Küünarliigese punnide ilmnemise põhjused. Mida teha, kui paistes ja valus küünarliiges on?, Koonused artriidi kaespintslid\nIgas vanuses inimesed on haiged. Erinevalt oma karvastest kolleegidest higistavad need kutid mitte eraldi osades, vaid kogu kehaga. Ja üldiselt on sfinkside tervis nö. See juhtub, et käpa padi on kahjustatud ja see paisub. Deformeeriva artroosi korral saadakse põhiandmed röntgenuuringuga - siin on liigeseelementide deformatsioon nähtav, mistõttu noad on kõverad.\nNende sisu "pritsib" rakkudevahelisse ruumi, mille tagajärjel kuded paisuvad ja areneb traumaatiline ödeem. Selle päritolu võib aimata välistest märkidest: Nahakahjustused, kriimustused ja muud kahjustused vigastuskohas on nähtavad. Esimestel tundidel ei erine vigastatud piirkonna temperatuur ümbritsevate kudede temperatuurist või on veidi tõusnud. Pärast vigastamiskoha patogeense mikrofloora külvamist võib ödematoosne piirkond muutuda väga kuumaks.\nKui protsess jätkub aseptiliselt, muutub ödeem külmaks. Esimestel tundidel pärast vigastust ilmneb palpatsioonist tugev valu, mis võib koos põletikuga kas intensiivistuda või kaduda. Verevalumid mööduvad reeglina spontaanselt, vajadus veterinaarse sekkumise järele tekib harva. Murd Traumaatilise ödeemi "tõhustatud" versioon on turse, mis areneb luumurru tagajärjel.\nMurd põhjustab kasvaja moodustumise sama põhimõtte järgi, kuid selle sümptomid on rohkem väljendunud: Samuti on nähtavad hõõrdumised, sügavad kriimustused ja muljutud verevalumid.\nKui luumurd on avatud, võib haavakanali paksuses näha purustatud luude fragmente. Muidugi, sel juhul tõmbab raske verejooks kindlasti tähelepanu.\nTraumaatiline turse koos luumurdudega areneb kiiresti, see on väga suur, koed omandavad pastataolise konsistentsi. Palpeerimisel on tunda väga tugevat valu. Kui kahtlustate seda lemmiklooma patoloogiat, peate viivitamatult võtma kliinikusse või viivitamatult loomaarsti kutsuma! Ravi jaoks kasutatakse rehve või krohviseguavatud luumurruga on vajalik operatsioon. Neoplasm Iga neoplasm võib olla kas healoomuline või pahaloomuline. Lokaliseerivad kasvajad Võimalik on arvata kasvaja päritolu lokaliseerimiskohas, kuid see diagnostiline meetod ei toimi alati.\nEsikäpp Kõige sagedamini arenevad kasvajad esikäpale järgmistel põhjustel arvestades neoplasmide võimalust : Vigastused, sealhulgas luumurrud. Kõige sagedamini esinevad kilde esijalgade pehmetes kudedes.\nNeed võivad põhjustada nii traumaatilist turset kui ka abstsesse. Viimane koonused artriidi kaespintslid patogeense mikrofloora tõttu, mis on Polve uhise turse eemaldamine haava kanalisse. Viimasel juhul kuded paisuvad, muutuvad kuumaks ja kõvenevad. Küpsedes koonused artriidi kaespintslid pehmeneb. Võib-olla hematoomide moodustumine.\nTugevate löökide või muude traumaatiliste mõjude tõttu võivad veresooned olla kahjustatud. Neist väljuv veri koguneb nahaalusesse koesse ja naha alla. Esimestel päevadel on turse kerge, mõne päeva pärast kõveneb ja kõveneb. Tagakäpp Tagakäpa kasvajad arenevad järgmistel põhjustel: Tagajäsemed paisuvad ja paisuvad sageli südame- ja neerudehaigustega. Turse on külm ja tihe. Lisaks areneb tagajäsemetel sageli allergilise päritoluga turse.\nMõnikord avaldub see müosiit lihaspõletik. Neid juhtumeid iseloomustab tugev valu. Kõik kirjeldatud patoloogiad võivad võrdselt areneda kõigil käppadel. Sõrmede vahel Sõrmede vaheline kasvaja on seenhaiguste patoloogiate sagedane tagajärg. Eriti on see "kuulus" malassesioosi osas. See pärmi põhjustatud patoloogia ei ole kasside jaoks iseloomulik, kuid praktikas esineb see endiselt.\nSeda iseloomustavad järgmised sümptomid: Digitaalsetes ruumides ilmuvad kummalise, mugulakujulised kasvud. Haige looma käppadest tuleb imelikku hallitanud räpast lõhna. Interdigitaalsete ruumide kasvajad võivad olla tingitud allergiatest ja abstsessidest võõrkehade tõttu, mis sisenevad pehmetesse kudedesse. Esimesel juhul kaasneb patoloogiaga tugev sügelus, teisel - areneb tugev valulikkus.\nLiiges Turse või liigeses tekkiv suur tüvi on kindel märk looma jäseme kahjustustest koos artriidi, bursiidi, artroosi või muu liigesepatoloogiaga.\nKõigi nende haigustega kaasneb tugev valureaktsioon ja looma tõsine haletsus. Kõigil juhtudel ei ilmne kasvaja järsku, vaid üsna pika aja jooksul. Kõige sagedamini haiged vanad kassid.\nKasvajate meditsiiniline ravi Koonused artriidi kaespintslid praktiseerivad kasvajate ravi järgmistel juhtudel: Abstsessid. Mõnikord on vajalik drenaaži paigaldamine. Enamikul juhtudel määratakse antibiootikumid.\nMõned artriidi, artroosi tüübid. Määrake kondroprotektoreid puusa- ja liigese ekstra Nutri-Vet, Dolfos ArthroFos, kondroitiinkompleks jtsamuti põletikuvastaseid kortikosteroide. Kasutatakse seenevastaseid ravimeid Itrakonasool, griseofulviini rühma antibiootikumid, Yami salv ja teised. Kasvaja kirurgiline eemaldamine Raskematel juhtudel kasutatakse kasvaja kirurgilist eemaldamist: Tõsine artriit ja artroos.\nSurnud kude lõigatakse välja, ideaaljuhul paigaldatakse liigeseid asendavad implantaadid. Pahaloomulised ja healoomulised kasvajad. Need lõigatakse välja, püüdes eriti vähktõve korral haarata võimalikult palju naaberkudesid.\nLisaks on onkoloogiaga ette nähtud kemoterapeutilised ravimid. Need avatakse, õõnsust pestakse vesinikperoksiidiga ja täidetakse antiseptilise pulbriga. Võimalikud operatsioonijärgsed komplikatsioonid Märgime, et paljud võimalikud operatsioonijärgsed komplikatsioonid on võimalikud ainult asepsise ja antiseptikumide reeglite tõsiste rikkumiste korral, samuti opereeritud looma eest hoolitsemise reeglite rikkumise korral.\nMe räägime operatsioonijärgse põletiku arengust, mis on tulvil sepsise ja isegi lemmiklooma surmaga. Vähkkasvajate eemaldamisega on tagajärjed palju tõsisemad - neoplasmi metastaasid koos sellele järgnenud uute kasvajate ilmnemisega kasside keha teistes organites ja kudedes. Selle vältimiseks tehakse keemiaravi. Sfinksi paistes käpp Ödeemi tekkimise põhjused: Kõige tavalisem põhjus on kudede kahjustus.\nVerevalumite, pehmete kudede haavade ja muude vigastustega hävitatakse kuded ja veresooned, rakud pehmendatakse ja areneb põletikuline protsess. Selle tõttu on kahjustatud piirkonnas lokaalne vedeliku kogunemine. Infiltraat lümf võib seguneda verega, küllastades kudesid ja moodustades õõnsusi. Väliselt võib see avalduda kohaliku tursena koos hemorraagiade verevalumitehematoomide ja lümfo-ekstravasaasidega.\nAllergiline reaktsioon. Keha allergeenile immuunvastuse taustal areneb aseptiline põletikuline reaktsioon, mille käigus muutuvad veresoonte läbilaskvus.\nKõige sagedamini näeme ödeemi koos kontaktallergiaga putukahammustusele, koonused artriidi kaespintslid. Allergeeni sissehingamisel või allaneelamisel võivad olla seotud suu ja kõri limaskestad ning välja võib areneda kopsuturse. See on äärmiselt ohtlik seisund, mis nõuab viivitamatut arstiabi. Tursed vere ja lümfi kahjustatud väljavoolu taustal.\nLoomadel juhtub see enamasti jäsemete ja kõrvade nööpnõelte, elastsete ribade, juhtmete jms pigistamisel. Kui kahjustatud piirkonna vereringet ei taastata õigeaegselt, toimub kudede surm nekroos. Seda näeme ka veenitromboosi korral, rikkudes neoplasmi kasvust tingitud väljavoolu, metastaasidega lümfisõlmedes jne.\nSüstemaatiline üldistatud tursed arenevad kardiovaskulaarse, maksa- või neerupuudulikkuse taustal. Need on eluohtlikud seisundid, kuna need sageli lõppevad kopsuturse ja surmaga. Kõige sagedamini arenevad põhihaiguse viimastes etappides ja neid on raske korrigeerida. Ilmneb jäsemete või keha külje turse, millel kass pikka aega asub. Autoimmuunne turse areneb autoimmuunhaiguste taustal, kui keha hakkab endaga "võitlema". Need on üsna haruldased ja erinevad kliiniliselt erinevalt.\nMida teha, kui märkate kassi ödeemi? Igal juhul peaksite looma loomaarstile näitama ja nii kiiresti kui võimalik. Turse võib kiiresti areneda, mõne minuti jooksul ja ohustada looma elu. Teie esmaabi sel juhul võib kassi seisundit oluliselt leevendada ja prognoosi parandada.\nKui teil on paistetus kuum, punetav, võite proovida külma teha ja minna vastuvõtule; Koonu, huulte turse korral proovige anda loomale antihistamiini kui teil seda kodus on ja pöörduge võimalikult kiiresti Krasnojarski veterinaarkliiniku poole.\nPöörduge arsti poole nii kiiresti kui võimalik. Kui hingamine peatub, on vaja läbi viia kunstlik hingamine läbi salvrätiku, avades suu ettevaatlikult.\nKliinikus uurib arst looma kiiresti ja viib läbi sümptomaatilise kannatlikkuse, mille koonused artriidi kaespintslid on seisundi stabiliseerimine, ning viib seejärel läbi koonused artriidi kaespintslid diagnostika diagnoosi panemiseks.\nKasside ja koerte ödeemi ravi ja ennetamise kulud Ennetava meetmena tuleks kassi kaitsta võimalike allergeenide, tubakasuitsu, taimede, kodukeemia jne eest.\nTooge oma kassi regulaarselt vaktsineerimiseks ja raviks. Vanematel kui aastastel loomadel on soovitatav teha igal aastal uriini- ja vereanalüüsid, samuti kõhuõõne ultraheli. Ravi maksumus sõltub diagnoosist, näiteks allergilise tursega piisab tavaliselt paarist antihistamiinikumi süstimisest alates rubla ja allergeenide välistamisest.\nTöötame teie heaks 24 tundi koonused artriidi kaespintslid, 7 päeva nädalas. Asume aadressil: Krasnojarsk, Partizan Zheleznyak St.\nKohalikud elanikud pidasid villast ilma jäetud hülgeid sellisteks filantroopideks, kes kinkisid omaenda koonused artriidi kaespintslid kohaliku panteoni esindajate disaineriietele. Kuid paraku olid muistsed egiptlased geneetikast kaugel. Seetõttu, et kiilastest hüljestest eraldi tõuks muuta, ei tulnud keegi peale. Kassid pandi konveierile alles Selle tulemusel on meil alasti pussisid koguni kolm sorti: Kanada, Don ja Peterburi.\nMuide, Sfinksi ei saa nimetada täiesti alasti. Lõppude lõpuks on iga kiilas kass sfinks, kuid mitte iga sfinks pole kiilas. Villa on juba 4 klassi: täiesti paljas, floks, veluur ja pintsel. Kui esimesega on kõik selge, siis karja ja veluuri puhul on vill justkui olemas, kuid seda pole seal.\nSee on nii lühike ja õhuke, et näeb välja pigem virsiku peal olev sule. Teatud Liikumise poletikule kaeulatuses harjakarvaga kassid on täiesti karvased.\nJa nende juuksed on nagu jäik pintsel. See on kass, kellel on teatud tüüpi villane kari. Nendel kassidel võivad olla nina, kõrvade, käppade ja saba lühikesed juuksed. Täna Täna, sõbrad, räägime teile kiilasest kiisust.\nNii et lõpetage, pange oma käed lauale! Me räägime kassist, elusast asjast! Ja mitte see, et sina Tüüpi villaharjaga kasse kasutatakse ainult tõuaretuseks, sest neist saadavad kassipojad on kiilaspäised.\nÜkskõik, mis kass võib olla: alasti või peaaegu alasti, paneb kehas karvade puudumine omanikule erilised kohustused võõra looma eest hoolitsemisel. Näiteks regulaarsed veeprotseduurid.\nSfinksi peate pesema vähemalt kord nädalas, vahepeal niiskete salvrätikutega. Erinevalt oma karvastest kolleegidest higistavad need kutid mitte eraldi osades, vaid kogu kehaga.\nJa siis hakkab kass haisema nagu looduslik koer! Kuid kui lõhn ei häiri teid, kiirustame palun, et see higi poleks mitte ainult haisev, vaid ka kergesti määrdunud! Hülged jätavad oma pruuni jälje kuhu iganes nad lamavad: diivan, voodipesu, teie riided ja muud kohad, kuhu see kiilas perse pääseb.\nLisaks on lemmiklooma jaoks ohtlik pikka aega määrduda. Kassil võivad olla mustad laigud, akne ja muud ebameeldivad nahahaavandid. Samuti peab kass perioodiliselt silmi ja kõrvu loputama. Kuna neil pole ripsmete ja juuste kujul looduslikku kaitset, satub mustus sinna sageli. Lisaks kõrvadele ja silmadele peate pühkima ka kassi voldid, kuhu võib koguneda higi ja ummistuda mustus.\nPeaksime ütlema ka allergiate kohta. Jah, sfinksil pole villa, kuid kassi süljes sisalduv glükoproteiin ei kao. Ja see on sekundiks kassi allergilise reaktsiooni peamine põhjus.\nLisaks võib sfinks ise olla allergiline! Reaktsiooni põhjustavad kõik: toit, pesuained, millega ruumi töötlete, šampoonid. Ja üldiselt on sfinkside tervis nö. Nõrga immuunsuse tõttu võib igasugune infektsioon neile saatuslikuks saada. Sfinksid vajavad rõivaid mitte ainult külma, vaid ka päikese eest kaitsmiseks!\nNiisiis, õiglane küsimus: miks kurat seda haiglaselt haisevat kiilaskassi vaja on? Ja me vastame teile. Teda on vaja armastuseks!\nLõppude lõpuks ei saa sfinksid ilma meheta elada. Nad armastavad siiralt oma peremehi, nii et Gurchenko haigused liigeste kui ka väikeseid.\nLisaks on loomad väga nutikad. Susside käsu peale toomiseks ei pea oma kiisu õpetamiseks olema Kuklachev. Jah jah, see käib ikka kasside kohta! Kiirendatud ainevahetus annab alati isu, kuid kasside toitmist ei tasu piirata - see on nende jaoks norm. Sfinksil on vajalik kiire ainevahetus, et mitte juusteta külmuda ja temperatuur püsiks 39 kraadi.\nSeega on omanikul selline nurruv küttepadi kallistamise hooajal kallistada. Muide, sfinksi kassipojad maksavad erinevalt: 5 kuni 90 tuhat rubla. Üks miinus - ilma piisava tähelepanuta langeb kass igatsusse, kurbusesse. Ja kui majas on ka teisi lemmikloomi, vihkavad sfinksid neid armukadedusest raevukalt. Seetõttu peate enne sfinksi perekonda võtmist olema kindel, et olete valmis oma hinge ja südame loovutama kassimaailma fantoomidele. Lõppude lõpuks on kiilakas tuss järgmise 10—15 aasta jooksul teie parim sõber.\nMida teha, kui kassil on paistes käpp? Lemmiklooma keha tursed on tavaline nähtus. Võib tekkida paistes põsed või silmaalused piirkonnad jne. Kui kassi käpp on paistes, on selle põhjuseks vigastus või koonused artriidi kaespintslid.\nPehmetes kudedes toimub püogeense, lümfivedeliku või vere kogunemine. Protsessi oht on nakkuse levik. See viitab vajadusele õigeaegse ravi järele. Turse ja sümptomite põhjused Looma jäsemete turse ei juhtu lihtsalt. Tavaliselt on see nakkusliku alguse tagajärg, mis põhjustab põletikku ja turset. Turse põhjused: Kahju. Kassid saavad sageli vigastada. Kahjustus mõjutab vere- või lümfisoonte, mis viib vedela komponendi vabanemiseni rakkudevahelisse ruumi. Veri või lümf immutab pehmeid kudesid, põhjustades nende paisumist.\nMikroobid sisenevad haava. Seda saab tuvastada, kui kassi käpp on paistes ja kihelev. Mädaga kasvaja ei liigu iseenesest. Puudutades on see kuum, punetav. Vigastatud käpa haletsus, koonused artriidi kaespintslid turset. Kui padi sai vigastada, areneb selles põletik. Turse tekkimist mõjutab kuseteede, eriti neerude või kardiovaskulaarsüsteemi töö. Neerupuudulikkuse või südamehaiguste korral mõjutab turse tagajäsemeid. Tüsistuste minimeerimiseks peate läbima testide seeria, mis aitab kindlaks teha koonused artriidi kaespintslid tihendite põhjuse.\ntaringvara/kavilda.ee at master · KaarelP2rtel/taringvara · GitHub\nKoonused artriidi kaespintslid neoplasm on pahaloomuline, on vajalik vähkkoe eemaldamiseks kiiritus- ja keemiaravi või operatsioon. Kõva, valulik piirkond naha all Vigastus või nakkus võib põhjustada tiheda, valuliku piirkonna äkilise ilmnemise. Pealegi on nakkuse korral pitsat ümbritsev nahk punane ja puudutatav ning vigastusega kaasnevad tursed ja hemorraagia. Ebaõige ravi korral võib haava viia infektsioon, millele lisandub punetus ja palavik.\nKõva pallid naha all sissekasvanud juuste tõttu Teatud tingimustel ei rabeleta kõiki juukseid, osa juustest jääb naha alla ega saa välja murda, seetõttu paindub ja kasvab juuksefolliikulisse. Nii ilmuvad sissekasvanud karvad, põhjustades põletikku, valu ja moodustades habemepiirkonnas väikesed kõvad pallid. Kõige sagedamini on see lõua, kukla, kaenlaaluste ja häbemepiirkonna piirkonnas. Mõnikord võivad sissekasvanud juuksed pärast nakatumist muutuda laienenud muhkeks tsüstiks.\nKõik, kes raseerivad pintsettide või vaha abil juuste eemaldamiseks, võivad silmitsi seista sarnaste probleemidega.\nSellised "mugulad" kaovad sageli üksinda, kuid neid saab mõnikord aidata ka siis, kui juuksed on pinnale juba väga lähedal. Tiheda palli ilmumine nahale pärast putukahammustust Mardikate või ämblike hammustused võivad põhjustada naha turset ja kõvade muhke ilmumist. Enamik putukaid on kahjutud, kuid on ka mitmeid mürgiseid isikuid, kelle nõel tungib sügavale inimese naha alla ja nende mürk on koonused artriidi kaespintslid. Mürgise ämbliku hammustuse tunnused: tugev valu, mis algab umbes tund pärast hammustust; kramp kõhus musta lese hammustusega ; tugev higistamine; turse ja palavik rasketel juhtudel.\nAkne muutus kõvadeks pallideks Akne on nahapõletiku koht. Need ilmuvad siis, kui surnud naharakud, rasu ja bakterid ummistavad poore, moodustades kõvad pallid. Akne akne on teismeliste seas levinud probleem, kuid see võib ilmneda igas muus vanuses. Bakterid paljunevad naha all kiiresti ja see viib uute akne ilmnemiseni.\nAkne on mitmel kujul: akne, papulud, pustulid, tsüstid või sõlmed, seega pole akne raviks ühte viisi. Haiguse rasketel juhtudel on ette nähtud pillid ja kohalik ravi. Kui akne on suur, tehakse turse vähendamiseks laser- ja fototeraapiat, drenaaži ja steroide. Pärast vaktsineerimist naha alla pitseerimine Vaktsineerimine on usaldusväärne viis kaitsta nakkuste eest, põhjustamata seejuures tõsiseid kõrvaltoimeid.\nKuid mõnel lapsel ilmnevad pärast vaktsineerimist mitmesugused sümptomid, näiteks: palavik päeva jooksul pärast koonused artriidi kaespintslid punetus süstekohal; süstekoha tihe ala sel juhul aitab külm kompress ; punaste punktide kujul olev lööve võib katta lapse pealaest jalatallani, kuid see on ohutu ja möödub nädala jooksul; harvadel juhtudel võib kogu vaktsineerimispiirkond muutuda punaseks, turseks ja kuumaks anesteetikum ja hüdrokortisooni salv aitavad.\nPunase või sinise naha all paks paks Kui muhk ümbritsev nahk on punane või sinine, võib see olla mädanik - paistes piirkond, mis sisaldab mäda kogunemist. Naha mädanik on tihend, mida tavaliselt ümbritseb värvunud nahk.\nValdav enamus abstsessidest on põhjustatud nakkusest. Toas on nad täis mäda, baktereid ja surnud naharakke. Abstsessid on sageli valusad ja katsudes soojad, võivad tekkida ükskõik millises kehaosas. Kõige tavalisemateks esinemiskohtadeks on siiski kaenlaalune nahk, päraku ümbrus, kubemes ja hamba ümber. Abstsessi tõhusaks raviks tuleb see avada. Erinevalt teistest bakteriaalsetest infektsioonidest ei aita ainult antibiootikumid.\nHarvadel juhtudel võib mädanik iseseisvalt avaneda, kuid enamasti tuleb seda aidata sooja kompressiga. Kui seda tehakse valesti, võib see põhjustada verevalumeid.\nNaiste alakõhu tihenemine: põhjused, murettekitavad sümptomid, diagnoosimine ja ravi Kui naistel on alakõhus, keskel või ülaosas tihendid, on kiireloomuline pöörduda arsti poole. Sarnase probleemini võib viia tohutu hulk põhjuseid. Koonuste moodustumisega kõhupiirkonnas määrab arst keha põhjaliku uurimise, mille järel määrab kindlaks ravimeetodi. Kõhu koonuste põhjused Naistel alakõhu paremas servas olev pitsat on kõige sagedamini põhjustatud neerude, jämesoole probleemidest.\nVasakpoolsete moodustiste ilmnemise põhjuseid nimetatakse kusejuhi, omentumi patoloogiateks. Soolepatoloogiatega kaasnevad koonused alakõhus või selle teises osas. Enamasti tekivad paremal või vasakul küljel olevad hülged järgmiste terviseprobleemide taustal: Apenditsiit.\nPimesoolepõletik avaldub paremal küljel asuvate ägedate valude, palaviku, iivelduse korral. Selle seisundi arenguga peab inimene operatsiooni teostamiseks viivitamatult konsulteerima kirurgiga. Haigusega kaasneb osa soolestiku seinte väljaulatuvus kõhuõõne suunas. Helmintiaalsed infestatsioonid, kahjulik pärilikkus või alatoitumus võivad põhjustada sarnase probleemi. Patoloogiaga koonused artriidi kaespintslid seedehäired, valu, võib-olla kehatemperatuuri tõus.\nValulikud koonused võivad ilmneda ka soole obstruktsiooniga. Selle probleemiga kaasneb puhitus, väljaheitepeetus, oksendamine, tugev valu. Hüdronefroos on veel üks levinum põhjus kõhuõõnes. Haigusega kaasneb uriini kogunemine neeruvaagna.\nSee areneb urolitiaasi taustal või naiste günekoloogiliste probleemide esinemisel. Haiguse esinemisel täheldatakse takistatud uriini väljavoolu, palavikku, tugevat valu sündroomi. Kasvajate nähud Naha all olev tihend palli kujul kõhupiirkonnas võib olla kasvaja - healoomuline või pahaloomuline.\nKõige sagedamini diagnoositakse naistel järgmisi moodustisi: Lipoma. Nahal liikuv tuberkul on enamasti healoomuline kasvaja, mis on täidetud rasvkoega. Formatsioonil on naha külge tihedalt kinnitatud kuul. Koonuse pinnale võib keskele ilmuda tume täpp, mis näitab rasunäärme ummistust. Sellise kehas oleva punniga kaasneb põletik, seetõttu põhjustab see valu, see võib puudutada kuuma. Pahaloomuline kasvaja läbimõõduga mm. Sellel on naha väikese valuliku tuberkuli välimus.\nKui seda ei töödelda, moodustub lõpuks koorik või erosioon. Kui maos ilmub väike muhk, võib see viidata fibroma arengule. Healoomuline kasvaja koosneb sidekoest. See võib ilmneda nahale, kõõlustele, limaskestadele või siseorganite pinnale. Naba ümbruse tihendite ilmnemise põhjused Naba piirkonnas võivad esineda patoloogilised tihendid.\nNende arengu peamised põhjused on: song; tsüst; maovähi juuresolekul moodustunud metastaasid. Naba all alakõhus võib tihendite väljanägemine näidata koonused artriidi kaespintslid põletikuliste patoloogiate ja urolitiaasi esinemist, divertikuli seinte rebenemist. Pinge ja valulikkus ilmnevad ka suurenenud gaaside moodustumisega jämesooles.\nSellepärast, mis kassi käppa võib paisuda? Analüüsib Käppade turse paistetus on patoloogiline seisund, millega kaasneb vedeliku kogunemine kudede rakusisesesse ruumi ja mis on haiguse tagajärg, mis esineb kasside perekonna esindajatel. Me käsitleme seda, mis see patoloogia on ja mida tuleks teha, kui kassi või kassi käpp on paistes.\nGünekoloogilised haigused Raseduse varases staadiumis täheldatakse alakõhu kerget väljaulatuvat osa. See nähtus on eriti koonused artriidi kaespintslid õhukestel naistel. Kui tuberkuloosi vajutades on tunda valu või esinevad muud häirivad sümptomid, peaks naine arstiga nõu pidama. Muude koonuste väljanägemise põhjustena maos on järgmised: Tolmu polve poletik areng emakas; munasarjade vääne; märkimisväärse suurusega lisandite tsüsti ilmumine.\nSageli ilmuvad keisrilõike läbiviimisel tahked moodustised pärast sünnitust. Need on õmbluse piirkonnas lokaliseeritud ja võivad põhjustada tugevat ebamugavust.\nSarnast nähtust põhjustab asjaolu, et paranemisprotsessi ajal on vigastatud kehapiirkonnad kaetud tiheda armkoega. Kuid mõned kujutavad koonused artriidi kaespintslid tõsist ohtu. Seetõttu on diagnoosimiseks ja raviks vaja pöörduda õigeaegselt arsti poole.\nSubkutaanne tsüst. Tsüsti sümptomid on samad kui lipoma korral, erinevus on tihendi perioodilises põletikus. Mõnel juhul ekstraheeritakse sisu muhkest. See naha all oleva palli kujul olev tihend ei põhjusta peaaegu mingit ebamugavust, välja arvatud kosmeetiliselt nähtav defekt. Kõige sagedamini ilmub kämblale randme või peopesa naha alla kämblaosa.\nSee on vedeliku kogunemine ja võib igasuguse mehaanilise toimingu korral ise lõhkeda. Healoomuline kasvaja, mis ei tee haiget, ei sügele ega ulatu palju välja nahapinnast.\nKui leiate naha alt muhke, pöörduge kindlasti spetsialisti poole. Ainult ta suudab teie hirmud täielikult kõrvaldada või kinnitada, selgitada, miks naha alla on tekkinud pall, määrata õige ravi. Need on haruldased, arengu algfaasis sarnanevad nad fibroomidega, paiknevad sidekoes - fastsias. Suureneb kiiresti, põhjustades teravat valu, deformeerides ja hävitades luu.\nNahavähi võib alguses segi ajada dermatoloogilise haigusega.\nNahapinna kohal kõrguvad - sageli kätel - kasvavad kasvajad haavanduvad, moodustades erosioonist tõusvate servadega. Purulentsed neoplasmid nakatuvad, ilmub ebameeldiv lõhn. Edasi kasvada sügavale kudedesse. Synomvioma on pehme neoplasm, koonused artriidi kaespintslid on udused kontuurid, mis ilmnevad patoloogiliste muutustega liigese tupes ja kapslites.\nMetastaasid on haruldased, suurenenud kalduvus retsidiividele. Võib olla healoomuline. Sümptom - tumedate laikude ilmumine nahale, muutudes seejärel sõlmelisteks vaskulaarseteks moodustisteks. Metastaatilised kasvajad esinevad sagedamini sõrmedel. Neil pole väliseid märke.\nKüünarnuki konaruste kliinilised ilmingud Küünarnuki kõva või pehme muhk ei tee alguses haiget, vaid tekitab esteetilist ebamugavust. Inimest märgatakse, siis on muutunud jäseme kuju. Ebameeldivad ilmingud ilmnevad põletikulise protsessi arenguga naha all. Sel juhul kaebab patsient järgmisi sümptomeid: tõmbe- või tuhmivalud; kehatemperatuuri tõus küünarliigese motoorse aktiivsuse kahjustus. Kui vedelikuga muhk on kasvanud, siis on see tõenäoliselt lipoom või wen, mis ei tee haiget ja millega ei kaasne täiendavaid ebameeldivaid sümptomeid.\nPaljude negatiivsete tegurite tõttu võib koonused artriidi kaespintslid pilt sisaldada mitmesuguseid sümptomeid. Ägeda vormi korral areneb bursiit kiiresti, põhjustades valu, erinevalt artriidist kahjustatud küünarliigese liikuvus väheneb, kuid pole täielikult halvenenud.\nVähktõve kasvaja kliiniline pilt erineb bursiidi käigust. Valu ilmneb öösel, ei lõpe tavaliste valuvaigistitega. Küünarliigese piirkonnas kasvab järk-järgult muhk, kohalik temperatuur tõuseb, tihenemine muutub aja jooksul kõvaks, läheduses asuvad kuded paisuvad. Inimene muutub ärrituvaks, väsib kiiresti, söögiisu väheneb, mis viib kehakaalu languseni. Neoplasmide tüübid ja põhjused Käe naha all olev pall võib olla nii väike kui ka peaaegu tajumatu ja tekitada suure suuruse tõttu tõsist ebamugavust.\nSelle paiknemiseks liigestel, pehmetel kudedel on mitmeid võimalusi. Sõltuvalt põhjustest ja olemusest eristatakse erinevat tüüpi tihendeid käte naha all. Tsüsti moodustumisega ilmub rullivale käele pitser. Sellised kasvajad on siledad ja katsudes pehmed. Need Praod ja liigesevalu ümmargused siledad pallid. Hariduse suurus võib varieeruda. Arengu koonused artriidi kaespintslid ei põhjusta tsüst ebamugavusi, mõjutades ainult esteetilist komponenti.\nKõige sagedamini lokaliseeritakse see pehmete kudedega piirkondades. Harva võib seda täheldada peopesades. Tsüst võib ilmneda käe suvalises osas. Tsüst võib ilmneda mitmel põhjusel. Nende hulgas on: naha infektsioon; põletikuline protsess naha pinnaga manipuleerimise ajal tätoveering, augustamine. Väikesi muhke tavaliselt ei eemaldata. Kui tsüst ei kasva ja ei tekita ebamugavusi ja valu, saate seda vaadata.\nArstid teatavad kasvajate enesest kõrvaldamisest mõne nädala pärast. Neoplasmi eemaldamiseks ei ole vaja tõsist operatsiooni. Arst teostab koonused artriidi kaespintslid sisselõike, mis on vajalik vedeliku pumpamiseks. Eriti ohtlikel juhtudel täheldatakse tsüstide põletikku. Siis tunneb inimene tugevat valu. Kirurg võib määrata kortisooni süsti ja kirurgilise eemaldamise. Lipoomid Wenas levinud lipoomid on healoomulised kasvajad, mis tavaliselt valu ei põhjusta.\nMõned survetihendid võivad aga haiget teha. Kujundust koonused artriidi kaespintslid pehmus ja elastsus. Kuid erinevalt tsüstist ei rullu see naha all. Lipoma on pehme ja elastne moodustis, mis ei rullu Pitser võib ilmuda, kui: menstruatsioonist, rasedusest, imetamisest, menopausist põhjustatud hormonaalsed häired; pärilik eelsoodumus. Zhiroviki on omaette välja pigistada keelatud, isegi kui seda tehakse lihtsalt. Neoplasmi põletiku korral on eriti oluline pöörduda arsti poole.\nPaljud käbid ei tekita ebamugavusi ega sega tavalist elu. Kasvu eemaldamine on võimalik kirurgiliselt. Arst kõrvaldab neoplasmi hõlpsalt, kuna see ei tungi kudede sügavatesse kihtidesse. Seetõttu peab kirurg tegema väikese sisselõike ja pigistama välja weni sisu. Protseduur on valutu ega põhjusta komplikatsioone. Hügroma Käe naha all olev muhk võib olla hügroomne. Formeerumine mõjutab liigesepiirkondi, erinevalt lipoomidest ja tsüstidest, mis asuvad pehmetel kudedel.\nKasv ei pruugi ebamugavust tekitada. Kuid hügroma kasvab sageli. Väikeste suuruste korral koguneb vedelik sisemusse. Kui moodustis on suur, tunneb palpatsioon riisitera suuruste tihendite olemasolu. Nii tekivad verehüübed.\nHügroma asub liigeses Hügroma väljanägemist seostatakse mitmesuguse toimega eriti käte kehale ja nahale. Tegurite hulgas eristada: suurenenud füüsiline aktiivsus sportimisel, kätega töötamisel, eriti õigel ; verevalumid randme, koonused artriidi kaespintslid löögid koos vedeliku täiendava kogunemisega ; haigused, millega kaasneb põletik liigeste kudedes. Hügromaravi määrab arst sõltuvalt selle suurusest. Väikesed koonused varases arengujärgus on hõlpsasti eemaldatavad punktsiooni ja vedeliku pumpamise teel.\nSuurte moodustiste ja valu, kasvu diagnoosimise korral on näidustatud operatsioon. Hügromat iseloomustab tugev nakkumine liigestega. Samuti võib see kasvada pehmeteks kudedeks. Randmeliigese hügroma punktsiooni ajal võib neoplasmi jääkeste lahustamiseks süstida ravimeid otse koonuse luumenisse. Ravimi tüüp ja selle kogus määrab arst. Lisaks kasutatakse ravimeid käe või jala operatsiooni ajal valu leevendamiseks või üldnarkoosis. Anesteesia tüüp sõltub kasvaja asukohast, selle suurusest, patsiendi vanusekategooriast, üldisest seisundist ja kaasuvatest haigustest.\nLisaks tavalisele anesteesiale võib operatsiooni ajal kasutada ka hemostaatilisi ravimeid. Enne kasutamist jäetakse lahus 4 päeva pimedasse kohta, seejärel niisutatakse selles puuvillast padja või marli ja kantakse muhkele korda päevas. Kreemide kasutamise kestus on 14 päeva; iidsed ravitsejad kasutasid käte ja põlve all oleva hügroma vähendamiseks soolalahusega eeltöödeldud vaskmünti.\nAbsoluutsed näidustused hügroma eemaldamiseks on sellised seisundid nagu tursumine, ägedad valu sümptomid, kui randmed on painutatud, mis näitab, et kasvaja surub veresooni ja närvilõpmeid. Lisaks tehakse operatsioon neoplasmi kiire kasvu ajal ja ka kosmeetiline defekt, mis põhjustab patsiendi psühholoogilisi kannatusi. Neoplasmi saab eemaldada mitmel viisil: avatud hügroma täielik ekstsisioon - see meetod on kõige traumeerivam ja võimalikud on erinevad komplikatsioonid, nii operatsiooni ajal, näiteks võib tekkida veritsus, kui ka operatsioonijärgsel perioodil armkoe moodustumine, kordumine jne.\nKäe avatud operatsiooni ajal eemaldatakse tükk kohaliku või üldanesteesia abil; laser eemaldamine - see meetod käte selja küljest hügroomist vabanemiseks viiakse läbi laserkiire abil, mis hügroma välja põletab. See protseduur on vähem traumeeriv, seda teostatakse lühema aja jooksul ja vastupidiselt avatud meetodile kaasneb sellega harva lähedalasuvate kudede kahjustus; endoskoopiline meetod - see eemaldamisviis on moodsaim, ei vaja neoplasmas naha suuri sisselõikeid, välistab kudede vigastused.\nLisaks pärast hügroma koorumist endoskoopiaga väheneb taastumisperiood märkimisväärselt ja armid puuduvad. Kõigi hügroma eemaldamise meetodite puhul peaksite arvestama ebameeldivate aistingute võimalusega, kuna käsi on varustatud paljude veresoonte ja närvilõpmetega. Seetõttu peab täieliku steriilsuse ja vältimatu meditsiiniabi korral eemaldamise tegema kõrge kvalifikatsiooniga spetsialist.\nEnamikul juhtudel reageerib healoomuline kasvaja hästi ravile ja sellega ei kaasne tõsiseid tüsistusi. Luuvalu sõrmedel Liigeste falangidel olevad koledad luud ei loo mitte ainult kosmeetilist defekti, vaid toovad kaasa ka tõsiseid koonused artriidi kaespintslid. Sageli muutuvad nad põletikuliseks, mis raskendab oluliselt igapäevaste liikumiste teostamist.\nIsegi särgi nupu vajutamine muutub problemaatiliseks, kui sõrmede luud haiget teevad. Te ei tohiks seda probleemi ignoreerida, vastasel juhul muutub haigus krooniliseks või komplitseerub muude sümptomitega. Sõrmede luud ei ole iseseisev haigus - see on paljude teiste patoloogiate sümptom. Luudest vabanemiseks on vaja õigesti diagnoosida põhjus, miks selline defekt ilmnes. Ainult pärast algpõhjuse kõrvaldamist võib käte luude ravi edukaks pidada, kuigi nende täielikuks kõrvaldamiseks pole kaugeltki alati võimalik.\nPõhjused Käbide väljanägemine kätel on peamiselt seotud liigesepatoloogiatega. Nii põletikulised kui ka degeneratiivsed patoloogiad mõjutavad luude koonused artriidi kaespintslid. Artriit on põletikuliste patoloogiate hulgas püsiv juht ja degeneratiivsete patoloogiate hulgas koonused artriidi kaespintslid. Artroos on mitut tüüpi, kuid neil kõigil on kahjulik mõju liigeseelementidele, luudele ja mõjutada kudesid, mis osalevad aktiivselt sõrmede paindeliigutustes.\nSellepärast ilmuvad luud kõige probleemsematesse kohtadesse - randmele ja phalangedele, mida inimene igapäevaseid töid tehes päevas painutab tuhandeid kordi. Sõrme artroosi nimetatakse deformeerivaks osteoartroosiks või polüosteoartroosiks. Haigust provotseerivad liigeste kudedes esinevad degeneratiivsed-düstroofsed protsessid.\nSelle tagajärjel toimub luukoe hävimine, kuna liigeste pinnad on üksteisega kontaktis ja ilmuvad osteofüüdid - luukasvud. See on liigesetasandite kaitsereaktsiooni tagajärg. Luude kasv põhjustab liigese motoorse aktiivsuse rikkumist, samuti selle normaalse vormi muutumist.\nNii ilmuvad sõrme piirkonnas koledad tihendid ja kasvud. Käte liigeste haigused arenevad aeglaselt, mõnikord asümptomaatiliselt Liigeste patoloogiad mõjutavad tavaliselt korraga mitut liigest. Seetõttu kasvab inimesel mitte üks sõrme sõrme, vaid mitu korraga. Enamikul juhtudel muretsevad liigesepatoloogiad patsiente vanemas eas, kuid mõnikord esinevad need koonused artriidi kaespintslid inimestel. Artroosi mõjutavad valdavalt naised ja ossiklite ilmnemine menopausijärgsel perioodil on sagedasem, kui vee-soola metabolism on häiritud ja kõhrekoed muutuvad abrasiivsemaks.\nLiigestega seotud põhjused ei piirdu ainult artroosi ja artriidiga. Mõnel patsiendil provotseerib haigust hügroma. See patoloogia on laienenud liigesekapslist moodustatud kasvaja, mis näib olevat välja pigistatud. Neoplasm on healoomuline, see ei kujuta endast ohtu elule, kuid tekitab olulisi probleeme igapäevaelus inimestele, kelle tööd seostatakse käte peenmotoorikaga. Pianistid, massöörid, õmblejad, sekretärid kannatavad hügroma all.\nPatoloogiate hulgas, mis provotseerivad sõrmede defekte, pange tähele artriiti.


Languskeeris on haaranud ka Buffetti ettevõtte\nTarvo Vaarmets • 6. juuli 2008 • 3 min\nTähelepanuväärne on siinjuures asjaolu, et investeerimisgeeniusest aumees Buffett viitas Berkshire' aktsia arvatavale langusele juba aasta alguses, märkides, et umbes poole kontserni kasumist andva kindlustusäri marginaale ootab ees märkimisväärne kukkumine. "See pidu on läbi," kirjutas ta toona iga-aastases kirjas aktsionäridele.\nMaikuus Omahas peetud aktsionäride koosolekul läks Buffett aga veelgi konkreetsemaks, öeldes, et inimestel peaks oma rahaga olema paremat teha, kui osta Berkshire' aktsiat. Taolisi sõnu on ettevõtte juhi suust üsna kummaline kuulda.\nBerkshire Hathaway aktsia esimese poolaasta liikumine oli viimase kaheksateistkümne aasta koledaim. Väärtpaber kaotas peaaegu viiendiku oma väärtusest. Kui vaadata kontserni imetlusväärset edulugu ajavahemikus 1965-2007, võib täheldada, et Berkshire' omakapital on selle aja jooksul vähenenud ainult korra - 2001. aastal, mil anti tagasi 6,5%. Aktsia on viimase kahekümne aasta jooksul negatiivset tootlust pakkunud aga vaid kolmel korral.\nFTN Midwest Securitiesi analüütik Charles Hamilton on Berkshire' aktsiale andnud neutraalse soovituse. Tema sõnul on Buffetti ettevõtte väärtpaber lähedal õiglasemale hinnale. Samas ei pea ta hetketaset veel ostuvõimaluseks.\nBerkshire' aktsiale on survet avaldanud turuväärtuse suuruselt teise investeeringu, USA panga Wells Fargo aktsia kiire langus. Viimane kaotas ainuüksi teises kvartalis 18% oma väärtusest, samuti on tublisti tagasi andnud teisedki suurinvesteeringud, nagu American Express ja U.S Bancorp.\nCarret Zane Capital Managementi varahaldur Frank Betz on aga Berkshire' tugevuses veendunud.\n"Ma paneks uue kliendi raha kohe Berkshire'sse," rääkis ta eelmisel nädalal Bloombergile. Betzi hinnangul on tõenäoliselt tegemist kõige kvaliteetsema üksikaktsiate kollektsiooniga, mis kunagi loodud.\n"Berkshire Hathaway ja pikad langused ei käi kokku," sõnas ta.\nPraegused keerulised ajad peaks Warren Buffettile igati meeldima, sest just allamüüdud ettevõtted on need, mida ta otsib. Ja arvestades viimasel ajal toimunut, peaks valikuvõimalused Berkshire' jaoks aina suurenema. Kontsernil on uute investeeringute tegemiseks praegu koguni 31 miljardit dollarit, mis tähendab, et Berkshire peaks ennast vohavate likviidsusprobleemide keskel üsna hästi tundma.\nVõib uskuda, et Buffett on üsna pingsalt soodsaid ostuvõimalusi otsimas. Käis ta ju hiljuti ringreisil Euroopaski, kus mees uuris erinevaid investeerimisvõimalusi. Seega pole võimatu, et varsti teatab Buffett mõnest uuest suurostust.\nAina suuremaks on aga muutumas mure seitsmekümne seitsme aastase Warren Buffetti Berkshire' juhtumisest loobumise pärast. Teada on, et mantlipärija otsingud on juba aastaid käinud, ent millal lõplik otsus tehakse ja millal üliedukas rahakasvataja Buffett eemale tõmbub, on suur küsimus. Kindlasti on see löök ka aktsia hinnale, vähemalt lühiajaliselt, kuni uus juht tõestab, et suudab Buffetti teed edukalt jätkata.\nSamas ehk suudab Buffett praegust pessimismi ära kasutada ja nutikate ostudega ettevõtte edulugu veel mitu aastat pikendada, nii et suurmehe lahkumine areenilt esialgu erilist mõju kontsernile ei avaldagi.\nBerkshire Hathaway A-aktsia on väikeinvestori jaoks oma hinna pärast üsna kättesaamatu, kuid kolmkümmend korda väiksem B-aktsia hind peaks olema juba vastuvõetavam.


Öösel kella kaheni kestnud pidu presidendi roosiaias pahandas Kadrioru elanikke | Linnaleht\nÖösel kella kaheni kestnud pidu presidendi roosiaias pahandas Kadrioru elanikke (83)\nGerly Mägi, 23. august 2016, 16:38\nIndrek Sarrap STANISLAV MOSHKOV\n"Eile kuulasin oma toas tümmi kella 2-ni öösel," pahandas pühapäeval muusikaärimees Indrek Sarrap presidendi roosiaias pikaks veninud peo müra üle. "Kadrioru kodanikuna sooviks, et ka kadrioru loss austaks tulevikus ümberkaudseid lastega elanikke (kel äkki magades aken lahti jäänud) ja kord olgu ikka kõigile ühesugune," kirjutas ta Facebookis.\nLäinud laupäeval kutsus Toomas Hendrik Ilves viimast korda presidendina külalised Kadrioru roosiaeda, et tähistada meie riigi iseseisvuse taastamist. Vastuvõtule järgnes Eesti muusikute kontsert, mis oli senistest roosiaia pidudest suurim.\nHiliste öötundideni kostunud vali muusika ajas Kadriorus elaval Indrek Sarrapil harja punaseks. "Tekkis puht sportlik huvi, et kuidas sellisele "privaatpeole" nii pika lärmiloa kah saab, sest kui ise tahan üritust teha siis mulle üle kella 23 või max 00-i luba ei anta."\n"Load antagu ikka kõigile ühtemoodi. Mind ei aja närvi see, et antud sündmusele see luba anti vaid miks teisele, võibolla linnarahvale isegi põnevamale asjale ei anta peale 00-st luba põhimõtteliselt kunagi. Olgu ausus meie maal," kirjutas ta.\n"Muidu on meil tore president ja pidu on lahe ja vabariigi aastapäeva vastuvõtt ka tore asi aga kaldun arvama et kui ma oma rõdule oma külalised kutsuksin ja sellist tümmi öösel kadriorus teeks, oleks politsei 5 minutiga kribinal krabinal ukse ta," arvas Sarrap.\nSarrapi arvamusega nõustus ka Olav Osolin. "Eestis on kaks ööd, kus tuleb naabrite tümm viisakalt välja kannatada - jaaniöö ja aastavahetus. Sellest võiks piisata. Presidendi privaatpidu saab alati ka ruumis pidada või varem peale hakata, selleks ei pea kogu elamurajoon poole hommikuni üleval olema!"\nSarrapi seisukohta jagas ka Mihkel Mattisen: "Kui oleks lauluväljakul toimunud kogu rahvale kontsert tähtsa päeva puhul, ei viriseks ta midagi. Fakt on see, et toimus erapidu, mille puhul seadused ei kehti. Kas see on ok? Pigem vist mitte... Päris palju olen käinud esinemas pidudel, mis lõppevad kell 23 ja on alati tore olnud, pidu ei pea toimuma öösel."\nPolitsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Marie Aava sõnul ei olnud presidendi peol eritingimusi. "Eilne üritus ei olnud avalik, see oli kutsetega," selgitas ta, miks roosiaia peo jaoks ei olnud korraldajatel vaja linnavalitsuse luba ega ka politseiga kooskõlastada.\nPõhja prefektuuri valvebüroo juhi Aivar Ridamäe sõnul helistas üks Kadrioru elanik kahel korral häirekeskusesse ning teatas, et kontserdimuusika segab teda. "Kuna selleks ajaks oli kontserdiosa lõpuni jäänud veidi enam kui pool tundi, siis vabariigi sünnipäeva juubelikontserti ei katkestatud."\n"Meil on kahju, et inimese öörahu sai häiritud. Varasemalt pole vastuvõttudega seoses piirkonna elanikelt sellist tagasisidet tulnud," sõnas Ridamäe.\nPresidendi avalike suhete nõunik rõhutas, et iseseisvuse taastamise 25. aastapäeva tähistab Eesti üks kord, mistap võib mõista, miks pidu öötundidesse venis. "Mul on kahju, kui see kedagi segas ja häiris," lausus Sildam.\nPol 25. august 2016, 09:55\n"Kuna selleks ajaks oli kontserdiosa lõpuni jäänud veidi enam kui pool tundi, siis vabariigi sünnipäeva juubelikontserti ei katkestatud."\nLinlane 24. august 2016, 23:56\nKäisin lastega maal telkimas, vot kus seal oli möll (ei mingitki öörahu) - lehmad möögisid ja lambad määgisid ööpäev läbi, öösel laksutasid ööbikud (lapsed arvasid, et pätid vilistavad ja kohe ründavad neid) - selline jama tuleb riiklikul tasemel kohe ära keelata


Uus töötaja ettevõttes by Tööinspektsioon - Issuu\nAutorid: Silja Soon, Neenu Pavel Toimetaja: Luisa Tõlkebüroo Fotod: Virginia Kullasepp / Sotsiaalministeerium, 123rf.com, stock.adobe.com Ristsõnad: ristsõnaajakiri Ristik (Ajakirjade Kirjastus) Kujundus ja trükk: Agentuur La Ecwador OÜ 3., täiendatud trükk © Tööinspektsioon, 2016 ISBN 978-9949-592-17-3 (trükis) ISBN 978-9949-592-18-0 (pdf) ISBN 978-9949-592-19-7 (epub) 2\nSisukord 2\tSissejuhatus 2\nTöölesoovija tugevuste ja nõrkuste analüüs\nTöö tegemiseks sõlmitud lepingute võrdlus\n11\tKatseaeg 13\tTervisekontroll 15\nUue töötaja juhendamise ja väljaõppe süsteem\nKasulik teada: tööajakava, puhkuste ajakava, lähetus, palgateatis ja ravikindlustus\nUus töötaja kui kollektiivi täieõiguslik liige\nLisa 2. Uuele töötajale hea töökeskkonna loomist käsitlevad õigusaktid 1\nSissejuhatus Esimene päev uues töökohas – kes on rohkem, kes vähem kordi kogenud seesugust uut algust ja sellega kaasnevat põnevust. Seljataha on jäänud töövestluste kadalipp ning käed lausa sügelevad töö järele. Brošüüri eesmärk on selgitada, kuidas saada uuest töötajast vanaks olijaks ja sealjuures igati terveks jääda. Lisaks antakse ülevaade töölepingust, muudest kokkulepetest, dokumentidest ja tingimustest, millega tasub arvestada. Samuti saab teavet juhendamise ja väljaõppe korraldamise, töökoha ja -vahendite uuele tulijale sobivaks kohandamise, tervisekontrolli jm vajaliku kohta. Uued töötajad on riskigrupp: umbes 30% rasketest tööõnnetustest juhtub nende töötajatega, kelle staaž uue tööandja juures ei ületa ühte aastat. Tööandjal on kohustus uurida kõiki ettevõttes juhtunud tööõnnetusi, sageli ütleb oma arvamuse õnnetuse põhjuste kohta ka Tööinspektsioon. Tööinspektorite hinnangul oli üle pooltel juhtudel (56%) raske tööõnnetuse üks põhjus ebapiisav juhendamine ja väljaõpe. (Allikas: Tööinspektsiooni tehtud raskete tööõnnetuste põhjuste analüüs 2012) Ettevõtte sisekontrolli eesmärk on tagada ohutud ja tervislikud töötingimused ning vältida vigastusi ja tööga seotud haigusi. Nii tööandja kui ka töötaja peaksid tundma vastutust ohutu töökeskkonna loomise ja toimimise eest. 2012. aastal tegi Tööinspektsioon sihtkontrolli, mis keskendus sisekontrolli korraldusele. Selgus, et 34% kontrollitud ettevõtetest puudus mingisugunegi korraldus, kuidas tagada ettevõtte toimimine töötervishoiu ja tööohutuse nõuete kohaselt. Ohutu töökeskkonna loomiseks ja töötajate töövõime säilitamiseks on vaja pädevat töökeskkonnaspetsialisti ning tema teadmiste rakendamist töökeskkonnas. Kui ettevõttes puudub töökeskkonnaspetsialist, võib uue töötaja sisseelamine kulgeda legendaarse loosungi „Uppuja päästmine on uppuja enda asi” järgi. Just kogenematul töötajal on vanast olijast suurem risk sattuda ohuolukorda. Sihtkontrolli andmeil ei tehtud 30% kontrollitud ettevõtetes ohuolukordade (n-ö peaaegu õnnetused, mis võinuks lõppeda vigastusega) kohta mingeid järeldusi ega võetud tarvitusele abinõusid, et tulevikus selliseid juhtumeid vältida. Seesugustest ohtlikest olukordadest oleks aga nii mõndagi õppida, et need kunagi tööõnnetusteks ei muutuks. Ei ole ju üldse tähtis, kas töötaja staaž ettevõttes on üks päev, kaks kuud või kümme aastat. Tähtis on see, et töötaja jõuaks igal õhtul tervena koju, ja seda kuni pensionile jäämiseni.\nTöölesoovija tugevate ja nõrkade külgede analüüs Kunagi ei tasu hüpata vette tundmatus kohas. Töölesoovijal, kellest võib saada järgmisel päeval uus töötaja, tasuks esmalt analüüsida oma tugevaid ja nõrku külgi. Isiklikud ambitsioonid võivad ju reaalsusest hoopis erinevad olla.\nMillised piirangud seab töötaja tervis?\nTööandjal on töötaja tervisliku seisundi sobivuse väljaselgitamiseks küll piiratud võimalused, kuid mõned asjaolud peaks olema siiski läbi mõeldud. Abiks on kindlasti vestlus töölesoovijaga. Tulevane tööandja peab rääkima kõikvõimalikest tööga kaasnevatest terviseriskidest, et töölesoovija teaks nendega arvestada. Tööandjal ei ole õigust küsida töölesoovijalt tema tervise eripärade kohta, kuid ta saab selgitada, missuguste haiguste esinemine võib kujuneda tööl tõsiseks takistuseks. Oluline on see, et tööd tehes inimese tervisehäire ei süveneks. Töölesoovija omakorda ei peaks mõtlema ainult tulevasele töötasule, vaid ka sellele, et alustades tööd enda tervisele sobimatus töökohas, ei pruugi ta aasta pärast suuta teha ei seda ega ka paljusid muid töid. Tavaliselt ei kohane organism ebasoodsa olukorraga ning tervisele tekitatud kahju võib kaasa tuua pöördumatuid tagajärgi. Näide. Kokku ei sobi nikliallergia ja kassiiriamet, astma vms tervisehäired ja kemikaalidega töö. Mõningate krooniliste haiguste korral ei tohi pidada teatud ameteid: vereloomehaiguse esinemisel ei saa töötada tuukrina, mõne südameveresoonkonnahaigusega inimene ei tohi pidada sõidukijuhi ametit jne.\nMillised on töö tegemiseks vajalikud isikuomadused?\nTäpsus tööülesannete täitmisel, juhistest arusaamise kiirus, õigete otsuste tegemise oskus ning juhiste järgimise võimekus on tähtsad isikuomadused. Nende vajalik määr peab olema samuti läbi mõeldud, et vältida hilisemaid arusaamatusi ja möödarääkimisi nii ühe kui ka teise töösuhte poole jaoks. Probleem võib ilmneda ka stressitaluvuses: ei ole vaja lasta tekkida olukorral, kus töötajas süveneb tunne, et ta ei saa oma tööülesannetega hakkama.\nNäiteks asus aastaid tagasi Tööinspektsioonis ametisse tööinspektor, kes mõne aja pärast mõistis, et ei saa ettevõtetes järelevalve teostamisega hakkama. Inspektor tundis, et tal jääb probleemsemate tööandjate juures puudu järjekindlusest nõuete esitamisel ja enese kehtestamisel. Edasise frustratsiooni vältimiseks lahkus inspektor töölt, sest tajus, et ei suuda seda ametit pidada. Välistada tuleb olukord, kus töötaja tervislik seisund ei võimalda tal oma tööülesandeid täita.\nMilline leping töötamiseks sõlmida? Töölepingu seadus (edaspidi TLS) eeldab, et kõigis olulistes tingimustes on kokku lepitud ja tööleping on kirjalikult sõlmitud ENNE tööle asumist. Väär on arvata, justkui ei peaks töölepingut kirjalikult sõlmima enne kahe nädala möödumist. TLSi kohaselt pole töölepingu kirjalik sõlmimine kohustuslik vaid siis, kui töösuhte kestus ei ületa kahte nädalat. Kahjuks ei ole harvad juhud, kus töötaja asub kättenäidatud tööd tegema, kuid pole kirjalikku lepingut saanudki. Küsimusele, millal tööleping allkirjastatakse, annab tööandja põiklevaid vastuseid. Töötaja peaks sellises olukorras saatma tööandjale e-kirja, kus kordab üle tähtsamad kokkulepped ning nõuab töölepingu kirjaliku dokumendi väljastamist. Tööandja on kohustatud kahe nädala jooksul alates nõude saamisest töötajat töölepingu tingimustest kirjalikult teavitama. Vahel võivad töötajat siis üllatada hoopis ebasoodsamad kokkulepped või tingimused, millest tööle asudes juttugi ei olnud. Näide. Marju asus tööle väikesesse toidupoodi, rõõmustades suuliselt kokku lepitud soodsate tingimuste, eelkõige normaalse palganumbri üle. Kirjalikku töölepingut kohe ei tehtud, Marju ei julgenud küsida ka, sest ei tahtnud näida usaldamatu pedandina. Kuid 4\njuba enne kolmandat palgapäeva hoiatas tööandja, et tasu on seekord väiksem, sest müüginäitajad olid tugevalt langenud. Ühe müüja töölt lahkudes uut asemele ei võetud, tuli teha ületunde, mille eest lisatasu ei makstud. Palk vähenes veelgi. Pärast katseaja läbimist küsis Marju kirjalikku töölepingut, kuid tööandja sõnul ei olevat aega sellega tegeleda. Mitmekordse nõudmise peale anti Marjule kähku-kähku allkirjastamiseks tööleping. „Küll pärast loed,” ütles tööandja. Kodus lepingut uurides avastas Marju, et miinimumkuupalgale võib lisanduda preemia ainult väga heade müügitulemuste korral ja töösuhe on tähtajaline, kehtides kaupluse sulgemiseni kevadel.\nTöö tegemiseks sõlmitud lepingute võrdlus •\tKäsundusleping – reguleerib võlaõigusseadus (edaspidi VÕS), eriti selle §-d 619–634. Sõlmitakse esinemiseks, esindamiseks. Eesmärk on käsundiandja suurim kasu; annab üldiseid suuniseid; üldjuhul tähtajaline. •\tTöövõtuleping – reguleerib VÕS, eriti selle §-d 635–657. Sõlmitakse millegi valmistamiseks, lühiajaliseks ehitus- või remonditööks, koristamiseks. Suunatud töö tulemusele; töövõtja on üsna vaba töö tegemise / tellimuse täitmise viisi, aja ja koha valikul; riisiko lasub töövõtjal. •\tTööleping – reguleerivad TLS ning töötervishoiu ja tööohutuse seadus (edaspidi TTOS). Sõlmitakse töötamiseks. Suunatud tööprotsessile, üldjuhul tähtajatu; alluvusvahekord – tööandja korraldab ja kontrollib; alati tasuline; kehtestatud on tööohutuse nõuded, töö- ja puhkeaja piirnormid, töötasu alammäär, tasuline puhkus. Hoolimata varasematest lubadustest võib töötajale allkirjastamiseks esitatud leping kanda hoopis töövõtu- või käsunduslepingu nimetust, mis tähendab, et lepingule ei laiene TLSiga antavad sotsiaalsed garantiid ega TTOSi regulatsioonid ning tööandjal puudub kohustus tegeleda töötervishoiu ja tööohutusega – korraldada juhendamine, väljaõpe ja tervisekontroll ning väljastada isikukaitsevahendid. Samuti ei vastuta tööandja sellisel juhul tööl juhtunud õnnetuse eest, tegemist ei ole tööõnnetusega. Võlaõiguslike lepingute alusel töö tegemisel lasub vastutus töötervishoiu ja tööohutuse nõuete täitmise eest töö tegijal endal. Töötajale soodsaim valik on seega töötamine kirjalikult vormistatud töölepinguga. Kuidas peab aga käituma tööandja, kui töötaja keeldub töölepingut allkirjastamast, ehkki on juba tööle asunud ja täidab tööülesandeid? Kui töötaja töötab tema poolt allkirjastamata töölepingu alusel, loetakse seda töötaja nõustumiseks töölepingu tingimustega (VÕS § 20).\nTöölepingulised suhted Töölepingu alusel teeb füüsiline isik (töötaja) teisele isikule (tööandjale) tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile, ning saab selle eest kokkulepitud tasu. Kui isik teeb teisele isikule tööd, mida tavapäraselt tehakse üksnes tasu eest, kuid kirjalik leping puudub, eeldatakse, et tegu on töölepingulise suhtega. 5\nTöölepingu seaduse § 5 kohaselt korrektses töölepingus sisalduv teave:\n1)\ttöötaja ja tööandja nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoht. Soovitatav on lisada ka kontakttelefon ja e-posti aadress; 2)\ttöölepingu sõlmimise ja töötaja tööleasumise aeg. Tööleasumise ajast hakatakse tavaliselt arvestama pidevat töötamist tööandja juures; 3)\ttööülesannete kirjeldus. Võib olla kirjas ka eraldi ametijuhendis, kuid on siiski lepingu lahutamatu lisa; 4)\tametinimetus, kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg. See on tähtis soodustingimustel vanaduspensionile jäämiseks, kui mingis ametis teatud aastad töötades selleks õigus tekib; 5)\tmuud hüved, kui nendes on kokku lepitud. Kui töövestluse käigus on töötajale lubatud soodustusi (autokompensatsioon, regulaarsed puhkusereisid soojale maale, spordisaali kasutamise hüvitamine vm), siis on oluline, et lubadused kokkuleppena ka kirjas oleks; 6)\ttööaeg (ja kas kohaldatakse tööaja summeeritud arvestust); 7)\ttöö tegemise koht (vähemalt kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega); 8)\tpõhipuhkuse kestus (põhipuhkus on 28 kalendripäeva, osalise või puuduva töövõimega töötaja puhkus on 35 kalendripäeva, haridustöötajate puhkus kuni 56 kalendripäeva); 9)\ttöölepingu ülesütlemise tähtajad või viide neile. Tähtajad sisalduvad TLSi §-des 37 (lõige 5), 96, 97, 98 ja 103; 10) viide tööandja kehtestatud töökorralduse reeglitele; 11) viide kollektiivlepingule, kui seda töötajale kohaldatakse; 12) töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud.\nTöötasuga seoses on töötajal õigus teada:\n•\ttöötasu suurust rahalises vääringus ajaühiku kohta, sh majandustulemustelt ja tehingutelt makstavat tasu; •\ttöötasu arvutamise viisi (ajatasu, tükitasu); •\tmaksmise korda (ülekandega, sularahas); •\tsissenõutavaks muutumise aega (palgapäev); •\ttööandja poolt tasutavaid ja kinnipeetavaid makse ja makseid. TLSi §-s 6 loetletakse töötingimuste erijuhud, millest tuleb töötajat eraldi teavitada, muidu eeldatakse, et selliseid kokkuleppeid pole sõlmitud või kohustusi määratud.\nTöötingimuste erijuhud: •\t•\t•\t•\t•\nseadusega ettenähtust lühema katseaja kohaldamine; tähtajalise lepingu kestus ja selle sõlmimise põhjus; konkurentsipiirangu või ärisaladuste hoidmise kohustuse sisu; tööülesannete täitmine kaugtööna; tööülesannete täitmine renditööna kasutajaettevõttes.\nSeadusest töötaja kahjuks kõrvale kalduv kokkulepe on üldjuhul tühine. Töölepingu ja täistööajaga töötades peab töötasu vastama vähemalt Vabariigi Valitsuse kehtestatud alammäärale, mis näiteks 2017. aastal on 2,78 eurot tunnis ja 470 eurot kuus. Näide. Rauno allkirjastas töölepingu, kus palgakokkulepe oli sõnastatud järgmiselt: „Töötaja töötasu on 4,80 eurot tunnis. Kui tööandjal ei ole ajutiselt tööd anda, makstakse seisakutundide eest 2,78 eurot.” Hiljem kuulis Rauno, et TLSi § 35 kohaselt peab tööandja maksma töö tegemiseks valmis olevale töötajale keskmist tasu ka juhul, kui töötaja ei teinud tööd seetõttu, et talle seda ei antud. Rauno kartis, et töölepingus enda suhtes halvema palgakokkuleppe allakirjutamisega on ta kaotanud võimaluse seisakutundide eest keskmist töötasu nõuda ja peabki leppima tunnitasu alammääraga. Ent ta pöördus siiski vähem saadud töötasu nõudega töövaidluskomisjoni ning saavutas võidu.\nTähtajaline tööleping Eeldatakse, et töösuhe on tähtajatu. TLSi §-d 9 ja 10 reguleerivad tähtajalise töölepingu sõlmimist, sidudes selle eelkõige hooajatöö tegemisega või töömahu ajutise suurenemisega. Põhjus tuleb lepingus lahti kirjutada. Tähtajalise töölepingu võib sõlmida kuni viieks aastaks, tähtaeg määratakse kuupäeva või sündmuse saabumisega. Eriaktiga võib ette näha töömahust sõltumatuid olukordi, kus tööandjat kohustatakse sõlmima tähtajalist töölepingut. Näide. Kui koolis õpetaja ametikoha täitmiseks korraldatud konkursil ei leita kvalifikatsiooninõuetele vastavat kandidaati, võib direktor sõlmida tähtajalise töölepingu kuni üheks aastaks inimesega, kellel on vähemalt keskharidus, ning aasta jooksul korraldada uue avaliku konkursi. 7\nTähtajalise lepingu võib sõlmida ka ajutiselt eemal viibiva töötaja asendamiseks kuni tema tööle naasmiseni, näiteks põhitöötaja lapsehoolduspuhkusel viibimise või pikalt kestva haiguse korral. Aastast aastasse laieneb tööjõuvahendusfirmade tegevus. Töötajad huvituvad, kas asjaolu, et nad on tööle võetud renditöötajana, on tähtajalise töölepingu sõlmimiseks iseenesest piisav alus. Tegelikult on renditöötajaga tähtajalise töölepingu sõlmimine õiguspärane üksnes juhul, kui seda õigustab töö ajutine iseloom kasutajaettevõttes.\nTöölepingu lisakokkulepped Töölepingu lahutamatute lisadena võivad pooled sõlmida eraldi kokkuleppeid, mis peavad tagama lepingutingimuste nõuetekohase täitmise ning hoidma ära rikkumisi.\nLeppetrahvid Töösuhtes ei ole tööandjal vaba voli trahve kehtestada. Töölepingu seadus annab leppetrahvi kokkuleppe lisamiseks töölepingusse ainult neli alust: •\täri- ja tootmissaladuse hoidmise kohustuse rikkumine (TLS § 22); •\tkonkurentsipiirangu kohustuse rikkumine (TLS § 26); •\ttööle asumisest keeldumine; •\ttöölt lahkumine töösuhte lõpetamise eesmärgil kui töötajapoolne süüline käitumine (TLS § 77).\nSaladuse hoidmise kohustus Ärisaladus on teave, mille saladuses hoidmise vastu on tööandjal õigustatud huvi, kuid mis saab töötajale teatavaks tööülesannete täitmisel. Tööandja määrab, milline tema tegevusega seotud teave vajab kaitset, ning peab selle töötajale teatavaks tegema, loetledes saladused kas töölepingus, töökorralduse reeglites või mõnes eridokumendis. Harilikult on saladuse hoidmise kohustus seotud tööprotsessi, tootearenduse, hinnakujunduse, palgapoliitika või kliendibaasiga. Kõike töösuhtega seonduvat ei saa saladuseks kuulutada. Näiteks ei saa nõuda, et töötaja hoiaks oma töötasu suurust salajas isegi pereliikmete eest. Pärast töölepingu lõppemist säilib töötajal saladuse hoidmise kohustus ulatuses, mis on vajalik tööandja õigustatud huvide kaitseks. Mingit eritasu endisele töötajale lisaks maksma ei pea, kuid saladuse hoidmise kohustus ei saa erinevalt konkurentsipiirangu kokkuleppest piirata töötaja uue töökoha valikuid ega vähendada sissetuleku saamise võimalusi.\nKonkurentsipiirangu kokkulepe Selle kokkuleppe kohaselt ei tohi töötaja asuda ametisse tööandja konkurendi juures ega tegutseda tööandjaga samas tegevusvaldkonnas. Töötaja vaba eneseteostuse ja suurema sissetuleku saamise võimalusi oluliselt kärpiv kokkulepe on õigustatud juhul, kui: •\tpiirang on vajalik tööandja erilise majandusliku huvi kaitsmiseks, sest töötaja võib töösuhtes omandatud teadmisi kasutades tööandjat oluliselt kahjustada; •\tpiirang on ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikult määratud; •\ttöötaja saab piirangu olemusest aru, teda on selle sisust kirjalikult teavitatud. Tavaliselt lepitakse kokku, et konkurentsipiirang kehtib üksnes töösuhte ajal ja selle eest lisatasu maksmise kohustust tööandjal ei ole. Kuid leidub ka eriti konkurentsitundlikke tegevusvaldkondi, kus oma majandushuvide kaitseks on tootmis- või ärisaladuste ning kliendibaasi salajas hoidmine tööandja jaoks ülivajalik. Sel juhul sõlmitakse juhinduvalt TLSi §-st 24 kirjalik konkurentsipiirangu kokkulepe, mille kehtivus pärast töösuhte lõppu ei ületa 12 kuud. Sellest kinnipidamise eest kohustub (endine) tööandja maksma (endisele) töötajale pärast töölepingu lõppemist igakuist mõistlikku hüvitist. Paraku on üsna tüüpiline, et töölepingus on sõnastatud näiteks selline kokkulepe: töötaja töötasu on 900 eurot kuus, mis sisaldab 200 eurot hüvitist pärast töölepingu lõppemist kahe aasta jooksul konkurentsipiirangu kokkuleppest kinnipidamise eest. Töösuhte ajal ei saa töötajale hüvitist ette maksta, ka ei saa poolte kokkuleppel pikemas ajalises piirangus kokku leppida. TLSi § 2 kohaselt on seadusest töötaja kahjuks kõrvale kalduv kokkulepe tühine. Pealegi – töötasu on tasu tööülesannete täitmise eest, mitte hüvitis mingite lisakohustuste eest. 9\nKuigi konkurentsipiirangu kokkulepet teatud ajaks pärast töölepingu lõppemist võib sõlmida ka töösuhte lõppfaasis, tasub tööandjal arvestada sellega, et töötajagi peab kokkuleppega nõustuma. Töötaja, eriti tippspetsialist, võib aga öelda, et tööandja on käitunud tema suhtes pahauskselt, ning keelduda kokkulepet sõlmimast. Põhjusena võib töötaja nimetada, et kui ta oleks tööle asumisel teadnud, et järgneva töökoha valiku vabadust hakatakse hiljem piirama, ei oleks ta tööle tulnudki. Erimeelsusi võib tekitada ka makstava hüvitise suurus. Kui suur on mõistlik hüvitis? Seaduses ei ole teadlikult protsente määratud, sest hüvitise suurus on juhtumipõhine ning sõltub paljudest asjaoludest. Näide. Kui arvutitarkvarafirma raamatupidajaga lepitakse kokku aastane konkurentsipiirang, on tal sellest hoolimata uue erialase töökoha valik lai ning mõistlik hüvitis ei peaks olema väga suur. Kui aga sama firma geniaalne programmeerija, kellele tema amet on nii sõltuvust tekitav töö kui ka ülihaarav hobi, allkirjastab konkurentsipiirangu kokkuleppe, võivad tööturul tema jaoks muud atraktiivsed pakkumised sootuks puududa ning mõistlik hüvitis aastase tööpausi eest võib olla suuremgi, kui oli töötasu. Kõik oleneb nõudmisest, pakkumisest ja vallatavast teabest. Ka piirangu ruumiline kehtivus peab jääma reaalsuse piiresse. Näiteks on ühes Eesti teaduspargis tegutsev tipptehnoloogiaettevõte peaspetsialistidega kokku leppinud aastase konkurentsipiirangu kogu maailmas, kuid see on siiski väga erandlik juhtum.\nVaralise vastutuse kokkulepe Nii mõnigi tööandja hoiab visalt kinni vanadest, kehtivuse kaotanud seadusesätetest ja sõlmib tööletulijaga tema teadmatust ära kasutades kollektiivse varalise vastutuse lepingu. Selline leping kaldub üldisest võlaõigusliku vastutuse põhimõttest kõrvale, sest TLSi § 72 kohaselt on kahju tekitamisel töötaja vastutuse eelduseks töölepingust tuleneva kohustuse töötajapoolne süüline rikkumine. Ühiselt millegi ebamäärase eest vastutades ei ole võimalik kindlaks teha, kes nimelt oma töökohustusi süüliselt rikkus. Näiteks laos tekkinud puudujäägi eest ei ole võimalik vastutusele võtta ainult laohoidjaid, kui laos käivad ka kliendid ja omanikud. VÕSi kohaselt vastutab igaüks ainult iseenda rikkumiste eest. Kui tööandja tõendab põhjusliku seose töötajapoolse kohustuse süülise rikkumise ja tekkinud varalise kahju vahel, on tal õigus nõuda kahju hüvitamist. Kuid TLSi § 75 annab tööandjale võimaluse sõlmida töötajaga talle tööülesannete täitmiseks antud vara säilimise eest varalise vastutuse kokkulepe, mis on süüst sõltumatu.\nVaralise vastutuse kokkulepe kehtib üksnes juhul, kui:\n•\tsee on sõlmitud kirjalikult; •\tsee on ruumiliselt, ajaliselt ja esemeliselt mõistlikul moel ning töötajale äratuntavalt piiritletud; •\ttöötajale usaldatud varale on ligipääs ainult töötajal või kindlaksmääratud töötajate ringil; •\tkokku on lepitud vastutuse rahalises ülempiiris; •\ttööandja maksab töötajale vastutuse ülempiiri arvestades mõistlikku hüvitist. Kui sellistele täpselt sõnastatud tingimustele vastav kokkulepe on sõlmitud, ei ole kahju hüvitamisel töötaja süü tähtis. Töötaja vabaneb vastutusest, kui suudab oma süütust tõendada. Siiski tasub meelde jätta, et vastutuse rahaline ülempiir ja töötajale makstava hüvitise suurus peavad olema omavahel mõistlikus suhtes. Ilmselgelt töötaja kahjuks ebaproportsionaalse kokkuleppe korral on töötajal õigus nõuda hüvitatava summa vähendamist. Näide. Juveelikaupluse müüjaga sõlmitud kokkuleppe kohaselt oli kahju hüvitamise ülempiir 75 000 eurot ning tööandja kohustus töötajale maksma sellise kohustuse kandmise eest iga aasta detsembris hüvitiseks 100 eurot. See on ilmselgelt tasakaalust väljas ja ebamõistlik kokkulepe.\nKatseaeg Katseajal hindab tööandja, kas töötaja tervis, teadmised, oskused, võimed ja isikuomadused on kokkulepitud töö tegemiseks nõutaval tasemel. Tööandja kohustus on katseaja jooksul töötajat juhendada ja teda välja õpetada. Töötaja omakorda saab aimu, kuidas töö talle sobib. Soovitatav on mõne aja möödudes teha kirjalik vahekokkuvõte saavutatud tasemest ja juhtida töötaja tähelepanu vajakajäämistele. Ka töötaja ise peab katseajal aktiivne olema ning küsima selgitusi ja lisajuhendamist töölõikudes, mis tal veel hästi välja ei tule. 11\nTöötajale peab olema määratud juhendaja, mentor, kes jälgib uue töötaja sisseelamist ning on algajale toeks. Näiteks kui vilunud õmbleja läheb ühest õmblusettevõttest teise, tuleb tal siiski nii mõndagi ümber õppida ning uue tehnoloogia ja töörütmiga kohaneda. Mõnes tegevusvaldkonnas, eriti kaubanduses-teeninduses, on levinud nn proovipäevad enne töölepingu sõlmimist. TLSi § 4 lg 2 alusel käsitletakse aga kõiki tööle lubatud, kuid lepinguta isikuid töölepingu alusel töötavate töötajatena. Tööturuteenuste ja -toetuste seaduse järgi võib kuni üks päev kestval proovipäeval olla ainult Eesti Töötukassas arvele võetud töötu. Ka tööproovi ajal on tööandja kohustatud järgima töötervishoiu ja tööohutuse seaduse nõudeid. Kontrollijale saab tööandja tõendada tema juures tööd tegeva isiku tööproovil osalemist töötukassa kokkuleppega. Selliseks proovipäevaks töölepingut ei sõlmita ja töötasu ei maksta. Muid proovipäevi ette nähtud ei ole. Töötaja „proovimiseks” on katseaeg, mis ei ole mingi eraldiseisev periood, vaid töösuhte esimene etapp. Tööandja saab katseaega rakendada ainult tööle asumisel. Hilisem töölepingu muutmine töötamise käigus teisele tööle üleminekul ei õigusta uues katseajas kokku leppimist. Tööandja pakub ju uut ametit ja uusi ülesandeid ikka töötajale, keda usub nendega toime tulevat.\n•\tkatseaja tavapärane kestus on 4 kuud; •\t8 kuust lühema tähtajalise töölepingu korral on katseajaks kuni pool lepingu kestuse aega; •\tkui pooled lepivad kokku lühemas katseajas või katseaja ärajätmises, tuleb see lepingusse kirja panna. Isegi kui töötaja on katseaja vältel mitu korda haiguslehel viibinud, ei anna see tööandjale veel alust otsustada, et töötaja tervislik seisund tööks ei sobi ning töösuhe tuleb lõpetada. TLSi § 92 lg 1 punkti 3 kohaselt ei või töölepingut üles öelda põhjusel, et töötaja ei tule terviseseisundi tõttu tööülesannete täitmisega lühiajaliselt toime. Tööandja peab arvestama, et haigused ei käi mööda kive ja kände. Inimesed on erinevad ja mõni haigestubki teistest sagedamini, sest on näiteks viirustele vastuvõtlikum. Kui see on vajalik ja mõistlik, võib katseaega pikendada päevade võrra, mil töötaja ei saanud tööd teha haigestumise, puhkuse või muude põhjuste tõttu. Vaidluse korral tuleb tööandjal katseaja pikendamise vajadust tõendada. Katseajal saavad tööandja ja töötaja üles öelda nii tähtajatu kui ka tähtajalise lepingu, tehes seda kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis (TLS § 86). Töösuhet üles öeldes peavad nii töötaja kui ka tööandja järgima seaduses ettenähtud etteteatamistähtaega, mis katseajal on vähemalt 15 kalendripäeva (TLS § 96). Kuigi seadus ütleb „vähemalt”, ei tohi seda määratlust kuritarvitada. Näide. Tööandja andis mõni päev enne katseaja lõppu töötajale ülesütlemisavalduse ohtrate põhjendustega töötaja sobimatuse kohta ja töösuhte lõpukuupäevaga kuue nädala pärast. Töövaidluskomisjonis suutis töötaja tõendada, et tööandja oli huvitatud teatava tellimuse lõpetamisest ning pärast seda ei olekski tal töötajale enam tööd pakkuda olnud. 12\nKui tööandja leiab katseaja tulemusi hinnates, et töötaja ei ole selle töö jaoks kõige sobivam, peab ta ülesütlemisavalduses põhjendama, millised need vajakajäämised olid. Näiteks on töötajal müügitöös tugevad teoreetilised teadmised ja oskused, terve kuhi diplomeid ja tunnistusi, kuid isikuomadustelt on ta nii arglik-häbelik, et lausa põgeneb klientide eest ega saa agressiivse müügitaktikaga hakkama. Töösuhte pooltel on võimalik katseajal tööleping üles öelda ka erakorraliselt põhjustel, mis ei ole seotud katseaja eesmärgiga ega eelda 15päevast etteteatamist. Näiteks paneb töötaja toime varguse või rikub hoiatusest hoolimata korduvalt töökohustusi või tunneb töötaja, et tema elu ja tervis on reaalses ohus, sest tööandja ei võimalda katusetöödel kasutada hädavajalikke kaitsevahendeid, sunnib julgestuseta laskuma settekaevudesse jms.\nTervisekontroll Tööandja peab suunama töötervishoiuarsti juurde tervisekontrolli iga uue töötaja, kelle tervist võib töö käigus mõjutada töökeskkonna ohutegur või töö laad. Tervisekontrollis saab varakult teada võimalikud vastunäidustused, mis võivad välistada uue töötaja edasise töötamise või mille tõttu on vaja töökeskkonda veidi ümber kujundada. Nii saab vältida töötaja tervise edasist kahjustumist. Mõne töö puhul on tarvis tervisekontroll teha enne tööle asumist: näiteks öötöö korral või plii ja selle ioonsete ühendite kasutamisel töökeskkonnas. Muudel juhtudel piisab tervisekontrolli korraldamisest esimese kuu jooksul alates tööle asumisest.\nKindlasti ei tohi lasta tekkida olukorral, kus uus töötaja peab ootama tervisekontrolli mitu aastat, kuni saabub aeg kõigi töötajate tervisekontrolliks. Ettevõtetes tehakse nii küllaltki sageli, kuigi see on õigusakti nõudega vastuolus. Tööandjal on kohustus järgida töötervishoiuarsti otsust, näiteks seda, et töötaja ei sobi töötama mürarikkas keskkonnas. Lisaks võib töötervishoiuarst anda soovitusi (näiteks soovitab töötajal teha kaks massaažikuuri aastas). Ka need võiks võimaluse korral täita kohe, mitte oodata, kuni uus töötaja omandab n-ö vana olija staatuse. Kui töötaja on suunatud tervisekontrolli sellepärast, et üle poole tema tööajast moodustab töötamine kuvariga ning töötervishoiuarst on otsusele märkinud, et töötaja nägemisteravus on vähenenud ja töötaja vajab kuvariga töötamiseks prille, on tööandjal kohustus töötajale kuvariga töötamiseks prillid või muud nägemisteravust korrigeerivad abivahendid soetada või kokkuleppel hüvitada nende maksumus. Prillide hüvitamise kohustuse tekkimiseks ei ole oluline, et töötaja nägemisteravus on vähenenud selle tööandja juures, vaid kohustus võib tekkida pärast esmast tervisekontrolli. Prillide hüvitamine ei tähenda töötajale antavat hüvet, vaid need on töövahendid, ilma milleta töötaja tööd teha ei saa. Hüvitamise korra määrab tööandja oma sisedokumendiga, kus on kirjas, milline on maksimaalne hüvitis prillide eest (kas kogusummas või klaaside ja raamide eest eraldi või muud variandid). Töötajate tervisekontroll peab toimuma tööandja kulul ja tööajal. Töötaja ei ole kohustatud minema töötervishoiuarsti juurde tervisekontrolli oma vabal päeval. Paraku on esinenud juhtumeid, kus tööandja on töötajate palgast kinni pidanud tervisekontrolli maksumuse või suisa lasknud neil ise selle eest tasuda. Rääkimata sellest, et tööandja eirab täielikult tervisekontrolli korraldamise nõuet, tuues põhjenduseks näiteks keerulise majandusliku olukorra ja „niigi raske elu”. Ent ükski põhjendus ei vabanda välja seadusrikkumist. Kui töö iseloom on selline, et tervisekontrolli ei ole kuidagi võimalik teha tööajal, võib see toimuda ka väljaspool tavapärast tööaega – tingimusel, et see arvestatakse tööajaks ning hüvitatakse töötajale kui ületunnitöö. Näiteks tuleb töötervishoiuteenuse osutaja kindlal päeval bussiga ettevõttesse, kus töötatakse vahetustega. Töölolijatel toimub tervisekontroll tööajal, aga need, kes tööajakava kohaselt ei peaks tööl olema, peavad oma vabast ajast samuti kohale tulema. Kui töötaja ei sobi kokkulepitud ametisse oma terviseseisundi tõttu, aga tööandja ei saa muuta töötingimusi või pakkuda teist, sobivat tööd (või kui töötaja sellega ei nõustu), saab tööandja töölepingu katseajal üles öelda. Näide. Puiduettevõttesse tööle asunud raamatupidaja töötamiskoht asus lihvimistsehhis pealt avatud nurgas. Hädapäraselt oli see küll kahest küljest seinaga tootmisest eraldatud, kuid masinamüra ja puidutolm jõudsid siiski raamatupidajani. Töötaja haigestus juba kolmandal töönädalal – allergia. Tervenes, töötas mõne päeva ja haigestus taas. Nii mitu korda järjest. Tööandja tellitud riskianalüüsis oli raamatupidajatöö riske hinnates nimetatud küll silmade ja õlavöötme pinge kuvariga töötamise tõttu, kuid ei enamat. Tööandja suunas 14\nraamatupidaja töötervishoiuarsti juurde ja kuna viimane oli varem ettevõtet külastanud, oskaski ta uurida töötaja taluvust lehtpuidutolmu kui allergeeni suhtes. Perearsti külastamine ei oleks pruukinud töötajat aidata, sest perearst ei ole tema töötingimustest teadlik. Raamatupidaja tervis ei olnud töökohustuste täitmisel takistuseks, kuid töö tegemine selles ruumis oli välistatud. Tööandja kaalus töökoha ümberkujundamise võimalust ning lõpuks leppisid pooled hoopis kokku kaugtöös, st edaspidi töötas raamatupidaja oma kodus.\nTöökoha, töövahendi ja isikukaitsevahendi sobivus Uue töötaja saabumine ettevõttesse võib olla seotud mõne teise töötaja lahkumisega, ent uuele tulijale lihtsalt vana olija varustuse ja töökoha andmisest ei piisa. Iga inimene on ju erinev. 1. Töökoht tuleb kujundada uue töötaja jaoks sobivaks, arvestades tema pikkust, vasaku-paremakäelisust, tooli reguleerimise vajadust vms. Töökoha individuaalne sobivus on tööülesande täitmisel väga tähtis. Uuele töötajale tuleb rõhutada, et vaid tema ise saab kujundada endale sobivaima töökoha – mõistagi peab olema seda ka enne töötajale õpetatud. Teise võimalusena saab leida parima lahenduse juhendaja, töökeskkonnaspetsialisti või -voliniku kaasabil. 2. Töövahendeid valides tuleb samuti arvestada uue töötaja eripäradega ning vahendid talle sobivaks häälestada. Kui töövahendil on eri kiirusega töörežiimid, tasuks uue töötaja puhul esmalt rakendada pigem aeglasemat varianti. Tööandja toetus on siinkohal oluline, rõhutamaks, et algul on toodangu kvantiteedist tähtsam töötsükli omandamine ja kvaliteet. Alles siis, kui töövõtted on selged, saab mõelda kiiruse suurendamisele. 3. Töörõivas peab olema sobiv: liiga suurtel või kitsastel riietel võib olla suur roll tööõnnetuse juhtumisel. Samuti on töötajale inimlikult solvav, kui ta saab kellegi määrdunud ja purunenud töörõivad. 15\n4. Isikukaitsevahend peab sobima konkreetsele töötajale. Ei ole tähtis, et kõnealune\nvahend sobis eelmisele töötajale samal ametikohal. Uus töötaja ei pea eelkäija vahenditega kuidagimoodi läbi ajama. Kui uuele töötajale väljastatakse kasutatud isikukaitsevahend, peab see olema kontrollitud, hooldatud ja puhas. Töötaja seisukohast oleks parim, kui ta saaks enda kasutusse täiesti uue isikukaitsevahendi. Isikukaitsevahendit väljastades tuleb silmas pidada, et see sobiks kasutajale ja kindlatesse tööoludesse, vastaks täielikult kaitsevajadusele, ei põhjustaks kandjale liigset koormust, ei vähendaks töötaja nägemist või kuulmist korrigeerivate vahendite toimet, vastaks ergonoomianõuetele ning oleks kooskõlas töötaja terviseseisundiga.\nUue töötaja juhendamine ja väljaõpe Uus töötaja on esimesest päevast alates ettevõtte täieõiguslik töötaja nagu kõik teisedki, kuid tema puhul on siiski üks erinevus – ta vajab palju enam juhendamist. Näide. Töötervishoiuarst märkis oma teatisel, et lüpsjale põhjustasid kutsehaiguse järgmised ohutegurid: korduvad liigutused, käte sundasendid ja raskuste teisaldamine. Kutsehaigestumist uuriv tööinspektor käis ettevõttes ja tuvastas, et töötajale oli tutvustatud sissejuhatavat ohutusjuhendit. Esmasel juhendamisel tutvustati töötajale lüpsja ametikoha riskianalüüsi tulemusi, lüpsja ohutusjuhendit ning ülekoormustraumade vältimise ja raskuste käsitsi teisaldamise ohutusjuhendit. Juhendamised ja iseseisvale tööle lubamine olid registreeritud sotsiaalministri 14. detsembri 2000. aasta määruse nr 80 „Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord” § 8 lg-te 1 ja 2 nõuete kohaselt. Kutsehaigestunud lüpsja seletuskirjast aga nähtus, et ta ei olnud ergonoomiliselt õigetest tööasenditest ja töövõtetest teadlik.\nSelles näites on tegu küllaltki tüüpilise olukorraga, kus ettevõttes on olemas juhendid, mida töötajale tutvustatakse, ning juhendamise kohta on olemas ka töötaja allkiri, kuid juhendite sisu töötaja ikkagi ei tea. Jättes kõrvale küünilise eelduse, et töötaja tunnistab seda, mis on talle kasulik, tasub siinkohal vaadelda pigem juhendamise ja väljaõppe kvaliteeti. Kas töötajale korraldati ka ohutute (sh ergonoomiliste) töövõtete omandamise väljaõpe? Mida ütleb väljaõppe läbiviija? Kui töötaja väidab, et ei olnud asjast teadlik, töötas ta ilmselt kogu aeg vales asendis ja valede töövõtetega. Kas keegi jälgis, kuidas ta töötab? Siinkohal jõuame ka sisekontrolli korralduse juurde: kui töötaja tegevust töötamise ajal jälgiti ja vaadati, milliseid töövõtteid ta kasutab, kas pöörati ka tähelepanu valedele tööasenditele ja koormavatele töövõtetele? Lõpuks koorubki välja põhimõtteline küsimus: millise kvaliteediga oli töötaja juhendamine ja väljaõpe, kui töötaja ise juhendi sisu ei teadnud? Vältimaks vastuolu, kus töösuhte üks pool leiab, et juhendamine oli piisav, aga teine pool pole siiski kõike vajalikku omandanud, võiks juhendamise-väljaõppe objektiivse pilguga üle vaadata. Milline on uue töötaja juhendamise ja väljaõppe süsteem? Sageli peetakse piisavaks, kui töötajale antakse kätte kaustatäis juhendeid ning kästakse need lihtsalt läbi lugeda, siis juhatatakse ta töökohale ja päris töö võibki alata. Kui ettevõttes on kasutusel standardjuhendid, mille tööandja on välja printinud ja kinnitanud ning mis ei kajasta konkreetse ettevõtte töökeskkonda ja kasutatavaid seadmeid, ongi tegemist täiesti formaalse juhendamisega, mille käigus uus töötaja ei saa mingeid teadmisi, kuidas selles ettevõttes tööd teha. Standardjuhendite kasutamises ei ole midagi halba, kuid enne nende kasutuselevõtmist tuleb need üle vaadata ning kohandada ettevõtte töökeskkonnaga, võttes arvesse kasutatavaid seadmeid. Pahatihti võibki õnnetust või kutsehaigust uurides tõdeda, et hoolimata hästi koostatud juhenditest ei tea töötaja nende sisust põhimõtteliselt midagi. Seetõttu on oluline, et pärast juhenditega tutvumist vesteldakse uue töötajaga, veendumaks nendest arusaamises. Uue töötaja juhendamise ja väljaõppe terviklik süsteem koosneb sissejuhatavast juhendamisest, esmajuhendamisest ja väljaõppest.\nUue töötaja juhendamise ja väljaõppe süsteem 1. Sissejuhatav juhendamine. Määruse „Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord” järgi algab töötaja juhendamine sissejuhatava juhendamisega, mille viib läbi töökeskkonnaspetsialist. Selle käigus tuleb uuele töötajale tutvustada ettevõtte töökorralduse reegleid, töötervishoidu ja tööohutust reguleerivaid õigusakte, ettevõttes töötervishoiu ja tööohutuse tagamiseks rakendatavaid abinõusid, juhiseid käitumiseks õnnetusohu või tööõnnetuse korral, juhiseid keskkonna saastamisest hoidumiseks ning töötaja kohustusi ja õigusi õigusaktides sätestatu järgi. Samuti peab töötajat teavitama Tööinspektsiooni kohaliku asutuse kontaktandmetest ning sellest, kes on ettevõtte esmaabiandja, töökeskkonnaspetsialist ja töökeskkonnavolinik (-volinikud). 17\nTöökeskkonnavolinikul on suur roll selles, et uus töötaja õpiks tundma ettevõtte töökeskkonda ning tal oleks keegi, kelle poole vajaduse korral töökeskkonnaküsimustega pöörduda. On ju töökeskkonnavoliniku kohustus jälgida, et töötajad oleksid varustatud korras isikukaitsevahenditega ning et nad saaksid töötervishoiu ja tööohutuse valdkonnas vajalikud teadmised, juhendamise ja väljaõppe. Just töökeskkonnavoliniku kaudu peab töötajateni jõudma teave nii töökeskkonna ohuteguritest ja riskianalüüsi tulemustest kui ka tervisekahjustuste vältimiseks rakendatavatest abinõudest. Pahatihti kiputakse unustama, et ka töötajal endal on kohustused, mis tulenevad töötervishoiu ja tööohutuse seadusest. Üks esimesi neist on see, et töötaja peab tegema tööandjaga ohutu töökeskkonna loomisel koostööd!\n2. Esmajuhendamine. Tööandjal tuleb määrata pädev isik, kes peab esmajuhendamise läbi viima just uue töötaja tulevasel töötamiskohal. Esmajuhendamise käigus tutvustatakse uuele töötajale ohutusjuhendeid, mis on tema tööks vajalikud, käigu need siis tehtavate tööde või kasutatavate seadmete kohta. Peale ohutusjuhendite tuleb uuele töötajale tutvustada ka töökeskkonna tegureid, mis võivad teda ohustada. Kui töökohal nähakse ette isikukaitsevahendid, tuleb selgitada ka nende kasutamist. Tervisekahjustuste vältimiseks on vaja tutvustada ergonoomiliselt õigeid tööasendeid ja võtteid ning töötajale ette nähtud töökorraldust. Viimane ei ole tähtis mitte ainult sellest seisukohast, mis kell algab tööpäev ja mis kell lõunapaus, vaid ka selles osas, millal on töötajatele ette nähtud puhkepausid, kui need on vajalikud vaimse või füüsilise ülekoormuse vältimiseks. Väikeste puhkepauside eesmärk on anda organismile võimalus taastuda, et töövõime püsiks kogu tööpäeva jooksul.\nViimasena (aga eelmainitutega sama tähtsana) tuleb tutvustada tule- ja elektriohutusnõudeid, töökohal kasutatavaid ohutusmärguandeid ning seda, kus on telefon abi kutsumiseks, tulekustutus- ja esmaabivahendid ning evakuatsioonipääsud ja -teed.\n3. Väljaõpe. Selle käigus peab uus töötaja selgeks saama ohutud töövõtted. Peale ohutute töövõtete tuleb uuele töötajale õpetada ka isikukaitsevahendite õiget kasutamist. Valesti kasutatav isikukaitsevahend, ükskõik, kui hea ja kallis see ei ole, ei kaitse töötajat tervisekahjustuse eest. Väljaõppe läbiviija võib olla vaid tööandja määratud spetsialist või kogenud töötaja. Nii toimub praktiliste töövõtete esmane omandamine kogenud juhendaja jälgimisel. Väljaõppe kestus sõltub sellest, milline on ameti- või kutseala spetsiifika ning töö keerukus ja ohtlikkus. Töötaja iseseisvale tööle lubamine saab toimuda alles siis, kui juhendaja on kindel, et töötaja on omandanud ohutu töötamise oskused. Seetõttu tasuks juhendajal korraks läbi mõelda, millised on tema meelest need kriteeriumid, mis näitavad, et uus töötaja on ohutud töövõtted omandanud. Tööga seotud ohtude tundmine on nende oskusliku vältimise üks osa. Juhendaja peab uue töötaja väljaõppes silmas pidama järgmist:\n•\tuut töötajat ei tohi õpetada töötama nii, kuidas ka saab, vaid ainult nii, kuidas on õige, et vältida võimalikke tööõnnetusi või tööga seotud haigestumisi; •\tisiklik eeskuju on oluline, et uus töötaja õpiks järgima tööohutust, kasutama vajalikke isikukaitsevahendeid jmt; •\tohutuskultuur on töötamise igapäevane osa; •\tjuhendaja peab andma juhendatavale tema töötamise kohta tagasisidet; •\ttöötajat tuleb teavitada, millistele võimalikele ohusignaalidele peab tööd tehes tähelepanu pöörama, kuidas nendele reageerima, milliseid ohte võib ise kõrvaldada ja milliste puhul tuleb ilmtingimata abi kutsuda; •\ttöötajat tuleb teavitada, millised on võimalikud ohuolukorrad ja nende registreerimise reeglid. Väljaõppe lõppemisel võiks töötajale teada anda, millise kolleegi poole pöörduda, kui tal tekib veel küsimusi. Kas selleks on juhendaja või keegi teine, on juba läbimõtlemise küsimus. Väljaõppe- või katseaja jooksul võivad uue töötaja käitumises esineda ohtlikud jooned. Tööandja peaks ohumärkidele kindlasti tähelepanu pöörama ning koos uuele töötajale määratud juhendajaga läbi arutama, kas ja kui kaua anda uustulnukale uusi võimalusi.\nOhumärgid uue töötaja käitumises:\n•\tta ei pea kinni ohutu töötamise nõuetest ja märkuste tegemisel ei ole loodetud mõju; •\tta „kardab” oma tööd, mistõttu on häiritud ka tema kolleegide töö, langeb tootlikkus ning kannatab tööohutus; •\tta peab ennast vanadest olijatest targemaks („minuga ei juhtu ju midagi”) ega pea juhendamist vajalikuks; •\tta ei õpi väljaõppeaja jooksul ohutuid töövõtteid selgeks, olles ohtlik nii endale kui ka teistele. Tööandja õigusesse jätta töötajale töötervishoiu- ja tööohutusalane väljaõpe korraldamata tasuks suhtuda ettevaatusega. Kas ettevõttes on olemas kindlad kriteeriumid, millal otsustatakse see tegemata jätta? Kas alati on piisav argument, et töötaja on varem samalaadses ametis töötanud? Kuidas olla täiesti veendunud, et töötaja tunneb ohutuid töövõtteid? Kui väljaõpe otsustatakse tegemata jätta mugavuse tõttu, on see ilmselt viletsaim argument. Kas töötaja eelmises töökohas olid ikka täpselt samasugused seadmed ja töökeskkond? Näiteks võis töötajal küll varem olla samasugune treipink, kuid seal ei sõitnud tema läheduses tõstukid, seal ei pidanud tõstma üle pea raskusi, seal ei kasutatud mõnda kemikaali, mida nüüd tarvitatakse, jne. Kas töötaja suudab kõiki neid lisatingimusi arvestades olla oma tööülesannete täitmisel piisavalt hoolikas ja täpne? Kas kõigile neile küsimustele on võimalik vastata kindlalt jaatavalt? Alles siis võib mõelda, et väljaõppe korraldamine ei ole vajalik.\nTöötaja täienduskoolitus Täienduskoolitus toetab töötaja kui spetsialisti pidevat arengut. TLSi § 28 lg 2 p 5 kohaselt on tööandja kohustatud tagama töötajale tööalaste teadmiste ja oskuste arendamiseks ettevõtte huvidest lähtuva koolituse, kandma koolituskulud ja maksma koolituse ajal keskmist töötasu. Töötaja kohustus on koolitusel osaleda. Tööandja ei saa nõuda, et töötaja kirjutaks selleks õppepuhkuse avalduse. Näiteks kui tööandja soovib suurendada oma ettevõtte müügimehe võimekust, võib ta töötaja suunata vastavale täienduskoolitusele. Koolituse aeg on tööaeg ning see peab mahtuma töö- ja puhkeaja piirnormidesse. Kuid leidub ka tööandjaid, kes selle unustavad. Näide. Töötajad olid kohustatud pärast tavalist viiepäevast töönädalat laupäeval ja pühapäeval koolitusel osalema ning seejärel ilma iganädalase puhkeajata esmaspäeva hommikul tööle tulema. See on seadusvastane. Tööandja oleks pidanud hajutama koolituse mitmele nädalavahetusele ja tagama seal osalenud töötajatele iganädalase puhkeaja esmaspäeva arvelt.\nPeale töötaja koolitamiseks tehtud mõistlike kulutuste teeb tööandja vahel ka tunduvalt suuremaid kulutusi. Töötaja teadmistesse investeerides tahab tööandja, et omandatud tarkus teatud aja vältel ettevõttele lisakasu tooks ning et konkurent ei saaks palgaga üle pakkudes koolitatud spetsialisti enda juurde meelitada. Selle tagatiseks võivad pooled koolitusega kaasnenud lisakulutuste korvamiseks sõlmida kirjaliku koolituskulude hüvitamise kokkuleppe siduvusajaga kuni kolm aastat (TLS § 34). Kui töötaja ütleb töölepingu üles enne siduvusaja lõppu, peab ta kokkuleppe olemasolu korral hüvitama tööandjale lisakulud proportsionaalselt siduvusaja lõpuni jäänud ajaga. Kui aga tööandja suunab töökeskkonnavoliniku 24tunnisele väljaõppele ning sõlmib temaga kokkuleppe koolituskulude hüvitamiseks, kui töötaja enne kolme aasta möödumist lahkub, on see kokkulepe tühine. Sel juhul peab seaduses ettenähtud koolituskohustuse täitmise kulud kandma täielikult tööandja.\nKasulik teada: tööajakava, puhkuste ajakava, lähetus, palgateatis ja ravikindlustus Töölepingulise suhtega kaasnevad mitmesugused õigused ja kohustused, mida uuel töötajal on vaja teada.\nTööajakava Töölepingu sõlmimisel lepivad tööandja ja töötaja kokku tööajas. Seaduses eeldatakse, et täistööajaga töötaja on seitsmepäevase ajavahemiku jooksul ametis 40 tundi ja tööpäeva pikkus on 8 tundi. Kui sellest kaldutakse kõrvale ehk tööaeg ei jagune arvestusperioodi jooksul võrdselt, lepitakse töölepingus kokku summeeritud tööajaarvestuse kohaldamises ja arvestusperioodi pikkuses. Summeeritud tööaja korral peab tööandja töötajat kirjalikult teavitama, millal töötaja saab järgmise perioodi tööajakava (TLS § 6 lg 6). Tavaliselt on kogu teave tööajakorralduse ja ajakava koostamise tingimuste kohta kirjas ettevõtte töökorralduse reeglites. Näide. Töötaja asus restoranis tööle ettekandjana. Juulis oli palju tööd ning kuna töötunde oli ligi 200, eeldas töötaja, et tegemist on ületunnitööga, ja tal tekkis ootus suuremale töötasule kui muidu. Tööandja aga keeldus ületundide hüvitamisest, kuna töölepingus oli kokkulepe tööaja summeerimise ning selle kohta, et töötunde loetakse neljakuulises arvestusperioodis. Ettevõtte arvestusperiood lõppes alles augusti lõpus. Tööandja selgitas töötajale, et tööaja summeerimisel võib juhtuda, et mõnes kuus on rohkem tunde ja teises vähem. Oluline on, et arvestusperioodi lõpuks on töötajale kokkulepitud tööaja ulatuses töö tagatud. Kui arvestusperioodi lõpus selgub, et töötajal tekkis ületunde, siis hüvitab tööandja need tasulise vaba ajaga või kokkuleppel 1,5kordselt rahas. Nii sai töötaja aru, et tegelikult ei pruugi augusti lõpuks ületunde tekkida. Ühtlasi said pooled aru, et töölepingu sõlmimisel ei oldud olulisi asju ühtemoodi mõistetud ja läbirääkimised oleks võinud olla põhjalikumad.\nTöötaja peab tööajakava kohta teadma:\n•\tkui kauaks see koostatakse (näiteks on arvestusperiood küll kvartal, aga tööajakava koostatakse korraga üheks kuuks); •\tmitu päeva enne arvestusperioodi (või kuu) algust see valmis tehakse; •\tkuidas see teatavaks tehakse (näiteks pannakse järgmiseks kuuks kinnitatud tööajakava puhkeruumi infostendile hiljemalt eelmise kuu 25. kuupäeval). Töötajal on õigus tutvuda tööajakavaga mõistliku aja jooksul enne tööperioodi algust ning saada teada, millal on tema töö- ja puhkepäevad, et ta saaks planeerida isiklikku elu. Tööajakava peab sisaldama konkreetse töövahetuse algus- ja lõpuaega, vaheaega einestamiseks ning muid tööpäevasiseseid puhkepause. 22\nJuba kinnitatud ajakavas kuu keskel tehtavad muudatused peavad olema töötajaga enne läbi räägitud ja kokku lepitud. Kui tööandja muudaks tööajakava perioodi sees ühepoolselt ehk ilma töötaja nõusolekuta ning kohustaks teda nii tööle ilmuma, muudaks see tööajakava koostamise üldse mõttetuks. Tööajakava kokkuleppelisel muutmisel peab tööandja arvestama ka puhkeaja piirnormidega ning tagama töötajale katkematu 11tunnise vahetustevahelise ja 48tunnise iganädalase puhkeaja.\nPuhkuste ajakava Tööandjal tuleb jooksva aasta puhkuste ajakava koostada ja töötajatele teatavaks teha märtsi lõpuks (TLS § 69). Tööandja määrab põhipuhkuse aja, arvestades töötaja soovi, kui see on mõistlikult ühildatav ettevõtte huvidega. Näiteks ei pea tööandja arvestama töötaja soovi puhata aasta kõige töörohkematel kuudel. Küll aga peab tööandja arvestama, et TLSi § 69 lg-s 7 nimetatud inimestel on õigus nõuda põhipuhkust neile sobival ajal perekondlike kohustuste või olukordade tõttu.\n•\tnaisel vahetult enne ja pärast rasedus- ja sünnituspuhkust või vahetult pärast lapsehoolduspuhkust; •\tmehel vahetult pärast lapsehoolduspuhkust või naise rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal; •\tvanemal, kes kasvatab kuni seitsmeaastast last; •\tvanemal, kes kasvatab seitsme- kuni kümneaastast last – lapse koolivaheajal; •\tkoolikohustuslikul alaealisel – koolivaheajal. Töökorralduse reeglitest peaks nähtuma, kuidas ja millal peavad töötajad oma puhkusesoovidest tööandjat teavitama. Kui tööandja ei ole puhkuste ajakava õigel ajal teatavaks teinud või kui töötaja soovib kasutada ajakavasse märkimata puhkust, teatab ta sellest tööandjale ette 14 kalendripäeva. Puhkuste ajakava tuleb koostada iga kalendriaasta 31. märtsiks. Kui töötaja soovib puhkust kasutada perioodi jooksul, mil puhkuste ajakava ei ole veel koostatud, siis tuleb töötajal tööandjaga saavutada kokkulepe puhkuse kasutamise aja osas. TLS § 68lg 5 kohaselt antakse põhipuhkust osadena üksnes poolte kokkuleppel. See tähendab seda, et kui töötaja või tööandja soovib, et puhkuse üks osa oleks lühem kui 28 kalendripäeva (erandid puhkuse pikkuse osas TLS §-id 56-58), siis tuleb puhkuste graafiku koostamisel saavuta mõlema poole ühine tahe puhkuse kasutamise aja osas. Uus töötaja võib tööle asumise kalendriaastal nõuda puhkust võrdeliselt töötatud ajaga, kui ta on ettevõttes töötanud vähemalt kuus kuud.\nLähetus Perekondlike kohustustega seotud inimesel on kasulik juba töövestluse käigus teada saada, kas ja kui sageli tuleb sõita lähetusse, et hiljem sellest tüli ei tõuseks. TLSi § 21 annab tööandjale õiguse lähetada töötajat tööülesandeid täitma ka väljapoole töölepinguga ettenähtud töö tegemise kohta, kuid eraldi kokkuleppeta mitte kauemaks kui 30 järjestikuseks päevaks. Rasedat ning alla kolmeaastast või puudega last kasvatavat töötajat võib lähetada üksnes tema nõusolekul. Töötajal on õigus nõuda lähetusega kaasnevate kulude hüvitamist. Kuidas see täpsemalt toimub, on kirjas Vabariigi Valitsuse 25. juuni 2009. aasta määruses nr 110 „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord”. Päevaraha makstakse ainult välislähetuste korral. Päevaraha alammäär on 22,37 eurot. Päevaraha maksuvaba piirmäär on esimesel 15 kalendripäeval kuni 50 eurot ja järgmistel päevadel kalendrikuus kuni 32 eurot. Tööandja võib maksta ka suuremat päevaraha, kuid sel juhul peab ta tasuma erisoodustusmaksu. Tööandja võib välislähetuse päevaraha määra vähendada kuni 70 protsenti, kui lähetuskohas viibimise ajal tagatakse lähetatule tasuta toitlustamine. Enne lähetusse minekut on töötajal õigus nõuda võimalike tekkivate kulude katteks avanssi ning kui tööandja ei ole ettemaksu teinud, lähetusest keelduda. Tasub tähele panna, et kui töötaja ei suuda tõendada, et tööandjaga on kokku lepitud suuremas päevarahas kui alammäär, lähtutakse vaidluste lahendamisel alammäärast. Kõik lähetuses tehtud põhjendatud kulutusi tõendavad dokumendid tuleb hoolsalt alles hoida ja esitada tööandjale hüvitamiseks. Tühi kott ei seisa püsti. Kas tööandja peab lähetuses olijale hüvitama lõuna- ja õhtusöökidele tehtud kulutused? Kui pooled on selles kokku leppinud, siis miks mitte. Ent tegu on erisoodustusega, millelt tööandja peab tasuma erisoodustusmaksu.\nPalgateatis TLSi § 28 lg 2 p 12 alusel on tööandja kohustatud andma töötaja nõudmisel talle teavet töötajale arvutatud ja makstud igakuise töötasu, lisatasude, preemiate, keskmise tasu arvutamise jms kohta ning muid töötajat või töösuhet iseloomustavaid teatisi. Pooled lepivad kokku, millises vormis teatis esitatakse: kas paberkandjal või e-kirjas. Kui tööandja suulisest nõudmisest hoolimata teatist ei esita, oleks töötajast ettenägelik korrata nõudmist e-kirjas, mida saaks hiljem võimaliku vaidluse korral kasutada kirjaliku tõendusmaterjalina. Töölepingu lõppemisel võib töötaja nõuda vormi „Tööandja tõend kindlustatule”, mis on vajalik, kui ta läheb töötukassasse end töötuks registreerima ja töötuskindlustushüvitist või töötutoetust taotlema. 24\nRavikindlustus Tööleasumisest paari nädala möödudes oleks töötajal mõistlik kontrollida, kas ta on ravikindlustatud isikuna haigekassas arvele võetud. Töötaja ravikindlustus tekib töötamise registrisse kantud töötamise alustamise kuupäevast arvestatava 14päevase ooteaja möödumisel. On olnud juhuseid, kus töötaja eeldab, et tema ravikindlustusega on kõik korras, kuid haigestudes selgub, et haigekassa hüvitist ei maksa, sest tööandja ei ole töötajat arvele võtnud.\nRavikindlustuse kehtivust saab alati kontrollida riigiportaalist www.eesti.ee või haigekassa klienditelefonilt (+372) 669 6630.\nUus töötaja kui kollektiivi täieõiguslik liige Uus töötaja peaks olema kollektiivi liige esimesest tööpäevast alates. Kuidas seda saavutada? Oleks hea, kui peale töökorralduse reeglite kuiva tutvustamise toimuks ka sujuv sisseelamisaeg inimliku suhtlustasandi seisukohast. Inimeste suhtlusvõimekus on erinev: leidub nii avatud suhtlejaid, kes saavutavad teistega kontakti kiiresti, kui ka tagasihoidlikumaid, kelle jaoks on kontakti loomine vaevarikkam.\nKollektiivi sulandumise võtted:\n•\tIgas kollektiivis leidub tõenäoliselt mõni suhtlemisaltim töötaja, kellele võiks teha ülesandeks aidata uuel töötajal paremini kollektiivi sulanduda. Sellise töötaja valimine on muidugi pisut riskantne: sisseelamist soodustav sõbralik kolleeg ei tohi kujundada n-ö kallutatud arvamust ei tööandja, tema rakendatava ohutuskultuuri, teiste töötajate ega kõigi muude oluliste ja vähem oluliste aspektide kohta. 25\n•\tUus töötaja peab arvestama, et eelmise töökoha reegleid ei saa ega tohigi kaasa tuua uude töökollektiivi, kus on suure tõenäosusega välja kujunenud oma reeglid. Kui aga uus töötaja märkab reeglites mõnd muutmist väärivat aspekti, võiks ta hiljem välja öelda oma arvamuse, mis peaks töökohas teisiti olema, ja pakkuda sobivama lahenduse. Igal muudatusel olgu oma aeg ja koht, aga värske pilk võib märgata mõnda iganenud olukorda, millega vanad olijad on nii harjunud, et seda enam ei näegi. •\tKindlasti ei tohi uut töötajat panna tegema kõiki töövahetusi, mida keegi teine ei taha, vaid töögraafikute koostamisel peaks arvestama tema kui kollektiivi täieõigusliku liikmega, kellel on samuti olemas isiklik elu ja individuaalsed eelistused.\nIgas kohas oma tavad – uue töökollektiivi kombeid ei tasu kohe esimesel tööpäeval arvustama hakata.\nLisa 1. Pane pea tööle! Esimene tööpäev uues kohas\nTõmba murdjoon läbi kõigi ruutude keskpunktide nii, et joon ei liiguks kordagi diagonaalselt ja kõik ruumid uues töökohas saaks läbitud õiges järjekorras. Seejuures tohib vaid kaks korda astuda ristikesega märgitud tubadesse (korra ühest, korra teisest suunast), mujal ei tohi joon end puudutada. Ristumiskohtades ja pildikestega ruutudes joone suunda muuta ei saa. Tööpäev algab ja lõpeb välisuksel. Knihv. Tõmmake ära kõik esmapilgul võimalikud jupikesed.\nRistsõna: palka tõstetaks\nLisa 2. Uuele töötajale hea töökeskkonna loomist käsitlevad õigusaktid Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus Töölepingu seadus Töötervishoiu ja tööohutuse seadus Võlaõigusseadus Kuvariga töötamise töötervishoiu ja -ohutuse nõuded Plii ja selle ioonsete ühendite kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded Töövahendi kasutamise töötervishoiu ja tööohutuse nõuded Isikukaitsevahendite valimise ja kasutamise kord Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord Töötajate tervisekontrolli kord Töötervishoiu- ja tööohutusalase väljaõppe ja täiendõppe kord