Otsing leidis 242 vastet\n3. leht 17-st\nN, 12 Sept 2019 22:41:27 +0300\nTeema: 12.09 Autoorienteerumine Öös on asju 3 (tulemused/träkid)\nAutoorienteerumine - Öös on asju vol. 3 tõi rajale rohkem kui 20 tiimi. Sõit oli pingeline kuni lõpumeetriteni! Tahaksid teada, et kes lõpuks võitis? Võistluse tulemused: https://nutilogi.ee/ao/407 Võistluse teekonnad: https://nutilogi.ee/ev/407 Aitäh kõigile osalejatele ning äkki kohtume juba sel l...\nP, 08 Sept 2019 10:11:18 +0300\nTeema: 07. septembril Nostalgiapäevade Autoorienteerumine\nRe: 07. septembril Nostalgiapäevade Autoorienteerumine\nNostalgiapäevade Autoorienteerumine on saanud ajalooks. Aitäh kõigile osalejatele ja 15 Nostalgiapäevad Haapsalus korraldajatele. Juba sel neljapäeval saab autoorienteeruda Tallinnas ja Tallinna ümbruses kui toimub Öös On Asju - Autoorienteerumine 12.09. Kuni teisipäeva südaööni saad enda tiimi soo...\nN, 05 Sept 2019 22:27:51 +0300\nJuba sel laupäeval läheb Nostalgiapäevade raames suureks orienteerumiseks. Hetkeseisuga on kirjas 28 tiimi. Saatsin täna kaardid trükki ja kokku tuleb 45 komplekti kaarte. Seega mõned vabad kohad on veel saadaval. Kas sina oled juba kirjas? Kui ei, siis pane nimi kirja ja taga endale koht stardirivi...\nE, 02 Sept 2019 09:20:20 +0300\nKas sina tuled Nostalgiapäevade Autoorienteerumisele? Annan märku, et kuni teisipäeva 03.09 õhtuni saab ennast soodsamalt võistlusele kirja panna! 16 julgelt tiimi on seda tänaseks teinud! Tule avasta Haapsalut! Info ja registreerimine on avatud: http://www.seiklusministeerium.ee/nostalgia http://ww...\nK, 21 Aug 2019 13:54:54 +0300\nKaks öist autoorienteerumist on olnud edukad, seega teeme ka kolmanda sõidu. Kutsun kõiki seiklushuvilisi taas ühele vingele autoorienteerumisele. Sõiduga alustame neljapäeval 12. septembril Lasnamäe Maksimarketi parklast ja rada viib põnevatesse kohtadesse Sõjamäel, Lool, Jüris ja Peetrikülas. Raja...\nE, 19 Aug 2019 18:54:32 +0300\n07. septembril Nostalgiapäevade Autoorienteerumine\n7. septembril vallutavad Haapsalu nostalgiahõngulised masinad kui Nostalgiapäevade kavas on autoorienteerumine Nostalgiapauk. Sõiduga alustame kell 15.00 Haapsalu raudteejaama esisest parklast. Seiklus viib osalejad avastama Haapsalu ja Haapsalu ümbruse põnevaid kohti. Raja pikkus orienteeruvalt 80 ...\nT, 14 Mai 2019 23:17:25 +0300\nTeema: 14.05 Linnaseiklus - "Selles majas" (kaart/tulemused/träkid)\nRe: 14.05 Linnaseiklus - "Selles majas" (kaart/tulemused/trä\nLinnaseiklus "Selles majas" sai eduka lõpu. Kokku läks rajale 20 tiimi ja kuidas kellelgi läks saab vaadata siit: Tulemused - https://nutilogi.ee/ao/364 Träkid - https://nutilogi.ee/ev/364 Legend - http://www.seiklusministeerium.ee/public/ajutine/legend_sellesmajas.pdf Kaart - http://www.seiklusmini...\nK, 08 Mai 2019 18:49:50 +0300\nTeema: 29.04 Tudengite autoorienteerumine(kaart/tulemused/träkid)\nTudengipäevade raames toimunud autoorienteerumine oli edukas! Esmaspäeval 29.04 toimus Tartus üks vahva autoorienteerumine, kus rajal oli kokku 45 punkti ja osalejate eesmärgiks oli neist võimalikult palju ülesse leida. Kokku tuli osalema 25 võistkonda, neist 12 autot sõitis Retro klassis ja 13 mas...\nR, 03 Mai 2019 11:38:29 +0300\n14. mail kutsun kõiki seiklushuvilisi taas ühele vahvale linnaseiklusele. Seekord avastame Tallinna maju, kus on asunud põnevad asutused või elanud kuulsad inimesed. Sellest tingituna on linnaseikluse nimeks "Selles majas!" Kavas on 3 tunnine valikorienteerumine, kus osalejad peavad leidma ülesse v...\nE, 29 Apr 2019 11:06:12 +0300\nTartu Autoorienteerumise viimane info! Juba täna õhtul saab stardi Tudengipäevade raames toimuv autoorienteerumine. Et kohapeal kõik sujuks, siis annan veel viimased juhtnöörid. Täna õhtul kasutame seiklemisel rakendust nimega Gispo . Äpp töötab vaid android-telefonide/tahvlite peal. Rakenduse võib...\nE, 29 Apr 2019 11:06:09 +0300\nR, 26 Apr 2019 10:55:48 +0300\nMis esmaspäeval teed? Esmaspäeval on kõik autoorienteerumise huvilised oodatud Tartusse, kus Tudengipäevade raames toimub vahva autoorienteerumine. Käisin kolmapäeval Tartus ja valmistasin raja ette. Kokku tuli rajale 45 kontrollpunkti, mis on üle Tartu laiali. Punktid on väärtusega 3 punkti, 5 pun...\nR, 26 Apr 2019 09:40:49 +0300\nTeema: 23.04 Linnaseiklus - Väärikad Majad(kaart/tulemused/träkid)\nRe: 23.04 Autoseiklus - Väärikad majad ja aastaarvud!\nLinnaseiklus läks edukalt! Teisipäeval toimus Tallinnas üks vahva linnaseiklus, kus tuli majade pealt aastaarve otsida. Skeptikud arvasid, et punktide otsimisel võib tekkida osalejate ja majaomanike vahel konflikte, aga õnneks sujus kõik nii nagu oli plaanitud. Kokku oli rajal 46 punkti, millest kõ...\nE, 22 Apr 2019 15:22:40 +0300\nKas oled seikluseks valmis? Juba homme kell 19.30 saab stardi põnev linnaseiklus, kuhu lõpuks tuli 47 kontrollpunkti. Kõikidest punktidest tuleb otsida aastaarvu, mis on kas hoone seinal, varikatuse all, katuse ääres või üldse tuulelipuna hoone katusel. Kui tuled seiklema, siis võta kaasa täis akug...\nT, 16 Apr 2019 08:53:53 +0300\nHea seiklushuviline Annan teada, et linnaseikluse rada on seiklemiseks valmis ja tõotab tulla põnev õhtu. Sõitsin raja rattaga läbi ja läbitav võistlusdistants jääb 50-60 km vahele. Rajale tuleb kuni 60 kontrollpunkti, milleks on põnevad majad koos aastaarvudega. Mõnel majal võib aastaarv olla kõrge...


Jaanus Riibe mõttepäevik: EKNA: Valitsuse kärpekääridest oleks pidanud säästma üliõpilasi\nEKNA: Valitsuse kärpekääridest oleks pidanud säästma üliõpilasi\nEesti Keskerakonna Noortekogu Akadeemiline Ühendus (EKNA) leiab eile avaldatud poliitikauuringute keskuse Praxis poolt tehtud kõrghariduse analüüsi tulemusi kommenteerides, et valitsusel oleks aeg vaadata üle kogu kõrghariduse rahastamissüsteem ja muuta õppetoetuste süsteem vajaduspõhiseks. Praegused toetused ei taga üliõpilaste toimetulekut.\n„Ebavõrdsus ja majanduslikel põhjustel saamatuks jääv kõrgharidus on nii mõnelegi probleemiks olnud juba pikemat aega. Lihtsalt nüüd on raskustes olevate perede arv suurem ja tudengitel raskem tööd leida“ kommenteeris üliõpilaste sotsiaal-majanduslikku seisu EKNA juhatuse liige ja Tartu Ülikooli üliõpilane Holar Sepp. „Enamik tööl käivatest tudengitest tunnistavad, et nad ei tuleks rahaliselt muidu toime. Olemasolevad toetused on nii väikesed, et kui liita riigipoolne põhitoetus täiendava toetusega, siis antud summast saab ühiselamu üüri makstud vaid suvel“\n„Kahjuks on kärpekäärid lastud ka majandusliku toetuse kallale. Majanduslik toetus on oma olemuselt mõeldud neile tudengitele, kes ilma rahalise abita ülikoolis käia ei saaks.“ lisas Holar Sepp.\n2009 a vähendati riigipoolset õppe – ja täiendavat toetust vastavalt 1000-lt kroonilt 875-le ja 500-lt kroonilt 440-le, vähendati doktorantide toetuse saajate arvu, lõpetati õppelaenu kustutamine noortel emadel ja ametnikel, lõpetati maksusoodustus õppelaenu intressidelt, vähendati riigieelarveliste õppekohtade arvu ja üldist kõrghariduse rahastamist.\nEKNA leiab, et riigieelarve kärbetest oleks pidanud säästma üliõpilasi, kes on tänases majanduslikus olukorras sattunud raskustesse. Praxise poolt avaldatud analüüsist selgub, et kõrghariduse saamist mõjutab väga tugevalt inimese sotsiaal-majanduslik taust ning omakorda toetab seda meie õppetoetuste süsteem. Euroopa Komisjoni andmetel eristub Eesti oma saavutuspõhise süsteemiga, koos Sloveeniaga, selgelt teistest Euroopa riikidest, kus toetuste maksmisel arvestatakse suuremal määral üliõpilaste vajadusega või osutatakse rahalist abi kõigile tudengitele.\nSildid: EKNA, kõrgharidus, Üliõpilased


Klubi Kuuel Jalal: Kana muneb nokast, lehm lüpsab suust (internetti saab samuti rohke raha eest rohkem)\nKana muneb nokast, lehm lüpsab suust (internetti saab samuti rohke raha eest rohkem)\nNüüd tuleb kiirelt kirjutada, sest KÕU tasuta Happy Hour kestab vaid tunni päevas. Oleks võinud teksti jah valmis kirjutada ja edaspidi hakkangi nii talitama. Seekord siis lihtsalt uuemad fotod nagisse laadima kuni klahve klõbistan. Kiire on nagunii kogu aeg, jääbki vähem võimalust arvuti ees istumiseks. Märtsis teavitasin KÕUd soovist leping ajutiselt peatada, kuna isegi minul tekkis lootus, et äkki nüüd tõesti läbi hõredaksraiutud metsa kandub Elioni lubatud kiirem internetilevi. Seni olen vaid muianud, kui Aivo proovib järjekordset tasuta väljareklaamitud netipulka- küll Elisa Minti, küll mingit EMT oma. See on ju niigi teada, et need ei toimi siin! Elioni meeskond lausa kahe autoga saabus kohale ja tegi oma mõõtmised ära, said numbri 71 (ma tõesti ei tea, mida see tähendab) kuid see olla kehvem kui olemasolev KÕU.\nArendab küll Elion oma interneti teenuseid jah aga suuremalt jaolt ikkagi linnades. Kui ma elaks linnas, ei oleks mul vajadust netis surfamiseks sentigi kulutada- vabad wifid, 3G võrgud jne. Nüüd ma lihtsalt ei viitsi enam rüperaaliga oma asju kuskil linna PP- s ajada. Tõsi, omal ajal sai pea kogu google koduleht niimoodi vaese sugulase kombel wifi võrkudes üles laaditud.\nEnt kui maksmata saab olla päevas tasuta tunni ning pangad, panga e- teenused ja gmaili postkast ööpäev läbi niigi toimib, siis milleks end lisakuluga üldse koormata. Olete ju kuulnud küll- "Kas on elu pärast kapitalismi?" Mina noppisin siit välja, et parim investeering on soetada vahendid (näit. päikesepatareid, mugav kaless linna sõiduks jne), millede abil ei pea monopolfirma diktaadist sõltuma.\nKuni Elioni teenus tundus reaalne, plaanisin juba Viasatile kah trääsa näidata ent nüüd tuleb ilmselt nende klient edasi olla. Eriti viimase aja Jaapani sündmuste jälgimiseks. On tõeline kergendus teada, et Maa ei hävi. Muidu ei suudaks ilma ärevusse sattumata CNN ja BBC uudiseid jälgidagi- Jaapani peamine saar nihkus ju taas 2,4 meetrit ja ka Maa nihkus oma pöörlemisteljel lausa 10 cm!\nVõib öelda, et hooaeg on pihta hakanud. Esmakordselt nende aastate jooksul telliti hobuseid Leevi üritusele ja ka kitsede/-saaduste ostu vastu on juba huvi tuntud. Mis tähendab lauda puhastamist ja kitsedele- hobustele hoolitsetud välimuse andmist.\nKoduse nahaparkimisega olen algust teinud; leiutanud harjutamise teel mooduse kuidas tütarde juukseid uutlaadi põnevasse punutud soengusse seada; hakanud küpsetama karaskikakukesi rukki ja nisujahu segust. Ning ka kaerahelbe- nisujahu segust. Kanad tassisin esimeste soojemate kraadidega oma putka tagasi. Need munevad hoolega iga päev 8- 18 muna, mistõttu taignasse väänan mitte vähem kui 4 muna, vahest ka 6. Osalesin retseptimängus, kus ise saatsin edasi puuviljapommi valmistamise õpetuse:\n1. Otsi välja, millistes poodides kehtivad allahindlused puuviljadele. Soovi korral kasuta kriisis.ee abi. See vast toimibhttp://www.kriisis.ee/view_cat.php?cat=128&catid=1 Ära unusta ka hapukoort!\n2. Valmista kojutoodud fruktid (mida sordirohkem, seda hõrgum) tavapärasel viisil tükeldamiseks ette ning peenesta sobivasse suurusesse. Võiks jääda nii, et suhu mahub korraga 3-4 tükikest. Me hakime ühte suurde silmapesukaussi, kus hea läbi segada.\n3. Kui oled suur magusasõber, siputa pisut suhkrut lisaks, see aitab mahlal kiiremini eralduda. Sega massi (sõrmed on parimad)\n4. lase üks keedukannutäis vett keema ning vala segule, jäta kaane all hauduma ja jahtuma.\nAeglasem variant on eelnevalt teha suhkrusiirup ning see siis jahtunult massile peale kallata ja lasta külmas kohas omavahel toimida.\n5. serveeri kausikestes, lisades lusikatäis hapukoort keskele, head isu!\n26 valitud krapsakamat meilikontakti said omakorda minult kutse osaleda ning mulle pidi mõne aja möödudes saabuma kuni 400 retsepti. Siiani pole näinud ühtegi! Millest ma sugugi ka puudust ei tunne. Oluline asi- üle mitme aasta oli ometi Maxima poes müügil jäätisepulbrit, mida eriliste külaliste puhuks omatehtud kitsepiimajäätisega kostitamiseks varusin. Suvine lõputu külluseaeg on ammu möödunud, nüüd sööks ka kitsejuustu, kui vaid oleks! Seoses võimaliku lihakitsedele üleminekuga olen mõtteis läbi hekseldanud, keda piimakitsedest jätta. Hetkel on kindlalt tiined Mona, Lumelörts, Kill U ja isegi pisike Olja! Metslase olekuga Nedre on saanud nüüd mu kõige kiindunumaks sõbraks. Tegelikult on kõigil kitsedel häid omadusi, isegi Liisal- kes muu lapsendaks võõraid tallesid? Eks suvi näitab, kes ikkagi jäävad. Eile järjekordsel jalutuskäigul kitsekarjaga tuli seekord kaasa ka suur turvameeskond: Cora (teda õpetan niigi iga päev edenevas tempos karjakoeraks), Inessa koos Viivikaga ning pisike Roald kärus. Poisule nii meeldis, kui Viivika oma suurtest sõõrmeist näo lähedal õhku puhus! Esimene kevadehõng on õhus ja 8. aprillil täitub regulaarsest blogimisest aasta!\n@ Maivi kell 03:58


Tööjõupuudust põhjustavad väike palk, ebasobivad graafikud ja kehv füüsiline valmisolek - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nTööjõupuudust põhjustavad väike palk, ebasobivad graafikud ja kehv füüsiline valmisolek\nTööjõukulusid aitab kokku hoida uus tehnoloogia, kuid igas valdkonnas sellest suurt abi pole. Näiteks teeninduses me roboteid ilmselt niipea ei näe, küll aga toimetavad need juba praegu edukalt metallitööstuses.\nKuigi töötute hulk Lääne-Virumaal eelmisel aastal suurenes, tajuvad maakonna ettevõtjad jätkuvalt tööjõupuudust. Töötukassa toob ühe peamise põhjusena välja tööandja, kes pakub oodatust väiksemat palka, tööandjad aga kurdavad, et töötaja hindab oma oskusi üle.\nRakvere Katariina külalistemaja omanik Tõnu Leppik kinnitas, et tõstaks oma kollektiivis hea meelega palka, kui see võimalik oleks. “Ettevõtjana tahan palka tõsta, aga see raha peab kusagilt sisse tulema,” rääkis ta. “Paraku pole see majanduslikult võimalik.”\nAqva spaa ja hotelli tegevjuht Roman Kusma viskas kriitikanoole hoopis ootamatusse suunda: “Ma kahtlustan, et noorte palgaootuste liiga kõrges tasemes on süüdi nende vanemad ja koolide õppejõud, kes süstivad õpilastesse mentaliteeti “Minge ja küsige!”. Tegelikult need asjad nii lihtsad pole. Muidugi peab noori julgustama, kuid neile tuleb õpetada ka reaalsuse piiridesse jäämist.”


Tervisementor Kristiina Sõrmus: vahel imestan, kuidas kontoriinimesed elus püsivad! - Sekretar\nTervisementor Kristiina Sõrmus: vahel imestan, kuidas kontoriinimesed elus püsivad!\nÄripäeva infolehe "Tööjõuturg" toimetaja vestles tervisenõustaja Kristiina Sõrmusega, kelle arvates peab hakkama kontoritöötajate tervisele kiiremas korras tähelepanu pöörama.\nLoe intervjuud Kristiina Sõrmusega:\nMis on kontoritöötajate töötervise peamised probleemid?\nOlen suurema osa tööelust olnud kontoriinimene ja võtsin elumuutuse ette, sest olin oma tervist kaotamas ületöötamise, ebatervisliku toitumise ja ebatervislikes tingimustes töötamise tõttu. Ühel hetkel olin nii kehvas seisus, et pidin lahkuma töölt ja mõneks ajaks ka Eestist, et tervist soojemas kliimas taastada. Paljudes firmades on tavaks, et hommikuks süüakse pirukaid, lõunaks soojendatakse mikrolaineahjus kulinaarialetist plastikkarpides ostetud ja kahjulikest rasvadest nõretavat toitu ja siis juuakse sinna otsa veel palju kohvi.\nKui lähed kuhugi ettevõttesse, siis alati on kellegi sünnipäev ja kööginurgas poolik tort. Kuid miks peab tähtpäevi tähistama ebatervisliku söögiga? Võiks murda traditsiooni, mis kellelegi kasu ei too ja pakkuda puuvilju, küpsetada ise kodus tervislikumaid pirukaid või võtta kannmikser kaasa ja teha smuutisid. Miks ei võiks lihtsalt inimesele õnne soovida.\nTegutsenud viis aastat süstemaatiliselt tervisliku toitumise ja elustiili vallas, töötades treeneri ja tervisliku toitumise nõustajana, imestan, kuidas inimestel on üldse võimalik ellu jääda kõikide nende ebatervislike tegurite sees. Keskmine kontor on inimesele äärmiselt vaenulik keskkond kui just ettevõte pole nõuks võtnud ökoloogilist rajada.\nSellise töökeskkonna loomist peetakse kalliks, kuid kas see pole kinni leidlikkuses ja tahtes?\nKindlasti, kuid ei kujuta ette, et keegi hakkaks hiiglasuuri kontoriseinu värvima kohupiimavärvidega. Kombeks on nii, et kasutakse kunstmaterjale, sest nii on odavam. Inimese jaoks on küsimus tasakaalus. Me ei saa muuta seda, millises keskkonnas töötame, kuid saame mõjutada, mida sööme ja kuidas liigume. Ka tööl on selleks alternatiive: kõndida treppidest, leida puhke¬pausidel füüsilist tegevust, lõuna¬pausil kõndida õues.\nOn uuritud, et samal ametikohal ja kontoris võivad inimesed kulutada erinevalt kaloreid. Vahe tuleb sellest, et üks inimene on ka istudes aktiivsem kui teine, samal ajal rahulikuma loomuga inimesed kulutavad vähem kaloreid. Pärast pikka päeva on ka keeruline pere kõrvalt leida aega trenniks.\nMilliseid tervisehädasid võib see kaasa tuua, kui ei kasuta tervislikke alternatiive?\nKontoriinimeste tervis ja töövõime langeb ainuüksi seetõttu, et nad ei saa liikuda, nende ümber on kontoritehnika ja sünteetiline mööbel, nad jõllitavad päev läbi ekraanile ega saa värsket õhku. Sellest saavadki alguse probleemid kehakaaluga, silmatervise hädad, sund¬asenditest tingitud lihaspinged, depressioon, migreenid, allergiad. Arst aga kirjutab sageli ravimi sümptomi vastu, mitte ei uuri algpõhjusi.\nProbleem on ka söömine töökohal. Heal juhul on olemas kööginurk, kuid toidu soojendamiseks enamasti vaid mikrolaineahi, mis muudab toidu energeetilist võimsust. Mikroahjust läbi käinud toit on äärmiselt madala energiatasemega, umbes 10 megahertsi, tervislik oleks alates 75 mhz. Kui sellist toitu süüa kord nädalas, ei juhtu midagi, aga kui süüa aastaid, aastakümneid, on see suur löök tervisele. Tasub kaasa võtta toitu, mida polegi vaja soojendada või suuremas ettevõttes tööandjal tellida toitlustus töökohale.\nKui suur roll on töövõimes ainuüksi toidu kvaliteedil?\nTervis sõltub suuresti meie tervisekäitumisest. Toit mõjutab väga otseselt, sest inimeste keharakud uuenevad kogu aeg – seega sa oled see, mida sööd. Tervist ja töövõimet parandab normaal¬ne kvaliteetsest toorainest mitmekesine toit. Ajutegevuse ergutamiseks piisab viilust täisteraleivast. Klassikaline pärastlõunane energialaks kontoris ehk kohv kommi või koogitükiga aga mõjub vaid hetkeks ja sunnib pidevalt nende järele haarama.\nHommikul enne tööle minemist on hea süüa aeglasi süsivesikuid ja kinnitada seda siis proteiiniga. Näiteks puder ja muna on hea ning tervislik valik. Dieete pidada on ohtlik. Vähem söömine muudab ainevahetuse veelgi aeglasemaks. Keha tahab saavutada ja hoida pidevat tasakaalu. Kui aga toitaineid pidevalt juurde ei tule, saab ta aru, et asi pole usaldusväärne ja hakkab “näljahädaks valmistuma”, ehk talletama rasvu ning paneb ainevahetuse lukku.\nOn olemas kõrge energiasagedusega toiduaineid, nagu idandid, mille regulaarsel söömisel tunneme end energilisena. Kui toidu valikuks pole palju võimalusi, piisab pakist idanditest, lisades sellega tervislikkust tavapärasele toidule.\nKõik algab väikestest asjadest. Kui panna lastele värsked valmis lõigatud köögiviljad lauale, siis on suur tõenäosus, et need süüakse ära. Sama on täiskasvanutega: tööl tekib sageli isu näksida ning kui puu- ja juurviljad on saadaval, siis võib võtta sealt. Kindlasti saab inimeste teadlikkust suurendada, kui juht on terviseteadlik, siis pikapeale muutub ka kollektiivi vaimsus.\nOsa ettevõtteid pakub küll toitlustamist ja sportimisvõimalusi, kuid inimesed ei kasuta neid. Kui palju peaks firma sekkuma inimese tervisekäitumisse?\nTehtud on nii palju uuringuid tõestamaks, et odavam on ennetada tervisehädasid, mitte tegeleda kahjustuste tagajärgedega. Paljud haigused on põhjustatud keskkonnast: inimene on vähem haige ja stressis, kui ta sööb kvaliteetselt, liigub. Seadusemuutus, et ei maksta haiguspäevade eest, tingib selle, et inimene veab end haigena tööle ja peagi on kõik haiged.\nProbleem on ka see, et ettevõte ei saa toetada oma töötaja sportimisvõimalusi, ilma et seda maksustataks. Nii on ettevõtjal väga keeruline soodustada töötaja liikumist. Palju sõltub inimese enda tahtmisest ja leidlikkusest.\nMillest võiks alustada ettevõte, kes tahab oma inimeste tervist edendada?\nVõiks olla ruum, kus saab pikali visata. Füsioterapeudid väidavad, et pole normaalne, kui inimene terve päeva seisab või istub sundasendis, vahepeal peab saama end horisontaalselt sirutada.\nVeel võiks olla varbsein, kus saab rippuda või trenažöör, millel vändata. Tööruumides peaks olema tuulutamisvõimalus, mitte pelgalt sundventilatsioon, millest paljudel tekivad hingamisteede probleemid.\nKui saab, võiks olla paindlik tööaeg ja võimalus ka kodus töötada. On ebanormaalne, kui inimesed hommikul ühel ja samal ajal istuvad liiklusummikus, et paaniliselt kindlaks kellaajaks tööle jõuda. Osas firmades on paindlik töö algus- ja lõpuaeg, et inimene saaks valida endale sobiva tööaja. Oluline on ju eesmärgid täita, mitte tagumikutunde teha.\nKaaluda võiks toidupakkuja teenuse sisseostmist. Inimesed kaotaksid palju vähem aega toidukohta sõitmiseks, saaksid seda hoopis väärtuslikult kasutada õues jalutamiseks, enda liigutamiseks või venitamiseks. Töökohal võiks olla külmkapp.\nHea oleks propageerida vabamat riietusstiili, kui just inimesed ei pea esinduslikud välja nägema (nagu hakkaksid kohe-kohe minema presidendi vastuvõtule). Paindlikud rõivastumisvariandid on tervislikumad kui kohustus kanda ükskõik kui kuuma ilmaga sukkpükse, mis kuivatavad nahka, mõjuvad vereringele halvasti ja ajavad higistama. Sama lugu on naistel kõrge kontsaga kingadega, mis annab jalgadele meeletu koormuse. Kui ei puutu parasjagu otse kliendiga kokku, võiksid kontoris kandmiseks olla mugavad õhku läbilaskvad jalanõud. Töökoht peaks olema mugav, sest veedame seal suure osa päevast.\nHea, kui töö juures oleks duši all käimise võimalus ja jalgaratta paigutamise koht. Kui propageerime tervislikku eluviisi, siis peaks olema alternatiiv tulla tööle rattaga.\nEttevõtted võiksid teha piirkondlike terviseedendajatega koostööd. Igas linnaosas on oma terviseedenduse spetsialist, tehakse kampaaniaid ja nendesse võiks ettevõtteid rohkem kaasata. Kui ettevõte väärtustab oma inimesi ja soovib, et nad teeksid efektiivselt tööd, siis tuleb valikud teha sellest lähtuvalt.\nKristiina Sõrmus on õppinud USAs Institute for Integrative Nutritioni tervisenõustaja koolitusel ja praegu tudeerib Tallinna ülikoolis tervisejuhi erialal ning Annely Sootsi tervisekoolis toitumis¬terapeudiks. Kristiina töötab treeneri ja toitumisnõustajana.\nLoe intervjuud Äripäeva infolehest "Tööjõuturg".


ManU teenis napi võidu ja astus tiitlile sammu lähemale - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nManU teenis napi võidu ja astus tiitlile sammu lähemale\n23. aprill 2011, 16:51\nJavi Hernandez väravat tähistamas.\nInglismaa jalgpallimeistrivõistlustel alistas Manchester United koduväljakul 1:0 Evertoni ning astus meistritiitlile sammu lähemale.\nKohtumise ainsa värava lõi mehhiklane Javi Hernandez mängu 84. minutil.\nManU-l on nüüd pidadaveel neli kohtumist ning tabeliliidrina on neil koos 73 punkti. Ühe kohtumise vähem pidanud Londoni Chelseal ja Londoni Arsenalil on 64 silma. Manchester City’l ja Tottenhamil on kirjas vastavalt 56 ja 54 punkti. Mõlemad on pidanud ManU-st kaks kohtumist vähem.


Palju õnne! Epp Mäe tuli maadluse Euroopa meistriks - Delfi Sport\nPalju õnne! Epp Mäe tuli maadluse Euroopa meistriks\nVideo finaalist ja medalitseremooniast!\nEpp Mäe pärast EM-finaali võitmist.\nMaadleja Epp Mäe tuli Varssavis peetaval EM-il esikohale. Naiste raskekaalu (-76 kg) kullamatšis alistas ta 1:1 venelanna Natalia Vorobjova. Et Mäe teenis punkti viimasena, sai ta eelise ja krooniti esimest korda Euroopa meistriks.\nEsimese perioodi võitis 1:0 Vorobjova. Kolmeminutlise perioodi keskel oli Mäe passiivsem ja kohtunikud käskisid tal 30 sekundi jooksul võtte teha. See ei õnnestunud ja punkti sai venelanna.\nTeisel perioodil rollid vahetusid. Nüüd pidi 30 sekundi jooksul võtte sooritama Vorobjova, aga venelanna seda ei suutnud. Mäele anti üks punkt ja selleks võiduks piisaks. Reeglite järgi antakse viigi korral eelis maadlejale, kes saab punkti viimasena.\nVenelanna üritas viimastel sekunditel meeleheitlikult Mäed matile suruda, aga 29-aastane eestlanna pidas vastu. Vorobjoval õnnestus Mäe suu veriseks saada, aga mitte enamat.\nVeerandfinaalis alistas Mäe Aserbaidžaani maadleja Sabira Alijeva 10:0.\nPoolfinaalis kohtus 29-aastane eestlanna prantslanna Cynthia Vanessa Vescaniga. Kohe kohtumise alguses sai Vescani passiivsuse eest hoiatada. Seejärel teenis Mäe aktiivsuse eest esimese punkti - 1:0 - ja sellelt seisult mindi ka vaheajale. Teise poolaja alguses sai eestlanna kiiresti teise punkti ja kohtumise lõpuminutil teenis veel kaks punkti ning sammus kindla 4:0 võiduga finaali.\nFinaalivastane, 29-aastane Irkutskist pärit Vorobjova, tuli 2012. aastal Londonis kuni 72-kiloste naiste hulgas olümpiavõitjaks ja sai Rio de Janeiros kuni 69-kiloste hulgas hõbemedali. Lisaks on tal kaks MM-tiitlit ja kolm EM-kulda.\n"Kindlasti oli mul EM-il eesmärgiks medal teenida, kuid võistlus pole läbi. Finaalivastane on kindlasti tugev ja matš tuleb põnev," rääkis Mäe Delfile pärast poolfinaali. "Euroopa mängude pronksimatšis õnnestus mul teda võita, aga lihtne see kindlasti olema ei saa."\nFinaali pääsemisega kindlustas Mäe oma karjääri kõrgeima koha tiiltivõistlustel. Varem on ta saanud MM-ilt kaks pronksmedalit (2015, 2019), EM-il tuli ta pronksile 2017. aastal.


Võru linnapea tahaks masstestimistega jätkata - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nVõru linnapea tahaks masstestimistega jätkata\n9. aprill 2020, 15:51\nVõru linnapea Anti Allas leiab, et ulatuslik testimine annab kõige parema ülevaate, kuidas olukord koroonaviiruse levikuga tegelikult on.\nEelmisel laupäeval alustati Võrus suuremate kaubandusettevõtete töötajate testimisega. Terviseameti valimisse langesid kahe esimese ettevõttena Jaagumäe Kaubanduse OÜ poodide töötajad ja Maxima XX kaupluse töötajad.\nEelnevalt oli Võru linnapea Anti Allas kaardistanud ära kõik Võru suuremad kaubandusketid, kes olid nõus testimisel osalema ning esitanud sellekohase palve ja ettevõtete andmed nii sotsiaalministrile kui ka terviseametile.\nTestimise tulemused olid rõõmustavad: kõik eelmsiel nädalal antud Covid-9 testide tulemused olid Võru Maxima XX kaupluse ja Jaagumäe Kaubanduse OÜ töötajate puhul negatiivsed.\nAllase sõnul tuleks aga kollektiivsete testimisega Võrus jätkata. Seda rõhutas ta ka üleeilses videokohtumises peaminister Jüri Ratasega. "Eelkõige tuleks nüüd selliste testimistega liikuda edasi mööda asutusi ja ettevõtteid, kus mitu töötajad koroonaviirusse on haigestunud. See aitaks nendes ettevõtetes ka suuremat töörahu tekitada, kui oleks teada, kes on viirusesse haigestunud või selle koguni peaaegu märkamatult läbi põdenud."\nAllas on sel teemal suhelnud nii kohalike asutuste-ettevõtete kui ka terviseameti esindajatega. Vastukaja on tema sõnul olnud üldiselt toetav.\nKindlasti tuleks linnajuhi sõnul testida Võrus ära kõigi seal tegutsevate kauplustekettide töötajad.\n"Võru inimesed on olnud väga tublid ja käitunud väga mõistlikult," tunnustas Allas. "See kajastub ka testimise statistikas: viimasel nädalal on viirus tuvastatud vaid mõnel üksikul Võrumaa inimesel. Näiteks kolmapäeval Lõuna-Eesti haiglas antud testidest oli küll üks positiivne, kuid selle andis Põlvamaa inimene."\nKindlasti tuleb aga linnajuhi sõnul kõikidesse piirangutesse suhtuda jätkuvalt täie tõsidusega ja olla valmis, et olukorra lõpliku paranemiseni läheb veel aega. "Et saada suurem kindlus ja õigem pilt viiruse võimaliku taandumise kohta, tuleks testimise hulka kindlasti suurendada," rõhutas Anti Allas.


VIDEO: Abielupaar ehitas võluva ujuvmaja sellest, mida teised pidasid prügiks - Maakodu.ee\nSkulptor Wayne Adams ja tantsija Catherine King lootsid aastakümneid tagasi, mil nad noored kunstnikud olid, oma ametitega piisavalt teenida ning ilusa kodu luua, kuid olud kujunesid teistugusteks.\nVäheste sissetulekute tõttu polnud neil võimalik oma kodumaal Kanadas maja osta, sestap otsustasid nad selle ise ehitada.\n1992. aasta loobusid nad linnaelust ja kolisid maale, täpsemalt veele. Ning sellest saadik on nad tükk tüki haaval oma kodu ehitanud, kasutades peamiselt seda, mida on rannalt leidnud või mis teiste inimeste arvates kasutuks on osutunud. Ka vahetuskauba tegemine pole neile võõras.\nUjuvas majapidamises on ruumid elamiseks, tantsustuudio, majakas ja neli kasvuhoonet, milles kasvavad aastaringselt erinevad puu- ja köögiviljad. Taimetoidule lisavad nad valku kala püüdes.\nKui väljas nii külmaks või tormiseks läheb, et õues ebamugavaks muutub, saab kalaõnge vette lasta ka läbi elutoa põranda.\nEnergiat saab Catherine'i ja Wayne'i kodu päikesepaneelide abil ning värske vee anumaid täidetakse lähedalasuva joa all.\nMaja paigalhoidmiseks ei kasuta nad mitte tavapäraseid ankruid, vaid tervet hulka köisi, mis on kinnitatud kallaste külge.\nKuid elu ujuvas majakeses pole mitte alati kerge. Näiteks kui kunstnikepaar kanu kasvatada proovis, lõppes see õnnetult, sest röövlinnud panid kanad üsna kiiresti nahka.\nVIDEO JA FOTOD: Norras avati Eesti arhitektide projekteeritud uudsed mägihütid (1) 23.08.2016\nVIDEO: On see alles hotell! Pole katust, seinu ega tualetti (12) 19.07.2016\nRaha teenivad nad nii oma kunstitööde kui puu- ja köögiviljade müügiga kohalikul turul. Juunist septembrini on nende kodu avatud külastajatele, kuid uudishimulikud peavad arvestama sellega, et kohalejõudmiseks tuleb ette võtta 1,5tunnine paadisõit. Maanteed majani, mis asub vee peal, ei lähe.\nCatherine ja Wayne on selles unistuste kodus üles kasvatanud ka kaks last.


Anoodini - leiti 3 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "anoodini" leiti 3 faili\nMida suurem on magneetiline induktsioon B seda suurem on trajektooride kõrvalekaldumine. Kui nõrga magnetvälja korral jõuavad kõik elektronid anoodile ja anoodvool püsib konstantsena, siis induktsiooni suurendamisel tekib moment, kus elektronide trajektoorid ei ulatu anoodini ja elektronid jõuavad katoodini tagasi. Anoodivool väheneb järsult nullini. Vastavalt induktsiooni väärtust nimetatakse kriitiliseks magnetiliseks induktsiooniks Bk. Edasisel induktsiooni suurendamisel trajektoorid kõverduvad veel tugevamini ning järelikult anoodvoolu tugevus jääb nulliks. Joonisel on toodud sõltuvused Ia=f(B) erinevate anoodpingete Ua korral. Vertikaalne anoodvoolu langevus (pidev joon) esineks siis, kui kõik el...


Eesti nimega näitlejanna startis ajaloo esimestele filmivõtetele kosmoses - Forte\nBaikonuri kosmodroomilt startis täna kanderakett Sojuz-2.1a piloteeritava kosmoselaevaga Sojuz MS-19, mis viib rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS) võttegrupi esimese kunstilise filmi tegemiseks kosmoses.\nRakett startis täna kell 11.55 Moskva aja järgi stardiplatvormilt number 31. Sojuz MS-19 pardal on meeskond koosseisus režissöör Klim Šipenko, näitlejanna Julia Peresild ja komandör Anton Škaplerov, kes hakkavad tegelema esimese kunstilise filmi tegemisega kosmoses, vahendab Interfax.\nVideo raketi stardist:\nRakett Sojuz-2.1a viis kosmoselaeva ette nähtud orbiidile. Kell 12.03 eraldus Sojuz MS-19 probleemideta kanderaketi kolmandast astmest ja võttis kursi ISS-ile. Reisi kestvus on kolm tundi ja 17 minutit. Põkkumine on ette nähtud kell 15.12 Moskva aja järgi.\nRoskosmose andmetel naaseb Sojuz MS-19 meeskond Maale 17. oktoobril.\nRoskosmos teatas 9. märtsil, et filmi tööpealkirjaga „Võzov” (ee „Väljakutse”) tegemiseks valiti välja 20 finalisti.\n14. märtsil teatas Roskosmose koosseisu kuuluva ettevõtte Glavkosmos juht Dmitri Loskutov, et filmivõtteid ISS-is finantseerib Venemaa Pervõi Kanal ja eelarverahasid selleks ei kulutata. Osa tööst finantseerib Loskutovi sõnul ka Glavkosmos, aga kommertstegevusest saadud tulu arvelt.\nJulia Peresilla perekonnanimi on pärit eestlastest vanavanematelt.\nUSA kosmoseagentuur NASA teatas mai alguses, et teeb koostööd Tom Cruise'iga, et esimest korda filmivõtted ilmaruumi viia – täpsemalt rahvusvahelise kosmosejaama pardale.\nKuna projekti kohta pole vahepeal midagi rohkem kuulnud, tundub, et "Võzovi" võttegrupp jõuab Cruise'ist siiski ette.


Kaalulangus koertel. Looduslik kiire kaalulangus\nPurina FOTO: unsplash. Tagasi üles. Sellega on toidu loomisel arvestatud. See tähendab seda, et koerad jõuavad ideaalkaalu 3 kuuga. Ennekõike muutub koer rõõmsamaks! Vähk: See haigus võib tabada mitmel erineval moel, kuid üks asi, mida saate vaadata, on kaalulangus.\nTegele oma koeraga iga päev vähemalt pool tundi. See on kõige suurem kiitus tema pingutustele. Tervise ja kehakaalu hoidmine peaks olema esimene ülesanne koera eest hoolitsemisel.\nKuigi kiireid ja lihtsaid lahendusi siin pole, võib uuesti normaalkaalu jõuda kolme kuuga. Hea elu toob kaasa uusi probleeme, millest me varem ei teadnud midagi.\nMida teha, et sinu karvane sõber ei sattuks nende hulka? Ülekaalulisus on hiiliv probleem, mis tekkib pika aja jooksul. Paljud saavad oma lemmiku ülekaalulisusest teada alles siis, kui tuleb mõne haiguse pärast veterinaari juurde minna.\nÜlekaalulisus võib koertel põhjustada mitmeid terviseprobleeme nagu diabeet, nõrk immuunsus, artriit või valutavad liigesed. Kas tõesti tuleks toitmist muutma? Jah, sest ülekaalulisest koerast saab varem või hiljem haige koer. Õige kehakaalu hoidmine peaks olema iga koeraomaniku jaoks kõige tähtsam osa sõbra eest hoolitsemisel.\nKolme kuuga kaalulangus koertel Kuna kaalu langetamine toimub pika aja jooksul, ei tule see hiljem nii kergesti tagasi.\nSee tähendab seda, et koerad jõuavad ideaalkaalu 3 kuuga. Mida sina saad koera aitamiseks teha? Esimese asjana soovitame külastada veterinaari ning paluda tal kaalulangus koertel kaalujälgimise kava, mis arvestab sinu koera iseloomu ja tervislikku seisundit. Jää tehtud otsusele kindlaks.\nAeglane, kuid pidev kaalulangus on koera tervise seisukohast kõige parem lahendus. Kui sa oled varem andnud talle toidujääke, loobu sellest täielikult. Ole nutikas ja vali koerale selline toit, mille koostis toetab igati kaalu vähendamist.\nJa veel, tegele oma koeraga iga päev vähemalt pool tundi. Kaalus alla võtmine pole ju kellegi jaoks lihtne.\nSoovid uutest toitudest lähemalt lugeda? Laadi alla Purina Pro Plan buklett pdf-fail. Purina Facebooki lehele ilmub pidevalt uusi lugusid kasside ja koerte maailmast.\nTule vaatama! Samal teemal:.


Venemaa aktsiaturg tegi eile üllatusliku pöörde - Äripäev\nVenemaa aktsiaturg tegi eile üllatusliku pöörde\n08. märts 2001, 10:14\nPeeter Koppel 08. märts 2001, 10:14\nVenemaa aktsiaturg liikus enamiku eilsest päevast kasumivõtmise tõttu alla, kuid plussis alustanud USA turud aitasid RTS-indeksi päeva lõpuks 1,3 protsendiga plussi 180,48 punktile.\nPäeva alguse korrektsioon oli mõneti loogiline, sest eelneva kolme kauplemispäevaga oli RTS-indeks kerkinud juba 10 protsenti. Samas tuli päevalõpu hinnaralli nii mõnelegi turuosalisele üllatusena. Maaklerite hinnangul ei aita eilne liikumine siiski turu edasist suunda ennustada, sest ebakindlus on jätkuvalt suur.\nVenemaa aktsiaturul täna, homme ja ülehomme seoses riiklike pühadega kauplemist ei toimu. Ebaharilikult kaubeldakse pühapäeval, kuid maaklerite hinnangul jääb kauplemisaktiivsus siis tõenäoliselt väga madalaks.


Battlefield 1 Märksõna - Level1\nEA ja Origin Accessi mängude nimekirja lisanduvad alates septembrist kaks 2016. aasta parimat tulistamismängu, Battlefield 1 ja Titanfall 2, viies sellega Xbox One mängukonsoolil toimiva EA Accessi mängude hulga üle 50 ja PC platvormil Origin Accessi …\nSten, Ragnar ja Martin keskenduvad sel korral nii mitmelegi kodumaisele uudisele. Esmalt räägitakse Eesti ja Battlefield 1 sümbioosist, uuritakse, mis toimub Tarbijakaitseametis ning lubatakse tulevikus Mihkel Rauale selgeks teha, millise mängumasina ta ostma peaks. Samuti …\nBattlefield 1 järgmine lisa toob lahingud Eesti saartele\nOleme juba varasemalt uurinud, kui mitmes videomängus on mainitud meie armast Maarjamaad ning peagi saame loetellu lisada veel ühe nime, sest järgmine Battlefield 1 allalaetav lisa viib madina Eesti saartele. Spekulatsioonide kohaselt augustis ilmuv Battlefield 1 allalaetav lisapakk In the …\nTeine Tase 82 × Parim Batman eales?\nSten, Ragnar ja Martin on õues valitseva lume eest tuppa põgenenud, et mängide videomänge ning neist ka rääkida. Täna tulevad teemadeks Telltale’i Batmani viimane episood, uus Hitmani osa, Battlefield 1 ning otse loomulikult on Ragnar …\nTeine Tase × Gears of VR\nSten, Martin ja Ragnar on taaskord tagasi, et rääkida kõigest, mis uus – PlayStation VR (eesotsas Batmaniga), Battlefield 1, Gears of War 4 ning otse loomulikult kauaoodatud Red Dead Redemption 2 tulek! Sul tekkisid küsimused, kommentaarid? Kirjuta …


Intervjuu EL 2005/11\nMiks on putukad nii suured, kui nad on\nToomas Tammaru (1968) on sündinud Tartus. Lõpetas Tartu ülikooli 1992 bioloogina. Töötanud 1994–1997 Soomes Turu ülikoolis ja 1998–2005 EPMÜ zooloogia ja botaanika instituudis. Alates 1999 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi loomaökoloogia dotsent, septembrist 2005 TÜ erizooloogia professor. Olnud 2000 USA Marylandi ülikooli külalisteadur. Uurinud evolutsioonilist ökoloogiat, putukate populatsioonidünaamikat, liblikate faunistikat jne.\nKuulsin, et sa ei ole vastu plaanile ehitada ülikoolilinnak Maarjaväljale kanada kuldvitste keskele muu hulgas seetõttu, et seal on rohkesti rohtu liblikaröövikute söödaks. Miks loomaökoloogid söödavad putukaid ja mitte näiteks küülikuid, kellest ka liha saaks?\nPutukate kui mitte eriti söödavate loomade elu uurimise mõttekus ilmneb minu jaoks kolmel tasandil. Esiteks, putukaökoloogial on otsene rakenduslik väljund nii kahjuritõrje kui ka ohustatud putukaliikide kaitse teoreetilise alusena. Kuigi praegu tegeleme selliste küsimustega vaid riivamisi, on asjaomase kompetentsi olemasolu Eestis kindlasti vajalik.\nTeiseks, hästi tehtud ökoloogiateadus ei uuri mitte niivõrd oma objektliike, kuivõrd üldisi probleeme objektliikide näitel. Nii näiteks küsime, kuidas on võimalik kindlaks teha, kas noorloomad kasvavad alati nii kiiresti kui füsioloogiliselt võimalik või hoiavad nad ennast miskipärast tagasi. Selliste katsete tegemine sinu soovitatud küülikute peal oleks sadu kordi kallim ja keerukam, kuid putukaid uurides saadud tulemused võivad sageli ka küülikutele rakendatavad olla.\nTeisisõnu, putukaid uurides säilitame ja arendame oma kompetentsust üldistes ökoloogilistes ja evolutsioonilistes küsimustes. Sellist üldteoreetilist asjatundmist vajame nii ülikooli õppejõududena kui ka sõna kaasa ütlemiseks laiema kõlapinnaga küsimustes: nii mõistame ökoloogidena, et enamik talvituma asunud parte ei ela kevadeni, teisiti see lihtsalt olla ei saa. Seega pole hiljuti Rootsis leitud surnud sinikaela puhul põhjust paanikaks, kui meenutada linnugripihüsteeriat ajakirjanduses.\nKolmandaks, teadus on peale kõige muu kindlasti ka sport ja spordis peame Eesti au eest väljas olema. Enese heast küljest näitamiseks tuleb valida alad, milles meil on lihtsam häid tulemusi saavutada. Praegu on meil näiteks suhteliselt raskem konkureerida selle maailma vägevatega teadusharudes, kus tulemus sõltub olulisel määral rahast. Asjalikkugi putukaökoloogiat saab seevastu teha odavalt.\nKuidas siis paistab Eesti loomaökoloogia naabermaade taustal? Kas oleme ikka Lätist\nLätist oleme küll kindlasti kõvemad. Soome ja Rootsi tasemeni seevastu on meil veel mitmes mõttes pikk maa minna, kuid väga häbeneda pole ehk ka põhjust. Esiteks seepärast, et mainitud maade tase loomaökoloogias on rahvusvahelises võrdluses väga kõrge ja sellele allajäämine pole veel iseenesest tingimata häbiasi. Teiseks seetõttu, et Eestis alustati 1990. aastate alguses peaaegu nullist, vähemalt kui teadust rahvusvahelistes ajakirjades avaldatuga mõõta. Senine kiire areng ja siinsete loomaökoloogia töörühmade vaieldamatu perspektiivikus lubab uskuda, et varsti pole enam põhjust meenutada ega mainida, et üsna hiljuti sai alustatud üsna tühjalt kohalt. Kõiki kaasalööjaid ei jõua siinkohal nimetada, kuid soovitan vaadata http://www.loodus.ee/loomaokoloogia.\nPutukatest kui mudelorganismidest kõneldes tuleb kõigepealt meelde Drosophila.\nMilliseid putukaliike oled ise katsetes kasutanud ja miks just neid?\nKõigis oma doktoriväitekirja töödes kasutasin harilikku hallavaksikut, kes on Eestiski väga tavaline sügisese lennuajaga ööliblikas. Toona polnud suurt valikut: kogu töörühma tegemised keskendusid just sellele liigile. Seda eelkõige seetõttu, et hallavaksik on Lapimaal oluline metsakahjur, kelle populatsioonide arvukuse regulaarsed võnkumised sobivad hästi populatsioonidünaamika kesksete probleemide uurimiseks. Paraku on nii, et iga liik vajab “sissetöötamist”, s.t. õnnestunud katseteni jõuame tavaliselt alles siis, kui paar suve on aia taha läinud. Nagu ikka, pidi doktoritöö valmis saama kolme-nelja aastaga, seega olnuks suur risk üritada uue liigiga. Hallavaksikuga töötamisel oli seevastu kasutada Turu ülikooli teadlaste paarikümneaastane kogemus.\nHallavaksik on siiski ka objektiivselt hea mudelliik. Üks oluline eelis on asjaolu, et selle liigi röövikud ei kannata suurt haiguste all – kogu katse luhtumine haiguspuhangu tõttu on putukaökoloogile nutmapanevalt suur, kuid kahjuks mitte haruldane õnnetus. Teiseks pole vaksikute valmikud üleliia “targad”, nad paarituvad ja munevad probleemitult ka väikeses plastpurgis. Päevaliblikad seevastu saavad oma vangistaatusest hästi aru ja nendele sobivate tingimuste loomiseks tuleb palju rohkem vaeva näha.\nHallavaksikuga oleme ka Eestis mõned tööd teinud, kuid eelkõige oleme püüdnud tundma õppida üht teist liblikaliiki: viljapuu-tupslast. Selle liigi eelis on tema tiivutud emased, kes enamasti püsivad kogu oma armetu valmikuelu jooksul koorumiskoha vahetus läheduses. Ökoloogile pakub erakordse võimaluse asjaolu, et me ei pea arvestama valmiku käitumisega, mille uurimine ja kvantitatiivne kirjeldamine osutub “normaalsete”, laialt ringi lendavate liblikate puhul sageli ületamatuks raskuseks. Väikese muigega võib öelda, et tupslaste valmikud ei käitugi ja teevad seeläbi meie elu lihtsamaks.\nViimasel ajal oleme alustanud eri liblikaliike võrdlevate töödega, mispuhul ei saa me muidugi enam piirduda kõige probleemitumate ja hästi tuntud objektidega. On olnud õnnestumisi ja ebaõnnestumisi. Viimastest üritame õppida, kuid teatud piirangud jäävad ikkagi. Nii oleme seni vältinud liblikaliike, mis talvituvad röövikuna: röövikute ületalvepidamine on tunduvalt keerulisem kui nukkude ja munade talvitamine.\nMillised on põhilised uurimisteemad, millega tegeled?\nUuritavad probleemid kuuluvad peamiselt evolutsioonilise ökoloogia valdkonda. Selle teaduse raames küsime, miks näeb loom või taim välja nii, nagu ta näeb, ja elab nii, nagu ta elab. Küsimus “miks” saab kõnealuse teadusharu kontekstis spetsiifilise sisu: uurime, milliste evolutsiooniliste jõudude toimel on ta selliseks kujunenud, nagu me teda tunneme.\nSageli pole teadlastel rahuldavaid vastuseid üllatavalt lihtsatele küsimustele. Nii ei mõista me sugugi hästi, millised tegurid on ohjanud putukate kehasuuruse evolutsiooni. Usume, et enamasti on evolutsioon iga liigi viinud tema jaoks parima võimaliku suuruseni. Kui nii, siis peaks keskmise suurusega putukatel minema paremini kui keskmisest väiksematel või keskmisest suurematel liigikaaslastel. Kui suudame sellise olukorra põhjused oma katses kindlaks teha, oleme astunud olulise sammu lähemale kehasuuruse evolutsiooni mõistmisele.\nKeskmise suurusega putukatel läheb ilmselt hästi püsivates keskkonnaoludes, ent kehasuuruse evolutsiooni ei saa vist vaadelda asjana omaette, lahus näiteks putukate elukeskkonnast. Mõnedel juhtudel eelistab valik ilmselt just priskemaid või vastupidi väiksemaid isendeid.\nLoomulikult. Evolutsioonilise ökoloogia keskse küsimuse võibki formuleerida nii, et püüame mõista, millised keskkonnatingimused milliseid omadusi soosivad ja miks. Seda uurimegi. Kuna me ei saa kunagi päris täpselt teada, millised olid keskkonnatingimused ja seega ka valikufaktorid viimase kümne miljoni aasta jooksul, jääb vastus küsimusele “miks ta selliseks on evolutsioneerunud” paratamatult veidi spekulatiivseks.\nPalju rangema vastuse saab anda küsimusele “millised vaikufaktorid tunnuste vaadeldavaid väärtusi praegu alal hoiavad”, ehk siis stabiliseerivat valikut põhjustavad. Kui tunnuse väärtustes on geneetilist muutlikkust (s.t. on geneetiliselt erinevaid isendeid), siis peaksime stabiliseeriva valiku puudumisel nägema pidevat ja kindlasuunalist evolutsioonilist muutust. Putukate kehasuuruses on geneetilist muutlikkust parasjagu palju, kuid ei lepatriinud ega kapsaliblikad muutu aasta-aastalt suuremaks ega väiksemaks. Seega peab pidevalt toimima looduslik valik nii “liiga suurte” kui ka “liiga väikeste” isendite vastu.\nOled uurinud ka peremees-parasitoidi suhteid. Kõrvaltvaatajana tundub see valdkond ju üsna hästi uuritud, kus midagi uut on vist üsna raske leida?\nLiblikate parasitoididega ehk elusates röövikutes nugivate kiletiivaliste vastsetega puutusin kokku eelkõige siis, kui osalesin hea kolleegi Tiit Tederi tegemistes. Tiit uuris oma väitekirjatöös hundinuia vartes uuristavate liblikaröövikute ökoloogiat. Muu hulgas õnnestus meil maailmas esimest korda loodusliku süsteemi peal näidata, et taime parameetrite mõju ulatub kolmanda troofilise tasemeni. Osutus nimelt, et kidurate hundinuiade vartes arenenud liblikaröövikute parasiidid ei kasva sama suureks kui jõudsalt kasvanud taimedelt pärit liigikaaslased.\nPraegu ei tegele meil parasitoididega otseselt keegi, kuid see viga tuleks parandada. Seda seetõttu, et parasitoidid on putukate ökoloogias tõsised tegijad: tüüpilisel juhul hukkub looduses umbes kolmandik liblikaröövikuid seeläbi, et parasitoidi vastne sööb ta elusast peast seest õõnsaks. Seetõttu on parasitoidid tähtsad ka taimekahjurite biotõrjes.\nSeda hirmu küll pole, et kõik juba uuritud oleks: matemaatiliselt modelleeritud on peremehe ja parastoidi ökoloogiliste suhete paljusid aspekte, kuid kaugeltki kõiki ennustusi pole suudetud praktikas kontrollida ja ega ühest või mõnest katsest piisagi – ökoloogilised süsteemid on nii mitmekesised ja mürarikkad (s.t. mõjule pääsevad juhuslikud ennustamatud faktorid), et üldistusteni jõudmiseks tuleb koguda vähemalt mitmeid kümneid tõendeid eri süsteemidest. Nii näiteks peab putukate optimaalse kehasuuruse probleemi juurde tagasi tulles ütlema, et me ei tea, kui olulist rolli mängivad parasitoidid liblikaröövikute kehasuuruse evolutsioonis. On efektseid katselisi tõendeid selle kohta, et parasitoidid eelistavad suuremaid röövikuid, kuid samas suudab suurem röövik ennast ka paremini kaitsta. Milline on nende ja veel mitmete muude faktorite koosmõju lõpptulemus, seda me üldistavalt paraku veel öelda ei oska.\nErinevalt paljudest ökoloogidest, kellele on tuttav vaid oma uurimisobjekt, tunned hästi näiteks liblikaid, ent ka muid loomi ja taimi. Kas n.-ö. klassikalisel loodusetundmisel on nüüdisajal ikka kohta, sest teaduspublikatsioone sel teema ei õnnestu ju avaldada?\nTõsi ta on, et ka “rohelises” bioloogias on tänapäeval võimalik teaduslikku karjääri teha loodust laiemalt tundmata. Metoodiliselt korrektselt tehtud ja õnnestunud katse koos perfektse statistilise analüüsiga võib avada tee prestiiþsetesse teadusajakirjadesse ka siis, kui idee on laenatud. Siiski on ka ökoloogias valdkondi, milles tegutsemine eeldab paljude liikide tundmist ja eriti vajalik on taksonoomiline silmaring üldistuste poole püüeldes. Usun, et pragmaatiliselt mõeldes on Eestis mõttekas arendada just sellist tüüpi bioloogiat: looduse tundmise ehk siis naturalistliku kultuuri taseme poolest ei pea Eesti ennast rahvusvahelises võrdluses häbenema.\nMis liblikatesse puutub, siis nende otsimise-püüdmise-vaatlemise ja ka oma liblikakogu korrashoiu peale kulutan ma küll selgelt rohkem aega ja energiat, kui seda oleks vaja minu põhitöö jaoks tarviliku liikide tundmise taseme alalhoiuks. Seda muidugi töö ja pere arvelt. Tunnistan, et selles mõttes ei tegutse ma ratsionaalselt, kuid ehk tohib üks irratsionaalne tegevus igal inimesel olla. Irratsionaalset rõõmu Eestile uue liigi leidmisest tasub kogeda.\nKuidas iseloomustaksid Eesti liblikaamatöörluse praegust taset?\nEestis on praegu paarkümmend asjahuvilist, kes liblikaid otsides ja kogudes Eesti fauna uurimisele aktiivselt kaasa aitavad. Liblikafauna uurimine on meil praegu rõõmustaval kombel aktiivsem kui kunagi varem ning mis eriti oluline: andmed haruldasemate liikide leidudest oleme juba üle kümne aasta suutnud süstemaatiliselt kokku koguda ja avaldada Eesti lepidopteroloogide seltsi ja LUS-i perioodilises ühisväljaandes Lepinfo (varem pikema nimega Lepidopteroloogiline Informatsioon). Viimastel aastatel on suurem osa toimetamise tööst olnud Erki Õunapi kanda.\nLoomulik järgmine samm oleks liblikaleidude andmebaasi loomine, kuid selleks pole seni veel jõudu jätkunud. Arvutiandmebaas võimaldaks efektiivselt teha kvantitatiivseid analüüse, muu hulgas korrektselt tõestamaks üsnagi ilmset tõsiasja, et kliima soojenemise tõttu taanduvad Eestis põhjapoolsemad liigid ja lõunapoolsed tungivad peale.\nOn väga rõõmustav, et Eesti amatöörlepidopteroloogide huviorbiiti on tõusnud ka pisiliblikad, kes olid kuni viimase ajani Eestis väga puudulikult uuritud. Eriti tahaksin siinkohal rõhutada Urmas Jürivete entusiastlikku tööd Eesti pisiliblikafauna revideerimisel. Julgen öelda, Eesti on oma liblikafauna uurituse tasemelt üle Euroopa keskmise.Tänu kuulub tegijaile.\nOled õpetanud Eesti võistkonda rahvusvahelise bioloogiaolümpiaadi jaoks. Pead seda ilmselt oluliseks: kas polegi mitte nii, et paremate tulemuste saamiseks peab looduse tundmaõppimist alustama võimalikult varakult?\nJah, valdav enamik hingega asja juures olevatest rohelistest bioloogidest on alustanud looduse uurimist koolipõlves, paljud isegi enne seda. Kindlasti mõjutab selline “hingeline” taust tulemuslikkust hilisemas teadlaskarjääris, kuid küsimus on oluline ka üldisemas plaanis. Loomulikult ei saa kõigist loodushuvilistest koolilastest biolooge, kuid võime looduse mitmekesisusest rõõmu tunda säilib elu aeg. Kahjuks pole selline võime oma siiraimal kujul vist enam omadatav pärast murdeiga. Usun, et nii looduskaitsele kui ka ühiskonnale tervikuna on igati kasuks, kui meie hulgas on võimalikult palju inimesi, kes looduse mitmekesisust näha oskavad, sellest rõõmu tunnevad ning seetõttu seda ka väärtustavad oma tegemistes ja otsustes. Seetõttu loodan väga, et meie looduskaitse korraldajatel jätkub tarkust mitte piirata populistlik-looduskaitselistel kaalutlustel selliseid tegevusi nagu näiteks putukate kogumine ja lindude rõngastamine. Tulemus oleks soovitule otse vastupidine – laskem lastel õppida loodust tundma ja seeläbi seda ka väärtustama.\nMillega tegeletakse TÜ erizooloogia õppetoolis?\nLoomade õpetamise ja loomade uurimisega. Esindatud on nii klassikaline kui ka molekulaarne loomasüstemaatika, suurimetajate uurimine ning on ka selgelt ökoloogilisi teemasid. Põnev on Urmas Saarma arendatav fülogeograafia suund: uuritakse loomapopulatsioonide ajalugu, sealhulgas loomade rändeid pärast jääaega . Ideaalis näeksin, et õppetooli koonduksid eelkõige sellised loomateaduse harud, mis tuginevad laiale taskonoomilisele kompetentsusele ehk siis just sellisele asjatundmisele ja loodusesse suhtumisele, millest eespool just rääkisime.\nMilliste loomarühmade süstemaatika poolest me Eestis üldse kompetentsed oleme: kogu\nloomariigi mitmekesisusest me vist jagu ei saa?\nParaku on sul õigus – kas või ainult kõigi Eesti putukate kompetentseks hõlmamiseks peaks tööl olema vähemalt kakskümmend putukasüstemaatikut, mis käib meile kindlasti üle jõu. Lisaks ei saa me eeldada, et professionaalne süstemaatik tegeleks vaid Eesti faunaga. Suutmaks maailmateaduses sõna kaasa öelda peab ka süstemaatiku taksonoomiline kompetentsus olema globaalne, mis veelgi vähendab perspektiive katta kogu kodumaine loomastik asjatundjatega. Kõlama jäänud lootusetu noot ei tähenda sugugi, et tohiksime alla anda ja üritamast loobuda, üha integreeruvama bioloogiateaduse arenguks on hädavajalik, et keegi valdaks ka selle teadusharu loogikat ja meetodeid, mis siis, et kõike hõlmata ei jõua. Liikide tundmine ja fauna uurimine jääb seevastu paratamatult üha enam amatöörbioloogide pärusmaaks, kuid amatööride tööd suunata on kindlasti professionaalse teadlase ülesanne.\nKas teadus on su põhiline harrastus või jääb aega ka muudeks hobideks?\nKui sean üles lambi ööliblikate püüdmiseks või lähen pesakastiringile tihasepoegi rõngastama, siis ei mõtle ma teadusele – see on midagi muud. Loomulikult oleks tore, kui keegi kunagi kasutaks selliste harrastustegevuste käigus kogunevat teavet teaduse huvides (selleks saab kõik kirja pandud), kuid kakupoega käes hoides mõtlen ma teaduspublikatsioonile sama vähe kui ehk tüüpiline tänapäevane harrastusõngitseja mõtleb püütavast kalast saadavale toidupalale, primaarne on ikka rõõm vahetust kontakstist loodusega. Aga jah, kui on reaalselt valida metsa mineku või mõne muu vaba aja veetmise viisi vahel, siis langeb mu valik ikka esimese kasuks, vähemalt rohelisel aastaajal.\nLoomaökoloog Toomas Tammaru küsitlenud Toomas Kukk