film (Helle Karis, 1981) ning Mõhk ja Tölpa olid koguni sajandi filmipaari nominendid (Tõnu Kark ja Urmas Kibuspuu).15 Ometi, nii nagu nemad jäid alla „Kevade” filmipaarile Arnole ja Teelele, nii jäid kõik alla ka sajandi filmiks kuulutatud „Kevadele”. Kui tahame otsida kõrget tõde ja põhimõttelisi kultuurilisi tüvejooni, siis võime Karged mered, Nukitsamehed ning Kõrboja peremehed kõrvale jätta.\nTagasi Gailiti juurde tulles on, niisiis, põhimõttelise tähtsusega just see, kuidas on laval ja/või filmis käinud Toomas Nipernaadi käsi võrrelduna „Tõe ja õiguse” ning „Kevade” tegelastega. Filmi vaatlemise – kui see ka kirjandusele tagasipeegeldumise mõttes on elulisema tähtsusega – jätan hilisemaks. Alustan teatrist. Jaanus Vaiksoo on tõdenud: „„Nipernaadi” senised interpreteeringud teatrilavadel midagi üle aegade kestvat polnud pakkunud. Lavastused ei suutnud tõusta teose tasemele” (1996). Millised on siis üldse olnud „Nipernaadi” lavastused Eesti teatrites? Alustagem hilisematest.\n1. 2010, (Tartu) Noorte Teatritehase lavastus „Narkissos”, kus lisaks Gailitile oli kasutatud lavastaja Vallo Kirsi ja dramaturg Kerli Adovi tekste.16\n2. 2005, Pille-Riin Purje kuuldemäng „Toomas Nipernaadi talv” (nimiosas Üllar Saaremäe).\n3. 2003, Priit Pedaja „Nipernaadimäng” Emajõe Suveteatris (Hannes Kaljujärv).\n4. 2003, Peeter Tammearu suvelavastus „Toomas Nipernaadi” Ugalas (Priit Võigemast).\n5. 1983, Heino Kulvere kuuldemäng „Kaks svidrilindupaabukest” (Aarne Üksküla).\n6. 1977, Heino Kulvere kuuldemäng „Seeba kuninganna” (Jüri Järvet).\n7. 1973, Heino Kulvere kuuldemäng „Päev Terikeste külas” (Jüri Järvet).\n8. 1972, Heino Kulvere kuuldemäng „Valged ööd” (muide, ainus selle Nipernaadi-novelli lavastus üldse, Jüri Järvet).\n9. 1970, Heino Kulvere kuuldemäng „Parvepoiss” (Jüri Järvet).\n10. 1969, Kaarel Irdi „Toomas Nipernaadi” Vanemuises.\n11. 1942, „Toomas Nipernaadi” Endlas.\n12. 1939, Andres Särevi „Toomas Nipernaadi” Kuressaare teatris.\n13. 1938, Andres Särevi „Nipernaadi ja aastaajad” Tallinna Töölisteatris.\n14. 1936, Andres Särevi „Nipernaadi” Draamastuudios (August Sunne, kes sellega oli üldse esimene Toomas Nipernaadi laval).\nIsegi kui siit lahutada maha kuuldemängud, 17 jääb ometi järele aukartust äratav hulk lava-Nipernaadisid. Ja ka siis, kui lahutada sellest hulgast kahvatud sooritused – kui näiteks nõustuda Veiko Märka märkusega „Kuivõrd Andres Särev tootis instseneeringuid umbes samasuguse jooksva lindi meetodiga nagu Henry Ford autosid, siis pole põhjust tema töö kvaliteedil pikemalt peatuda. (Ehk, nagu ta ise intervjuus 1936. aastal on selgitanud: „Teatrid nõuavad ja mina teen.”)”18 –, ka siis jääb alles mitu Nipernaadit, kelle kohta võiks püstitada meid huvitava küsimuse: on neist keegi tõusnud „Selleks Toomas Nipernaadiks” – selles mõttes , et surunud raamatu-Nipernaadi tagaplaanile? (Umbes samas võtmes nagu Tõnu Aava sõdur Švejk või Andrus Vaariku vana sepp Ivan Orav.) Pole vaja olla selgeltnägija: vastus on eitav. Sestap ei jää üle muud, kui uurida ikkagi filmograafiat.\n3. Gailiti võimalikkus filmis.\n3.1. „Nipernaadi”. Selleks et Nipernaadiga jätkata, küsigemgi kõigepealt tema kohta. Kas Tõnu Kargu Nipernaadi Kaljo Kiisa filmis „Nipernaadi” (1983) on See? Kas tema jätab veel alles raamatutegelase – mäletame: „Vilistades ja trallitades läks ta mööda tolmavat teed. … Ta oli pikk ning lahja, ta suured silmad olid täis rõõmu ning ta nimetas end Toomas Nipernaadiks”.\nSiin on vastus juba kahetisem. Kõigepealt filmi tagasipeegeldus teatrisse. Õigupoolest ongi pärast filmi linastumist lavale jõudnud vaid kaks Nipernaadit, Hannes Kaljujärve ja Priit Võigemasti oma, mõlemad 2003 – ning kumbki ei pääsenud arvustajate sule all toona (mõistetavalt?) võrdlusest filmi-Nipernaadiga ehk Tõnu Karguga. Küsigem, kas Toomas Nipernaadi on veel üldse vaba pärast filmi (jumalikku) puudutust? Algul ei paistnud Kargu kehastatud Nipernaadi üldse „suur”, s.t jääv ehk Nipernaadi kui tegelaskuju ei tundunud „kinni mängituna”. Seda eriti, kui meenutada tolleaegsete kirjanduskorüfeede vastuseisu uuele filmis kujutatud Nipernaadile, mis nende hinnangul oli vastuvõetamatu, skandaalne, ennekuulmatu – ebaõnnestumine, mis küllap peagi unustatakse. Andres Laasik on alles hiljuti meenutanud: „Pärast filmi valmimist ilmus ajakirjandusse kirjandusteadlaste protest, paljude vanema põlve Gailiti-tundjate arvates ei vastanud filmi-Nipernaadi kuidagi kirjanduslikule alusmaterjalile.” 19 Milleks jalgratas ja kuhu on kadunud kannel, miks pole Nipernaadi piisavalt pikk jne. Nimekamatest vastuseisjatest nimetagem kirjandusprofessor Harald Peepu, kes peab filmi-Nipernaadit üksnes ebaõnnestunud eksperimendiks eksperimendi pärast,20 ja Aivo Lõhmust, kes kõrvutas filmis nähtud Nipernaadit tühipalja Nipitiriga.21\nVõrdluseks: näiteks Arno Tali või Raja Teele ei ole pärast Arvo Kruusemendi jumalikku puudutust kindlasti enam vabad tegelaskujud. Õige „Kevade” ongi see, mis on filmis. Ka Lutsu kõigile tuttavad lendsõnad (nt „mis kinni ei jää, saab kinni löödud”, „Tamasseri raud” jpt) on tänapäeva eestlase tarbekeeles olemas filmi tõttu, mitte raamatust (see väide pärineb Vikipeediast). Hoopis isevärki on filmi jumaliku puudutuse teine, vastumõjuline aspekt: „Kevades” Paunvere tegelasi mänginud lapsed jäid aastakümneteks ikka eeskätt nondeks – Margus Lepa Kiireks, Ain Lutsepp Tõnissoniks, Riina Hein Teeleks jne. Ilmselt on sellest saatusest võimalik pääseda ainult suure töö ja enesepingutusega: Lutsepast on saanud lugupeetud näitleja ning Lepast dissidentlik raadiomees.\nVõi võrdlus Tammsaarega. Siin on „Tõde ja õigus” peaaegu täielikult veel vaba koos oma tegelaste mitmekesise galeriiga. On küll teise osa järgi vändatud Mikk Mikiveri „Indrek” (1975), ent kindlasti pole seal peaosa mänginud Harri Kõrvitsal mingit šanssi usurpeerida kirjanduslik Indrek Paasi kuju22 – ei Kargu Nipernaadiga võrreldes ning ammugi mitte Kruusemendi tootside ja teelede kõrval.\nNiisiis küsisime, kas „Nipernaadi” on veel vaba? Lavastajatele ja teatrile? Ja lugejatele? Küllap siiski veel on. Ning „Nipernaadi” vabadus tähendab üksiti ka Gailiti vabadust, aga (NB !) üksnes seetõttu, et tegu on kirjaniku peateosega, mitte seetõttu, nagu võiks Gailitit ja Nipernaadit tegelaskujuna samastada. Seevastu Lutsu / Tali ning A. H. Tammsaare / Paasi puhul on seosed teisemad. Ja teisem on ka suhe nende vabadusse.\nMida pean silmas, öeldes, et „Nipernaadi” on veel vaba? Kiisa „Nipernaadi”-film on vaid üks võimalik film. Näiteks Veiko Märka konstateerib sellest filmist kokkuvõtet tehes, et „Traditsiooniliste action’i ja komöödia reeglite seisukohalt on „Toomas Nipernaadi” tänaseni filmimata, kuigi materjali leidub selles vaat et kaheks seeriaks. (Ja korralik siseteatri lavastus on ju ka tegemata.)”23\n4. Mida annab teater ja film tagasi, kuidas võrrelda klassikuid? Ireene Viktor on sedastanud: „Ajapikku on eesti teatris välja kujunenud Lutsu, Tammsaare ja ka näiteks Gailiti teoste kujutamisele omane võttestik. Lavastused on tihti romantilis-poeetilise atmosfääriga, millesse on lisatud üksjagu melanhooliat ja nostalgiat, samuti pisut siirakoelist huumorit.”24 Sellega saab nõustuda vaid pindmiselt. Tõepoolest, seesugune võttestik on välja kujunenud küll, kuid oluliste erisustega kõigi kolme klassiku vahel.\nKõigepealt on erinev kolme klassiku staatus. Palvele nimetada üks eesti kirjandusklassik võime esmavastuseks saada küll Tammsaare ja eks Lutsugi, ent Gailitit nimetataks kindlasti palju vähem. Ometi on ka Gailit meil klassiku staatuses.\nVõi Veiko Märka nending: „Seda, et Nipernaadit näeb eesti laval ja filmis märksa harvemini kui Tammsaare või Lutsu instseneeringute tegelasi, ei maksa võtta puudusena. Just selles, et ta ilmub udust pikkade vaheaegade tagant, on oma võlu.”25 Ka see pole päris õige, kui meenutame äsja tehtud statistikat „Nipernaadi” kohta ning kõrvutame seda Vargamäe ning Paunvere seltskondadega. Jah, „Tõde ja õigust” ning selle eri osi lavastatakse ja mängitakse palju (Tallinna Linnateatri suurprojektid, iga-aastased Albu valla ettevõtmised professionaalsel tasemel jne), ent Lutsu „Kevadet” on pärast Kruusemendi filmi valmimist draamavormis lavale toodud vaid neli korda.26\n5.1. Filmi jumalik puudutus võib surmata teksti, s.t raamatu (utreerides: „Kevadet” keegi ei loe, keegi ei lavasta, aga kõik armastavad, etteheiteid pole, kaasus lõpetatud).27 Kuid see tähendab tekstile avaramas mõttes igavest elu. „Kevade” puhul on 1970. aasta film loonud kaanoni, film tundub peaaegu dokumentaalsena. Teisiti võib ju proovida, kuid mitte kunagi ei ole see enam See Õige.28 Film on „Kevadet” jumalikult puudutanud. Mis loevad kõik need varasemad „Kevade” lavastused ja omaaegsed superrollid: meenutagem Mari Möldre Tootsi-kehastust estraadil, raadios ja Vanemuise laval 1930. aastatel või meeletud 112 000 vaatajat 1950. aastatel kogunud „Kevade” menulavastust Draamateatris Jaanus Orgulasega Tootsi osas ja Ervin Abeliga Kiire osas – õigeid liikumisvõimalusi polnud ega pereautosidki, ometi käis iga kaheksas eestlane seda vaatamas! Orgulase nekroloogis meenutati, et ta mänginud Tootsi üle 1500 korra! Ent mis aitas kõik see … Kruusement või Jumal purustas selle kõik, pühkis minema. Nagu öeldud, pärast filmi valmimist on „Kevade” draamalavastusena etendunud Eestis üksnes neli korda.\n5.2. Ent ka filmi puudumine võib jumalikustada teksti, igavikustada. Selle näiteks on „Tõde ja õigus”, millest filmi ei ole ja ilmselt enam seesugust ei tule ka. „Tõde ja õigus” jääb ilmselt alati eesti kultuuripiiri ringleva tüvitekstina, mida iga eestlane tunneb, teab ja armastab, ning seejuures ei ole tuntud lendsõnad püütud ja esitatud filmivõrku, nagu „tee tööd ja näe vaeva, siis tuleb ka armastus”, „heleda jaalega”, „lambasihver” jne. Sellest on saanud eesti „Kirsiaed” või „Hamlet”, mida iga uus generatsioon on teretulnud enda jaoks mõtestama.\n5.3. „Nipernaadi”. Siin on olemas film, alatiseks. Kui see ka annab ikka alust võrrelda uusi Nipernaadisid Tõnu Kargu omaga, siis seda võrdlust ei võeta „Kevade” kombel, kus film esindab dokumentaalsituatsiooni, kuna filmi-Nipernaadi on siiski vaid üks võimalik kehastus. Alati olemasolev mõõdupuu, kuid korrelatiivses vahekorras kõikvõimalike uutega. „Kevade” tegelased on aga jumalikud. Ka „Tõe ja õiguse” omad on jumalikud. Nende puhul ei ole mõõtmine võimalik, nad ei korreleeru uutega. „Nipernaadi” omad aga on meie seast. Siin ei ole aga tegu Lutsu, Tammsaare või Gailiti väärtustega. Ei, siin on tegu filmi õnnestumisega (lõpmatult jumaliku filmiga), filmi puudumisega (nullfilmi jumalikkusega) ning filmi olemasoluga. Põhjused, miks see on nii, on kahtlemata kirjandusvälised. Need on, ütleksin, füüsikalised ja ajaloolis-poliitilised. Filmiaasta puhul võiks öelda ka – kinematograafilised.\n1 Eesti Ekspress 4. IV 2012.\n2 Ühe ammuse erandiga, kui hooajal 1936/1937 lavastus Draamastuudios Andres Särevi „Kolmas kompanii” („Isade maa” järgi).\n3 Eriti ülekohtune tundub see „Isade maa” puhul, mis sedaviisi on Elmo Nüganeni suurfilmi abil ka meie üldisest Vabadussõja kuvandiloomest kõrvale surutud, sest on tekkinud/tekkimas ekvivalents: Vabadussõda = „Nimed marmortahvlil”. Kas või juba sellegi tõttu on tänuväärt, et „Isade maa” pälvib taas tähelepanu.\n4 Ka romaani esmaretseptsioonis leidis see konflikt käsitlemist: nt Daniel Palgi sõnul Gailit „ei suuda näidata meile tõelist Vabadussõda” (Eesti Kirjandus 1936, nr 2, lk 77), Juhan Viidang aga heidab ette „sündmustiku anekdootilisust ja tõsioludele mittevastavust, Vabadussõja meeleolude romantilist ebatõelisust, tõelisuse suure traagika puudumist, liialdatust … , tüüpide ebareaalsust, võltspatriotismi ja retoorilist, õõnsat pateetilist lõppu” (ER K 30. XII 1936) jne.\n5 Maamehelikkuse kõverpeegeldusena olgu öeldud, et vastava üleskutse juures kirjutas üks anonüümne netikommentaator nime „maamiis” (sic!) all: „huvitav kui ma riigilt trahvi kaela saan, kas siis teater aitab maksta? teatavasti EI TOHI kive ilma loata krundilt välja viia!” (ohtuleht.ee/465832/). 6 Ago Pajur, järelsõna „Isade maa” IV trükile, 2009.\n7 Eesti Päevaleht 6. I 2007.\n8 Siit koorub omaette põnev teema: Gailit ongi vist pigem kõrvale kui silmale, pigem sõnailule kui teole suunatud autor. Kuuldemäng on ala, kus talle on raske võrdset leida. Inna Grünfeld on nentinud Rakvere teatri „Isade maad” arvustades tabavalt: „ … vilksas peast läbi küsimus, kas lugu poleks kuuldemänguna mõjusam” (Virumaa Teataja 12. III 2012).\n9 Jätan siin vaatluse alt välja Gailiti enda omaaegse töö Vanemuise teatri direktorina ning ka Gailiti kui tegelaskuju kujutamise laval (viimati Rakvere teatri „Noor Eestis”, Gailit – Velvo Väli). Vaatlen ikka ja ainult tema tekstide lavaasetusi.\n10 Olgu nimetatud ka üks „Kargest merest” tehtud kuuldemäng: 1988. aastal valmis Heino Kulvere sellenimeline kuuldemäng, mille seadis raadiole Juhan Saar. See on ka vist ainus „Karge mere” „lavastus” Kasterpalu Endlas tehtu kõrval. Lisaks muidugi film.\n11 Sirp 9. III 2007.\n12 „Ekke Moori” on kuuldemänguna seadnud 2002. aastal Eesti Raadiole ka Tamur Tohver (Ekke – Rain Simmul). Muusikat tegi siis VLÜ, lavastuse muusikaga ilmus ka heliplaat.\n13 Eesti Päevaleht 27. VI 2012.\n14 Postimees 26. VI 2012.\n15 „Nukitsamehe” filmist oli sajandi filminominente veelgi: filmikild „Üks on laisk ja teine on loll, ja mina pean üksipäini rabama!” ning filmilaul (Olav Ehala muusika, Juhan Viidingu sõnad).\n16 Kuigi tekst tugines kolmandiku osas Gailti „Nipernaadile”, võib seda lavastust arvestada siinses reas ehk mööndustega, sest tegijad lavastuse reklaamplakatile Gailiti nime ei trükkinud, aga arvustustes ja tutvustustes oli see kindlalt esindatud (vt nt www.teater.ee).\n17 Sellega siiski ettevaatust! – vrd Inna Grünfeld, op.cit.\n18 TMK 2003, nr 10.\n19 Eesti Päevaleht 19. III 2012.\n20 Noorte Hääl 14. VII 1983.\n21 Edasi 23. VI 1983.\n22 Harri Kõrvitsa kui näitleja puhul on seesuguseks vastumõjuaspekti suurrolliks küllap hoopis Kõige Suurem Sõber Leopold.\n23 TMK 2003, nr 10.\n24 Postimees 23. II 2010.\n25 TMK 2003, nr 10.\n26 Noorsooteatris 1984., Endlas 1996., Ugalas 2002., Eesti Draamateatris 2005. aastal. Lisaks 1991 muusikal Estonias ning 2009. aastal tantsulavastus Vanemuises.\n27 Küll on aga väga hästi võimalikud kunstilised, Lutsust lahti tõukunud edasiarendused, fantaasiad jne, mille hea näide on Palamusel tänavu suvel etendunud Toomas Suumani „Nõiutud kevade”.\n28 „Tundub nagu oleks toonane Tallinnfilm kõik öelnud, millele enam midagi lisada pole” (Piret Tali, EPL 14. VIII 1996). Järelikult oli juba 1996. aastal Endla lavastuse aegu selge, et midagi uut enam teatris tulla ei saa.


Keskkond & inimkond Archives | Makroskoop\nMaailma võib oodata ees kiire kliimakatastroof – signaalid viitavad Golfi hoovuse peatumisele\nAtlandi ookeani Golfi hoovuse peatumisel oleksid katastroofilised globaalsed tagajärjed ning sellel ei tohi lasta juhtuda, ütlevad teadlased.\nTaastuvenergia tarbimine on kümne aastaga kolmekordistunud\nTaastuvenergia oli ainus energeetika valdkond, mis 2020. aastal globaalselt vähenenud energiatarbimise juures kasvas.\nAl Gore’i „lahendus” kliimamuutustele: elanikkonna massjälgimine\nSamal ajal leiavad uued uuringud, et 1% planeedi jõukaima elanikkonna süsiniku jalajälg on 30 korda suurem sellest, mis on elanikkonnale ette kirjutatud väidetavalt temperatuuri tõusu 1,5 °C piiresse jätmiseks.\nÜK endine finantsjuht: vähendage rahvaarvu, et päästa planeet\nSuurbritannia ja teised Lääneriigid peaksid rõõmustama rahvastiku vähenemise ja demograafilise vananemise üle, kuna see aitab neil saavutada kliimamuutuse eesmärke, väitis finantsteenuste ameti endine juht.\nSisepõlemismootori viimased päevad? Porsche elektriauto müüginumbrid ületavad esmakordselt ikoonilise 911 omi\nTäiselektriline Porsche Taycan edestas esmakordselt müüginumbrite poolest ettevõtte legendaarseimat mudelit 911, rõhutades seni vaid bensiinimootoreid kasutanud Saksa autotootja liikumist patareitoitega elektriautode suunas.\nKliimamuutused on jõudmas punkti, kus tagasiteed enam ei ole. Riikidevahelise kliimamuutuste paneeli uusim raport ütleb selgelt, et isegi kui süsiniku emissioon homme täielikult lõppeks, on seda atmosfääri akumuleerunud piisavalt, et avaldada planeedi ökosüsteemidele mõju veel aastakümneid.\nSurematusest on saamas üha enam USA Ränioru infotehnoloogia eliidi uus kinnisidee. Paraku näitab uus teadusuuring, et inimese eluea maksimumpiiriks on 150 eluaastat.\nHiljuti avaldatud uurimuses üritasid maailma ökoloogid kaardistada maakera piirkonnad, millele inimtegevuse mõju on jätkuvalt tagasihoidlik.\nElektriautod polegi nii rohelised?\nÄsja avaldatud uurimuse kohaselt ei ole elektriautode loodussäästlikkuse tase süsinikdioksiidi atmosfääri paiskamise mõttes märkimisväärselt madalam kui sisepõlemismootoriga autodel.\nHiina möödus heitgaaside väljutamises kõikide maailma jõukate riikide koondnäitajast\nÄsja avalikuks tulnud andmete kohaselt möödus maailma domineeriv tööstusvõim Hiina 2019. aastal (tööstus- ja tarbimistegevuse käigus) atmosfääri paisatud heitgaaside kogumahu poolest kõikide maailma rikaste riikide heitgaaside koondnäitajast.\nBill Gatesi päikese varjutamise programmil võeti tuure maha\nTeadlased lükkasid IT miljardäri poolt finantseeritud planeedi atmosfääri ümberkujundamise programmi katsetused eetilistel põhjustel edasi.\nInimkonna naftatarbimine jõuab tippu 2030. aastal\nOPECi prognoosi kohaselt on inimkonna fossiilkütuste kasutamise epohh jõudmas oma lõpu algusesse. Naftat eksportivaid riike ühendav organisatsioon OPEC tuli välja prognoosiga, mille kohaselt…\nAjatuKeskkond & inimkond\nDemograafiline pööre - maailma elanikkond hakkab peagi kahanema\nTeadlaste sõnul pole inimkond endale teadvustanud peagi asetleidvat seninägematut ülemaailmset sündide langust, millel on väga pikaajaline mõju kogu planeedi saatusele.


Iltalehti: Soome alistus piiriläbirääkimistel Venemaale ja lasi lüüa kiilu EL-i ühtsusse - DELFI\nSoome piirivalve võttis nädalavahetusel kasutusele Soome-Vene piiri ületamist puudutavad piirangud, mille järgi ei tohi Euroopa Liidu kodanikud enam kasutada Raja-Jooseppi ja Salla piiripunkte, mis on nüüdsest avatud vaid Soome, Venemaa ja Valgevene kodanikele ja nendega koos reisivatele perekonnaliikmetele. Piirang kehtib 180 ööpäeva ehk oktoobri alguseni.\nSoome piiripunkte puudutav kolme riigi piiriliit on president Sauli Niinistö külakost Moskvast, kus ta kohtus kolm nädalat tagasi Vene ametivenna Vladimir Putiniga, vahendab Iltalehti.\nPiiriületuspiirangud on Soome lohutusauhind karmis välispoliitilises mängus, teatab Iltalehti.\nVenemaa ajas Soome valitsuse leili, suunates Soome pagulasi. Neid jõudis mõne kuu jooksul tulla umbes 2000.\n„Pea sama üllatuslikult katkestas Moskva enese tekitatud pagulasvoolu, aga alles pärast seda, kui Soome oli alistunud ütlema Vene rahvateatris oma osa dialoogist,“ kirjutab Iltalehti.\nVenemaal öeldakse, et Putin lõpetas naabri kiusamise, sest Soome president tuli temaga inimeste keeles rääkima.\nPaljud Soome meediaväljaanded ja kodanikud on valitsusele kiitust avaldanud kõige suurema surve lõpetamise eest idapiiril osava diplomaatia abi vähemalt hetkekski.\nVälisminister Timo Soini pole paljuks pidanud ka enesekiitust. „Nüüd, kui see vool on lõppenud, ei ole inimesed veel mõistnud, et see on Põlissoomlaste teene. Üsna suures osas oleme meie seda asja ajanud ja nüüd hakkab see korda saama,“ võttis Soini märtsi lõpus MTV3 saates „Enbuske, Veitola & Salminen“ kogu au omale.\nSoome Venemaaga peetud läbirääkimised ei kulgenud Iltalehti teatel aga sugugi Põlissoomlasest välisministri ja Soome nootide järgi. Soome taganes oma kesksest ettepanekust, selgub välisministeeriumi ametlikust memost.\nSoome välisministeeriumi poliitilise osakonna idabüroo koostatud memo järgi tegi Soome 10. veebruaril Venemaale ettepaneku, et Salla ja Raja-Jooseppi piiripunktide kasutamist piiratakse nii, et need on ajutiselt avatud vaid Soome, Venemaa, Euroopa Liidu ja Euroopa majanduspiirkonna riikide ning Šveitsi kodanikele.\nVenemaale see ei sobinud ja ettepanek lükati kindlalt tagasi. Venemaa tegi selgeks, et on nõus vaid sellise kahepoolse kokkuleppega Soomega, mis sulgeb piiripunktid teiste Euroopa Liidu riikide kodanike jaoks, vahendab Iltalehti.\nVenemaa andis mõista, et kui Soome üritab Euroopa Liidu riikide kodanike piiriületusõigusest kinni pidada, paneb Venemaa teiseks osapooleks Euraasia Liidu, mille puhul puudutaks kokkulepe ka näiteks Valgevenet, Kasahstani, Armeeniat, Kõrgõzstani ja teisi, teatab ajaleht.\nPutin ja Niinistö kohtusid Moskva lähedal Novo-Ogarjovos 22. märtsil. Samal päeval saabus Soomele Venemaa noot. Venemaa tegi ettepaneku, et Salla ja Raja-Jooseppi piiripunktid jääksid avatuks vaid Soome ning ühist piiripoliitikat ajavate Venemaa ja Valgevene kodanikele.\nSoome nõustus sellega. Soome loobus eesmärgiks olnud püsivast piirikokkuleppest ja rahuldus lühikese pooleaastase leppega. Soome loobus Euroopa Liidu riikide kodanike piiriületusõigusest ja nõustus Valgevene võtmisega leppe kolmandaks osapooleks, kirjutab Iltalehti.\nSoome ei saanud Iltalehti teatel mingeid tagatisi, et lepe jääb probleemideta kehtima. Vene noodi järgi on piirang ühekordse iseloomuga ja seda ei saa pidada pretsedendiks.\nSoome välisministeeriumi teatel nõustus Venemaa nimelt vaid kahepoolse leppega. See tähendab, et see nõudmine oli Venemaa kindel tingimus ehk poliitiline hind, mille Soome pidi maksma.\n„Venemaa tahtis rikkuda Soome ja Euroopa Liidu ühtsust ning see õnnestus tal,“ kirjutab Iltalehti.\nSoome on varem sellised kahepoolsed asjakorraldused Venemaaga, mis oleksid piiranud Euroopa Liidu volitusi või teiste liikmesriikide õigusi, kõrvale tõrjunud. Tuntuim selline juhtum on laste hooldusõigused. Venemaa on Soomele peale surunud kahepoolset lastekomisjoni, millega Soome pole nõustunud.\n„Nüüd loobus Soome sellest kursist. Välisministeerium tunnistab, et piiriületuspiirangute lepe ei ole selles osas „päris optimaalne“,“ märgib Iltalehti.\nIltalehti hinnangul on Soome nii omaks võtnud Euroopa Liidu poliitika põhimõtte, mille järgi pühendab eesmärk abinõu.


Venoosne stasis - Tromboflebiit\nVenoosse staasi iseloomustab vere väljavool siseorganites ja kudedes. Selle põhjuseks on kapillaaride ja paksu vere elastsus. Seal on vere stagnatsioon, mis suurendab veenisisest rõhku. Lihased, nahk, limaskestad, aga ka siseorganid hakkavad hapnikuvaikust põema. Paljud haiguse sümptomid avalduvad ja tekitavad inimestele palju ebamugavusi. Kuid patsiendid ei kiirusta kvalifitseeritud abi otsima ja proovida lahendada probleemi rahvatervisega, mis ei suuda patsiendi tervenemist täielikult ära hoida.\nMillised organismis kannatavad venoosse seisundi all?\nSellel haigusel on mitu nime: venoosne ummistus, venoosne hüperemia, passiivne hüperemia, vere staasi, kuid neil kõigil on sama tähendus. Stenoos algab siis, kui veri paksub ja anumad kaovad oma elastsuse. Veresoone pinge vähendamine takistab vere normaalset liikumist läbi nende. Sageli moodustub patoloogia tavaliselt suurte venoossete veresoonte kohtades:\nVenoosne hüperemia vaagnaeludes - sagedane nähtus. Ja meespõlves on see patoloogia palju vähem levinud kui naissoost. See haigus on naisorganismi jaoks väga ohtlik ja võib põhjustada viljatust, raseduse katkemist, enneaegset sünnitust. Kui vere liikumine vaagnas on raske, siis tunnevad naised selles kohas valu ja mehed - valu, mõnikord valu valu munandites.\nJoogis esinev venoosne ummistus on iseloomulik laevade kuju muutumisele, mille tulemusena väheneb kogu keha verd liikumise kiirus. Pinnal asuvates laevades ja tavapärase silma nägemiseks suureneb rõhk. Kuigi haigus areneb aeglaselt, kuid tagajärjed on kurvad.\nVarajastel faasidel aju venoosse stagnatsiooniga täheldatakse veresoonte pinge vähenemist. Kui haigus voolab kroonilises staadiumis, tekib hapnikupuudus, tekib ainevahetushäire, suureneb intrakraniaalne rõhk ja ajuturbe. Haigus on sekundaarne, see on varasemate patoloogiliste muutuste tagajärg: peavigastus, turse ja ajuvere tromboflebiit. Haigust on üsna lihtne diagnoosida: seda tuleks mõõta luusaraviiri rõhul, uurida venograafiat ja kolju röntgenograafiat.\nKui vere stagneerib kopsuarteris, tekib hingamiselundite ebapiisav ventilatsioon. Selles olukorras on raskeid tagajärgi. Haigus areneb inimese istuva elustiili ja südame, veresoonte ja hingamissüsteemi omandatud / kaasasündinud haiguste tagajärjel.\nSüstimise venoosse stenoosi iseloomustab suur vereringe halvenemine, turse tekkimine. Sarnased nähtused esinevad väikeses vereringes. See patoloogia ei välista verehüüve tekkimist, see võib peatuda südames või kopsudes, mis toob kaasa surma. Et vältida kahetsusväärseid tagajärgi, on vaja töötada venoosse rõhu vähendamisel: süüa ratsionaalselt, mitte moraalselt ega füüsiliselt üle minna, viia tervisliku eluviisi. Samuti on vaja jälgida südamelööke, sest südame rütmihäire on esimene südame paistetuse tunnus.\nHüpodinoomia (organismi kahjustus, piirates liikuvust) põhjustab venoosse staasi arengut. Jalad on inimese liikumise peamine organ, vastavalt nende stagnatsiooni oht suureneb märkimisväärselt. Väikese vaagna korral võivad vereprobleemid tekitada järgmised tegurid:\nrasedus, tüsistused pärast sünnitust;\npidev tugev füüsiline koormus.\nPea passiivse hüperemia probleemid võivad tekkida intra- ja ekstrakraniaalsete düsfunktsioonide tõttu: vigastused, emakakaela piirkonnas esinevad kasvajad, kopsude ja bronhide haigused, vere blokeering.\nKopsudes esineb passiivset hüperemeedi, mis on tingitud veresoonte takistusest. Vastavalt kopsukude tihendatakse ja muutub värv - see muutub pruuniks. Selle protsessi tulemuseks on järgmised muudatused:\nsidekoe suurenemine, esineb skleroos.\nStenoosi algpõhjused südames on varem nakatunud haigused, südame-lihase põletikulised protsessid või vereringehäired. Lastel võivad venoosse ummistumise põhjuseks olla mitmed südamefaktorid, autoimmuunhaigused.\nJalade stenoos sõltub kudede madalast kohalikust temperatuurist, jalgade raskusastmest, turse, naha sinakasusest. Kui esines rikkumisi, on märgatavad subkutaansed hemorraagid.\nKui veres seisab vaagen, on inimesel ebamugavust alakõhus ja soolestikus, valu seksuaalvahekorras või menstruatsiooni ajal. Soolestikus võib esineda isegi verejooksu või hemorroidi süvenemist.\nTserebraalsete veresoonte venoosne hüperemia ilmneb stressiolukordades suurenenud peavalust, painutamisel või pööramisel, patsiendil on pearinglus, minestamine tekib, ta kuuleb hinge ja tinnitus. Välimuselt on ka manifestatsioonid märgatavad: nägu paistub, limaskest muutub kahvatuks.\nKopsude vere seisundit iseloomustab õhupuudus isegi rahulikus olekus, paksu röga esinemine verehüüvetega.\nVenoosne ummistumine südames haiguse varases ja viimase astmes avaldub erineval viisil. Esialgu ilmnevad probleemid jalgade turse, naha lööve, rabedad küüned. Hiljem on sümptomid rohkem väljendunud: veenide ilming, naha kerge turse madalamal jalgadel, väikesed hemorraagid naha erinevates osades, hemoptüüs, südamevalu ja ainevahetuse muutus.\nArvestades loetletud sümptomeid, haiguse ilmingute väliseid märke ja uuringute tulemusi, teeb arst järelduse. Kui elundis kahtlustatakse stenoosi, kasutab spetsialist järgmisi diagnostilisi meetodeid: kopsu ja südamega seotud probleeme tuvastavad kopsude radiograafia ja elektrokardiograafia, verevoolu häired vaagnas, jalgades või pea diagnoositakse ultraheli abil dopplerograafia, angiograafiaga.\nStenoosi ravi sõltub haiguse põhjustest. Eksperdid soovitavad aktiivselt liikuda, sporti mängida, süüa korralikult, kõrvaldada kinni halvatest harjumustest. Samuti võib arst välja kirjutada patsiendi:\nVenoosse stenoosi ravis, olenemata kahjustuse asukohast, kasutatakse venoosse tooni ja tromboflebiidi vältimiseks ravimeid. Need võivad olla:\nkofeiini sisaldavad ravimid, mis suurendavad lihaste toonust;\nMassaaž võib kaasa aidata haiguse progresseerumisele. Seetõttu tuleb massaaž läbi viia hoolikalt ja alles pärast fleboloogi nõusolekut. Koljusisese hematopoeesi kahjustamise korral on verevoolu normaliseerimiseks veeni ja peavalude vähendamiseks võimalik kasutada ka krae piirkonna massaaži.\nKui vere läbisõit läbi laevade vahel on probleeme - see ei ole põhjus, miks spordiga tegeleda ei tuleks. Vastupidi, selleks, et parandada keha, on vaja tegeleda liikuva spordiga: maadlus, ujumine, jalgrattaga sõitmine.\nIga päev peaks olema rida harjutusi:\nõlgade ümmargune pöörlemine;\npea kaldu kõikides maailma suundades;\ntäidavad tuntud harjutusi: "jalgratas", "kask", "käärid".\nKui jälgite venoosse stenoosi ravireegleid, viiakse regulaarselt läbi terapeutiliste meetmete kompleks, siis saate märkimisväärselt parandada teie seisundit ja unustada probleemi kaua.\nTserebraalsete veresoonte verejooks - sümptomid ja ravimid raviks\nArst lähiminevikus väidavad paljud, et sagedased peavalud hommikul, letargia, apaatia. Selle jaoks pole selgeid põhjuseid. Kesknärvisüsteemi katkestamist ei ole lihtne ära tunda, sest sümptomid on kaudsed, segatud. Samal ajal, et ajutegevust ei segaks, on vajalik veresoonte süsteemi selge töö.\nPindmised veenid paiknevad aju pehmetes kestas, sügavad veenid võtavad vere kõvast korpusest. Venoosne vereringe - väljavoolu rikkumine. Ta kannatab tööealisest elanikkonnast, eakatest ja lastest.\nMiks toimub stagnatsioon?\nEbamugavuste arengu peamine tegur, arstid ütlevad, on vale, istuv eluviis. Kaasaegne mees liigub veidi ja on palju närviline, eksponeerides oma keha pidevaks emotsionaalseks ülekäiguks. Võibolla seetõttu diagnoos: ajuveresoonte venoosne ummistumine ei ole enam haruldane ja muutub üha sagedasemaks. Nagu veenilaiendid.\nosteokondroos, kui laevade pigistamine toimub;\nnakkused ja viirused, kelle ravi oli ebapiisav;\nvereringe häired kaelas;\nsüdamehaigused: südameinfarkt, müokardiit, isheemia;\npeavigastused (tursete ja hematoomide tõttu);\nhormonaalsete ravimite (nt kontratseptiivid) kontrollimatu või pikaajaline kasutamine;\nkopsuhaigused: astma, bronhiit, tuberkuloos, emfüseem;\nlaps kannatab kaasasündinud väärarengute all;\nElu jooksul võib tervislikus seisundis tekkida stagnatsioon väliste asjaolude mõju all, isegi laulu või köhimise ajal. Kui see juhtub ühe korra, pole tagajärgi. Sellistel juhtudel korratakse tihti verevoolu ja verevoolu reguleerimisega seotud olukorda, kui keha hakkab kohanema: veenid venivad, ventiilid tõusevad. Elastsus on kadunud, rõhk laevadel suureneb. Protsess läheb kroonilisele staadiumile, põhjustades pöördumatuid muutusi. Vereringehäired tekivad nendes kohtades, kus tasakaalustamatust pidevalt täheldatakse.\nAjuõõne venoosne ülekoormamine on jagatud kolmeks:\nVarjatud (latentsed) - selles staadiumis ei ilmne sümptomeid, isik ei tunne ebamugavust. Kerge kraad\nAju venoosne düstoonia areneb. Patsient kaebab juba ebamugavust, kannatab elukvaliteet.\nEntsefalopaatia. Patsient vajab pidevat järelevalvet, vajab meditsiinilist abi. Alustatakse makro- ja mikrotsirkulatsiooni muutusi.\nDüstoonia sümptomid sõltuvad kahjustatud piirkondadest. Kui aju kannatab, ilmuvad nad:\nruumi ja aja kaotus;\npeavalu (tavaliselt hommikul), pearinglus, raskustunne;\nÜldised stagnatsioonimärgid on:\nülitundlikkus ilmastiku muutuste ja atmosfäärirõhu näitajate suhtes;\npatsiendil on raske voodist välja tulla;\nsinised huuled, nina, kõrvad, alumised silmalauled;\nebamugavustunne kaela vasakul küljel;\nhemostaas on häiritud;\neakad inimesed kannatavad dementsuse all.\nMärgitakse, et haigus on hooajaline. See ilmneb kõige selgemalt sügisel ja kevadel.\nEsimeste haigusseisundi või ebamugavustunnuste korral võta ühendust neuroloogiga, kes mõistab murettekitavaid põhjuseid. Täpse põhjuse kindlakstegemiseks uurib arst ajalugu ja näeb ette mitu eksamit korraga:\n1989. aastal oli vene teadlane M.Ya. Berdichevsky, tuginedes ajuveresoonte venoosse ummistumise ilmingutele, tõi esile kahte tüüpi patoloogia. See on see jaotus, mida arstid järgivad täna.\nMuudab veenide tooni: venoosse verre väljavool on vähenenud. Nad tekitavad: traumaatilisi ajuvigastusi, mürgistusi (sealhulgas püsivat alkoholi kuritarvitamist), suitsetamist, südame rike, kiireloomulisi haigusi, ultraviolettkiirgust (pikaajaline kokkupuude päikesega), endokriinset patoloogiat.\nSee tekib mehaaniliste põhjuste tõttu: midagi füüsiliselt häirib normaalset verevoolu. Selle stagnatsiooniprotsess on pikk. See mõjutab äärmiselt negatiivselt siseorganite tööd, häirides nende funktsioone.\nMõned eelistavad võitluses venoosse staasi enda vastu. Sellisel juhul on väga raske saavutada positiivset mõju, kuna kõik katsed sellises ravis kujutavad võitu ainult sümptomitega, ilma põhjuseta. Tegelikult maskeerides probleemi, tuues mõneks ajaks leevendust.\nKoduhooldus on ka ohtlik, sest aeg on raisatud. Esialgsel etapil saab patoloogiat edukalt kontrollida ja selle manifestatsioonid viia miinimumini. Täiustatud juhtudel on haiglaravi vaja. Surelikud tagajärjed on võimalikud.\nNarkootikumide ravi valitakse individuaalselt ja toimib otseselt stagnatsiooni põhjusel:\nantikoagulandid - vere lahjendamine, verehüüvete tekke vältimine: Plavix, aspiriin, hepariin, urokinaas, varfariin, dipüridamool;\nEuphülliin süstitakse intrakraniaalse rõhu vähendamiseks;\nveenikud - aitavad parandada veresoonte seisundit ja verevoolu, toonivad lihaseid: Dopelgertz, Phlebodia 600, Detralex, Escusan;\nLiigse vedeliku ja soolade eemaldamiseks kasutatavad diureetikumid: Mannitool, Furasimiid Kasutamisel ettevaatusega on mitmeid tõsiseid tüsistusi, sealhulgas aju turset;\nNootropics - aktiveerib ainevahetust närvi kudedes. Seega suureneb resistentsus hüpoksia suhtes: tiocetam, Cortexie, nootropiil, pantokaltsiin;\nparandada mikrotsirkulatsiooni ja tõsta veresoonte sisaldust veresoontes: Stugeron, Betahistin, Phenibut.\nVeenide probleemid on sageli põhjustatud kaela ja pea laevade pigistamisest. Selle ala massaaž võib leevendada pinget lihastes, aidates vabaneda liigest verest arterites.\nPiisab sujuvaid liikumisi kaela massaažiks, esiteks ühel ja teisel küljel. Selleks, et mitte kahjustada ennast, on parem pöörata professionaalile.\nProtseduuri ajal ei tohiks patsiendil tekkida ebamugavust, vastasel korral võib olukorda halvendada. Kui on valu või kihelus, peatub massaaž.\nAlternatiivina saavad patsiendid joogat tundma õppida, Pilates. Kõik harjutused tehakse instruktori juhtimisel ilma pisaradeta, sujuvalt. Selline ravi vähendab lihaste toonust, parandades seeläbi verevarustust. Ja mitte vähemal määral, ülendatav.\nVenoosne ummistus kaasneb vere väljavooluga elunditest, kudedest (lihased, nahk, limaskestad). Sellega kaasneb alati verevoolu kiiruse vähenemine, tromboosi tõus. Nimede sünonüümid - venoosne hüpeemia, vere staasi.\nVenoossete anumate toon suureneb esmalt nii palju kui võimalik, seejärel langeb. Ülevool põhjustab kapillaarveeni venoosse osa suuremat rõhku, mis samuti rikub arterite sissevoolu. Kudedel ja elunditel on hapnikupuudus.\nKuid te ei tohiks süüdistada ainult vaskulaarset võrgustikku venoosse stagnatsiooni jaoks, paljud patoloogiat põhjustavad põhjused. Sõltuvalt staasi levikust võib olla kohalik või üldine.\nMilliseid elundeid kõige enam mõjutab stagnatsioon?\nKogu kehas on hüpoksia, kuna kõik süsteemid on veresoonte võrgu kaudu kindlalt ühendatud. Kuid teatud haigustega on maksimaalsed muutused võimalikud:\nIgas kohas esineb venoosse ülekoormuse all järgmisi häireid:\nkapillaaride venoosse ja arteriaalse "õla" rõhu suhte rikkumine veenide kasvu suunas;\nalandatud temperatuur kõrgemal staadiumil;\nvenulee ja kapillaaride märkimisväärne laienemine;\nverevoolu pendlilaadne liikumine venulaetel, mille plasmas ja rakulistes elementides on nõrgendatud eraldamine;\nlümfi üheaegne stagnatsioon.\nLiigne vedeliku plasma surub kõrvuti anatoomilisi struktuure, läheb õõnsusse (pleura, perikardi, kõhukelme, intrakraniaalsete luuotsade kaudu).\nVeresoonte seinte hävitamine ja suurenenud rõhk põhjustavad punaste vereliblede vabanemist ümbritsevast ruumist. Sellega kaasnevad väikesed hemorraagid nahas, seroosmembraanid.\nOrgaanilised veenidevahelised verepildid on suurenenud turse, tiheda ja sinakas värvusega.\nMõtle eraldi põhjused, mis põhjustavad erinevate elundite stagnatsiooni ilminguid.\nMillal aju veenides tekib stagnatsioon?\nTserebraalsete veresoonte ummistumine venoosseks on võimalik vereringe keskuste veresoonte tooniga. Kompensatsioonifunktsiooni teostavad luuotsad. Kuid nad ei suuda võtta suures koguses verd, sest nad on ka tserebrospinaalvedeliku kollektorid. Seetõttu kaasneb ummikus suurenenud intrakraniaalne rõhk ja liigne vedelik aju vatsakestes.\nNad peavad otsima pea ja kaela lähimaid piirkondi.\nnakkushaiguste membraanide ja kudede põletik (entsefaliit, meningiit);\nveenide trombemboolia verehüübimise kaudu insuldi puhangutest;\narenguhäired (laienemine, suurenenud köha, aneurüsm);\nhüdrotsefaalia (aju paistetus) koos vatsakeste piirkonna kahjustusega;\nhealoomuliste või pahaloomuliste kasvajate aju või kaela sisu;\nemakakaela skeleti osteokondroos, selgroolülide kokkukleepumine;\nsüdame, bronhi, kopsude kroonilised haigused, mille tagajärjel tekib veeni väljavoolu aeglustumine peaparri parema aretriumi ja vatsakese ülekoormusest;\nhormonaalsed muutused, mis mõjutavad veresoonte toonust.\nVenoosset ülekoormust peas avaldavad järgmised sümptomid:\npeavalu hommikul pärast magamist, pööramisel ja kallutamisel, emotsionaalne stress, pärast alkoholi võtmist;\npeapööritus, minestamine ja müra pea;\nalasel silma ödeem;\nnäo plekk (tsüanoos);\nKopsupõletike ummistumise põhjused ja ilmingud\nVenoosne ummistus kopsudes on tingitud alveolide õhurõhu kadumisest, mis on tingitud kompositsioonist päriasvavalt interalveolaarses septis. Vedelad ja punased verelibled satuvad järk-järgult alveoolidesse. Kopsukude muutub hemosideriini (hemoglobiini mittetäielik oksüdeerumine) tõttu tihedaks ja pruuni värvusega.\nÄge patoloogia põhjustab kopsu turset. Krooniline - kiuliste kudede kasv, väljendunud hingamispuudulikkus.\nvasaku vatsakese tüübi südamepuudulikkuse tekkimine pärast ägeda müokardi infarkti, kardioskleroosi taustal;\naordi stenoos, klapi kõvenemine;\nreumaatilise mitraalse stenoosiga.\nKliiniliste tunnuste tekke korral:\ndiafragma liikuvuse rikkumine;\nsuurenenud rõhk kopsu vereringes.\nköha koos viskoosse röga ja verejoonega;\nUurimisel avastab arst, et kogu hingamisteedel on kogu hingamisteedel ja niiske peenelt kihisevates alaosades hingeldamine. Südamelihase ausklikatsioon näitab defekti tüüpilist müra.\nSageli on kopsude venoosne ummistumine osa ühisest südamepuudulikkusest. Seetõttu on võimalikud muud sümptomid:\n• laienenud, valuliku maksa palpatsioon;\npleuraefusioon vedeliku kogunemisega;\nastsiidist tingitud kõhuõõne suurenemine.\nRadioloogiliste tunnuste järgi on tavaline eristada 4 stagneerumist kopsudes:\n1. klass - veenide muster tugevdatakse ainult ülemistes labajalades, täheldatakse nende ülevoolu.\nEtapp 2 - vaskulaarne muster on tugevdatud kõigis osakondades, kopsude juured laiendatakse.\n3. samm - turset nimetatakse interstitsiaaliks, anumate kontuurid on halvasti nähtavad, muutused juurte struktuuris.\n4. etapp - turse siseneb alveoolidesse, juured on laienenud, nende piirid on ähmastunud, varjud kopsukoes, tõenäoliselt vedeliku kogunemine pleuraõõnes.\nVenoosse staasi ilmingud neerudes\nNeerukahjustus tekib kroonilise südamepuudulikkuse korral. Glomerulaatorite filtreerimine on järsult vähenenud. Vesi, naatrium ioone ei kuvata, plasma koguneb. Pungad täisveresed, tihedad. Sümptomatoloogiat peidab südamepuudulikkuse üldkliinik, kuid komplikatsioonide provokatsioon on võimalik. Need hõlmavad järgmist:\npüsiv sümptomaatiline hüpertensioon.\nPrimaarse uriini seisundi tingimustes on mineraalid ja soolad kergemini sadestunud ja moodustuvad kivid. Sobivate muldade korral tekib kaasas olev infektsioon sisekudest.\nRavi hõlmab antibiootikumide kasutamist, nefrostoomia kattekihiga neerutraktist liigse vedeliku eemaldamiseks.\nÜlemineku nähtused vaagna veenides on täiskasvanud elanike hulgas nii naiste kui meeste hulgas väga levinud. Patoloogia põhjused on:\nistuv eluviis ja töö;\nsalenemisvööde, korsettide kasutamine;\nkandvate raskuste, spordi suur füüsiline koormus;\nNaiste jaoks on venoosne plebora oht ärevushäirete, viljatuse ja enneaegse lapsega enneaegse sünnituse tekkeks.\nMeestel tekitab venoosne seis:\nsuguhormoonide tootmise rikkumine munandites;\nPikendatud istutamine põhjustab munandite temperatuuri tõusu, mis munandite normaalseks toimimiseks peaks olema 3 kraadi allpool keha.\nSeepärast on väikest vaagna seisundi ennetamine mõlema soo jaoks nii tähtis.\nette jalutuskäigu ajal vaheajad;\nteostama harjutusi veenivere voolu tagamiseks;\nmitte suitsetamisest, alkoholist, vürtsistest toitudest, sest nad rikuvad veenide toonust;\ntegelema teostatava spordialaga, ilma ülekoormata.\nMilliseid harjutusi soovitatakse vältida stagnatsiooni vaagnas?\nLiikumine on inimese, tema organite ja süsteemide elujõulisuse kinnitus. Tänapäeva "istuv" elulaadiga on vaja kunstlikult lisada survet nii, et kaitse looduslikud omadused saaksid täielikult toimida.\nJõuliste lihaste sundimine, omakorda ja koos. "Tantsu" tuulelaternatel muusikale.\ntäidavad 20 vaagna pöörlemist ühes suunas ja teises teises osas;\npigista alakõhu lihased ja tuharad, tõmmake "saba" nii palju kui võimalik sissepoole ja tehke vaagnat 10 korda edasi-tagasi;\nkirjeldage vaagnaga "kaheksa" külje poole;\njalutage ringi põlve tõstega ettepoole, seejärel pühkige juht ja tagasi;\nkallutamist külgedele saab teostada tagasilöögi abil (näiteks kallutades vasakule parema käega üles tõstetud, jätmata 20-kordset kallutatud asendit, püüdes isegi kergemini painutada);\nSihtkohad sooritatakse maksimaalselt võimalikult laiade jalgadega (laiemad kui õlad) ja seisund seisab kanna peal, ilma tõsta kannaid, tõmmake tuharad tagasi, harjutus on efektiivsem, kui seda tehakse aeglaselt.\npainutage oma põlved selja taga ja tõstke vaagen nii kõrgele kui võimalik, jättes samal ajal abs ja tuharad lahti, seisma pool minutit staatilises asendis, seejärel lasta veel 20 löömist üles;\nsamast staatilisest positsioonist jalgade vaheldumisi sirutama;\njätke rõhu vasakule jalale, painutage parem jalg põlve ja asetage jalg vasakule reiele, korrake pulseerivaid šokke, seejärel muutke jalgu;\nkergelt kujutlevad ratta rattad;\nhoidke rihma mõne minuti jooksul väljaulatuvate käte ja varba vahel, seejärel liigutage küünarnuki madalale rihmale;\ntõsta jalgu 90-kraadise nurga all, painutada põlvedes, kuna kõhu lihased proovivad üles tõsta vaagnat üles, jookse 20 korda;\n"Käärid" venitatud ja pinguliste jalgadega 45 kraadi nurga all põrandale.\nKuidas seisab jalgade veenis stagnatsioon?\nTeadaolev kõigile veenilaienditele on vere staasi kliiniline ilming dilatatsioonitud veenides, mis on oma tooni kaotanud.\nigav valud ja raskustunne lihastes, mis arenevad hilisõhtul;\njalgade ja huulte paistetus sõrmede naha siniselt;\nkülmad jalad ka suvel;\nnaha ilmingud kerge võrgusilma kujul puusadel, põlvedel, jalgadel;\ntrofilise kude rikkumine hilisemates staadiumites (mitte ravivad praod jalgade nahal, haavandid).\nRavimid, mida kasutatakse venoosse staasi kõrvaldamiseks\nSõltumata ummistuse vormist ja siseorganite kahjustusest, ravi ajal on vaja ravimeid, mis suurendavad venoosset toonust, vähendavad kalduvust trombi moodustumisele ja vältida flebiiti. Selleks arsti "arsenalis" on:\nvenotoonilised - suurendavad venoosseina elastsust, lihaste toonust (Escuzan, Flebodia 600, Troxevasin);\nAntikoagulandid nagu varfariin, Plavix, trombootiline ACC on vajalikud vere hüübimise vähendamiseks ja selle voolavuse suurendamiseks;\nkofeiini sisaldavad ravimid suurendavad lihaste toonust;\nDiureetikumid võimaldavad eemaldada liigset vedelikku.\nArstid, arstid võivad soovitada spetsiaalseid tööriistu, mis parandavad mõjutatud elundite trofismi, aidates kaasa funktsiooni säilitamisele. Annustamine ja ravi, mille määrab ainult arst. Te ei saa iseseisvalt annust suurendada ega ravi katkestada. Venoosne ülekoormatus võib olla erinevate haiguste esialgne märk, mistõttu sümptomite tundmisel peate nägema oma arsti.\nEelmine ArtikkelNormaalne ESR väärtus naistele Järgmine ArtikkelMis on aju tsüstiline glioos ja kui ohtlik


Mugav viis uue mootorratta, ATV või mootorsaani ostmiseks.\n*Mootorratta vanus liisinguperioodi lõpus ei tohi ületada 10 aastat.\nArvutan valitud sõiduki igakuise liisingumakse\nValige mootorratas, ATV või mootorsaan, mida soovite osta.\nLepinguga saate lisaks valida kindlustuskaitse oma sõidukile.\nRegistreerige sõiduk Transpordiametis.\nSEB Liising kannab ostusumma üle sõiduki müüjale.\nKiire ja mugav liisimine\nTaotlus vaadatakse läbi 1–2 tööpäeva jooksul\nLiisitud sõidukil peab olema kehtiv kindlustuskaitse. Sõlmida tuleb nii kaskokindlustuse kui ka kohustusliku liikluskindlustuse leping. Soovitame valida kindlustusseltsi SEB eelistatud kindlustusseltside nimekirjast.\nSõiduk peab olema kogu liisinguperioodi vältel kindlustatud vähemalt turuväärtusele vastava summa ulatuses.\nKindlustusmakse peab olema tasutud õigeaegselt kindlustuslepingu alusel.\nMootorratta müüja soovitame leida SEB koostööpartnerite hulgast.\nTeil on küsimus auto liisimise või ostmise kohta?\nLiisingu ja seotud teenustega lähemalt tutvumiseks helistage palun numbril+372 665 7910 või kirjutage aadressil liising@seb.ee\nMootorrattaliisingu krediidi kulukuse esialgne määr on 6,78% aastas järgmistel näidistingimustel:\nKliendi makstav tagasimaksete summa on 9299,53 eurot ja kogusumma 13 147,07 eurot.


Rimi lõpetab ajalehtede ja ajakirjade müügi? | Õhtuleht\nRimi lõpetab ajalehtede ja ajakirjade müügi?\n15:50, 28. mai 2012\nEhk mõlemad on liiga ahned ja ei suuda üksteisele järgi anda.\n15:55, 28. mai 2012\n..mu meelest oleks aeg yltse see RIMI jäädavalt kaotada...möttetu pood !!!\n16:14, 28. mai 2012\nTegelikult on see loomulik areng, et ajalehed ja ajakirjad lõpetavad oma tegevuse, sest valdav osa iimestest loeb neid arvutis ja telefonis. Samuti on hiljuti välja töötatud tahvelarvutid, mis on tulnud müüki juba Rootsis ja Jaapanis, mis näitab, et seal on ka võimalik juba lugeda.\n16:24, 28. mai 2012\nRimil jälle hea võimalus mõni nürimeelne avaldus teha, et ei müü Eesti ajakirju klientide huvides, kuna välismaa omad on odavamad ja sama head.\n16:32, 28. mai 2012\njuba ammu oleks aeg kaubanduse diktaadile vastu hakkamiseks. nende orjastavad lepingutingimused on viinud selleni, et väiketootjad sinna enam müüa ei tahagi ja hinnad tõstetakse üles põhjusel, et iga liigutuse eest tuleb RIMIle eraldi pappi köhida.\n16:54, 28. mai 2012\nVäga õige otsus! ma ei tea küll kedagi, kes ostaks veel lehti mõi ajakirju. Milleks ma pean toidupoes tiirlema nende totude ümber, kes käivad seal ainult selleks, et kohapeal lehti lugeda? Minule huvi pakkuv perioodika on mul hommikul postkastis.\n17:22, 28. mai 2012\nRimi ongi igavene saast. Veel üks põhjus, miks see külastamata jätta\n17:26, 28. mai 2012\nSee inimene peab peast soe olema või raha peale vihane kes veel rimis käib......... pole pool aastat sinna oma jalga tõstnud\n17:51, 28. mai 2012\nNiigi ei osta neid lehti , kui veel üks koht mis jalgu jäädes vahetevahel ostma paneb ära kaotatakse jääb leht/ajakiri ostmata. Trükkige seda reklaamipahna mida ajaleheks nimetate endile . Arvutist saab kätte absoluutselt kõik mis vaja ja vaid ülitobe ahnus paneb mõne paberlehe müügipunkti kinni mis teile endile karuteene teeb. Tõesti, tobedate ahnepäitside kari. njaa,\n22:06, 28. mai 2012\nPeab nõustuma. Rimi on mõtetu pood. Eriti selles suhtumises klienti. Klient on rimi jaoks nagu viimane...\n22:10, 28. mai 2012\nÜldse võiks toidupoed müüa ainult toidukaupa, mitte näiteks mootoriõli ja talvejopesid.\n22:19, 28. mai 2012\nKellele neid ajalehti ikka vaja on-internetist saab ju lugeda kõiki väljaandeid tasuta.\n06:36, 29. mai 2012\nTõesti,Rimi võks ka lõpetada.\n08:47, 29. mai 2012\nAjakirjandus PL- i alla - Rimi Postimees, Rimi Õhtuleht:)\n10:00, 29. mai 2012\npealkiri, et lõpetab müügiartikkel , et võib lõpetada lõpetage ometi see pealkirjadega hämamine!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!\n11:40, 29. mai 2012\nRimi võiks ajalehti ja Poolast tooma hakata. Saaks soodsamalt.\n09:09, 1. juuni 2012\n...kaovad, siis pannakse ju internetis kõik ajalehed-ajakirja maksu alla. Aga see oleks võimatu, et paberväljanded kaoksid, sest kõik ei ole arvutiga sinasõber.Ise Rimis ei käi, kuna olen jalamees ja see pood jääb minu kodunt lihtsalt liiga kaugele.\n15:08, 2. juuni 2012\nRimi parklas pole veel ühtki laata tehtud, ainult tähtpäeva üritused, amorditestid, või muidu mingid päevad. Maxxximas iga natukese aja tagant laat. Muidugi on laadatelgi koht tasuline. Ei ühtki heategevat üritust. Nii on Pärnus.\n16:54, 3. juuni 2012\nminuarust paberlehed ammu juba möödanik.maksa roppu raha reklaami eest ja 10 artikleid ?märgiga kas või mis. samas minujaoks pole vahet kas rimi prisma või selver.käin mis teele ette jääb. ainuke koht millest nagu tulest eemale hoian on maxima Kommenteeri\n15:30Eesti käsipallikoondise väravavaht on ühe võidu kaugusel Šveitsi meistritiitlist 17:16Tour of Estonial osaleb 17 profimeeskonda


HDF hüdrauliline puurimisvedelikupump – ScanBalt Crane OÜ\nHDF hüdrauliline puurimisvedelikupump\nHüdrauliline puurimisvedelikupump on kõigil puurimistöödel suurima jõudlusega.\nPumba väiksus ja kompaktsus tuleneb tehnilisest disainist. DYNASETi HDF puurimisvedelikupumba tööpõhimõte põhineb hüdraulilise kolvi lineaarsel reversiivsel liikumisel. Pumbas pole pöörlevaid osi.\nPika tööeaga töökindel seade\nKulumiskindla kattega vastupidavad kolvid ning hästimääritud tihendid ja kõrgekvaliteedilised seenklapid töötavad üle tuhande tunni ja tagavad väikesed töö- ja hoolduskulud.\nSoomes projekteeritud ja valmistatud DYNASETi HDF-pump on ülemaailmselt patenteeritud. Tänu täiuslikele võimsuskarakteristikutele ja suurele võimsuse ja suuruse suhtele sobib DYNASETi HDF-pump suurepäraselt suundpuurimiseks.\nLihtsalt kasutatav ja reguleeritav\nHDF-pumba käikuandmiseks tuleb vaid ühendada hüdro- ja puurimisvedeliku torud pumba toruliidetega. Lisamäärimist ega -jahutust pole vaja. Puurimisvedeliku vooluhulka ja rõhku saab hüdraulika abil hõlpsasti reguleerida.\nTänu HDF-pumba suurele kulumis- ja kemikaalikindlusele saab kasutada mitmesuguseid puurimisvedelikke, näiteks bentoniidi ja vee segu, polümeerseid vedelikke ning vahuainete ja vee segusid. Puurimisvedelikus võib tahket fraktsiooni olla kuni 25%.


Seesama transiseisund jäi kestma ka pärast putši ning kestis järgmisel aastalgi. Pean aega alates 1991. aasta 19. augustist kuni 1993. aastani kõige murrangulisemaks Eesti lähiajaloos.\nÜks aasta, neli kuud, 13 päeva. Kui sündmus järgnes sündmusele. Kogu aeg oli kiire, iseseisvus tuli täita sisuga. Murdsime end vabaks ja murdsime riigi toimima.


õigusõpetus - 260 õppematerjali - Annaabi.ee\n" õigusõpetus" - 260 õppematerjali\nõigusõpetus - Mis on õigus? - “Õigus on nende tingimuste üldistus (kehastus), mille all ühe suvalisus teise suvalisusega vastavalt vabaduse üldistele seadustele on ühendatavad.\nÕigusõpetus Infotehnoloogidele eksami kordamisküsimuste vastused 2016K\nMis on intellektuaalne omand? + Intellektuaalne omand on õigus inimese loometöö tulemusele. Hõlmab ka investeeringuid 2. Kuidas on intellektuaalomandi kaitse seotud põhiõigustega, mis on puutumust omavad põhiõigused ja miks? (Vaata PS kommenteeritud väljaandest). (essee küsimus) - Intel.omandi kaitse põhineb põhiseadusel. Põhiseaduse kohaselt on igaühe omand puutumatu ja võrds...\nÕigusõpetus teooria 1\nõiguse mõiste Õigus on riigi poolt kehtestatud normide süsteem meie käitumise reguleerimiseks või kaitsmiseks ja mille nõuete täitmist garanteerib riik oma sunnijõu kasutamise võimalusega. Õiguse allikaks on õigust seadvad faktid ja õigusnormid. 2. õigussüsteem Õigussüsteem on õiguse ajalooliselt kujunenud sisemine ühtsus, õigusnormide struktuurne paigutus õigusharude ja instituutide kaupa. T...\nÕigusõpetus kodused ül.\n13. aastase noormehega on võimalik tööleping sõlmida, kuid on vajalik vanema või hooldaja kirjalik nõusolek ja lisaks ka tööandja asukoha tööinspektori kirjalik nõusolek. Alaealised võivad olla töötajaks tööl, kus töötamine ei ohusta tervist, kõlblust, hariduse omandamist ega ole alaealisele keelatud seaduse või kollektiivlepinguga. Mina äriühingu omanikuna vormis...\nÕigusõpetus EV TÖÖLEPINGUSEADUS (TLS) Tööleping on kokkulepe töötaja ja tööandja vahel. Antud lepingu järgi on töötaja kohustatud tööd tegema ja peab alluma tööandjale. · Selles lepingus on töötaja nõrgem pool. Töö eest peab töötaja saama tasu. Lepingu sõlmimine · Tööleping sõlmitakse kirjalikult · Suuliselt võib lepingu sõlmida, s...\nÕigusõpetus II KT\nOmandi sarnaseks piiratud asjaoluks on hoonestusõigus mis annab isikule, kelle kasuks see on seatud võõrandatava ja pärandatava tähtajalise õiguse omada kinnisasjal sellega püsivalt ühendatud ehitist. Omaniku poolt vaadatuna on hoonestusõigus maatükki koormavaks piiratud asjaõiguseks. Hoonestusõigus on vajalik neile, kellel on püstitatud ehitus või soovivad seda püstitada võõrale maale. Hoonestusõigus...\nÕigusõpetus I kodutöö\n8) 13 aastasega on võimalik tööleping sõlmida juhul kui: · töökohustused on lihtsad ega nõua suurt kehalist või vaimset pingutust (pg 7, lg 4) · Töö ei kesta kauem kui pool vaheaja pikkusest (pg 8, lg 2) · Tööaeg ei jää vahemikku 22000600 (pg 49, lg 1) · Töö ei (pg 7, lg 2): 1) ületa alaealise kehalisi või vaimseid võimeid; 2) ohusta alaealise kõlblust; 3) sisalda ohte, mida alaealine ei suuda õige...\nÕigusõpetus koduülessanded (Kukrus)\nnädal Ülesanded: 8, 11, 12, 13, 44, 46, 115, 119, 120, 122, 123 https://www.riigiteataja.ee/akt/13198023 - uus TLS Ülesanne 8 13-aastane noormees soovis asuda äriühingusse tööle, et teenida raha jalgratta ostmiseks. Äriühingul oligi suveks vaja jäätisemüüjaid. · Millistel tingimustel on võimalik temaga tööleping sõlmida? 13-14-aastase...\nÕigusõpetus EMÜ I semester\n· Töötaja kohustused: paragrahv 15 1. Teha kokkulepitud töö. 2. Täita korraldusi. 3. Osaleda koolitusel: peab osa võtma koolitusest, mis on töökohal ette nähtud. 4. Hoiduda tegudest, mis takistavad teiste tööd tegemast; samuti ka hoiduda kahju tekitamisest kaastöötajate varale. 5. Töötaja...\nÕIGUSÕPETUS Sissejuhatus õigusesse ÕIGUSE EELASTMED: Normatiivse reguleerimise alustalad on tavad, moraal, religioon, korporatiiv, õigus. Moraal ja tava on enne õigust · Tava  kõige vanem käitumise korrastaja, mis on kujunenud pika ajaperioodi jooksul läbi paljukordsete inimkäitumiste aktide ja on saanud harjumuseks. Tavad kujundasid väga kindla kval...\nÕigusõpetus - Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor\nÕigusõpetus - Kodutöö õiguse rakendamise kohta\nEesti Ettevõtluskõrgkool Mainor Ettevõtluse instituut Õigusõpetus Kodutöö õiguse rakendamise kohta Juhendaja:...\nÕigusõpetus XI - tööõigus\nSiin peab silmas pidama, et kõik rikkumised, mis võivad põhjustatda töötaja usalduse kaotamise tööandja suhtes, peava dolema seotud tööandjale varalise kahju tekitamisega või tema vara ohtu seadmisega. Seda isegi siis, kui on ategemist tarbijate, äripartnerite, krlientide usaldamatuse tekitamisega ülsteisevastu. Usaldamas halvad ärisuhteid ja see avald...\nkonspekt) Arvestustöö 2: tööõigus ja 1 või 2 küsimust on karistusõigusest. tsiviilõiguse teostamise viisid: Õiguste teostamisel ja kohustuste täitmisel tuleb toimuda heasusu. Õiguste teostamine ei ole lubatud seadusevastasel viisil ja samuti selliselt, et tekitame teisele isikule kahju. Oluline on heauske eeldus (§ kui seadus seob iguslikud tagajärjed heausklusega, tuleb selle olem...\nÕigusõpetus informaatikutele konspekt\nMis on intellektuaalne omand? Intellektuaalne omand on õigus inimese loometöö tulemusele. Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) defineerib intellektuaalset omandit kui inimesele antud õigusi tema loometegevuse tulemusele, see õigus kaitseb “loojat” selle eest, et keegi teine ei saaks kasutada tema leiutisi, disaine või muud loomingut ilma loa andmiseks õigustatud isiku nõusolekuta. Maailma Kaubandusorganisatsioon (World Trade...\nÕiguse tekkimine. · Sotsiaalse võimu esinemine · Sotsiaalse juhtimise olemasolu · Alluvussuhete tekkimine inimeste vahel Õiguse seos riigiga. Riik on allutatud põhiseadusele ja tema enda poolt kehtestatud seadustele. Riik kehtestab ja sanktsioneerib õigust. Õiguses väljendub riigi tahe. Õiguse seos poliitikaga. Õigus on riigi poliitika väljendus ja selle tulemus ning poliitika teostami...\nÕigusõpetus vaheeksami küsimuste vastused\nÕiguse mõiste, mille poolest erineb õigus tavast. Tava on käitumisreegel, mille täitmine on muutunud harjumuseks pikaajalise ja korduva kasutamise tagajärjel. Õigus on aga normide süsteem käitumise reguleerimiseks või kaitsmiseks. Õigus on riigi poolt kehtestatud, tava aga mitte. 2. Õigusnormi mõiste. Selgita õigusnormi olemust kui sotsiaalset normi. Õigusnorm reguleerib inimeste käitumist mõttelise käsu või keelu...\nÕIGUSÕPETUS Vastused Kodused ülesanded (6, 8, 11, 13) Ülesanne 6  Tööleping Annaga polnud sõlmitud, kuna äriühingu juht polnud lepingule alla kirjutanud ja seega oli lepingu kirjaliku sõlmimise nõue täitmata. (2. peatükk, 4. paragrahv, 2. lõige).  Anna suhtes rikuti võrdse kohtlemise põhimõtet, mis antud j...\nÕigusõpetus I KT\nÕiguse seos riigiga. Õiguse seos poliitikaga. Õiguse seos majandusega. Õiguse tekkimine  õiguse tekkimine on seotud riigi tekkimisega. Nimelt riigi tekkimisega muutusid ühiskondlikud käitumisreeglid ja juhtimissuhted ning nende reguleerimiseks ei piisanud enam ainult tavadest. Uued normid kujunesid kahtviisi: 1. Võeti üle sobivad tavad (tavaõig...\nÕigusõpetus KT1 vastused\nÕiguse seos riigiga. Õiguse seos poliitikaga. Õiguse seos majandusega. Õiguses väljendub riigi tahe. Õiguse kaudu loob riik tingimused oma eesmärkide saavutamiseks. Õigus on riigi poliitika väljendus ja selle tulemus, riigi poliitika teostamise vahend./// Õigus tekib poliitilise tegevuse protsessis ja leiab väljenduse riigi poolt aktsepteeritud...\nArkadi Pristavko MATM10 130479 Õigusõpetus  Tsiviilõiguse Ül. 1-25 1. Aadu M.ei valinud õiget sõidukiirust ja sõitis oma sõiduautoga Nissan Primera vastu Rein R.-i kodu aeda. Aed purunes 6 m pikkuselt. Aadu M.tegi ettepaneku kannatanule, et...


Liigeste tagajargede vigastused Folk oiguskaitsevahendeid poletiku uhise\nSamuti küsitletakse vanemaid perekonnas esinevate liigesehaiguste ja psoriaasi kohta. Umbes pooltele kõigist podagrahaigetest piisab dieedist, ilma et oleks vaja võtta ravimeid. Meestel ja naistel on seda ühepalju. Temperatuur tõuseb mis tahes vigastusega, kuna ilmneb põletik. Ärge hõõruge, sõtke kahjustuste piirkonda. Suurim ravikulu inimese kohta on puusa-reievigastuse korral Numbrid näitavad, et igal aastal tekitab kukkumine kümneid tuhandeid traumasid, millest enamik juhtub täiesti tavapärastes olukordades — kodus toolil turnides, spordiplatsil liikudes, mänguväljakul rahmeldades, kirjutatakse Haigekassa blogis.\nTa lisas, et tavaline libeduse tõttu kannatanu on tänaval või majatrepil libisenud üle aastane inimene. Perearst Lembi Põlder ütles, et raskemate kukkumistega, kui on luumurru kahtlus, jõuavad inimesed EMO-sse, aga pikem järelravi ja kontroll käib pärast perearsti juures. Talvel jalga õiged jalanõud! Kuigi on üldteada, et vanematel inimestel on luud hapramad kui noortel, pole luumurdude eest keegi kaitstud. Kukkumise vältimiseks tuleks tema sõnul talvel kanda turvalisi jalanõusid ja olla ettevaatlik.\nNii et kukkumise ennetamiseks tuleb mõelda sellele, milliste jalanõudega välja minna ning milline tee valida. Suurim ravikulu inimese kohta on puusa-reievigastuse korral Numbrid näitavad, et igal aastal tekitab kukkumine kümneid tuhandeid traumasid, millest enamik juhtub täiesti tavapärastes olukordades — kodus toolil turnides, spordiplatsil liikudes, mänguväljakul rahmeldades, kirjutatakse Haigekassa blogis.\nÕnnetuse korral vastutab korteriühistu ehk kõik korteriomanikud Ilmajaama andmeil asendub talvekülm sel nädalavahetusel kohati plusskraadidega ja lumi hakkab sulama. Külli Teder toob välja erinevad abivahendid, mida saab liigesehädade korral apteegist. Arvatakse, et glükoosamiini tarvitamine pikema aja jooksul aitab ära hoida ka liigese enneaegse kulumise. Jahutavad geelid, spreid ja külmakotid Külm on ideaalne kergemat sorti trauma korral, aga sobib ka valu vähendamiseks.\nLÕPETA NIIMOODI TRIITSEPSI TREENIMINE! (Ja Millega See Asendada)\nTavaliselt on need kaks ainet tablettides koos. Toiming toimub 20—30 minuti jooksul. Võite juua 1 tabletti iga 8 tunni järel. Need ravimid leevendavad valu ja põletikku. Venitamisega kaob valu sageli pärast jäseme head fikseerimist iseenesest. Valust vabanemiseks kulub 2—3 päeva. Vigastuse fikseerimisel ortoosi või elastse sidemega 2 korda päevas hommikul ja öösel kantakse fikseeriva aine alla MSPVA-de salvid või geelid - Dolgit, Nise, Ketonal.\nValu puhkeolekus, 3 päeva pärast.\nMis on rebenemine ja nihestused: määratlus ja iseloomustus\nPärast riivi eemaldamist tekib mõnikord ebamugavustunne raskustunne, valud, püsib kerge turse. Seejärel kasutage venotoonilisi salve - Troxevasin, Venolgon, Lyoton.\nNeed parandavad vereringet vigastuse kohas ja leevendavad turset. Kasutage 2 - 3 nädalat. MSPVA-de loend: Nisejook 1 tablett 2 korda päevas; Dexalgin 1 tablett 2 kuni 3 korda päevas; Movalis 15 mg 1 tablett 1 kord päevas; Ketanov - tugev valuvaigistav jook 1 tablett 2 kuni 3 korda päevas.\nKui haiglas purustatakse sidemed, määratakse narkootilised valuvaigistid. Need leevendavad 15 minuti pärast isegi väga tugevat valu. Movalise, Diclofenaci, Voltareni, Ketanovi, Ketonali süstid leevendavad valu 15 - 20 minuti pärast. MSPVA-sid kasutatakse süstides mitte rohkem kui 3—6 päeva.\nVõrk D Nikastumine on tavaline vigastuste tüüp.\nJääpurika-õnnetused on harvad, aga alati raskete tagajärgedega - Tarbija\nSiis lähevad nad üle pillidele. Mis on lastel nikastuse valu ja kuidas seda leevendada, loe siit. Kas seal võiks olla temperatuur Kas nihestuse ajal on temperatuur?\nTemperatuur tõuseb mis tahes vigastusega, kuna ilmneb põletik. Immuunsüsteem reageerib põletikule palaviku abil. Arvatakse, et väike tõus on kiireks taastumiseks soodne.\nMadalat temperatuuri kuni 37,5 ei tohiks langetada. Kui temperatuur on üle 37,5 ° C, peate võtma palavikuvastast ravimit Nurofen, kuna see ravim mitte ainult ei leevenda temperatuuri, vaid vähendab ka põletikku. Venitades kestab temperatuur 2—3 päeva. Kui see kestab kauem - peate konsulteerima arstiga.\nKui palju kahju läbi läheb, kui kaua see haiget teeb Taastumiskiirust mõjutavad paljud tegurid: kudede regenereerimise kiiruse looduslikud iseärasused; voodipuhkuse järgimine; krooniliste liigesehaiguste esinemine; toitumine. Kerge kahjustuse korral piisab jäseme immobiliseerimisest 10 kuni 15 päeva.\nTaastusravi periood on 2 kuni 3 nädalat. Pärast seda taastavad sidemed nende suuruse ja elastsuse.\nSidemete rebendiga on ravi kestus 21 päeva. Taastusravi peaks kesta vähemalt kolm kuud. Tüvi kasvab pikaks. Kui palju koos kasvab Sidemete täieliku rebendiga on ravi immobiliseerimine vähemalt 28 - 42 päeva. Taastusravi kestab 3 kuni 6 kuud. Täieliku pausi korral sulanduvad sidemed.\nKuid vigastuste piirkond on alati ohus. Vigastuste või suure koormuse korral kannatab eelmise rebenemise koht.\nKui kaua paraneb jalg rebend või tugev nikastus? Kuna jalg täidab toetavat funktsiooni ja kannab palju raskust - lõhe paranemine võtab 1,5 kuud. Paranemise kiirus sõltub sellest, kas patsient järgib arsti soovitusi, kui hästi osutatakse esmaabi.\nKas nikastusega on võimalik kõndida? Ei, see ainult süvendab olukorda. Mis on ohtlik liigesevigastus tagajärjed Ravimata jätmise korral ilmnevad järgmised tagajärjed: Kontraktuuride moodustumine, mis häirib liigese normaalset toimimist ja põhjustab pidevat valutavat valu.


lepatriinuP: Kõigile reisihuvilistele - GoNice...\nMai viimasel nädalavahetusel toimus Pärnus reisifirma Scanworld TravelPartner AB turu avamine Eesti klientide jaoks. Nüüd on kõik reisihuvilised oodatud osa saama uuest veebisaidist ja kaubamärgist GoNice.com .\nTravelPartner on rahuldanud enam kui 2miljoni kliendi reisivajadusi aastast 1998. Praeguseks võimsuseks on juba 5 hiigellennukitäit reisijaid päevas.\nGoNice.com on TravelPartnerile kuuluv veebisait ja tegemist on Põhjamaade ühe juhtiva võrgupõhise reisibürooga (online reisibüroo). Rohkem infot TavelPartneri kohta võib saada lingilt http://www.i2enetwork.org/Lepatriinu .\nKel huvi reisimise vastu, soovitan kasutada võimalust uurida GoNice pakkumisi. Kui online teenuseid kasutades peaks hätta jääma, on võimalus kasutada ka offline-reisibürood, kes siis aitab leida parima variandi kliendi vajaduste ja soovide rahuldamiseks. Nii veebisaidid kui ka klienditugi on saadaval eesti või siis ka inglise keeles. Reisilehele pääseb siit http://www.gonice.com/Lepatriinu.\nLühidalt ka sellest, mida GoNice siis pakub:\n*üle 600 lennuliini, sh odavlennuliinid (kasutades 3 suurt otsingumootorit Amadeus, Sabre, Worldspan);\n*üle 100 000 hotelli üle maailma;\n*üle 20 000 sihtkoha;\n*kõik suuremad autorendi ettevõtted.\nLisaks on võimalus hakata VIP kliendiks, kellele siis lisandub extra soodustusi, bonuseid ja eripakkumisi.\nNii et, kellel huvi või tekkis küsimusi või soov saada tasuta VIP staatust, võtke minuga ühendust. Kontaktandmed saate samalt reisilehelt http://www.gonice.com/Lepatriinu.\nHead reisimist - GoNice !\nMUHEDIK 4. juuni 2010 09:41\nÕnne ja edu Sulle! Oled väga tubli! Hakkaks kohe VIPiks, aga ei viitsi reisida:)


Paulo Coelho Brida, Pilgrim 2008 | vanaraamat.ee\nPaulo Coelho, Brida, 2008 Pilgrim\n«Brida» on Paulo Coelho kolmas romaan, mille ta pani kirja üsna pea pärast «Alkeemikut». See on raamat vabadusest. Lugu jutustab noorest naisest, kes süüvib nõiakunsti ja erinevate maagiatraditsioonide kogemustesse. Coelho käsitleb selles romaanis mitmeid endale väga armsaid teemasid, nagu näiteks Suur Ema, paganlikud religioonid ja armastuse tajumused. Coelho ise ütleb «Brida» kohta nii: «Kui ma enam kui 18 aastat tagasi selle raamatu kirjutasin ja Brasiilias avaldasin, oli selline teema nagu Jumala naiselik pale enamikule inimestest väga võõras. Ometi märkasin aja möödudes arusaamade muutumist: inimesed on üha rohkem avatud maailma intuitiivsele tajumisele ning lasevad end üha vähem peibutada ühiskonna kindlaksmääratud reeglitel. Nii nagu on kirjas raamatus: «Suurim, mida inimolend võib kogeda, on müsteeriumi omaksvõtmine.» Mul on tunne, et maailm on läinud müsteeriumi suhtes aina enam ja enam vastuvõtlikuks, ja nõnda, kallid lugejad, toon ma nüüd teie ette selle noore naise loo.» Märksõnad: brasiilia ilukirjandus romaanid\nRaamatu autoriks on Paulo Coelho kasutatud raamatud pealkirjaga Brida on raamat kirjastuselt Pilgrim aastast 2008\nmille on kirjutanud Paulo Coelho antud 2008 aasta raamat Brida on Paulo Coelho oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Paulo Coelho, Brida vanaraamat.ee raamatupood Paulo Coelho, Brida\nPaulo Coelho, Veronika otsustab surra, Philos, 2002, hind: 14,20 eurot\nPaulo Coelho, Eleven Minutes, Harper Collins, 2003, hind: 5,00 eurot\nPaulo Coelho, Palverännak: Maagi päevik, Philos, 2002, hind: 16,00 eurot\nPaulo Coelho, Valküürid, Pilgrim, 2010, hind: 16,00 eurot\nPaulo Coelho, Võitja on üksi, Pilgrim, 2009, hind: 19,00 eurot\nPaulo Coelho, Abielurikkumine, Varrak, 2014, hind: 11,00 eurot


Nüüd saadaval ka nö. Tallinna internetinumbrid – - Skype Blogs\n04/05/2009\tin Eesti keeles\tby\nPikka aega sai oma Eesti internetinumbriks valida ainult +372 7… algavaid numbreid. Nüüd on saadaval ka kuuega algavad ehk justkui “Tallinna” internetinumbrid. Tegelikult on muidugi tegemist kõike muud kui Tallinna numbriga. Võid ise olla kasvõi Vanuatu saartel (oletan, et seal internet ikka levib) ning kui keegi helistab laua- või mobiiltelefoniga sinu Eesti suunakoodiga internetinumbrile, siis heliseb sinu Skype kas arvutis või taskutelefonis, nii kuidas soovid.\nLoe lähemalt internetinumbritest\nSkype ja Lync: Ühendame elutoa nõupidamisteruumigaVideosõnumitega saad olla olemas millal iganes, kus iganes.Täname, et Skype on saanud osaks teie igapäevast – 2 miljardit minutit päevas!Skype korraldab karjäärifoorumi naissoost tarkvaraarendajateleJärgmine peatükk Skype’i ja Messengeri ühinemisloos\tOne thought on “Nüüd saadaval ka nö. Tallinna internetinumbrid”\treeder9894 said\nKas tõesti me peaksime kõigile firma töötajatele uued skype kontod tegema, et skype interneti numbrit teha? haldamine oli easy selle ajani ja numbrite lisamine aga nüüd ei luba kahjuks enam numbreid valida. Ühesõnaga oleks infi vaja mis nüüd teha. ei soovi nagu kasutajanimesid muuta. Tänades. reeder


Lühter CEED 3xE27/60W/230V | Lambimaailm\nSellel nädalal ostis 21 klienti\n-30%Sa säästad 23,00 €\nLühter CEED 3xE27/60W/230V tuleb kaunis ja funktsionaalses disainis. Saad nüüd selle valgusti erihinnaga osta. See vajab järgmiste parameetritega pirni E27 . Siin saad selle soodsa hinna eest osta.... Lisainfo\n76,90 € Soodustus 23,00 €\nLühter CEED... 53,90 €\nLühter CEED 3xE27/60W/230V tuleb kaunis ja funktsionaalses disainis. Saad nüüd selle valgusti erihinnaga osta. See vajab järgmiste parameetritega pirni E27. Siin saad selle soodsa hinna eest osta. Valgusti tuleb must disainis. Huvitav lisa su kodule.\n4.78 Sellel tootel on 191 arvustust\n2800+ klientide ostetud\nSisevalgustus > Toad > Köök ja söögituba > Lühtrid kööki


Eesti 200 skandaalsete plakatite teemat arutati Venemaa telesaates. Lähenemine oli tavapärasest erinev - Delfi Eesti\nEesti 200 skandaalsete plakatite teemat arutati Venemaa telesaates. Lähenemine oli tavapärasest erinev\n(269) Lisatud video saatest\n09.jaanuar 2019 18:06\nSaates andis kommentaare ka Delfi venekeelse portaali peatoimetaja Dimitri Kukuškin.\nTäna arutati Venemaa ühe peamise telekanali Rossija 1 saates "60 minutit" muude teemade hulgas ka Eesti 200 reklaamplakatitega seonduvat, kirjutab Delfi venekeelne portaal. Käsitlus oli tasakaalustatud ja senisest kajastusest erinev: eksperdid leidsid, et tegemist oli väga hea PR-trikiga.\nSaatejuhid Jevgeni Popov ja Olga Skabejeva ütlesid, et uudis trammipeatusesse üles pandud skandaalsetest plakatitest levis üle kogu SRÜ ja Ida-Euroopa. Saates näidati ka lõiku teema kohta tehtud pressikonverentsist, kus rääkis Eesti 200 esimees Kristina Kallas. Toimunut paluti selgitama ka Delfi venekeelse toimetuse peatoimetaja Dmitri Kukuškin, kes võttis saatest osa Skype'i teel.\nKukuškini sõnul oli sammu taga valimiseelne poliitilise võitluse tugevnemine. Liberaalse tiiva poliitilised jõud on tema sõnul EKRE populistlikul viisil rahvustunnetele mängimisele sunnitud vastama omapoolsete vastusammudega.\nVene Delfi hinnangul oli Rossija 1 kanali kajastus tasakaalustatud, seda ei üritatud panna võtmesse, et venelasi Eestis kuidagi alavääristataks. Eksperdid viitasid, et tegu oli hea PR-trikiga.\nDelfi on varasemalt kajastanud, et reklaamikampaania tekitas vastuolusid. Sotsiaalmeediaski kajas postitustest vastu, et paljud inimesed solvusid plakatile kirjutatu tõttu. Seda nii eestlaste kui venelaste hulgas. Plakatid olid üleval vaid ühe päeva - esmaspäeva õhtul võeti need maha. Järgmise päeva hommikul ilmusid samasse kohta uued reklaamid, kus Eesti 200 logod ja eestlased ning venelased mahutatud ühele plakatile. Kallas on vabandanud nende ees, keda algsed plakatid võisid solvata.\nSaadet on võimalik vaadata siit.\nViljandlased tahavad lasteaednikele kooliõpetajatega võrdselt puhkepäevi (45) 291\nÜhtegi tahab kaitseliitlastele relvad koju anda (421) 655\nVIDEO | Põhja-Tallinna kanepikasvatus heidab politseile valetamist ette, politsei eitab süüdistusi Lisatud politsei kommentaar (251)


ValterO - Fitness.ee foorum\nValterO replied to õlalihas's topic in Muud spordialad\nTerv. Kolasin foorumis ringi, otsisin ja otsisin, ei suutnud leida , et mis pulsisagedusega oleks kõige efektiivsem joosta rasva põletamise eesmärgil ? Olen kuulnud juttu, et see madala pulsiga treening ei ole ilmselt kõige parem ? Ja sellepärast pole vaja nüüd õiendama hakata, et ma ei oska otsingut kasutada ja seal on kõik olemas.\nValterO replied to a topic in Vigastused ja haigused\nIlmselt tuleb siis hantlite peale üle minna. Kuna suht väike jõusaal, siis hantlite valik on ka väga nadi, aga eks proovib kuidagi hakkama saada.\nProbleem siis selles, et kui teen biitsepsit kangiga, siis harjutuse ajal pole midagi, aga kui kangi käest panen siis lööb kätesse selline nagu, luuvalu või jube pinge sisse. Kang iseeneset pole raske, lihas nagu jõuab aga just see luuvalu segab tegemist. Milles probleem ? Teen kuidagi midagi valesti ?\nLihasmassi juurde saamine\nValterO replied to ValterO's topic in Kaalust juurde\nJah, ega ma nüüd just kondine pole, aga teen aeroobset ka, et seda viimast "pehmet" maha saada. Aga ega ma nüüd päris selline ka pole kellel rasv üle püksiääre maha tahab voolata. Ja isa ma paraku küll tervislikult toituma ei saa sundida.\nSelge rohkem küsimusi pole !\nEga ma siis sellepeale ei loodagi, et söön pulbrit ja saan ramboks. Paljud räägivad, et võiks neid kasutada, ei saa kõiki aineid ikka niipalju toidust kätte kui võiks. Ja kuna ma alles 16 ja elan vanematega koos, siis enamasti söön seda mida teised, niiet toitumine nüüd päris sellline ei ole kui ta olla võiks.\nValterO posted a topic in Kaalust juurde\nTerv. Jõusaaliga olen tegelenud pea kaks aastat, küll aga oli vahepeal paus sees. Nüüd siis tuli mõte , et kuna teen koguaeg aktiivselt trenni, siis tahaks lihasmassi juurde saada, et kas mis lisandeid või jooke sööma/jooma võiks/peaks ? Pikkust muidu 180cm ja kaalu 85kg. Või on seda kaalu juba isegi palju ja mingeid lisandeid süüa ei tohiks ? Varem selliseid lisandeid ega asju söönud pole. Taastusjooki olen ainult tarbinud. Vabandan kui teema valesse kohta sai.


Intresside tõus kujundab 2006. aasta - Äripäev\nIntresside tõus kujundab 2006. aasta\nTõnis Arnover 04. jaanuar 2006, 00:00\nIntresside tõus jätkub majandusgurude hinnangul nii USAs kui ka Euroopas, kuid mõõdukas tempos, et mitte majanduskasvu ohtu seada. Arvatakse, et aasta lõpuks on Euroopa Keskpank tõstnud baasintressi praeguselt 2,25 protsendilt 2,75-3 protsendile. USA keskpank (Fed) peaks oma intressi kergitama samavõrra ehk tasemele 4,50-4,75%. Samas ei oska turud Fedi uue juhi Ben Bernanke käitumist veel aimata, mis lisab veidi ebakindlust.\nOptimistlike prognooside kohaselt peaks maailma peamise majandusmootori USA majandus kasvama stabiilselt 3-3,5% tempos. Aga see pole sugugi kindel ja just USAs nähakse ohumärke. Näiteks viidatakse kinnisvaramulli lõhkemise võimalusele.\nSuur küsimärk on see, kuhu pöörab eelmisel aastal muu maailmaga võrreldes tagasihoidlikult esinenud USA aktsiaturg. New Yorgi börsi alahinnatus muu maailmaga võrreldes eeldaks uut tõusu. Ent kui Aasia ja eriti Tokyo börsil nähakse paremaid võimalusi, samuti kui USA suur jooksevkonto ja eelarve puudujääk ei ärata investoreis usaldust, väheneb rahavool Ameerikasse. See lõpetaks ameeriklaste priiskava tarbimise ja tagajärjed oleksid rängad nii USA kui ka kogu maailma majanduse jaoks. Näiteks tuntud USA Harvardi ökonomist Kenneth Rogoff peab 50% tõenäosusega võimalikuks, et USA liigub lähiaastail viimase 30 aasta suurima kriisi poole.\nÜle pikkade aastate valmistab analüütikutele rõõmu Aasia majandusliidri Jaapani areng. See on viimased kümmekond aastat olnud seisakus ja seitse aastat hinnalanguses. Kui mujal maailmas valmistab inflatsioon peavalu, siis Jaapanis eelmise aasta lõpus alanud hinnatõus näitab lõpuks ometi nii majanduse kui ka sisetarbimise elavnemist. Tervenduskuuri läbi teinud Jaapani firmade kasumid kasvavad ja Tokyo börs on taas pälvinud investorite huvi.\nHäid märke on üle mitme aasta ka Euroopa suurima majandusega Saksamaal. Selle aasta majanduskasvuks prognoositakse Saksamaa kohta tubli 1,5-2,0%. Saksamaale tulevad kasuks isegi seal juunis algavad jalgpalli maailmameistrivõistlused. Riigi kaubanduskoja (DIHK) hinnangul suurendab MM Saksa majanduskasvu 0,3%.\nDollari ja euro vahekorda kaaludes prognoosivad suured rahvusvahelised pangad, et aasta algul dollar tugevneb, kuid aasta lõpu poole nõrgeneb selgelt euro suhtes. Eri hinnangutel maksab euro aasta pärast 1,27-1,31 dollarit.\nEesti naaberriikide ja peamiste kaubanduspartnerite majandusväljavaated pole samuti laita. Rootsis peaks majanduskasv tulema üle 3%. Maksude vähendamine peaks hoogustama tarbimist, ka investeeringud kasvavad.\nSoome Pank prognoosib SKP tõusu neljale protsendile. Kasvu toetavad tugev sisenõudlus ja ehitusbuum.\nLäti majanduskasvuks pakuvad analüütikud 7,5-8,5%. Majandust veavad endiselt kaubandus, ehitus ja töötlev tööstus. Jõudsalt kasvavad nii eksport (25-30%) kui ka import (20-25%).\nVenemaa loodab, et jätkub enam kui 6protsendine majanduskasv. Majandust ohustab eelkõige investeeringute vähesus. Jätkuvaks probleemiks on inflatsioon, mis analüütikute hinnangul tõuseb üle kümne protsendi.


Algas Riina kaalulangetamise raskeim etapp 24 Sep\nNatuke kurb olen, aga ma aimasin seda ette. Ei olnud kõige kergem olla ning ka söögiisu oli viimasel nädalal suurem kui tavaliselt. Kaja vaatas seekord mu toidupäevikut väga kriitilise pilguga ning kokkuvõtteks sai seitsmest päevast ainult ühe sellise päeva, mille üle ei võinud absoluutselt norida. Arutlesime Kajaga ka selle üle, et millest selline paigalseis võis tuleneda ja leidsime selleks mõned põhjused. Üks põhjustest on kindlasti see, et ma pole oma ettenähtud kaloreid( võin süüa 1520kcal päevas) täis söönud. Ja nüüd kehal on tekkinud nn „kalorivõlg“, ehk et mul on pidev näljatunne ja seda eriti õhtusel ajal. Ning siis ma vahest ikka söön valesid asju, mis ei täida kõhtu ja pole üldse vajalikud. Näiteks olen vahest õhtul teinud endale lihtsalt lahjat kohupiima moosiga, aga sinna juurde võiksin ma võtta veel viilu teraleiba või –saia, see tekitab täiskõhutunde kauemaks ajaks.\nNädal on möödunud tavalises tempos — haige lapsega kodus oldud, külas käidud, külalised käinud ja uue nädala kespaigast uuesti lasteaias käimisega alustatud. September varsti läbi, aga minu poja pole veel lasteaias käimise tunnet korralikult tunda saanudki. Harjutame poole päeva kaupa nii tihti kui võimalik. Ehk oktoobri algul proovime tutvust teha ka päevase magamisega lasteaias. Nädalavahetusel oli järjekordne pidulik koosviibimine, nüüd oli siis naaberküla sünnipäev. Laual rohkelt sööki nagu alati ning seekord ma tõesti sõin tunduvalt rohkem, kui oleks pidanud. Ja mis seal salata, sai ka punast veini joodud nii palju, et järgmisel päeval tuli oma “hundiisuga” tugevasti võidelda.\nTrennide kohalt olen aga väga tubli olnud. Nagu lubatud, siis kaks korda nädalas käin pilateses ja kaks või rohkem kordi käin kepikõndi tegemas. Endiselt pean tõdema, et pilates on mõnus treening, minule sobib see suurepäraselt. Ainuke puudus on see, et pilateses käimine võtab mul minimaalselt (kui pärast trenni kohe kiiruga koju lähen) 2 tundi aega ja koju jõuan suhteliselt hilja. See kõik lööb uppi mu päevase toitumise ning nendel päevadel on mu kalorite tarbimine väike või söön järjekordselt valesid asju. Kaja soovitas iga kord pärast trenni lähema poole tunni jooksul süüa ära üks banaan, sest see tasakaalustab mu veresuhkru ning koju jõudes ei ole meeletut nälga. Koju jõudnuna aga teen endale toitva, kuid lahja õhtusöögi. Selleks sobiks näiteks üks tuunikala kattega röstitud teraleib.\nUueks nädalaks sain Kajalt mõned ülesanded: söön täis oma päevase kalorinormi, hakkan taas kasutama rohkem täisteratooteid, vähem luban endale magusat ja üritan toitumise taasakaalus hoida. Kuna ma ise pole üldse rahul sellega, et kaal jäi seisma, siis ma tõesti püüan kõiki näpunäiteid järgida. Eks kahe nädala pärast ole jälle näha, kuidas läks!\nOlen endiselt optimist! Olge Teie ka! Tervitan Tanelit!\nRiina saabus, kaunis ja reibas nagu alati. Küsimusele, kuidas on viimased 2 nädalat möödunud, vastas ta, et on tundnud suuremat söögiisu ning arvas, et seda võis ehk põhjustada suurenenud aktiivsus. Peale igakordseid mõõtmisi kaalumist asusimegi Riina toitumispäevikut analüüsima, et selgitada välja, kas ehk pole suurenenud söögiisu põhjus hoopis viimase kahe nädala toitumises. Vaatasime tähelepanelikut üle kõik tema 7 päeva, mil ta oli päevikut täitnud, ning leppisime kokku, et kirjutame üles kõik toiduained/toidud, mis võiks pigem jääda kaupluselettidele. Mõne päeva kohta leidsime neid päris palju ja vaid üks päev oli selline, mille kohta saime märkida OK. Kirja ei saanud pelgalt magus, sinna lisandus veel pasteet (mõningates pasteetides on rasvasisaldus 22-27%!), suure rasvasisaldusega piimatooted (juust 27%!), mõningad valmistoidud jne. Selle kirjapaneku mõte oli must-valgel välja tuua iga päeva kohta toidud/toiduained, mida võiks vahetada vähema rasvasisaldusega toitude vastu või sootuks lugeda nn “pühapäevatoitude” nimekirja. Sageli, vaadates oma toitumispäevikut vaid päeva kaupa, ei pruugi me märgatagi, et kaalutõus või paigalseis võib tulla just nendest esmapilgul nii süütuna tunduvatest väikestest patustamistest, aga kui nii pikemas perspektiivis süüa, siis kõik see väike annabki kokku nii mõnegi lisakilo või takistab kaalul langemast.\nTeised asjad, mis Riina viimaseid üleskirjutisi analüüsides silma jäid, olid tema päevased soovituslikud kilokalorid, mis enamikel päevadel jäid alla soovitusliku normi. Kindlasti ei tohiks süüa alla oma soovitusliku normi! Mingi perioodi oleme me kõik seda võimelised tegema, ilma, et tunneksime nälga, kuid seda võib võrrelda mingil määral justkui pideva unepuudusega: suudame toimida teatud perioodi, kuid peagi nõuab taas keha oma osa. Süües alla soovitusliku normi pikemat aega võib see põhjustada nn õgimishooge, pidevat isu millegi näksimise järele, väsimust ja meeleolumuutust. Veel rääkisime toitumise tasakaalust ja mida peaks sööma, et täiskõhu tunne püsiks kauem.\nKaalulangetamine on pikk ja aeganõudev protsess oma tõusude ja mõõnadega ning Riina on väga tublilt kõige sellega toime tulnud. Järgmiseks korraks said Riinale kirja kõik need nõuanded, et nendele toetudes liikuda lähemale oma püstitatud eesmärgile.


Mart Sander ühendas märtsipommitamise ja Ithaka Maria - Kroonika\nTallinna pommitamise aastapäeval, 9. märtsil, esitleb Mart Sander oma kunstigaleriis "Galerii" uut maali „Tallinn, 9.03.1944: Varjendis“.\n"Maali aluseks on minu vanaema mälestused. Tema pildistatud fotod Tallinnast pommitamise järgsel päeval on erakordselt kvaliteetsed ja neid on tihti reprodutseeritud ning need on väljas ka näitusel," räägib Mart Sander Publikule.\n"Ta kirjeldas, kuidas tosinkond tallinlannat istusid praegu Solarise keskuse kohal paikneva kaubamaja punastest tellistest keldris. Tema vastas oli noor naine, kes üritas tütrele raamatut ette lugeda, kuni elektrit oli. Siis üks vanem, kurnatud naine, kes terve pommitamise ajal magas, ning üks ilus, moodsalt riides „värvitud naine“, kes külmalt tundide kaupa küüsi viilis..." jutustab Sander vanaema meenutust.\n"Pommid langesid lähedal asuvale Estonia teatrile ja ka kaubamaja ise sai tabamuse, ehkki järgmisel päeval tehtud fotolt on näha, et selle seinad olid täiesti terved. Üritasin maalil seda situatsiooni illustreerida."\nMaali „Tallinn, 9.03.1944: Varjendis“ modellideks on lauljad Pirjo Püvi ning Ithaka-Maria Rahula koos oma tütre Vegaga. Vana naise „rollis“ on Mart Sanderi ema.\nTeisipäeval kell 17.00 toimub "Galeriis" (Sakala 18) maali esitlus.\n"Ja loomulikult on nähtaval ka Galerii uus, eelmisel nädalal avatud näitus – „Vabariigi Kunst“ , kus saab näha aastail 1850-1950 Eestis loodud ja kogutud kunsti," sõnab Sander ja kutsub kõiki huvilisi maali kaema.\nTOP 10: Need on Eesti kõige fotogeenilisemad naised!\nEesti Muusikaauhindade tseremoonia tuleb üllatuslik\nAASTA KOSTÜÜMIDRAAMA 2009 - Ithaka Maria (GALERII)\nIthaka Maria sai põsele armi: verd oli palju!


Meie ekspertintervjuu Robert McLeaniga - Probleemi Lahendamine\nKui ma valmistusin intervjuuks raamatu 'Kuulikindel probleemide lahendamine' kaasautor Robert McLeaniga, ei lootnud ma, et lõpuks räägin puudest ja päikesepaneelidest.\nRaamat on kirjutatud koos Charles Conniga ja selgub, et puud on selle probleemilahendusmeetodi keskmes. Tänu puude võlule on need päikesepaneelid nüüd McLeani majas.\nMcLean ja Conn töötasid ülemaailmses konsultatsioonifirmas McKinsey & Company, kus nad tegelesid aastakümneid professionaalse probleemide lahendamisega.\nSelles Robert McLeaniga meie ekspertintervjuu taskuhäälingu klipis selgitab ta, miks nad otsustasid oma saladusi jagada.\nLoogikapuud või otsustuspuud nagu neid mõnikord kutsutakse, aitavad inimestel probleem osadeks jaotada ja ennustada mitme võimaliku tegevuse tulemusi.\n“Pagasiruum” on keskne probleem või otsus, mis vajab lahendamist. Sealt paned kirja erinevate otsuste mõju. Just need punktid ja nende tagajärjed moodustavad puu 'oksad'.\nKirjutatuna muutub valikute võrdlemine ja parima edasiliikumise määramine lihtsamaks.\n'Charles ja mina leiame end ikka veel palju puid joonistamast,' tunnistab McLean. 'See on korduv protsess ja võtab aega, enne kui jõuate loogilise struktuurini, mis teile kõige paremini teenib.'\nOma puu ehitamine\n'Kui teil on mõni uus probleem või probleem, mis pole teile piisavalt tuttav, alustate tavaliselt küsimusega:' Mis on siin peamised hoovad, mis probleemi taga on? 'Kas see on turg aktsiaprobleem või hinnaprobleem? Kas see on investeerimisprobleem või innovatsiooniprobleem? ”\n'Seega võib teie esimene loogikapuu lõikamine olla lihtsalt panustavate tegurite väljatoomine,' ütleb ta.\nSügavamale süvenedes ilmnevad erinevad viisid lahenduseni. Teie puu kasvab ja muudab kuju. Võite töötada ka tagurpidi, mis viib meid päikesepaneelide juurde.\nKaaludes päikesepaneelide paigaldamist oma koju, pidi McLean välja selgitama, kas see on seda väärt - keeruline väljavaade, kus on nii palju erinevaid tegureid. Õnneks lahendas ta selle dilemma loogikapuuga.\nMcLean alustas lõpus ('Ma peaksin nüüd päikesepaneelid oma katusele panema') ja töötas edasi.\n'Alustasin selle järelduse või soovitusega ja ütlesin siis:' Mis mul oleks end mugavalt tunda, et saaksin selle lahendusega edasi minna? '' Meenutab ta.\nTa kitsendas seda kolmele peamisele kaalutlusele: esiteks oli finantspakkumine - kas energiasääst kaalub üles paigaldamise kulud; teine oli päikesepaneelide turg - kui paneelide hind tõenäoliselt langeks, oleks ehk kõige parem oodata; ja kolmandaks pidas McLean keskkonda. Kas tema süsinikujalajälje vähenemine oleks piisavalt oluline, et õigustada investeeringuid päikesepaneelidesse?\nAlustades lõppasendist ja järgides loogikat tahapoole, sai McLean aru, kuidas edasi minna.\n'Selgus, et tasuvus oli minu puhul Austraalias alla viie aasta, et viivitus ei olnud tõesti ootamist väärt ja et mõju süsiniku jalajäljele oli üsna märkimisväärne. Nii et see viis mind järeldusele, et see oli investeeringuna mõttekas, ”ütleb McLean.\nKuidas teha parimaid otsuseid\nMcLean ja Conn esitavad oma raamatus laiaulatuslikke näiteid loogikapuudest. Nad uurivad ka muid võimalusi teadlike otsuste langetamiseks, eriti toetades kollektiivse probleemide lahendamise eeliseid.\nNäiteks soovitavad nad hierarhia otsustusprotsessidest nii palju kui võimalik eemaldada.\n'Leiame, et head juhid teevad seda väga hästi,' ütleb McLean. 'Toas võib olla tosin inimest ja nad lähevad toas ringi ja lasevad kõigil rääkida ja siis nad räägivad viimasena. Kui juht alustab probleemilahenduse koosoleku alguses oma seisukohaga, on sellel laua ümber käies saabuvatele vastustele tohutu mõju. '\nMeie intervjuus arutleb McLean ka selle versiooni üle Mitmehääletus . Olles koostöös välja pakkunud mitmeid ideid, võib ta anda oma meeskonnale kumbki 100 häält. Seejärel jagasid nad need hääled probleemi võimalike lahenduste vahel.\n'See demokratiseerib protsessi ja isegi üsna noorematele inimestele meeskonnas antakse hääl,' osutab McLean.\nKuula meie intervjuud Robert McLeaniga\nMeie igakuiste ekspertintervjuude abil saate avastada põnevaid teadmisi maailma juhtivatelt ettevõtetelt.\nMind Tools Premium ja Corporate liikmed saavad kuulake kogu 30-minutilist intervjuud koos Rob McLeaniga klubis Mind Tools.\nKui te ei ole Mind Tools'i liige, saate seda teha liitu Mind Tools Clubiga ja pääsete juurde meie 2400+ ressursile, sealhulgas 200+ ekspertintervjuudele ja paljudele teistele probleemide lahendamise vahendid .\nKas olete kunagi otsustuspuud kasutanud? Kuidas lähenete probleemide lahendamisele oma organisatsioonis? Andke oma mõtetest teada allpool toodud kommentaarides.\nmis on matemaatika reegel\nmillal on asjakohane kasutada tulpdiagrammi\nmis on vaid lühikese aja jooksul ühes kohas viibimine?\ntahke aine mahuühik\nnumbri ligikaudse väärtuse leidmiseks nimetatakse