ETS NORD on terviklikele ventilatsioonilahendustele spetsialiseerunud ettevõte, mis tegutseb Eestis, Taanis, Soomes, Rootsis ja Araabia Ühendemiraatides. Ettevõte ei soovi olla lihtsalt tootja ja müüja, vaid oma innovaatiliste toodetega inspireerida kogu maailma ning luua kvaliteetsele sisekliimale jätkusuutlikku tuleviku. Maailma muutmine käib läbi mitmete valdkondade, muuhulgas ka ETS NORDi raamatupidamises. Seetõttu vestlesid omavahel CostPocketi müügi- ja klientitoe juht Joonas Sernjuk ja ETS NORDi finantsjuhi Ene Saluste.\nKui enamik ettevõtteid vaid ütlevad, et nad soovivad võimalikult palju protsesse automatiseerida, siis ETS NORD on üks väheseid ettevõtteid, mis päriselt seda põhimõtet järgib. Esialgu oli ettevõttel põhimõte, et kõik funktsionaalsused peavad tulema ühest tarkvarast. Sestap otsustati juba 2009. aastal kasutusele võtta majandustarkvara Directo. Nende koostöö on algusest saati sujunud ja Directo on alati aidanud kõik esinenud pudelikaelad lahendada. Edasi selgitab Ene olukorda nii: “Mida aeg edasi, siis tegelikkuses oleme sellest aina enam ja enam lahti lasknud. Tänasel päeval kasutame julgelt ka teisi tarkvarasid, lihtsalt need peavad Directo äritarkvaraga hästi ühilduma”. Ükski töövahend ei suuda täita kõiki kõige spetsiifilisemaid funktsionaalsusi, mida ettevõttel vaja läheb.\nEne lisab: “Tänapäeval on palju erinevaid tarkvarasid, mis on hästi spetsiifilised ja lahendavad ühte kindlat probleemi, näiteks CostPocket. Seni, kuni liidestus Directoga on hea, oleme me rahul. Tänu sellele ei torgi me ka enam Directot nii palju erinevate spetsiifiliste vajadustega, sest leidub ka väliseid partnereid, kes juba\nselliste konkreetse lahendustega tegelevadki”. ETS NORDi uus mõtteviis on avanud uusi võimalusi ning tänu sellele saavad nad kasutada erinevaid partnereid (tootmine on eraldi programmis, tööaja haldus StaffLogic´s jne). Directo on nende ettevõtte kõikide protsesside süda ja kogu info peab lõpuks sinna jõudma.\nETS NORDi üheks kitsaskohaks oli kuludokumentide haldus. Enne CostPocketit viisid kõik inimesed oma tšekid raamatupidajale paberil. Seejärel oli raamatupidaja see, kes need ise A4 paberilehele kleepis ja hiljem rida rea haavel Directosse sisestas. Nad ei tahtnud teha ka poolikut sammu, kus asi läheb natuke automaatsemaks, aga ei lahenda ära kõikide probleeme. Eesmärk oli teha mitu sammu korraga ja minna pabertšekkide kleepimisest otse üle täis digitaalsele lahendusele, kus kõik andmed jooksevad otse Directosse.\nNii hakati otsima välist partnerit, kes selle mure ära lahendaks. Esimest korda jõudis Ene CostPocketini, kui ettevõte nimi oli veel Tsekk.ee. Teenus oli veel suhteliselt toores, tarkvara ei olnud kuigi lihtne kasutada ja Ene ei tahtnud teha poolikut sammu. 2019. aasta lõpus tuli ETS NORD CostPocketi juurde uuesti tagasi ja siis sujus tarkvara kasutamine oluliselt paremini. Üks ETS NORDi kriteeriumitest oli see, et tarkvara peab olema lihtne kasutada, kuna vastasel korral ei võta töötajad seda omaks. Nad vaatasid ka teisi pakkujaid, aga otsustasid CostPocketi kasuks, sest see oli kõige kasutajasõbralikum. Pärast Ene esimesi katsetusi andis ta testgrupile võimaluse CostPocketit proovida ning see võeti väga hästi vastu. Sealt edasi läks implementeerimine juba väga lihtsalt.\nEne rääkis loo ühest raamatupidajast, kes tegeles tšekkide kleepimise ja liimimisega ja siis hiljem nende Directosse sisestamisega. See raamatupidaja läks just natuke enne CostPocketi kasutusele võtmist lapsehoolduspuhkusele ning tööle tagasi naastes oli CostPocketi süsteem juba täies mahus kasutusel. Kui Ene uuris temalt peale naasmist töökoormuse kohta, vastas kolleeg: „Kõik need tšekid jõuavad nüüd ju ise Directosse, mul pole suurt midagi teha“. Raamatupidaja töö sisu oli täielikult muutunud - varasemast tšekkide kleepimisest ja liimimisest oli saanud oluliselt lihtsam ülesanne ehk andmete kontrollimine Directos.\nETS NORD on EXPO 2020 maailmanäituse peasponsor ja neil on Dubais koos Carmen Cateringiga restoran. Selle Dubai restorani raamatupidamine tehakse ära Eestist. Restorani peakokk oli alguses täitsa mures, et kas tema peab nüüd hakkame tšekke koguma lauaservale ja neid hiljem skaneerima. CostPocketi äppi kasutades teeb peakokk ise tšekist pildi ja määrab ära täpse kululiigi: toit, jook, majapidamistarbed, köögi koristustarbed jne. CostPocketis lisatud kululiik jõuab Directosse, mis määrab kululiigi alusel sellele tšekile kulukonto ja käibemaksu koodi. See väike töövoo parendus säästab kogu ahelas väga mitme inimese töötunde. Ilma CostPocketit kasutamata oleks kokk pidanud pabertšekid kokku koguma, sorteerima, kuu lõpus need postiga või PDF-na Eestisse saatma ja kes teab, millal ja kui paljud neist siia kohale oleks jõudnud.\n“Kui eemaldada 50-60 inimese tööst üks liigutus, siis on see võit lõppkokkuvõttes väga suur,” nendib Ene. Praegu on nende ettevõtte back office Eestis ja siin tehakse raamatupidamist kõikidesse riikidesse, kus nad tegutsevad. Kuigi ettevõtte ja finantsosakonna töömaht suureneb pidevalt, siis tänu protsesside optimeerimisele ei pea nad uusi töötajaid värbama. Põhimõte on, et info sisestus toimub vaid üks kord ja seal kohas, kus see tekib. Sealt jõuab informatsioon kõikide vajalike tarkvaradeni ja inimesteni ning see peaks toimuma ühe nupuvajutusega. See protsess säästab kõigi aega ning töötajad saavad keskenduda sellele, mis on tõeliselt oluline ja väärtust loov. ETS NORD on juba 23 aastat tegutsenud, aga areneb ja kasvab siiani nagu startup.\nOsale CostPocketi ja Directo veebiseminaril “Jätame robotite töö robotitele!”.\nUsume, et andmete sisestamine ei peaks olema raamatupidaja töö ja seetõttu räägime, kuidas seda osa automatiseerida. Seminar leiab aset 14. aprillil 2022 kell 10:00-11:30 ja on kõikidele osalejatele TASUTA!\nDemonstreerime, kuidas kasutada CostPocketi äppi:\n– Tšekkide digiteerimiseks\n– Lähetus- ja kuluaruannete koostamiseks\n– Sõidupäeviku pidamiseks\nRegistreeri tasuta veebiseminarile siin https://costpocket.sendsmaily.net/landing-pages/dd6aa6a8-b36f-45a2-8250-ebb1b0099359/html/


Suurendada liikme Vladivostok Kuidas suurendada liikme tousu\nKas koormust on voimalik suurendada\nDavid A. Siin on mõned harjutused, mida mina teen. Kui looduslikud koostisosad, mida toode võib põhjustada nii muljetavaldav tulemus, naha liikme toimuvad kaks keha hemangioma.\nPildid ja video: prantslane ületas Atlandi tünnis ja jõudis. Skip navigation Harjutused seljale, Kuidas suurendada liikme tousu Innar.\nVaid 10 minutit harjutada päevas aitab säilitada meeste Kuidas suurendada liikme tousu. Using IP address Suurenda oma mängupäeva elamusi A. Le Coq Arenal kes oli Suurenenud liige kasutades jõusaali; Kasv uimastite liige; Hüaluroonhape geel süstid suurendavad peenise pea ülevaateid; Peenis laienemist Lae raamat harjutus peenise laienemist ja Kemer tasuta kodus Maxim Magazine liikmena tõusu suurendada peenise folk viise Pihustid suurendada.\nKuidas suurendada seksuaalfirma folk meetodeid\nSellest, mida peenise saab vahendada


Refresh 2018: mõtteid Product lavalt - Liisa Rumberg\nEsimest korda avaldatud 10. septembril 2018 minu eelmises blogis (liisapool.ee)\nKui Liisa esimest korda Refreshile jõudis, oli see juba kolmel korral toimunud. Saan nüüd kinnitada, et see on tõesti igati eeskujuliku korraldusega ühepäevane konverents. Ettekanded toimusid paralleelselt kolmel laval: Product, Front-End Development ja Design, nii et terve tootetiim saab osaled ja enda huvist lähtuvalt lavade vahel liikuda.\nKuulasin peaaegu kõiki Product lava ettekandeid. Vahele jäi vaid Rebekah Muelleri (Audible) ettekanne, sest tegin kõrvalepõike Liga Letina (UX Riga) juhendatud Experience Mapping töötuppa.\nKonverentsid on oluline koht, kus enda valdkonna inimestega kokku saada ning uue motivatsioonilaenguga akusid laadida. Ettekanded tuletavad meelde ideid, mis on varemgi peast läbi käinud ja koos „ühel hetkel teen“ lubadusega oma aega ootama jäänud. Sekka sähvatab ka täiesti uut infot ja vaatenurki, mille peale varem ei olnud mõelnud. Nii selgi korral. Teen siin mõned pistelised väljavõtted konverentsikonspektist. Suuremad ampsud vajavad eraldi kirjutamist.\nMeie tiimi user journey map Refresh üritusele saabumisest (Foto: Refresh)\nTagasipöördumine „Miks?“ juurde\nIkka see vana hea „Miks?“, millest kõik algab ja milleni kõik teed tagasi viivad. Tash Willcocks (Hyper Island) alustas konverentsi sellest rääkides ja sama mõte käis läbi veel mitmetest teistest ettekannetest. Kas me ikka alati saame päriselt aru, miks me midagi teeme?\nTegeliku põhjuse tuvastamiseks võta ette 5x Miks? strateegia ja puuri juurteni.\nUX Tartul räägiti samast trendist – chattimine on vanakool, tulevik on häälepõhiste kasutajaliideste päralt. Nara Kasbergen (NPR) tõi välja, et nüüdseks on juba 18% ameeriklastest kodus mõni häälepõhine nutiseade (a la Alexa, Google Home jt). Lisaks privaatsuse küsimustele ja laste kasutusse sattumisele tõi Nara ühe tähelepanu vajava teemana välja soo-teema. Valdav enamus hääl-assistentidest on naispersoonad, millele on aga väga teravalt tähelepanu pööratud ning ettevõtted teevad pingutusi, et võrdsust luua. Ka Telias katsetatav vestlusrobot kannab naisenime Mia (Minu Isiklik Abistaja), kuigi tema vastustes puudub igasugune soospetsiifilisus. Publikust kõlas küsimus „Who cares?“. Ma ootan igal juhul seda aega, et erakordselt pädevad naisterahvad ei peaks tõsiseltvõetavuse huvides nullklaasidega prille kandma. Näen siin võimalikku seost.\nArvud ja sõnad käsikäes\nDmitri Pivovarov (Taxify) jagas konkreetseid näiteid Taxify äppi uute funktsionaalsuste testimisest. Uus funktsionaalsus lastakse laivi alati esmalt testgrupi peal, kelle tulemusi mõõdetakse ja kõrvutatakse kontrollgrupiga. Pärast statistilisi näiteid jõudis Dmitri kokkuvõttes järelduseni, et statistikat tuleb kasutada koos intuitsiooniga. Ma laiendaks seda edasi ja ütleks, et mitte üksnes intuitsiooniga, vaid kvalitatiivsete uurimismeetoditega. Andmed (data) ei tähenda üksnes numbreid, vaid ka kasutajate suulist tagasisidet.\nAlexandra Lung (Pivotal Labs) rääkis enda õppetundidest tootejuhina. Kokku oli tal neid seitse, ent välja toon neist hetkel ühe: Be data driven ehk lähtu andmetest! Andmetega on kehvasti siis, kui neid on liiga vähe ja ka siis, kui neid on liiga palju ning nendes pole enam võimalik orienteeruda. Alexandra tutvustas ideed data-workshopist, mille eesmärk on aidata tiimi edasi olukordades, kus andmeid ei ole. Leian, et see kehtib ka vastupidises olukorras. Oma olemuselt on tegemist koosolekuga, mille käigus otsitakse vastused neljale olulisele küsimusele.\n1. Mida me soovime saavutada?\n2. Milliseid andmeid meil selle jaoks vaja läheb?\n3. Kuidas me need andmed saame?\n4. Kuidas kogutud andmed aitavad meil saavutada samm-sammult (iteratiive way) soovitud eesmärki?\nKevin O´Donnell (Nitro) õpetas klientidele „EI“ ütlema. Klientide tagasiside on üks andmete vorm, mille puhul kehtib samuti eelpoolmainitu: on halb, kui seda ei ole ja kehv, kui seda on hoomamatult palju. Tagasiside-üleküllus on aga igati positiivne probleem mida omada. Sellest tuleb suuta lihtsalt oluline välja filtreerida ja ülejäänule väga teadlikult hüvastijätuks lehvitada. Edukas strateegia seisneb otsustamises, mida mitte teha. Mõjuva ei-ütlemise juurde kuulub ka põhjendus, miks otsustati seda konkreetset kliendi soovi mitte täita. Sel moel on tegu läbipaistva ja selge ootuste juhtimisega.\nTootele uue funktsionaalsuse lisamine on sarnaselt kodulaenule endale uue pikaajalise kohustuse võtmine. Lisaks arenduskuludele tuleb arvestada ka ülevalpidamise ja juurutamisega kaasnevaid kulusid, lisaks ka alternatiivkulu – midagi muud jääb selle arvelt alati tegemata.\nKõige rohkem ootasin Laurissa Wolfram-Hvassi (MailChimp) ettekannet, mille algusest jäin paraku ilma. Peamise idee sain siiski kätte – uuringud on kui toode ja uurija on tootejuht. Laurissa teemaks oli uuringutulemuste efektiivne jagamine suures organisatsioonis. See on teema, mis mind arusaadavatel põhjustel vägagi kõnetab ning väärib mitut eraldi postitust. Kindlasti need ühel hetkel ka tulevad. Seniks kaks ideed:\nKalendris tegevuste eristamine värvikoodidega – seni olen eristanud üksnes „tööaega“, kasutajatestide läbiviimist ja placeholder-aegu, kuhu ma testimisi planeerin. Kasulik oleks nähtavalt välja tuua aeg, mis on planeeritud pikemat perspektiivi silmas pidavatele tegevustele, millest muidu on kerge loobuda ja neid millegi kiireloomulisemaga asendada. Oluline vs pakiline vastasseis.\nLaurissa rõhutas, kui tähtis on olla teadlik enda kallutatusest. See vajab aga kõrvalpilku, mida pakub teiste researcheritega enda meetodite ja tulemuste üle arutlemine. Kui teisi UX researchereid organisatsioonis rohkem ei ole, siis on seal kindlasti keegi teine, kellega arutamine aitab täita seda sama vastastikuse peegeldamise funktsiooni. Enda subjektiivsuse minimeerimise soov on üks väga oluline komponent, mille tõttu ma pean väga oluliseks, et tellijad jälgiksid kasutajatestimisi video vahendusel ja oleksid „toormaterjaliga“ kursis.


ÜLEKOHUS EI PÜSI KOTIS ***\nСовместная декларация министров юстиции Балтийских государств\nНа основании уголовного пакта Молотова—Риббентропа, от 23 августа 1939, и его секретных протоколов, СССР в июне 1940 года, оккупировал и аннексировал три независимых государства Балтии: Эстонскую Республику, Латвийскую Республикуи Литовскую Республику. После 50 лет сопротивления оккупационному режиму, народы трех Балтийских государств восстановили свою независимость. Многие из них отдали свои жизни и/или были депортированы со своей родины.\nЗа годы оккупации страны Балтии были эксплуатированы в политических и экономических целях оккупационного режима; в результате они понесли огромные демографические и социально-экономические потери. После распада СССР Российская Федерация объявила себя преемницей прав и обязательств СССР. Следовательно, все требования, вытекающие из оккупации Эстонии, Латвии и Литвы, а так-же ее следствий, в настоящее время должны возмещаться Российской Федерацией.\nМы, министры юстиции государств Балтии заявляем, что настало время пересмотреть ущерб, причиненный в прошлом, и утвержденными наукой методами определить ущерб, понесенный из-за тоталитарного коммунистического режима советской оккупации. Данная декларация направлена на подчеркивание необходимости для экспертов и политиков трех стран повышать их совместные усилия и решения следующих вопросов:\n1. Kонстатировать тот факт, что Балтийские государства не перестали существовать юридически даже во время советской оккупации.\n2. Oценить и объявить совместно, на основе самых практичных и тщательных методах исследования, общие экономические потери и ущерб, нанесенные СССР трем Балтийским государствам.\n3. Подчеркивать факт оккупации в отношениях с РФ и добиваться, чтобы РФ, как преемница прав и обязательств СССР, признавала эту оккупацию, взяв на себя полную ответственность и компенсацию всех потерь.\n4. Содействовать готовности трех стран к международным действиям, чтобы в соответствии с нормами международного права требовать юридически и фактически оправданной компенсации от РФ.\n5. Гарантировать, чтобы нынешнее и будущее поколения имели полное и объективное представление о советской оккупации и ее следствиях, на основе фактов и информации, выявленных научными исследованиями и расчетами, таким образом обеспечивая их средствами для применения правовых мер защиты в индивидуальном порядке.\n6. Гарантировать, чтобы преступления советского тоталитарного режима и, в частности, оккупации Балтийских государств, получили соответствующую оценку на международном уровне.\nМинистр юстиции Эстонской Республики\n/ Урмас Рейнсалу /\nМинистр юстиции Латвийской Республики\n/ Дзинтарс Расначс /\nМинистр юстиции Литовской Республики\n/ Юозас Бернатонис /\n*** Кривда в мешке не держится\nPosted by Holger Kaljulaid at 02:49:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 1939, AD 1940, AD 1990, AD 1991, AD 2015, Dokumendid, Kommunism, Külm sõda, Sotsialism, Teadus, Tulevik, Vene küsimus, Õigus—õigusetus, По-русски\nKremli prorungod ja teaburid Eestis\nIsekiri on kirjutanud gongodest, nüüd teavet prorungodest. Kõneks nimelt Venemeelne Valitsusväline Organisatsioon — ingliskeelse lühendiga ProRuNGO\nAllpool kokkuvõte tõsielufilmi «Dangerous Liasons: Russia’s Soft Power» tootmise raames ilmunud ajakirjanduslikust uurimusest 》 «Kremli miljonid» 》\nRiias toimetava Re:Baltica uurivad ajakirjanikud tuvastasid Balti riikides üle 40 Venemaa poolt rahastatava valitsusvälise organisatsiooni, mis püüavad promoda Kremli huve ja kahjustada asukohamaa mainet. Nelja maa ajakirjanikud (sh Mikk Salu EE-st) uurisid üle aasta Venemaa nn pehme jõu kehtestamise üritusi Leedus, Lätis ja Eestis, leides siit vähemalt 40 organisatsiooni, mis on saanud VF-i riiklikest fondidest kolme aastaga üle 1,5 miljoni euro. Autorid märgivad, et tegu on alalhoidliku arvutusega, kus ei kajastu võimalikud maksed sularahas ega Kremli-sõbralike ettevõtete ja eraisikute kaudu.\nAutorite andmeil voolab raha naaberriigi rahastuist tegelikult vaid väikse kildkonna taskusse, kes suuresti sõltubki Kremlist. Lõviosa neid inimesi on ühtlasi seotud Kremli-sõbralike erakondadega, nii ei saa välistada, et fondide raha läheb eraisikute kaudu ka kohalikele parteidele.\nNeiks VF-i heldeiks rahastuiks on eeskätt Rossotrudničestvo, Russkij Mir, Välismaal Elavate Kaasmaalaste Õiguskaitsefond ja Gorčakovi-nim Avaliku Diplomaatia Fond. Nende käsutuses on avaliku teabe põhjal kogusummas saja-miljoni-dollarine aastaeelarve.\nProrungode tegevus ja taktika Baltikumis erineb riigiti, marginaalseim on see Leedus, aktiivseim aga Lätis. Eestis toovad autorid esile 9 organisatsiooni + 1 eraisiku — aprillirahutuste antiheerose Maksim Reva. Väidetavalt said Kremli-sõbralikud organisatsioonid Eestis kolme aasta jooksul umbes 710 000€ ehk paarkümmend tuhat eurot nina peale aastas.\nSuurima toetuse saajaks Eestis nimetasid autorid Inimõiguste Teabekeskust (LICHR), mida Kaitsepolitseiamet peab Venemaa agendiks. Keskus küll eitab seda. Keskuse juht Aleksei Semjonov saab osa raha enda sõnul VF-i jt riikide saatkondadelt, Russkij Mirilt ja VF-i kaasmaalaste kaitsefondilt. Teabekeskust rahastab ka Tallinna linnavalitsus, mille meeri Edgar Savisaart Re:Baltica loeb õigusega venemeelseks.\nTeabekeskuse kõrval nimetatakse artiklis VF-i fondide rahasaajaina veel Alisa Blincovat MTÜ-st Vene Kool Eestis, Andrei Zarenkovi kaht organisatsiooni — Natsismivaba Eestit ja Integratsioonimeedia Gruppi, Oleg ja Natalja Tesla perefirmat Paldiski Raadio Liitu ning Altmediat (Baltija.EU), mida kontrollib VF-i riiklik meediagigant Rossija Segodnja.\nLäti Julgeolekupolitsei DP juhi Normunds Mežvietsi sõnul on Balti riikides Kremli hüvaks tegutsevate prorungode sihiks avalikku debatti ja ühiskonda mõjutada.\nNormunds Mežviets: Neid kasutatakse mõjuagendina, kelle ülesanne on luua Venemaad pooldavaid sõnumeid.\nLISALUGEMIST 》 Isekiri: Venemaa variasutused meil ja mujal maailmas 》 — Isekiri: Variasutused N Liidus ja Balti riikides 》\nPosted by Holger Kaljulaid at 17:14:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 2014, AD 2015, Film, Külm sõda, Raha, Seltsielu, Vene küsimus\nPutin ei ole ühtki lepingut Eestiga sõlminud. Küll on ta Eestiga sõlmitud lepingult tagasi võtnud oma alluva allkirja ning näidanud, et Eestiga sõlmitav piirilepe on talle 3-nda-järguline või veel tähtsusetum küsimus. Riigipiire käsitledes järgib Putin (post)sovetlikku traditsiooni.\nDetsembris 2016 Jaapani-visiidil välistas VF-i president nende põhjaterritooriumide tagastamise jaapanlastele, viidates USA kohalolule naabermaal. Peterburi 2015. aasta majandusfoorumil kiitis Vladimir Vladimirovič Putin ( WP ) pisut üllatavalt Hiinaga saavutet piirisobimust:\nVenemaa pidas Hiinaga piiri-läbirääkimisi WP väitel 40 aastat, samas kui piiri-kooskõla mõne muu naabermaaga seni puudub!\nRiike mainimata mõtles WP puuduliku piiriga naabrite all Jaapanit ja Eestit ehk maailmajao eri otstes Kremli huve riivavaid maid, kellega tal teatud küsimusis selgelt on mitmesuguseid lahkhelisid. Nende lahkhelide juured on aga ühtmoodi seitsme kümnendi taga. Enne seda sai üldsus WP seisukohast EV piiri küsimuses aimu 10 aasta eest — mais 2005 ja seda suisa retsidiivsete otseütlustega.\nKrimisläng — VVP relv Läti vastu\n• «Me ei lepi territoriaalse pretensiooni platvormilt lähtuvate läbirääkimistega. Mitte Põtalovo rajooni ei saa nad [meilt], vaid surnud eesli kõrvad!» ütles WP ajalehe Комsомоl'sкaja pravda toimetusega kohtudes 23. V 2005 ( video ) osutades Latgale põhjaribale, mis augustis 1920 sõlmitud Riia rahulepinguga läks Lätile, aga praegu on Pihkva oblastis, seda ka uue, detsembris 2007 jõustatud piirilepingu järgi.\n• Paar nädalat varem EL-i, NATO ja VF-i tippkohtumise skandaalse lõpuga pressikonverentsil Kremlis märkis WP valmidust piirileppeiks Eesti + Lätiga, kui vaid neid põhja ei lastaks tema sõnul totrate, XXI sajandil kohatute territooriumi nõuetega. Ent eestlaste ja eriti lätlaste viiteid rahulepinguile AD1920 vastandas WP Euroopa uue liigendamisega, Krimmi ning Klaipeda/Memeli tagastamise väljavaatega Moskvale ja lisas oma irredentismi-kuulutusele ilmse liialdusega õigustuse: «… Vene F kaotas N Liidu lagunemise tulemusel kümneid tuhandeid oma põlisalu.»\n》 EestiMeel: Peninukk Putin ja pühad piirid 《\nÕigupoolest pole Külma-sõja-aegsete ja -järgsete maakaotustega oma hiigelnaabrile leppinud neli praeguse VF-i küljealust riiki:\nJaapan, kes ei ole leppinud 1945-1946 minetatud põhja-alaga, sh Lõuna-Sahhalini/Karafuto ja 4 Lõuna-Kuriili saarega 》 Vaidlus Jaapani põhjaalade üle 《 kaotas toona oma aladest N Liidule umbkaudu kümnendiku …\nEesti, kelle maa- ja veeala-kaotused on poole väiksemad. Teisest maailmasõjast saati on Venemaa annekteerinud Eestilt 5% Tartu rahulepingu järgseid alasid…\nGeorgia, kelle kaotused on seni suurimad. Putin hõivas augustisõjas 2008 lõunanaabrilt grusiinide, osseetide ja apsuate ühise, ent kehvalt lõimitud, ebaühtse riigi maist 20% ning on Osseetia-anneksiooni laiendanud samm-sammult 2010, 2013 ja 2015. aasta juulis + augustis, 2016. aasta juunis ja juulis 2017…\n…ja viimaks Ukraina… Aastast 2014 peale käivas ning ikka kestvas hübriidsõjas on WP seal moolokile VF-i kaitseministeeriumi GRU eliitvägede rämbosid ohverdades ja kallist relvastust + sõjalisi nõunikke lähetades seni hõivanud 10% Ukrainast, sh Krimm.\n«MAADEKOGUJA» VLADI-MIR* tahes/tahtmata ju adub isegi oma poolteise võimukümnendiga, et Venemaa o n muutuva välispiiriga maa. Edu maadekogumisel on — eelmainit 4 naabrilt kokku 115 tuhat ruutkilomeetrit — ehkki need lisandused on proportsionaalselt piskud ja küsitavad, arvestades otseseid ja kaudseid ohvreid. Kuid maaloovutused HRV-le 》 on veel küsitavamad.\n》 Fjodor Korsakov Valge mehe verisest võitlusest, mille tagajärjel võõras lipp Hiinasse kanti PM-is 1927 《\nSiinses analüüsis ei saa putinismi kolmest vaalast külma kõhuga mööda triivida. Tema võimu alustalad on tänase seisuga postsovetlik/ moskoviitlik AGRESSIOON + kleptokraatlik semukapitalism e KORRUPTSIOON + KGB-VENNASKOND. Seevastu vene TSIVILISATSIOON ( Русский мир ) tema lipukirjas on väheveenev, õbluke ja jääb alati alla hiina omale. Tsivilisatsiooni asendab orjalikult kuulekas alamkond, kelle meelsuse dikteerib rahvusliku alaväärsuse kompleks. Tema välispoliitika rajaneb süngel maailmapildil, kus lõuendi koeks on isiklik KOMPLEKS ja lõimeks pime INSTINKT — vene salateenistuses sovetiajal süvenenud paranoia ilmne pärand.\nNimekohase deržava-maniakina ( = ultraimperialist ) üritab WP liitlust eeskätt HRV-ga — geopoliitiliselt > sobimatu naabriga. Põikpäisust seletab WP Andropovi-vaimustus: KGB-bossist sovetiimpeeriumi juhiks kerkinud liidri-eeskuju olla nn Hiina-mudeli pooldajana uurinud oma võimuajal salaja sama sorti riigikapitalismi evitamise väljavaateid N Liidus, mida ilma totalitaar-režiimi demonteerimata viis ellu Deng Xiaoping.\nImpeeriumina näis XVII… XX sajandi Venemaa tõepoolest Hiina hoogsa konkurendina, kuid kommunismi paralleelse evitamise ja proletaarse internatsionalismi süvendamise aegu tõdes maailm mitut metamorfoosi. Mandri-Hiina, kes punaste käsulaudade järgi kuni 1960-kümnendini kõlbas igati parimaks partneriks, oli kommude globaalrevolutsiooni võitluses valmis minema lõpuni — üht toonast anekdooti korrates — jah, kas või viimse venelaseni! Internatsionaalne tegur selles ideoloogiapartnerluses ei toiminud, peale jäid geenid ja meemid.\nPunavõim kidus seejärel sovetiimpeeriumi, nii et Väiksest Peetrist sai selle suhte Suur Peeter ( punahiina käibesõnaga hegemoon ) ning justkui kiusuks on kommunismiehituse projekt HRV-s ikka jõus. Kuniks tüüri juurde jääb kompartei ( HKP ), ankurdab Mandri-Hiina end staatuslikult aga II maailma, kui tahes kaugele ta ainuparteilised valitsejad majanduskasvu üleilmse lipulaevana ka ei püriks. ( NB! Isekiri ei lähtu siin Mao kolme maailma teooriast )\nHiina kommunistlik sipelgühiskond pidigi soveti/vene omast üle olema. Mis elustas ka traditsioonilise šovinismi, sisuliselt rassismi. Just see lükkas suured naabrid punavendluse kiuste peaaegu kolmekümneks aastaks külma sõtta nii, et Moskva kaalus koguni termotuumarünnakut Pekingile.\n… Lisaks peavad venelased end muist rahvaist paremaks. See kajastub slaavlaste paremuse rassidoktriinis. Venelased ei põlga üksnes mahajäänud Ida ja Lõunat, vaid ka enamarenenud Läänt. Alati tahavad nad teistest ees, liidriks olla. Veneluse üleoleku kujutelm on rahva hinges juurdunud. Venemaa välispoliitika põhineb samuti hegemoonial: ka nüüd, kui teda ei saa isegi teisejärguliseks maaks lugeda, on Venemaal oma hegemonistlikku psühholoogiat raske varjata…\n( Hiina pilk Venemaale )\nKUI SOVETIIMPEERIUM LAGUNES, tõi see hiinlastele kergendust ja lõdvendas pingeid, muutes venelasi leplikumaks ka territooriumi ja piiride osas. Kuna Venemaal samuti II maailmast pole õnnestunud I-sse murda, seisak tõotab aga lausa III-sse langust, siis perspektiivis võib idatotalitarism naasta postsovetlikele aladele teatud ulatuses hiina variandis. Konfutsiaanlik kommunism läänedemokraatia alternatiivina küllap murrab vene traditsionalistliku legendi — feodaalse orirahva kogukondlikkuse. Ses osas — ja mitte ainult selles — sillutab WP võõrvalitsejaile teed moskoviitide teiseks alistamiseks ja Venemaa koloniseerimiseks.\nPiirlinn Húnchūn kui Kaug-Ida leev mudel — seni veel teispool piiri\nPosted by Holger Kaljulaid at 01:36:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 1920, AD 1964, AD 1969, AD 1991, AD 2004, AD 2008, AD 2015, AD 2016, Kommunism, Külm sõda, Lähiajalugu, Putinism, Salaluure, Sotsialism, Sõda, Tartu rahu, Uudiste-eritlus, Õigus—õigusetus, По-русски\nOscar Petersoni Tallinna-kontserdi helilint jõuab täna 30-aastasest pagulusest tagasi Eesti Raadio helivaramusse\nKanada maailmakuulsa jazzpianisti ja helilooja Oscar Petersoni (1925–2007) Tallinna-kontserdi salvestus oli vahepeal Saksamaal elava ajakirjaniku, muusiku ja Oscar Petersoni sõbra Kristi Tammiku valduses. Nii toonasest kui edasisest on ta kirjutanud aastal 2012 ilmunud raamatus "Piirilkõndija tee" (Tln, Varrak, lk 68 jj)\nParaku on Oscar Emmanuel Petersoni surma (23. detsember 2007) järel mõned Eesti muusikaelus piisavalt tuntud isikud teinud oletusi Petersoni Tallinna-kontserdi salvestuse käekäigu kohta, mis pole objektiivsed, ei toetu faktidele ja vajaksid selgitusi, mis ei põhineks üksnes kuulujuttudel. Et parim vastus levima läinud ja juurduvale väärteabele oleks salvestiste naasmine sünnikoju, siis käesolevaga on Teie truul teenril, Holger Kaljulaiul meeldiv võimalus anda need helilindid Kristi Tammiku volitusel üle ERR-i heliarhiivi juhile Priit Kuulbergile.\nLISAKS SELGITUSI. Neile lintidele salvestatud kontsert ja kogu tuur leidis aset tänu Helsingi protsessi raames lõdvenenud pingeile Ida—Lääne suhteis ja seega laienenud kultuurivahetusele, kuid Tallinna kontserdid iseenesest olid haruldased, kuna Petersoni trio tuur peagi nende Eestist lahkumise järel katkes, nii et kogu ringreis piirduski siinse kolme kontserdiga.\nOscar Peterson oli Tallinnas 1974. aasta novembri keskel vaid kolm päeva. Trio ametlikud etteasted leidsid aset Estonia kontserdisaalis ja Laevastikuohvitseride Majas (Vene kultuurikeskus). Ansamblis lõid Oscar Petersoni kõrval kaasa löökpillimängija Jake Hanna ja bassist Niels-Henning Ørsted Pedersen. Petersoni, ta abikaasa, samuti ansambliliikmete, mänedžeri jt auks oli hotelli "Tallinn" (Meriton Grand Hotel) varietees improviseeritud tervitusõhtu, mis sisaldas pidusööki eesti muusikute mängu saatel, kellega lõpuks jämmis ka Peterson. Lisaks toimus kitsama ringi kohtumine ühes Nõmme eramajas.\nPetersoni N Liidu ringreisi kavas olnud etteasted mujal jättis trio ära Goskoncerti lohaka korraldustöö tõttu. Peterson teatas Kanada ajakirjandusele, et tema grupile ei tuldud esiteks Moskva lennujaama vastu, seejärel pandi neid aga viienda järgu hotelli ja pealegi haihtus neile määratud tõlk, nii et muusikuil ei õnnestunud endile korralikku söökigi tellida.\nOscar Petersoni järelehüüdes on Õhtuleht kirjutanud — ning sarnast juttu on hiljem korratud mujalgi — justkui oleks Oscar Petersoni Estonia kontserdi salvestus kuidagi helilooja Raivo Tammiku (tasuta) vahendusel ilmunud Läänes plaadina (tegelikult topelt-LP Pablo Records 2625-711), mille pealkiri olevat eri versioonides olnud "Oscar Peterson Nõukogude Liidus" või "Oscar Peterson in Russia" — vt Triin Tael, Valter Ojakäär… ÕL, 28.12.2007.\nSelle luiskeloo hilisemaid korrutusi:\n• aastal 2008 Valter Ojakääru raamatus "Sirp ja saksofon", kuid siin juba lisandusega, et tehing ei toimunud tasuta: “Arvatavasti maksis G midagi siiski ka…” (Tln, Ilo, lk 574, 361 ~ tõmmis)\n• aastal 2013 kontserdisarjas "Pianisti portree: Oscar Peterson Tallinnas/Eestis1974" (~ reklaamvideo)\n• aastal 2015 Paavo Kangru raamatus "Jaak Joala" (Tln, Kunst, lk 60 ~ tõmmis)\nSEEPÄRAST RÕHUTAGEM, Raivo Tammiku käed pole neid helilinte kunagi puudutanud. Kangru raamatus tsiteeritud muusiku Toivo Undi väiteil, nagu oleks Raivo Tammik Läände toonud Oscar Petersoni kontsertide originaallindi ning teinud need rahaks, puudub tõepõhi: helilindid tõi Saksamaale kümme aastat hiljem, pärast pikka KGB-vintsutust oma sakslasest mehe juurde pääsenud kunagine ERR-i töötaja Malle Tandre. Need lebasid Kristi Tammiku raamatukapi sahtlis aastaid, kuni ta sai neid juulis 1998 pakkuda insuldist paranenud ja Münchenis kontserdi andnud Oscar Petersonile. Kuid Peterson ei võtnud neid: “Keep it, it’s for you, from me.”\nLindid maandusid taas kapisahtlisse, kust Kristi Tammik need hiljuti pakendas ja saatis Tallinna, üleandmiseks ERR-i arhiivi.\nLISAKS: KRISTI TAMMIK «PÕGUSAD PUUDUTUSED» (kärpimata tekst Kristi Tammiku meenutustega Jaak Joalast, mis on kommentaariks Paavo Kangru raamatule «Jaak Joala ► … ka unustuse jõel aeg kord silla loob…» ja mille varem lühendatult avaldatud Margit Kilumets eluloo-raamatus «Jaak Joala ► Kuulsuse ahelad»)\nPosted by Holger Kaljulaid at 10:11:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 1974, Dokumendid, ERR+KGB, Muusika, Näivtõelus, Ringhääling, Seltsielu\nPutin piirileppimusest Hiinaga | 1975 ÷ 2015\nPeterburi majandusfoorumil, mis nägi välja kui alasti kuningate kokkutulek, kiitis Vladimir Putin pisut üllatavalt Hiinaga saavutet piirisobimust.\n《 Venelasil läks Hiinaga piirileppeni jõudmiseks tervelt 40 aastat, samas kui mõne teise naabermaaga kooskõla piiri üle puudub ! 》\nPutin mõtles nende puuduliku riigipiiriga naabrite all selgelt Jaapanit ja Eestit ehk riike, kellega Moskval on ses küsimuses tänaseni nii- või naamoodi lahkhelisid, mille juured mõlemal juhul ühtmoodi on seitsme kümnendi taga.\nMida aga mõtles Putin vastse AD2015 leppimuse all, jääb segaseks, sest VF-i ja HRV piir sai maha märgitud juba 10 aastat tagasi. Samuti polnud olulist nihet Pekingi ja Moskva suhteis AD1975. Kahe maa külm sõda jätkus täpselt nagu ennegi… Ühesõnaga müstika, mille võti on Putini peas.\nJuuresolev video toonitabki Putini rolli nüüd ning 40 aasta eest, mil ta Leningradi Ülikooli lõpetades alles KGB kaadrikoosseisu siirdus. Isekirja sügavam eritlus sellest, mida võis gebistliku hunta juht mõelda 》 Putini 3 vastust piiriküsimusele 《\nHiinlased Ussuuri jõe Aarde-/Damani/ saarel HRV—NSVL-i riigipiiri valvamas\nPosted by Holger Kaljulaid at 22:06:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 1975, AD 2015, Hiina, Külm sõda, Näivtõelus, Salapolitsei, Seltsielu, TV, Uudiste-eritlus, По-русски\nLangenud Vabadusvõitleja 75\nJüri Kukk on rahvusvaheliselt tuntuim eesti kommunismivang ja märter. Ta elu ja surm on sümboolsed. Just enne Eesti anastamist sündinud, tegi ta läbi eestlaste sovetiaja põlvkonnale üldiselt osaks saanud katsumusrikka elukooli. Tema valis oma kogemuste mõjul vastupanu-tee, tegi seda sügavaima stagnatsiooni ajal ning hukkus poliitvangina kõigest 40-aastaselt.\nPosted by Holger Kaljulaid at 00:01:00 Kommentaare ei ole: Lingitud siit:\nLabels: AD 1940, AD 1980, AD 1981, AD 2015, Ameerika Hääl, BBC, ERR+KGB, Külm sõda, RFE—RL, Salapolitsei, Seltsielu, Teadus, Õigus—õigusetus\nV G K O fännide keskel Tartus\n©Sille Annuk, 2011\nPariisis suri väärikas eesti filmimees ja publitsist\n14. XII 1931 — 27. I 2015\nVLADIMIR-GEORG KARASSEV-ORGUSAAR sündis Tallinnas Jaan Orgusaare peres. Hiljem Tomski ülikoolis ajalugu ja kirjandust ning Moskvas Kinematograafia Üleliidulises Riiklikus Instituudis VGIK filmiteadust ja -lavastamist õppinud, naasis ta Eestisse ning aastast 1965 lavastas Tallinnfilmi ja Eesti Telefilmi stuudiois filme ning 1970-ndil oli ka nädalalehe Sirp ja Vasar filmikriitika toimetaja.\nKarassev-Orgusaare suurtöö 4-tunnine mängufilm “Lindpriid” pandi pärast Tallinna ( 1. IX 1971 ) ja Moskva ( 10. IX ) esilinastusi 1971. aastal "riiulile" ( loe: keelustati ) , mis ajendas teda mais 1976 Prantsusmaal poliitilist varjupaika paluma.\nNii kõlas ühel maikuu pühapäevaõhtul Ameerika Hääles uudis:\nPariisist teatatakse, et politsei uurib N Liidu filmirežissööri Karasjovi salapärast kadumist oma hotellitoast kaks päeva tagasi [ 21. V 1976 ]. Umbes 30-aastane Karasjov oli üks mitmest N Liidu vaatlejast Cannes'is toimunud rahvusvahelistel filmipidustustel. Moskva otsustas sinna oma ametlikku delegatsiooni mitte saata, kuna filmipidustuste korraldajad keeldusid aktsepteerimast kaht Nõukogude filmi väidetavate kunstiliste puudujääkide tõttu.\nPeale varjupaigaõiguse sai Karasjov Pariisis oma nime uue, frankofoonse transkriptsiooni Karassev, mille kõrvale taastas sünnijärgse Georg Orgusaare. Ja loomulikult asus ta viivitamata N Liidult oma naise ja lapse väljasõitu taotlema. Juba juunis 1976 läkitas VGKO Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele Artur Vaderile kirja abikaasa ja poja riigist väljalubamiseks. Vastuseks võttis N Liidu Ülemnõukogu Presiidium detsembris 1976 temalt ära N Liidu kodakondsuse. Karassev-Orgussaar oli tegelikult EV kodanik ja kasutas edaspidi nn Jaaksoni-passi.\nVÕITLUSSE oma perekonna taasühendamiseks suutis ta kaasata üldsust prantsuse loomerahvast tipp-poliitikuini: Raymond Aronist Jacques Chiracini ning Eugene Ionescost François Mitterrand’ini…\nVabadusraadio päevauudis veebruarist 1980:\nPARIIS. Prantsuse teatritegelaste grupp püüdis eile [ 15. II 1980 ] siseneda N [ Liidu ] saatkonda, et taotleda eesti näitlejale Ene Rämmeldile ja tema pojale väljasõidu-õigust N Liidust. Nõukogude esindajad keeldusid kohtumisest, väites et väljasõidu-viisade andmine on N Liidu siseasi. Ene Rämmeld sai tuntuks osatäitmisega filmis “Libahunt”. Ta on abielus endise Eesti filmimehe Vladimir Karasjoviga, kes on viimane neli aastat elanud Prantsusmaal.\nVideomeenutus Ene Rämmeldist ja Vovkast aastal 1969\nPärast oma lähedaste sovetlikust — ja eeskätt EKP KK — pantvangistusest päästmist ja nende saabumist Pariisi aasta 1981 algul jätkas VGKO professionaalset tegevust publitsistina, peamiselt kaastööga Raadio Vaba Euroopa/Vabadusraadio ( RFE—RL ) eesti ja vene saateile Pariisi büroo juures.\nPosted by Holger Kaljulaid at 20:49:00 1 kommentaar: Lingitud siit:\nLabels: AD 1931, AD 1969, AD 1976, AD 1981, AD 2011, AD 2015, Film, RFE—RL, Ringhääling, Teabesulg


Parfüümimuuseum Hispaanias Barcelonas - Muuseumid ja kunst - 2022\nVäliselt on “Regia” tavaline parfüümipood Paseo de Gracias ja isegi kohalikud elanikud ei tea mõnikord, et selle sügavuses, akende taga, asub muuseum, mis pole sugugi halvem selle piirkonna maailma parimatest ekspositsioonidest. Muuseum ilmus kaupluses 1961. aastal parfüümide ja kõige sellega seotud esemete erakollektsioonina. Ja seda on sellega nii palju ja nii kaua aega tagasi ühendatud, et seda inimlike huvide sfääri võib pidada ebainimlikuks. Juba esimese mehe ajakava ilmumise ilmumisega lindistas ta koos jahistseenidega kohe midagi parfümeeria kasutamisele sarnast. Vähemalt sellised arheoloogilised tõendid pärinevad rohkem kui 7000 aastat tagasi.\nMuuseumis on umbes 9000 eksponaati: sildid, reklaam, fotod ja ekspositsiooni põhiosa (üle 5000 eksponaadi) - pudelid erinevatele maitsetele. Ekspositsioon algab vanimate mullidega Mesopotaamiast, Egiptusest ja Rooma impeeriumist 1.-3. Sajandil. Peamiselt on Euroopa pakendid esindatud alates 18. sajandi algusest, kui parfüümid hakkasid igapäevaellu jõudma. Siin on maalitud Saksamaalt pärit inimkujudena maalitud pudelid ja hõbepudelid rooside või amforade kujul ning miniatuursed käekottide kujul ketist Austriast ja Suurbritanniast ning tänapäevaste klaasist proovide prototüübid, millel on suurepärane maal ja kuldne sisustus. Kuid te ei saa neid nuusutada - ka parfüümid pole igavesed. Ainult mõnes neist on säilinud retsepte. Lõhnad on saadaval ainult moodsate toodete osas.\nMuuseumis oli koht nõukogude parfüümidele. Muuseumi ühe riiuli kahel riiulil mahub peaaegu kogu, väga vilets nõukogude sortiment, sealhulgas lapsepõlvest tuttav Chypre odekolonn, kivilill, kevad ja teised. Muu hulgas on siin esindatud ka Nõukogude parfümeeria sümbol - "Punane Moskva". Hispaania parfümeeriatooteid on aga ka väga vähe - Euroopas teeb igaüks seda, mida ta oskab kõige paremini teha, ja selle ala vaieldamatud juhid on muidugi prantslased.\nCopyright 2022 \_ Parfüümimuuseum Barcelonas...


Berit Nuka: eksperiment Itaalia poliitlaboratooriumis - Kommentaar - Tänane leht\n23. mai 2018, 16.28\nItaalia lipp ja rahvahulk. Foto: JEAN-PHILIPPE KSIAZEK/AFP\nTundub, et itaallased armastavad katsetada poliitikas uusi asju: 1920ndatel tegid nad enne ülejäänud Euroopat tutvust fašismiga, esimesena proovisid nad järele tehnokraatlikud valitsused ning nüüd on ulatamas võimu kangesti paremäärmusluse järele lõhnavatele populistidele, kes kuulutavad veebiarutelul põhinevat demokraatiamudelit.\nTulevase koalitsiooni väiksema osapoole, Põhja-Itaaliast välja kasvanud Matteo Salvini juhitud paremäärmusliku Liiga (Lega) eesmärgid paistavad selged: järjekindlalt on nende vaenlaseks olnud Euroopa Liit, immigrandid ja lõunaitaallased, sest viimased – Itaalias on kombeks kasutada nende kohta halvustavat nime terrone ehk maakas – elavad nende arvates riigi rikaste põhjaprovintside kulul.\nSuurem valitsuspartner Viie Tähe Liikumine (Movimento 5 Stelle, M5S) on aga tuulelipu moodi protestipartei, kes tunneb uhkust selle üle, et on valmis igas küsimuses vastavalt veebigallupi otsusele oma positsiooni muutma.\nIsegi nende logo on kui keskmine sõrm kõigile poliitikutele, meediale ja Euroopa Liidule: erepunane V-täht sõnas Movimento esindab hüüatust «Vaffanculo!» ehk eesti keeli labaselt «Käi perse!».\nKui Euroopas peljatakse, et Itaalia uus valitsus tahab soojendada suhteid Venemaaga ja on valmis põõsasse heitma vastutustundliku majanduspoliitika, siis pigem peaks muret valmistama see, et õigupoolest keegi ei tea, mida M5S saavutada tahab. Seni pole partei öelnud oma kindlat seisukohta välja üheski ühiskonda lõhestavas küsimuses, sealhulgas näiteks immigratsiooni suhtes.\nSelles on oma loogika, nii on nad saanud püüda kõiki kibestunud valijaid. Politoloog Ilvo Diamanti on M5Si kirjeldanud kui bussi, mis ühes peatuses korjab peale vasakpoolsed, järgmises parempoolsed või lausa paremäärmuslased, kogudes nii kokku kõik protestihääled.\nKa pole nad valinud kohta parem-vasakskaalal ning kummalisel kombel on läinud avalikkus sellega kaasa, mis siis, et iga teist sellist poliitikat ajavat liikumist nimetataks kõhklematult paremäärmuslikuks.\nMajandus- ja sotsiaalküsimustes võib M5S tunduda ju vasakpoolne, aga seda on ka näiteks prantslaste Rahvusrinne, kelle puhul ei takista see neid ikkagi pidamast üksmeelselt paremäärmuslikuks.\nEuroparlamendis on M5S ühes pundis Nigel Farage'i ksenofoobse UKIPi, Saksa äärmusparempoolse AfD ja natsionalistliku Rootsi Demokraatidega.\nItaalias on nad levitanud valeuudiseid nii sisserändajate kui viimaseid aitavate ühenduste kohta.\nKui Itaalia parlament hääletas seaduse üle, mis oleks võimaldanud fašismi kaitsjaid karistada, oli M5S selle vastu ning liikumise prominentsed liikmed on kiitnud Mussolini režiimi.\nNii annavad Liiga ja M5S kokku potentsiaalselt plahvatusohtliku kombinatsiooni – põhimõtteliselt on Itaalia uus võim paremäärmuslik seltskond, kelle niigi tihkelt küsimärke täis koalitsioonilepe võib igal hetkel vaid sõrmenipsuga muutuda millekski täiesti uueks, sõltuvalt sellest, mis seisukoht veebis rohkem klikke kogub.


Kehra.eu - Kehra\nПонедельник, 25.03.2019, 03:54\nKehra vallasisene linn\nKehra suurim ettevõte on põhja pool raudteed, Anija maantee ja Jägala jõe vahel paiknev AS-i Horizon paberitehas, mis toodab jõupaberit ja paberikotte. Tehasest läänes üle Anija maantee paikneb põhiliselt kahekorruselistest vanadest tööliselamutest koosnev Vana-asula linnaosa, mis tekkis koos tehasega. Vana-asulast läände jäävad AS Kehra Kivi tootmishooned. Tehasest ida pool, Jägala jõe paremal kaldal paikneb hajaasustusega Ülejõe küla, mis ei kuulu halduslikult küll linnale, kuid on muutunud faktiliselt selle osaks. Seal asub AS Valsiniidu mööblivabrik, samuti ka kohalik "Kirde-Eesti" - üle kümne meetri kõrgused paberitehase aherainemäed. Tehasest põhja pool, Anija maantee ja jõe vahel asub ajalooline Kehra küla, mis praegu kuulub administratiivselt küll Paasiku küla alla. Traditsiooniliste talude hulgas paiknevad seal ka AS EKAR-trükk ja AS Propaan. Maanteesild üle Jägala jõe asub tehase põhjaküljel.\nEnamik linna ehitisi paikneb lõuna pool raudteed. Ligikaudu poole kilomeetri ulatuses on jõe ja Kose maantee vaheline ala kaetud pargiga ja hoonestatud hõredalt. Seal asus endise Kehra mõisa kompleks, ümber mille teeb Kose maantee väikese looga. Mõisapargis asub endisest mõisa viljakuivatist ümberehitatud Anija valla kultuurikeskus, pargi edelaosas aga vana koolimaja ja tervisekeskus. Alles on ka mõisa vana ait, jõe kaldal asuv endine härrastemaja ja muid hooneid. Mõisakeskusse 1980. aastatel ehitatud sovhoosi kontorit kasutab nüüd Kehra kogudus. Kose maantee algusosa on tänapäeval kujunenud linna keskuseks: selle põhjaosa läheduses paikneb raudteejaam; Kose maanteed ääristavad ka arvukad kauplused ning turuplats.\nKeskusest lõunas, Kose maantee lääneküljel paikneb Uusasula linnaosa, kus elab enamik Kehra elanikkonnast. Selle ehitamist alustati 1950tel aastatel seoses paberitehase laiendamisega. Uusasula on hoonestatud põhiliselt 3-5-korruseliste suurelamutega, kuigi ta edelaosas on ka paar eramute kvartalit. Uusasula põhjaosas, vana koolimaja vastas üle Kose maantee asub uus koolimaja. Vana koolimaja juurdeehitises, mis algselt ehitati kooli internaadiks, paiknevad Anija Vallavalitsuse majandus- ja sotsiaalteenistused. Uusasula keskosas asub AS "Horizonile" kuuluv n.n. endine Kehra tehase klubi, kus kunagi käis vilgas seltsielu ja töötas kino, aga mis omaniku hooletuse tõttu on tänasel hetkel muutunud varisemisohtlikuks. Lõunapoolseimad Uusasula majad ehitas endine Kehra sovhoos. Endise tehase klubi vastas, Kose maantee ja jõe vahel asub staadion. Talviti algavad sealt suusarajad, mis suunduvad teisel pool jõge laiuvatesse suurtesse metsadesse.\nKeskusest läänes, raudtee ääres paikneb eramutest koosnev Põrgupõhja linnaosa. Ta on teistest linnaosadest ligi kilomeeter eemal, olles eraldatud isegi endise Kehra sovhoosi (mõisa) põldudega. Põrgupõhja ja Uusasula vahel, põllul künka otsas asub endise Kehra sovhoosi küllaltki suur masinakeskus, kus tänaseks on leidnud tegevuspaiga mitmed firmad: puutööstus, tankla ja autoteenindus. Põrgupõhjani ulatuvad ka raudteejaama rajatised, sh kõrged platvormid, mis asetsevad raudteejaama hoonest mõnesaja meetri kaugusel läänes.


2. päev - Lk 5\nVietnam 2014 - 2. päev\nKirjutan natuke ka eilsest õhtust ja linnas käigust. Peale hotelli sisse seadmist läksime linna peale. Otsustasime, et läheme kesklinna jalgsi, mööda väiksemaid tänavaid. Linnas ei ole kohta, kus ei toimuks tänavakaubandust või kus ei oleks mopeediga Veitnamlast :) Käisime ära linna suurimal turul (Ben Thanh Market) mulle meenutas see väga omaaegset Kadaka turgu Tallinnas. Seal kaubeldi kõigega. Hinnad olid minu arvates soodsad (T-särk maksis 1,5€), kuid Heiti ütles, et Hiina linnaosas (Binh Tay Market) on hinnad veel soodsamad.\nPeale seda käisime Lonely Planet soovitatud restoranis Temple Club\nCà Ri Gà Com Nį (Temple Chicken Curry with Ni rice) - 155 000 dongi (5,4€)\nGa Nùóng Muôì Òt (Grilled Chicken with Lemongrass) - 145 000 dongi (5€)\nVietnam beer 333 - 50 000 dongi (1,75€)\nArve kokku tuli 550 000 dongi (19€). Õhtul käisime ka linna tänavate ööelu vaatamas. Nüüd taheti küll meile 60 000 dongiga (2,1€) ühes baaris tünga teha. Aga ma olin tähelepanelik ja kange ning palusin neil mulle õige tšekk esitada. Magama jäime kohaliku aja järgi umbes kell 2 öösel (Eesti aeg 9 õhtul).\n10.30 kohaliku aja järgi (Eestis 5.30 öösel) oli täna äratus. Heiti hakkas midagi kohmitsema ja ajas ka mind üles :) Ilmselgelt oli selleks ajaks hotelli hommikusöök läbi. Aga ei hullu, admin andis meile kohvi, mida ekstra meie jaoks kuumas hoiti - olgu kohe öeldud, et kohvi oli üle keskmise hea. Hommikusööki läksime tänvale sööma. Hotellist paarsada meetrit eemal läksime esimesse korralikku kohalikku söögikasse.\nMul on selle tripiga igas mõttes vedanud ja eriti sellega, et Heiti on ise kokk. Pikalt ei mõelnud, võtsime 2x Bành Xèo (Vietnami pannkook krevettide ja sealihaga). Joogiks võtsin mina apelsini mahla (värskelt pressitud, hmmmm...), Heiti võttis Sinh Tô Cà Chua (Tomati smuuti). Arve läks kokku 200 000 dongi (7€). Seejärel tulime korra hotelli tagasi. Lasime umbes 30 minutit leiba luusse ja kuna plaan nägi ette, et külastame Hiina linnaosa, siis plaanisime sinna minna kohaliku bussitranspordiga.\nHotelli admin andis meile väga selged juhised. Kesklinna ühistranspordi peatuses istusime 5 000 dongi pilet (17 eurosenti), eest number 1 bussi peale. Kui me olime enda arust umbes pool linna läbi sõitnud hakkasime mõlemad nihelema, kas suund on ikka õige :D Üritasime kohalike käest, kaarti kasutades, abi küsida, kuid ilmselgelt rääkisid nemad meiega kohalikus keeles ja meie nendega inglise keeles :) Ühesõnaga abi me ei saanud, ja sõitsime paremale-vasakule vahtides edasi. Lõpuks ei pidanud närv vastu. Näitasin bussijuhile kaarti ja ta mõhmas midagi, et varsti tuleb peatus ja siis peame kuhugi otse edasi minema :D ahahahaha... misiganes, aga kohale Hiina linnaosa turule (Bhin Tay Market) me jõudsime.\nKaupa oli seal palju. Müüdi absoluutselt kõike ja seal haises ikka räigelt. Need kes turuhoonesse ära ei mahtunud, need müüsid oma kaupa virtsarenni kohal. Ostuisu seal ei tekkinud, kuid huvitav kogemus, mis kogu eluks meelde jääb..., selle saime sealt küll. Peale turu külastamist läksime esimesse poodi, kusjuures pood ei ole tavamõistes pood, vaid iga vaba pind mis hoone ees jne oli on kaupa täis puistatud. Võtsime 333 õlled (10 000 dongi - see on kaks korda odava kui meie linnaosas) ja lihtsalt vaatasime seda rahvaste paablit mis nendel tänavatel igasuguste transpordivahenditega mööda vurasid.\nTagasi kesklinna sõitsime ka number 1 bussiga ja läksime Lonely Planet Top Choise HCMC Vietnami supikööki otsima. Kuna kõiki tänavaid palistavad müügiplatsid, söögikohad ja varrukaärikad, siis ei olnud palju puudu, et me oleks sellest kohast lihtsalt mööda kõndinud. Kohalik ja kohalike seas väga populaarne supp Phô Gá oli seal tõesti hea. Umbes tunni aja jooksul, mis me seal olime, ei näinud me selles söögikas mitte ühtegi turisti, ainult kohalikud käisid sisse välja. Arve läks seal kokku 180 000 dongi (6,3€). Menüüs oli 2x supp, 2x 333 õlle ja üks Saigon beer.\nAhjaaa, muuseas käisime kohalikus Apple poes. Poodi sisenemisel tegi turvamees ukse lahti. Meid võeti vastu nagu staare, kuigi peab mainima, et poes oli ka palju noori kohalikke. Minul muidugi oli kohe kirglik huvi iPad Retina ekraaniga, iPhone 5sja Mac Book Air (Pro'd lihtsalt ei müüdud seal) vastu. IPad maksis 15 milj. dongi (526€), iPhone 5s maksis 16.9 milj. (596€) ja Mac Book Air maksis 25.7 milj. dongi (901€). No need on ju soodsamad hinnad kui Eesti ...ihihihihi, tegelikult peab siin ikka väga miljonär või isegi triljonär olema, et saaks endale kaasagseid side- ja kommunikatsioonivahendeid lubada.\nHotelli tagasisõiduks võtsime takso. Enne kui hinnas kokkuleppele jõudsime..., oli taksojuht juba rooli taga ja turvavöö peale tõmmatud - ihihiiiiii. Ma olin ju enne reisi hulga blogisi läbi lugenud, aga praegu tahaks imselt nii mõnigi küsida, mis on sellel kõigel pistmist taskosõiduga.\n...ja kui olin kauplemise lõpetanud leppsime kokku, et hotelli sõit maksab 100 000 dongi!!! (vähemalt nii soovitasid need kes olid eelnevalt Vietnamis reisinud). Eurodes on see 3,5 eurot. Kuna kõht oli täis head Phô Gà suppi, siis ei viitsinud jala kõmpida.\nKohale jõudes oli taksomeetril 63 000 dongi. Täpselt nii palju ma plaanisin ka maksta, aga võta näpust taksojuht hakkas mind ähvardama ja ilmselgelt tahtis ta sõidu pealt teenida 100 000 dongi. Kaua ma temaga jännata ei tahtnud, maksin raha ära ja olimegi hotellis tagasi. Õhtul näeb plaan ette öise linna külastust ja kerget õhtusööki. Hetkel lihtsalt vedeleme hotellis ja higistame, sest siin on niiiiiiii niiiiiiiiiii palav.


Geopeitus.ee :: Suure silla\nPeitis 22.08.2009 Katrin [katrin]\nWGS84 dd mm ss.s: 58° 03' 20,10" 27° 03' 36,25"WGS84 dd mm.mmm: 58° 3,3350' 27° 3,6042'dd.dddd: 58,055584 27,060070 L-Est: 680606 6439046Kaardid: Maaamet | Google | Bing | OSMTüüp: Tavaline aare Maakond / linn: PõlvamaaRaskusaste: peidukoht 1.5, maastik 1.5 Suurus: väike\nPõlva laienemisel lavamaale rajati 1966. a. oru soisele põhjale umbes 0,5 ruutkilomeetri suurune paisjärv, mille veepeegel kujunes visuaalseks ühenduslüliks asula suhteliselt hajali paiknevate hoonegruppide vahel. Järv on rajatud Ora jõele. Präeguseks on järv saanud kauni ümbruse: ranna, kallastele ehitatud kaunite majade ja laudteega. Järve keskel asub väike saar, kus peal pimeduses lambid põlevad. Aare on peidetud sinna, kust algab Põlva paisjärv. Otsimisel olla eriti ettevaatlik, ning maskeerida aare samamoodi, et mõni igavlev kalamees seda ei leiaks. Vihje: pole\nGeocaching.com kood: GC1YEBT\nLogiteadete statistika: 101 (87,1%) 15 7 2 3 1 0 Lähimad aarded:\nOftalmoloogiline - 0,34km\nPõlva cam - 0,34km\nKümme krooni - 0,58km\nHead teed - 0,73km\nToora - 0,78km\nAjutest - 0,84km\nMagusaid poste - 1,10km\nOra aare - 1,36km\nSuusakeskus (Ora II) - 3,01km\nSaesaare - 6,64km\nTaevaskoja - 6,66km\nSavisaare - 7,14km\nKivijärve - 8,42km\nPalojärve - 9,14km\nOrajõe - 9,26km\nKassimäe aare - 9,52km\nPostitee 2 - 9,88km\nViimati muutis: [caro] 23.11.2015 22:47:11\n23 november 2015 kommenteeris Carolina [caro]Muutsin aarde staatust. Uus staatus on "Arhiveeritud".\t1 20 november 2015 soovis arhiveerimist Leptoceratops [kaits747]GC lehel aarde staatus muutunud. Omanikul ammu uued hobid\n25 juuni 2015 kommenteeris Carolina [caro]Varem leidnu teatele tuginedes muutsin aarde staatust. Uus staatus on "Ajutiselt kättesaamatu".\n19 juuni 2015 soovis hooldamist Hanno [hanno]Varem leidnuna käisin aaret üle vaatamas. Aare on oma asukohast kadunud ja seega vajab omaniku tähelepanu.\n13 juuni 2015 ei leidnud Kaja, Bruno, Priit [kajaliis]Seekord oli üks silmapaar lisaks, kuid leidmata see jäi. Jääb vaid loota, et järgmisel kevadel tabab ka seda aaret hooldamise kampaania ning paika saavad nii koordinaadid, kui kõik muu.\n24 mai 2015 ei leidnud Kaja ja Bruno [kajaliis]Maa-ameti kaart näitab kohaliku liiklusmärgi peale, mille küljest raskuselt 1.5 väikese suurusega aaret leida ei õnnestunud. GP ja GC lehel aarde koordinaadid sünkroniseerimata. Astusime turistilõksu ja otsisime algul kuskilt silla pealt või alt.\n13 september 2014 leidis Tõnu ja Margit [t6nnmann]Kiire leid. Maaameti kaart näitas täpselt õigesse kohta. Panime samamoodi tagasi.\n2 august 2014 leidis upitaja [hdhunt]mis kalamehed ! ? tänud !\n2 juuli 2014 leidis Enn ja Arvet [arweto]Kiire leid ja logi kirjas.Tänud!\n29 juuni 2014 leidis Sisalik, M6mmi, Allan281, Uhoogma [uhoogma]Leitud.\n29 juuni 2014 leidis Sisalik, M6mmi, Allan281, Uhoogma [sisalik]Kiire leid. Panime, nagu leidsime.\n27 juuni 2014 leidis Tanel [timix]Lihtne leid. Konteineris oli vesi sees. Aitäh!\n21 juuni 2014 leidis Krista, Tõnu, Sander, Kiilian [kadari]Karp lausa ujus, logiraamat oli õnneks kuiv.\n21 juuni 2014 leidis Sander, Krista, Tõnu, Kiilian [saki]Sai ikka omajagu tuhnitud seal, kuni lõpuks ikka leidsime, küll mitte sealt, kuhu nulli näitas. Logisime ära.\nPeitjale: võiks ehk mõelda aardele veidi parem peidukas, üsna hästi on näha, kui oskad vaadata. Lisaks pole konteiner ise väga veekindel või oli halvasti suletud eelmine kord, sest seal oli omajagu vett sees. Õnneks oli logiraamat ikkagi kuivaks jäänud :)\n15 juuni 2014 leidis Hannes ja Anu [hpalang1]Klassika: hoopis lihtsam on aaret leida siis, kui see kodus on. Paar aastat tagasi otsisme ilmselt kadunud asja, aga - ülla ülla - ei leidnudki. Seekord proovisin laisk olla, parkisin Anu aarde poole, et ise viilida. Võta näpust - Anu tuli tagasi ja kobises, et pagana geopeitus paneb teda end lühikesena tundma, et ilma polevat justkui häda miskit. Mis seals ikka, pidin ise minema. Suts ja valmis. Tänud, see koht nüüd selgem jälle!\n11 mai 2014 leidis Raki, Raul ja Aix [raki]Kuna Aix oli ka siin käinud siis jäi tema autosse. Aga logima tulime ka ise autosse, sest minigrip vajas vahetust ja panime kotti ka ühe niiskuseimaja, et logiraamat, end paremini tunneks.\n26 aprill 2014 leidis laura ja loona [liisu8611]Leidsime! Väga tore aare ning täname!\n26 aprill 2014 leidis Loona ja Laura [paulaloona]No seal meie GPS läks hulluks, seal kus aare lõpuks oli, meie jaardi null polnud. Vihjete abil, aga leid kiire. Logiraamat batuke niiske! Tänud!\n16 veebruar 2014 leidis Piret, Mart [sylli]Nägime juba eemalt, aga kättesaamine polnud kõige lihtsam. Aitäh aarde eest! Aga tuleme veel teist korda ka, seda me lugesime alles pärast! :) EVEJ\n8 veebruar 2014 leidis Priit, Toomas, Erko, Mikko, Siim [priitcce]Täitsa olemas, rahulikku momenti leida on muidugi päeval päris raske\n8 jaanuar 2014 leidis Hanno [hanno]Leidsin. EVEJ.\n22 detsember 2013 leidis Karu, Lõvi, Hendrik, Taavi [karukati]Kiire leid, EVEJ. Täname.\n21 detsember 2013 leidis Hendrik, Karu, Lõvi, Taavi [nigulh]Leidsime täitsa leidlikust kohast. Aitäh!\n29 oktoober 2013 leidis Rudolf, Martin [rudolf]Üsna üllatavasse kohta peidetud aare, samas järele mõeldes ega inimesed vist ei kipu sinna pead pöörama tavaliselt. Aga kätte ta sai ja tuleb veel kord saada, kui tahta seda rongile ruttavat tüdrukut oma silmaga näha. Tänud peitjale!\n29 oktoober 2013 leidis Rudolf, Martin [matu07]Tahtsime õhtu lõpetuseks Põlvast ühe kiire aarde kirja saada ja see jäi sõelale. Paisjärve ääres oleme ennegi peatunud ja hiline kellaaeg võimaldas rahulikult otsida. Esmalt sukeldusime ikka tõsisema maastikuhinnanguga koha poole, aga kui see oodatud edu ei toonud, siis määrasime täpse nulli ja juba aare paistiski. Kättesaamine nõudis veidi akrobaatikat, samuti tagasipanek. Rongile ruttava tüdruku koordinaate unustasime ka vaadata, ju siis peab uuesti külastama. Aitäh peitjale, hea koht!\n14 oktoober 2013 leidis Tanel [phantom]Tiirutasin veidi aega ümber nulli ja lõpuks jäi ka aare silma. Logiraamatust leidsin ka "Rongile ruttava tüdruku" aarde koordinaadid. V:Kummituse J:Kondeka. Aitäh peitjale. 18 august 2013 leidis Vilja, Ekke, gk, Crissu ja [menope]Mullune viga parandatud! Imestan, et aare praeguses asukohas püsib. Kui meie ta leidsime, oli küll kogu ilmale vaadata.\n18 august 2013 leidis Liina, Crissu, Vilja, Ekke ja [geokrahv]Pärast tulutut tuuseldamist silla all kontrollisime koordinaate. Olidki uued. Aarde asukoha nägime ära aga rahvast voolas iga kandi pealt koguaeg ja vaba hetke näis nagu ei tekigi. Jätsime piirkonna rahunema, tulime hiljem tagasi ja tegime ära! Selle paigaga on ikka palju vaeva nähtud. Kogu ilu paljastub vaid pimedas. 1 18 august 2013 leidis päikesejänkud [viljarebane]Koordinaatide muutumisest ei teadnud me midagi ja läksime otsima vanade järgi. Eks oma viga ja selle vea tulemusena ei olnud päris ruttu päikesejänkudest enam midagi järel, olid vaid liivased mossis nägudega tondid. Oma kingad keerasin seal liivas kahlates ilmselt tuksi nagu oma tujugi. Õnneks tuli kellelgi pähe koordinaate kontrollida ja siis oli ainult kohalejalutamise vaev. Muguvaba kättesaamise vaev ka. Igatahes on nüüd leitud ja logitud ja rohkem ma seda aaret otsima ei pea. 2 juuli 2013 leidis Aive,Leiko [sunflower]algul otsisime loogikaga,pärast gepsuga.väga hea,et mul kõrged kontsad all olid.\n23 juuni 2013 leidis Madis [madis1989]Olen 100% eelmise leidja sõnadega nõus. Natukene pidi ajastama tagasi panemist, muidu kõik tip-top :) Ise nii julgelt ei peidaks, aga väike koht siiski ning eemalt piisavalt varjatud.\n12 mai 2013 leidis Aix, Mait, Rait, Margit [aixo]Aarde konteiner paljastas ennast ruttu, kuid selle logimiseks tuli varuda kannatust, kuna tegemist ei ole just väga muguvaba kohaga väikeses Põlva linnas.\n28 veebruar 2013 leidis Priit ja Airi [airce]Vaade kirikule varjutas silla. Geocaching lehel ikka veel koordinaadid muutmata! Tänan.\n28 veebruar 2013 leidis Airi ja Priit [armastan]Päeva viimane aare õnnestus ka üsna lihtsasti leida.\n19 jaanuar 2013 leidis Mihkel [evox]Leitud! Tänud peitjale!\n26 detsember 2012 leidis eix;erik;berit [eix]tore lõpuks leitud :) sadas paksu laia lund kuid see ei seganud logi kirja panemist J:koera\n7 detsember 2012 leidis Toomas [toomastiisler]Lõpuks leidsime. Nagu needus, kui sõbrale tahad geopeitust tutvustada siis ei leia. Selgus, et geocachingu lehel on valed koordinaadid :P. Aga natuke pusimist ja käes oligi.\n27 november 2012 leidis Anari [anari]Nime järgi oleks veele lähem asukoht olnud loogilisem ja seetõttu ei osanudki uue koordinaadi pealt seda aaret otsida. Ringkäik uue asukoha koordinaadis pani meele plahvatama ja küsima, et miks kohe ei võinud seda kohta kontrollida.\nKoordinaat on täpne ja aare oma asukohas kenasti olemas.\n25 november 2012 leidis Brain [mygri]Leitud :)\n4 november 2012 kommenteeris Noored Kotkad ja [myrakas]See ei olnud nüüd täna üldse plaanitud kuid kuna osad ei suuda ühtki kuupäeva ega kellaaega meeles pidada siis ilmusid ka täna õhtul uued ja osad vanad liikmed maleva juurde. Sinimägedest naastes oli niipalju aega, et bussi kasida veidi ja riided vahetada ning tagasi rattasse. Tegin tänase koosoleku endale lihtsamaks ja tutvustasi veel ühele satsile noortele käesolevat mängu ja sellega seonduvat.\nAarde asupaik minuarust liiga avatud.\nP.S. App´iga otse võttes GC lehelt saadab vanasse kohta.\n15 september 2012 kommenteeris Anneli ja Reino [errvee]"Tüdruku"-aarde otsimiseks sai ka uus koht üle vaadatud. Koht ehk liiga avatud, sest nädalaga oli karbis vesi sees.\n10 september 2012 hooldas Katrin [katrin]Koordinaat muutund!\n5 august 2012 ei leidnud Aivar ja Eele [aizar]Kalamehed :(\t29 juuli 2012 ei leidnud Liina, Crissu, Vilja, Ekke ja gk [geokrahv]Üks hästi sobilik koht oli seal aarde jaoks olemas küll aga see oli tühi. Ehk ei osanud ikka õigesse kohta vaadata.\t29 juuli 2012 ei leidnud viis ülekuumenenud tonti [viljarebane]Absoluutselt kõik kohad said kõigi poolt mitu korda läbi silitatud, aga tulemus oli ikka null. Siis hädaabikõne kaasmängijale ning uus tiir kõigile silitamiseks. Higi lahmas ojadena ja ilmselt ei paistnud keegi enam liivakihi alt välja, aga tulemus jäi ikka samasuguseks suureks ümmarguseks nulliks. Väga kahju.\t29 juuli 2012 ei leidnud Vilja, Ekke, Crissu, gk ja [menope]Proovisime nii- ja naapidi, roomasime, surkisime, arutlesime, tegin abikõne sõbrale aga ikka ei midagi. Täiesti lootusetu oli, kuigi loogiliselt pidi ta sealsamas ju olema...\t20 juuli 2012 leidis Triin, Merike ja [alex]Jaanipäeva aegu seal kandis olles ma isegi ei üritanud otsida ja nagu välja tuleb, et igal asjal oma aeg.Aare korras ja tänud peitjale!\t20 juuli 2012 leidis Linnapreili, Alex ja [mooritz]Täna oli siis aare täpselt seal, kus ma kahtlustasin eelmine kord mitteleides aarde pesa olevat. Taas valvasid meie tegemist tuvid ;).\t3 juuli 2012 hooldas Katrin [katrin]Olemas!\t6 juuni 2012 soovis hooldamist Reino [errvee]Omanik võiks aarde aarde olemasolu kontollimiseni seniks selle kättesaamatuks muuta, et asjatuid otsinguid vältida. Varsti juba aasta viimasest leiust. Või ära arhiveerida.\t20 mai 2012 ei leidnud Eero [valap]Sellisele raskusastmele vastavat aaret seal polnud.\t12 aprill 2012 ei leidnud Hannes, Triinu, Liisi [hpalang1]Argh! Küsisin enne minekut peitjalt üle, et kas karp on kohal. Vastus jaatav. Aga minu silmad seda karpi seal ikkagi ei leidnud. Nii et tahan ka omanikupoolset kontrolli, kas siis aardele või minu silmanägemisele.\t26 detsember 2011 ei leidnud Eix;väike Erik,Berit [eix]Väike Jalutuskäik silla juures ja selle ümbruses ning tuleb tunnistada et ei suutnud ka 3 silmapaariga leida :(\nküllaga leidus jälgi kalameeste tegevusest\t12 november 2011 ei leidnud Priit, Merike ja Merily [armastan]Ei leidnud.\t12 november 2011 soovis hooldamist Merike [mooritz]Palun aarde olemasolu kontrollida, pikka aega pole leitud juba.\t12 november 2011 ei leidnud Merily, Merike, Priit [mooritz]Aardele lähenesime samaaegselt uudishimuliku kalamehega. Meie siis mängisime loodushuvilisi fotograafe ja meelitasime parte ligi, et neid pildistada. Tundub et see prääksumine kutsus ka kalameest, sest muudkui lähemale ta hiilis :).Järsku laperdas silla alt välja tuvi ja maandus otse vette, tegi seal meeleheitlikke liigutusi ja mina olin hirmul juba , et sinna see vaene lind jääbki, kuid mingit abivahendit polnud ka , millega teda sealt välja aidata( kalamees oli juba eemale ka pagenud, ei tea kas kartis tuvilt haigusi saada).Õnneks sai tuvi siiski kaldale ja meie võisime rahulikult ilma kalameheta aaret otsida. Võisime küll otsida kuid leida es õnnestunud miskit. Kaldun arvama, et aaret pole seal ,kus ta olema peaks, seal pole nagu neid peidikuid nii palju.pardidujuv tuvikuivale pääsenud tuvi\t6 oktoober 2011 ei leidnud Priit ja Airi [airce]See sillaalune ei ahvatlenud meid. Peale põgusat pilku liikusime edasi.\t22 august 2011 ei leidnud Tiit,Reno [tram]Ei leidnud. Jalutama läinud vist jah.\t6 august 2011 ei leidnud Siiri Toomas Leeni [muumi]Roomasime, püherdasime, tuhnisime, kobasime - aga aardele pihta ei saanud. Ehk polnudki!?\t30 juuli 2011 ei leidnud Laurikas, Pillekas, Reno, Sänts [laurikas]Keegi oli vist jälle karbiga jalutama läinud :)\t14 juuli 2011 leidis Liina ja Karel [debora]Oleks ma teadnud, et selle aardega nii kaua läheb, poleks otsima läinudki. Aardekarbi leidsime kiirelt ja peale logimist tulid kaks igavlevat kalameest, mistõttu ei saanud aaret kohe tagasi panna. Nii me siis jalutasime karp kaasas Põlvas ringi ja umbes tunni aja möödudes polnud ikka võimalik karpi tagasi panna. Mis siis ikka, sõitsime Võrru ja kirjutasime ennast hotelli sisse, jalutasime natukene ringi ja sõitsime tagasi Põlva. Õnneks oli lõpuks õhk puhas ja saime aarde tagasi panna. Uuesti hilisõhtul tagasiminemise plussiks oli see, et nägime ilusat värvilist purskaevu ja värviliste tulukestega "saarekest" :)\t4 juuli 2011 leidis Tauri [hrtann]Sain kätte selle koha:D\t2 juuli 2011 leidis Kats ja Tiit [kuldkalake]Leitud ja logitud. EVEJ\t30 juuni 2011 leidis Mürakas ja Küpsis [myrakas]Selle kuu omad said siis logitud. Inämp es jõvva.\nPäris palju nägime vaeva, et märkamatuks jääda.\t29 juuni 2011 leidis Peedu, Rein, Oliver, Nele, Georg [peedu]Palusin lastel tankikatet teha ja plaanisin ise suitsu minna... Ptüi ... Ise tanki ja lapsed suitsukatet ikka. Noh, igaljuhul sain ma aarde lihtsamini kätte tänu pikematele manipulaatoritele. Nännivahetus oli aus, kuid üks suur vidin tuli välja jätta. Selline tore laegas vajaks toredamat logiraamatut.\t30 aprill 2011 kommenteeris Meigo [leopold]Logiraamat siiski oli olemas :)\t30 aprill 2011 leidis Leopold & uduangerjas [leopold]Kuivõrd koht oli rahvarohke, pani Leopold tähtsa näoga endale kaamera kaela ja tegi nägu nagu tahaks silla all pilte teha, uduangerjas nautis aga ronimise, roomamise, vee, liiva ja ka rannamõnusid ning sedasi leitud ta saigi. 30 aprill 2011 leidis Leopold, uduangerjas [uduangerjas]Loomulikult olen mina meie tandemist see, kes sillaall ringi tuhnib ja logimise lõbu saab nautida ;) Leid oli kiire, kalamehi ei pidanud ära ajama. Eemal korki leotaval poisikel igal juhul oli kalaõnne.\t1 jaanuar 2011 leidis Carolina [caro]Räpinas uue aasta puhul šampus joodud, Moostes uue aasta puhul šampus joodud, võtsime suuna Trine järele ning Põlvast läbi sõites näidati mulle, et aare on seal, võta geps, mine ja otsi! Eks ma siis läksin. Leidsin ka. :)\t17 november 2010 leidis Erkki, Marily, Jakob, Ülle [drerz]Sai täna aardele kaks korda lähenetud. Esimesel korral oli kalamees meie jaoks veidi ebasobilikus kohas. Veidi hiljem oli aga olukord muutunud ja saime ka logitud. Tänud. EVEJ\t14 november 2010 leidis G, O, J, D ja [kaits747]Dix tõi aarde ära. Leitud, logitud. Kant üle vaadatud.\t5 oktoober 2010 leidis anne ja tiiu [villuserv10]See aare oli lahe.Ema leidis selle.Alguses ehmatasid tuvid kui silla alla läksime.\t3 oktoober 2010 leidis mari ja siim [marx303]lihtne leid Siimult.\t26 september 2010 leidis Kadi ja Janari [kadi250]Leidmisega probleeme ei tekkinud. V: märgi J: kilpkonna\t22 august 2010 leidis Merle & Toits [toits]Kõige sobivaim aeg aardele lähenemiseks on pühapäeva ennelõuna. Põlva linn oli kui välja surnud. Mitte ühtegi segavat mugu, nagu eelnevatest logidest lugeda võis. EVEJ\t11 august 2010 leidis Liisu & Martin [liiisu]Päeval meid aarde õnn ei saatnud. küll turumugud jälgisid meid ja siis olid kalamehed end sisse seadnud. Mis seal ikka , sõitsime tagasi maale ning otsustasime et tuleme õhtul tagasi. Äkki on siis õnne rohkem. ja oligi:)\t11 august 2010 leidis Liisu & Martin [martiini]Otsustasime minna oma otsingutega ka Põlva linna. Ootused olid head, sest kohad olid enam vähem teada ning järgi vaadatud. Kuid nii lihtsalt asi ei läinud. Algul põrnitsesid meid turul olevad inimesed, mille järel otsustasime, et otsima hakkame vähe hiljem. Poes käidud, läksime tagasi sinna, kus otsimist tahtsime alustada aga kahjuks see katse läks ka aia taha. Kalamehed olid ennast sisse seadnud. Ei olnudki muud teha kui tagasi maale sõita. Õhtul aga ei jätnud me jonni ning sõitsime uuesti Põlvasse. Ning ometi see leid ka tuli. EVEJ\t5 august 2010 leidis Argo, Kertu, Raido [broadcast]Südaööl kasutasime ära muguvaba linna ja võtsime ka selle aarde. Logitud. EVEJ\t27 juuli 2010 leidis Teele ja Henrik [papag]Leitud, evej :)\t18 juuli 2010 leidis Sirje ja Andreas [gpsitu]Tundus, et kõik mugud on vaid ühes kohas - rannas - ja nii ei olnud mingit probleemi silla alla ronimisega. Natuke ringivaatamist ja kena roosa konteiner käes. Loodetavasti ei saa silla alla nõrguv sula asfalt aardele saatuslikuks.\t10 juuli 2010 leidis Ave ja Marko [oiorokko]Geosilm on vist juba päris terav ja loogiline koht jäi kohe silma. Nunnu konteiner oli ka :) V: orav, J: 2 klaasikuuli\t9 juuli 2010 leidis Joonas [joonas444]tänan\t9 juuli 2010 leidis Kadi, Alo, Maire ja Rene [pikkkasso]Natuke nuuskimist siit ja sealt ja kui silma hakkas geokuhi, oli asi selge. Aarde konteineri kaanes oli pragu, kuid see ei olnud aarde seisukorda halvendanud.\t9 juuli 2010 leidis Tauno, Airi, Laura-Liisa ja Eeva-Liisa [tralls]Tänu geopeiturile omasele selektiivsele nägemisele jäi peidupaik kohe silma. Peale sigivate sääskede kedagi muud ei kohanud. V: täring, J: midagi\t5 juuli 2010 leidis Triin ja Germo [triinu]Leidsime oma puhkuse-matka käigus:) Ilm oli super ja sai rahulikult otsida. Huvitav koht, uurisime veel paari lähedalolevat vaatamisväärsust, tegime pilte ja läksime telkimiskohta otsima. EVEJ\t1 juuli 2010 leidis Jaanus ja Eneli [jmets]Kui geopeituril on asja päevaks Tartusse ja sealsed aarded enamuses võetud, siis mida geopeitur teeb? Läheb kaugemale. Aga kui Tartusse tuldi selleks, et geomobiil saaks täiendusi? Siis pakib sõiduautosse kaks jalgratast ja sõidab rongiga lähimasse huvipakkuvasse punkti. Nii me siis Põlvas maandusime, 5 h aega ja hulganisti aardeid. Antud aare paljastas end kiirelt, aga silla all olid tõelised sääskede dessantväed, kes meil elu põrguks tegid.Vaade söömakohast\t24 juuni 2010 leidis Maku [maku]Leidmisega ei tekkinud probleeme, kuigi algul olin valel pool silda.\t23 juuni 2010 leidis Anneli ja Reino [errvee]Kõik tavalised segajad olid jaanipäevaskelduste küüsis. Kalamehed olid vajalikud kalad vist kätte saanud. V; helkuri, mis hästi mahtuda ei tahtnud, J: kass\t19 juuni 2010 leidis Neeme [neeme]Häirijaid ei olnud ja leid tuli üsna lihtsalt. Tegelikult üks pardimamma ja tema kolm imearmast poega piilusid mind küll väga kahtlustavalt, aga ma usun, et nemad peavad oma nokad :). Aitäh peitjale!\t18 juuni 2010 leidis Janika ja Villu [jansa84]Õnneks ei seganud kõrval asuv turg ja selle külastajad aarde otsimist... Kõik korras, jätsime kutsa.\t29 mai 2010 leidis Eveli ja Endel [nipnip]Põlva - aarete laupäevaku neljas aare. Kui jõudsime sillani, siis oli selle ümber kogunenud mugusid nii palju, kui vaid ühel päeval aastas seda juhtuda võib. Päeval, mil peetakse "Uma pido". Rongkäik pidi kulgema just otse üle silla. Pidasime paremaks saba lõpp ära oodata, enne kui otsimistegevusega alustada. Katrinilt saadud info kohaselt jäi meil parasjagu aega käia keha kinnitamas. Kõhud täis ja kohvid joodud, oli veel mõni minut pidulisi vaadata, kui nad riburadapidi peopaiga poole siirdusid. Kui vaikus oli maad võtnud avaldus aarde saladus paari minutiga. V:Delfiini, J:Palli.Uma pillUma neiokõnõUma kõrvalitse'\t2 mai 2010 leidis Anti & Kertu [duke]Mingi kalamees seal esines küll, minu meelest ta võttis kotist kalu, riputas neid konksu otsa ja siis lasi vette .. või oli see ikka vastupidi. Aga meid ta ei seganud.\nEi võtnud, jätsime smiley.\t25 aprill 2010 leidis Ainiga koos [mare]Oh neid geopeituse sildu, mida kõiki juba nähtud on, mõned neist kuival maal ja mõned märjal. Kalamehed olid meie poole seljaga, saime rahulikult toimetada. Ain oli osavkäpp, noppis kena roosa karbikese peidikust. Midagi ei võtnud ega jätnud. Aitäh stiilse aarde eest.\t25 aprill 2010 leidis Mare ja Ain [ain]Tänu geopeituri teravale silmale sai kohe leitud õige peidik. EVEJ. Täname peitjat:)\t24 aprill 2010 leidis Inga [kingu]Kalamehed istusid õnneks teisel pool silda ja olid seljaga. Pidasin tuulega võitlust, logisin ning siis kiirelt minekut. EVEJ.\t11 aprill 2010 leidis Andres [elektrik]Logimise ajal oli märkamatult üsna lähedal koha sisse võtnud üks kalamees. Kuid ta oli seljaga minu poole. Kas ta ka mind nägi? Ei tea. Küsima ka ei hakanud, hiilisin vaikselt minema.\nEVEJ.\t5 aprill 2010 leidis Leho, Lauri [algaja]Mina olin lindi taga ja jälgisin mugude tegutsemist. Üllatusega leidsime ühe nii siin- kui sealpool lombikest väga tuntud mängija poolt täpselt samal kuupäeval kirjutatud logi. Minu poolt EVEJ.\t5 aprill 2010 leidis Leho & Lauri [morgot]Keegi oli küll lindi ette tõmmanud aga see ei takistanud eriti. Polnudki nagu midagi otsida.\t5 aprill 2010 leidis Esko [atrivsolap]Väga kiirest selle aarde sain kätte loogillisest kohast. EVEJ. Tänan.\t23 veebruar 2010 leidis caty88 ja [linux384]Leitud ja logitud\t23 veebruar 2010 leidis caty88, Linux486 [caty88]Sai siis lõppuks oma kodulinna aareteni jõutud. Tiba libe ja märg oli, aga kuna see kedagi takkistanud on. Tänud peitjale.\t22 veebruar 2010 leidis Imre ja Airi [triick]Autod sõitsid muudkui edasi ja tagasi ning mõned jalakäijadki kõndisid uhkete nägudega mööda. Taevas oli hall ja külm puges kontidesse. Ühel vaiksemal hetkel hüppasime põlvini lumme ja pugesime krabinaga peitu. Mõned head minutid möödusid takseerides kuni aare ennast paljastas. Kiirelt ja lihtsalt tuli leid. Aare oli heas korras. Enda poolt jätsime aardesse kokapoisi.\t31 detsember 2009 leidis Posu [posu]Astusin üle keelust ja sisenesin punase lindiga piiratud territooriumile. Huvitav, miks nad seda aaret ja silda niimoodi kaitsesid. Vormistasin selle aarde, et kindlustada 2009. aastal 200. aarde leiu logimine. Juhuu! EVEJ\t21 detsember 2009 leidis Maario & Hanno [hanno5000]Ausalt öeldes ootasin natuke midagi muud, aga sobis ka see. Tänud! EVEJ.\t7 detsember 2009 leidis Tiiu Mart [lelo]See osa geoteest, mis veest veel väljas oli, juhtis meid kindlalt kohale. Meeldiv peidukoht. Ka toimekad pardid olid vahvad. Täname peitjat. EVEJ\t2 detsember 2009 leidis Kalle [sookoll7]Kunagi sai üpris tihti Põlvas käidud tööülesannetel ja siis oli see järv ikka väga viletsas seisus. Nüüd ikka päris uhke asi. Aare korras ja segajaid seekord ei olnud. Aitähh peitjale!Saar järves\t22 november 2009 leidis Ove [ove]Pimedas on päris huvitav mööda paisjärve kallast sõita, värvilised tuled juskui tantsiksid veepinna kohal. Seda effekti näeb ainult autoga liikudes ja vaatepilt on huvitav. Ahjaa, aare sai ka muuseas logitud.\t25 oktoober 2009 leidis Sandra ja Maario [sipsik]Põlva ikka kodulinn, eks juba ammu oli valmis vaadatud, kus see aare asub ja siis tol päeval lihtsalt vormistasime:) EVEJ\t25 oktoober 2009 leidis Sandra & Maario [loom]Selle aarde võtmisele mitu korda lähedal olnud, kuid pole olnud aega peatust teha. Seekord siis läksime ja noppisime hämaruse saabudes kiirelt. Barbie aare skooritud:)\nTänan peitjat!\t11 oktoober 2009 leidis Martti ja Lilian [siili]Kulu-kulusid on sealkandis palju-palju. Nad olid väga häiritud. Aare leitud ja logitud.\t7 oktoober 2009 leidis Urve ja Hannes [jussike]Leitud, logitud, peidetud. EV, J: Smile-poiss aardes olevale sõbrale seltsiks.\t3 oktoober 2009 leidis Blond, Triin, Miki & Paavo [speedy]Põlva on oli õhtu saabudes ilus - vesi, pursskkaev, pardid, sild, noored tibid, kes ei rutanud rongile. Aare sai leitud ruttu, et jäi aega Triinuga Põlva veebikaamerasse piiluda. Karp oli vahva :-) Samal ajal tegi üks tuvi teisega midagi üsna näotut, mille eest vähemalt inimilmas ära karistatakse. Haarasin kaasa sukelduva pardiga rännuputuka, jätsin mõne mina-märgi vist ka. Aare korras. http://www.geocaching.com/track/details.aspx?tracker=TB84B0 3 oktoober 2009 leidis Blond, Miki, Paavo ja Triin [trine]Paisjärv päikeseloojangus ja barbie-karva aare kippus liigagi magusaks kätte. Üks veider tuvi keeras loo siiski naljaks.põlvatuvi kudrutamas\t3 oktoober 2009 leidis Miki, Blond, Paavo, Trine [miki]Sealkandis olles oli suur sild loogiline käik. Lahe koht ja konteiner, tänud peitjale :)\t17 september 2009 leidis L@SSIE [lassie]Selle aarde peidupaiga läheduses on pardid tõsist mugutööd teinud. Sestap sai sinna pistetud rändpart. http://lassie.wordpress.com/2009/09/18/uks-geopeituse-anekdoot/ 10 september 2009 leidis Ain [aints]Üsna lihtne leid, aare korras. EVEJ. Kalda ääres võis näha väga romantilist paadikest. Aitäh peitjale!\t9 september 2009 kommenteeris www.geopeitus.ee [kaits747]GC code GC1YEBT loomisel\t5 september 2009 leidis Laur & Carol [laur]Tagasiteel Antslast kodupoole sai kiire peatus ka Põlvas tehtud. Leid tuli hetkega ja tänu kehvale ilmale oli koht suhteliselt inimtühi. V: Konn J: Kollane mehike\t2 september 2009 leidis Ermo [pioneer]Leitud "5 aastat geopeitust" tuuri raames ;-) Õnneks jõudsime kohale ajal, mil turulised asju pakkisid. Aardekarbi kaanel pragu sees, aga ehk ei saa sisu märjaks. EVEJ.\t1 september 2009 leidis Karin ja Pille [pillekene]Leidsime ilma gepsuta. Palju aega ei läinud. Hea kodulähedane aare (linnulennult 371 meetrit). V: Delfiini J: Konna\t29 august 2009 leidis Heli ja Aare [karuonu]GPS-i jätsin autosse. Piisas kodus vaadatud Maaameti fotost. Väga nunnu konteiner. Tänud peitjale!\t29 august 2009 leidis Reido, Anne [reido]Leitud! Tänud peitjale! EVEJ\t29 august 2009 leidis Liisa & Triin [linnapreili]Leitud.\t28 august 2009 leidis Anu ja Ainar [anuain]Meie 240 km geopäeva viimane üheteistkümnes leid. Kiire logi õhtupimeduses. EVEJ.\t27 august 2009 leidis Lembit [polekala]GPS üritas veidi mujale suunata, aga vaist oli tugevam ja ma ei kuuletunud talle. Kiire leid, tänud! EVEJ. Omapärane konteiner.\t24 august 2009 leidis Mikk, Ulvi, Andrus [auc]Aare leitud suht kerge vaevaga. Ja vaatasime kodus nüüd ka maa-ameti kaarti (vt eelmine logi) ning kaart ei peta, kõik on OK;-) EVEJ\t24 august 2009 leidis :) [keity001]maaameti kaardi järgi on suht mõttetu otsida...lihtsast leidmisest oli asi nats kaugel ...kuid no lõppux ka logi kirjas ... FTS\t23 august 2009 leidis Mannu [manza]Täna oli mõttes endale ka kasutaja teha siia leheküljele lõpuks, kuna olen terve suvi kuulnud aind heasid asju geopeitusest ja üks aare oli varemgi leitud iseseisvalt, ning õega olen ka kordi kaasas käinud. Saatsin vajalikud asjad mailile ära, ning vaatasin, et Põlva linnas on midagi uut tekkind. Võtsin ratta ja kimasin kohale. Sinnajõudes oli aga üks kalamees end täpselt aarde juurde maha istutanud. Ootasin siis jupp aega ja pildusin kive vette, et ta ära läheks, ning nii läkski. Leidsin aarde ja seal polnud veel kellegi nime sees. Aind karbike oli tuttav:D Koju jõudes oldi mulle juba ka kõik vajalik vastu saadetud sisselogimiseks! Tänx! Tore oli!\t23 august 2009 kommenteeris Märt [mart]Muutsin aarde staatust. Uus staatus on "OK / Aktiivne".


President Eisenhoweri järeltulija arvates on taimetoitlased «tulnukatemagnet» - Kirev elu - Elu24\n30. märts 2016, 17:16\nUSA kunagise presidendi Dwight Eisenhoweri järeltulija Laura Magdalene Eisenhoweri teatel mõjutab see, mida Maa seitse miljardit inimest söövad otseselt seda, kas teiste planeetide elanikud ehk tulnukad või meie planeedil elavad vaimud tunnevad meie vastu huvi või mitte, edastab foxnews.com.\nLaura Eisenhoweri sõnul saab taevaste olendite alla liigitada nii tulnukad, vaimud, päkapikud, kääbikud, haldjad, inglid ja veel sama masti tegelased.\nTa lisas, et on olemas palju erinevaid eluvorme, mida ei pruugi alati silmaga näha.\n«Inimesed peaksid mõistma, et ka nemad on multidimensionaalsed olendid vastavalt oma energiale, vibratsioonile ja tunnetamisele. Inimesed näevad maailma erinevalt, sest see, mis on ühe jaoks reaalne, ei ole seda teise jaoks ja vastupidi,» teatas presidendi järglane.\nUSAs tuntakse Laura Eisenhowerit kui selgeltnägijat, kellel pakub erihuvi see, mida ja kuidas inimesed söövad ning kuidas see neid ümbritsevat mõjutab. Lisaks on tal oma orgaanilist toitu pakkuv firma.\nAmeeriklanna sõnul mõjutab toit otseselt tundeid, mõtteid ja keha ehk kogu meie olemust.\nEisenhoweri arvates on tänapäeval tavaviisil toodetav toit «räpane», muutes meie energia viletsaks ja nõrgaks, samas kui orgaaniline ja ökoloogiline toit tekitab puhast energiat.\n«Lihasööjatel on madal ja must energia, mis on taevaste olendite, ka tulnukate jaoks eemaletõukav. Taimetoitlastel seevastu kerge ja puhas energia, mille tõttu taevased olendid on neist inimestest huvitatud. Tulnukad valivad välja just sellised inimesed ja võtavad nendega kontakti,» selgitas naine.\nEisenhoweri sõnul ei ole ta läbi ja lõhki taimetoitlane, sest ta sööb vahel mune ja piimatooteid.\nTa soovitab neile, kes on huvitatud tulnukatest, inglitest ja teistest sellistest olenditest, süüa puhast ja ökoloogilist toitu, sest vaid nii on kontakt võimalik.\nLaura Eisenhoweri söögi ja tulnukate vahelist teooriat ei saa tõestada, kuid nagu näha tal on taevaste olendite vastu samasugune huvi nagu ta vanavanaisal Dwight Eisenhoweril.\nUSAs liigub seni jutt, et president Dwight Eisenhower allkirjastas 1953. aastal Maale saabunud tulnukate esindajatega mittekallaletungi lepingu. Ei ole teada, kas see president oli taimetoitlane.\nDwight Eisenhower (1890 - 1969) oli USA 34. president aastatel 1953 – 1961. Teise maailmasõja ajal oli ta Euroopas liitlasvägede ülemjuhataja.


Levicom nõuab kunagiselt nõustajalt poolt miljardit krooni - Äripäev\nLevicom nõuab kunagiselt nõustajalt poolt miljardit krooni\nEestis asuv Levicom International Holdings\nBV nõuab Londoni advokaadibüroolt Linklaters LLP rohkem kui poole miljardi\nkroonise kahju hüvitamist, kirjutas Bloomberg.\nLevicomi ja Linklatersi 539,5 miljoni kroonise tüli algpõhjus peitub 1998. aastas, mil Eesti ärimeeste Tõnis Paltsu ja Toomas Peegi telekomifirma rändas Hollandisse registreeritud Levicom International Holdings BV vahendusel Rootsi telekomihiiu Tele2 kätte.\nLinklatersi soovitus oli "lohakalt läbimõeldud ja liialt optimistlik", väidab Levicom nüüd kohtudokumentides, milles nõuab Londoni suuruselt teiselt advokaadibüroolt 50 miljoni dollarilise (505,8 miljonit krooni) kahju ja 1,7 miljoni naelsterlingi (33,7 miljoni krooni) suuruste õigusabikulude hüvitamist.\nLinklaters soovitas Levicom International Holdings BV-l müüa aktsiaselts Levicom Cellular ja osaühing Levicom Broadband firmale NetCom AB. Kui ilmnes, et NetCom rikub lepingut, ütles Linklaters Levicomile, et neil on vahekohtus võitmiseks 70protsendine tõenäosus.\nVõidu tõenäosus vähenes 50 protsendile, kui Levicom lükkas tagasi kolm pakutud lahendust. Isegi, kui Levicom oleks vahekohtus võitnud, oleks ta sellega saavutanud kokkuleppest vähem, väitis Levicom oma hagis.\nLinklatersi väitel esitas Levicom oma Läti tehingute kohta puudulikku informatsiooni ega küsinud enne Tele2 AB omandatud NetComi pakkumiste tagasilükkamist nõu. Väidetavalt soovitasid advokaadid kaasata tehingu hindamisse finantsspetsialisti.\nLevicomi väited on täiesti valed, kommenteeris Linklatersi partner Mark Humphries, kes omal ajal Levicomi nõustas.\nLevicomi advokaat Andrew Shaw keeldus kommentaarist. Tele2 kõneisik Pernilla Oldmark keeldus samuti kommentaaridest.\nLondoni kõrgem kohus määras eelistungi 5. detsembrile.\n10. august 2007, 08:15\n28. veebruar 2007, 09:48\nTõnis Palts: tulumaks on väga rumal maks 4\n30. mai 2001, 13:35\nTELE2 AB ostis aktsiad Levicom International Holdings`ilt\n12. May 2008, 10:07


Kas Eesti juht on mugavustsoonis? 5 juhi väljakutset. - Bestmarketing\nKas Eesti juht on mugavustsoonis? 5 juhi väljakutset.\nEesti firmade juhid on juhtimispraktikate vallas mugavustsooni pidama jäänud. Arvestades millenniumipõlvkonna muutunud ootustega töökoha ja juhtide suhtes, uue nn start-up ettevõtte juhtimiskultuuri esiletulekuga ning „talendisõjaga“, on aeg hakata juurdunud juhtimispraktikaid muutma ning uusi juhtimisideid rakendama.\nArtikkel põhineb EBSi ja Civitta koostöös 2015. sügisel esitletud EASi Eesti juhtide juhtimispraktikate uuringu tulemustel.


Mart Siimer: muusika aitab levitada jumalasõna - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Mart Siimer: muusika aitab levitada jumalasõna\nMart Siimer: muusika aitab levitada jumalasõna\nMart Siimeri südameasjaks on koguduselaul. Ta on innustanud ka ilmalikke koore jumalateenistustel kaasa teenima ja valiti just seetõttu aasta kirikumuusikuks. Foto on tehtud Tallinna Püha Vaimu kirikus. Tuuliki Jürjo.\nMart Siimer on õppinud suurimatelt meistritelt, võib öelda tänavu aasta kirikumuusikuks valitud organisti ja helilooja kohta, kes aitab muusikaga kaasa teenida Rakvere Kolmainu koguduses.\nKui meie elus on oluline roll ümbritsevatel inimestel, siis kindlasti on Mart Siimeri elu mõjutanud erinevad linnad, aga ka riigid. Olgu siis Tallinn, Rakvere, Pärnu, Colombia pealinn Bogotá ja veel mõnigi linn, sest ta on õppinud, õpetanud või töötanud veel USAs ja Norras.\nSelgi aastal on ta pendeldanud meie kolme linna vahet ja lisaks on tööl Põhja-Norras. Mart Siimer on öelnud, et Norras saab vähese töö eest korraliku palga ja vaba aega on palju. Ta ütleb, et Norra on ainus riik, kus organistil on kerge elu. See jätab aega heliloominguga tegelemiseks ja võime selle võimaluse eest vaid tänulikud olla.\nKirikumuusika liidu juhatuse esimees Tuuliki Jürjo kinnitab, et äsja ilmunud noodiraamatus „Nüüd rõõmsasti kõik laulgem!“ on ka kaks Mardi koraaliseadet. Kuigi Mart Siimer Rakvere kirikusse, kus ta on ametlikult organist, sageli ei jõua, aitab tema sõnul muusika jumalasõna levikule kindlasti kaasa.\nUks lükati lahti\nMäletame veel, kuidas suvel Elva, Pärnu ja teised kaunid suvituskohad täitusid Leningradist ja Moskvast saabunud suvitajatega. Näiteks Mardi vanaema sai ühel suvel pärast suvitaja lahkumist teada, et tegu oli „Suure nõukogude entsüklopeedia“ peatoimetajaga.\nAga vanaema juures Pärnus leidis toa ka oreliprofessor Leonid Roizman (1916–1989), keda on peetud 20. sajandi orelimuusika üheks võtmefiguuriks. Ja et Mardi sugulane Elfriede Valgepea (1946–1995) oli Eliisabeti koguduses organist, olid kõik võimalused oreliõppeks loodud, meenutab Mart Siimer.\nÕnneks ei tulnud Mardi mäletamist mööda pahandust sellest, et koguduse elektriarve suurenes. Aga piiri pidi mänguga pidama, sest orelilõõts on paras elektriõgija ja kogudustele oli elektri tarbimise eest kehtestatud kõrgem hind. Esimese õpetuse kümneaastane Mart Siimer Moskva konservatooriumi professorilt sai ja võib öelda, et mitte aken polnud paotatud, vaid suisa uks lahti lükatud.\n„Leonid Roizman oli väga sõbralik,“ meenutab Mart Siimer oma esimest õpetajat. Ja lisab, et esimeseks looks andis Roizman talle õppida Bachi „Ich ruf zu Dir“. Seda koraaliprelüüdi harjutavad paljud algajad oreliõppurid, sõnab Mart. Head suhted sealse kogudusega on säilinud ja organist ütleb, et ta on praegugi veerand pärnulane.\nMart Siimer nimetab veel kaht märkimisväärset õpetajat: Hugo Lepnurme ja Eino Tambergi. Mõlemaga seostuvad soojad mälestused ja meenutada võiks mõndagi toredat lugu, sõnab Mart Siimer. „Nagu Roizman, nii ka Hugo Lepnurm ja Eino Tamberg tegid seda, mida nad polnud üldse kohustatud tegema – nad olid nõus õpetama keskkooliõpilast,“ ütleb Mart Siimer. Talle meenub Lepnurmega seoses tänini painav küsimus, millise jalanõuga võib orelit mängida. Või kas sokkides orelit mängida on korrektne.\nJa ütleb, et nägi suvel Norras organisti, kes sokkides koguduse keskel orelit mängis. Organist vastanud Mardi küsimusele, et ei näe kingade puudumises probleemi. Lepnurm igatahes nõudnud sõbralikult, aga rangelt alati kingi!\n„Jumal, sinule laulgu tänu rahvad, sinule laulgu tänu kõik rahvad!“ ütleb laulik (Ps 67:4). Seda tänu on kuulutanud muusik luteri kiriku kõrval ka katoliku kirikus, kuhu oli konservatooriumipäevil koondunud mitu õpingukaaslast.\nAga viis aastat tagasi sai luteri kiriku liturgiat hästi tundvast Mart Siimerist Rakvere koguduse organist. (Mart Siimer on ristitud koos Mart Laariga Võru kirikus.) Rakvere Kolmainu kirik on talle armas, sest selles linnas on elanud tema teine vanaema, kunagine eesti keele õpetaja Ilse Erm.\nKoguduse õpetaja Tauno Toompuu kirjutas Mart Siimerile aasta kirikumuusiku tiitlit taotledes: „Ühelt poolt loob ta heliloojana muusikat, teisalt on tal tohutult suur liturgilise muusika and. /—/ Ta on südame ja mõttega asja juures ning Kolmainu koguduses saab ta realiseerida oma liturgilisi ideid ning saab neile ka peegeldust.“\nKa kiitis vaimulik, et muusik oskab kuulata kogudust ning on valmis jumalateenistuse käigus muusikas muudatusi tegema. Marti ongi alati huvitanud just koguduselaul. Ta ütleb, et eestlased kirikus ei ole ameeriklaste või norralastega võrreldes kahjuks laulurahvas. Kuid otsustab optimistlikult, et tulevikus saame ka meie laulurahvaks.\nEdasi mõtiskleb ta, et kirikumuusikast saadakse aru väga erinevalt: paljude jaoks on see koorimuusika, paljude jaoks orelimuusika. Muusikuna ei vastanda ta luteri kirikut katoliku kirikule, küll läheb veelahe läbi kristliku ja islamimaailma. Mitmel mandril elanud ja töötanud, maailmas toimuvaid usulisi lahkhelisid näinuna on tal kujunenud kindel arusaam, et samamoodi kui 16. sajandil toimus kristliku kiriku lahknemine, peab 21. sajandil toimuma taasühinemine.\nKuidas ja millal täpselt, seda peavad Mart Siimeri sõnul ütlema targemad. Õnneks on kirikumuusikutel võimalik hoida ja arendada oikumeenilist lähtekohta. Juba ammu on Bach katoliku kirikus laialt kasutatav autor, sõnab Mart ja lisab, et kes ei usu, kuulaku näiteks Vatikani Raadiot. Samuti on luterlased aastakümneid rõhutanud austust gregooriuse laulu ja muu katoliku pärandi vastu. „Nagunii kasutame luteri kirikus ka anglikaani ja reformeeritud kiriku laule, ja mitte vahel harva, vaid kogu aeg,“ sõnab Siimer.\nOma panuse sellesse, et maailm oleks turvaline paik ja valitseks Jumala rahusõnum, annab heliloojana Mart Siimer. Just heliloojana ongi ta ehk enam tuntud kui organistina. Ennekõike koorimuusika loojana – Eesti Kooriühing koos heliloojate liiduga on tunnustanud teda aastal 2013 aasta koorihelilooja tiitliga.\nMart Siimer ütleb, et tal on praegu vaba semester muusikaakadeemiast ja ta saadab Põhja-Norras orelil jumalateenistusi, ristimisi, matuseid ja laulatusi. Mis võib-olla aga peamine – kogub mõtteid, mida Norra luterliku kirikutraditsiooni elementidest oleks võimalik Eestis kasutada. „Üht-teist oleks kindlasti õppida,“ on ta veendunud.\n„Eriti rõhutaks ma oma maa autorite rahvakoraalide suurt osakaalu norra laulutraditsioonis ja kiriku lauluraamatus. Oma maa laulude osakaal võrreldes meie praeguse lauluraamatuga pole mitte kaks korda, vaid pigem viis korda suurem,“ sõnab ta.\nEesti Heliloojate Liidu liige 1992. aastast\nLõpetas Tallinna konservatooriumi 1990\nTäiendanud end Norra muusikaakadeemias, USAs Rochesteris, 2004 kaitsnud doktoritöö Eesti muusikaakadeemias\nLoonud sümfoonilisi ja vokaalsümfoonilisi teoseid, koorilaule, instrumentaal- ja vokaalmuusikat\nOn Eesti muusika- ja teatriakadeemia õppejõud, Rakvere Kolmainu koguduse organist\nEelmine: Sirje Päss on tulnud kirikule appi\nJärgmine: Kirikuõpetaja sai aasta huvialaõpetajaks