PSG täht saatis Prantsusmaa koondise peatreenerile kirja, et temaga ei saa enam arvestada - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n24. MAI 2018, 08:00 PRANTSUSMAA\nParis Saint-Germaini põhimees Adrien Rabiot saatis Prantsusmaa koondise peatreenerile Didier Deschampsile e-kirja, kus teatas, et temaga ei saa tänavu enam arvestada.\nDeschamps nimetas hiljuti 23-pealise koondise ja lisaks veel 11-mehelise varunimekirja. Rabiot kuulus sinna teise, aga seal ta olla ei soovinud. Deschampsile saadetud kirjas teatas Rabiot, et ei suuda ettenähtud treeningprogrammi täita.\nPrantsusmaa alaliidu presidendi Noel le Graet' jaoks oli see avaldus ootamatu ja üllatav. "Rabiot ei tohiks lasta pettumusel enda üle võitu võtta. Prantsusmaa tippmängijatega ühes kollektiivis olemine peaks olema privileeg. Ta tegi halva otsuse ja ei karista sellega kedagi teist peale iseenda," vahendas BBC presidenti.\nPrantsusmaa koondis on MM-il ühes alagrupis koos Austraalia, Peruu ja Taaniga.\nno jah • 24. mai\nKrt ütlesk, et see on väga õige otsus! Pranstusmaa koondis on väga kahtlane, ilmselgelt pooliitilie. Pole ainusmees, kes võik sellise kirja saata..\nBBC president • 24. mai\nTa tegi halva otsuse ja ei karista sellega kedagi teist peale iseenda," vahendas BBC presidenti.\nmis asi on bbc president • 24. mai\nmis asi on bbc president\nTo misasi • 24. mai\nBbc on big black cock\nTo to misasi • 24. mai\nSuur must kukk?\nIso musta mulku?\nAnts to To to misasi • 25. mai\nIso musta kulli 👊\n. • 25. mai\nrabiot võiks üritada midagi hobustega saavutada


Kui uhine on haiget teinud - Miks mehed teevad ainult haiget\nNii et lapse pärast ma loodan, et sellest suhtest ei saa asja. Ma tõesti-tõesti soovitan sul vähemalt kellegi targemaga konsulteerida oma õiguste osas. Te muudate teineteist paremateks inimesteks Te ei ürita teineteist muuta, aga mingil moel olete seda siiski teinud. Ent kui sa nõustud järgmiste seitsme väitega, siis võid üsna rahulik olla, kuna su praeguse suhtega on kõik väga hästi, kirjutab Good Housekeeping.\nPsühholoogia[ muuda muuda lähteteksti ] Süü on oluline tegur obsessiiv-kompulsiivne häire sümptomite jätkumisel. Nii spetsialistidele kui tavainimesle on süü on afektiseisund, milles inimene tunneb, et on endaga konfliktis oma tegude või tegematajätmiste pärast.\nSee tekitab tal tunde, mis ei kao lihtsalt südametunnistuspiinade pärast. Sigmund Freud kirjeldas seda kui ego ja superego ülimina vahel toimuvat võitlust.\nSüütunne on Freudi arvates "ilmselt ainult hirm armastusest ilma jääda, "sotsiaalne" hirm". Freud leiab, et alateadvust takistab Kui uhine on haiget teinud, mis on kõige raskem takistus, mida ületada.\nSelle asemel leivad nad oma tegudele ratsionaalsed põhjused, süüdistavad kedagi teist või eitvad, et midagi toimus. Neil on halvastiarenenud võime tulevikku ette planeerida.\nPsühhopaadid ei pea end kunagi süüdlaseks, kuna nad teevad ükskõik mida, et saada endale tingimusteta kasu. Inimene, kes ei tunne süüd ega kahetsust, ei oma ka mingit vajadust ennast süüdistada, kui nad on teistele haiget teinud. Kõrge psühhopaatiaga inimene suudab alati oma tegusid positiivselt põhjendada ja süü teiste kanda jätta.


Toorama juht lahkunud\nHõimupäevad lõpevad suurkontserdiga Tallinnas ja perepäevaga Tartus\nHomme/laupäeval algusega kell 16.00 toimub hõimupäevade suurkontsert Tallinnas Rahvusraamatukogus. Kontserdil esinevad kõik hõimupäevade külalised, lisaks neile Leigarid, Siidisõsasrõ ja Õiõ seto Eestist. Kontserdil saab kuulda-vaadata niidu- ja mäemari, ersa, ungari ja udmurdi laulu-tantsu, saami joigu. Eksootilisim esineja on inuiti laulja Pilu Lynge Gröönimaalt.\nKell 20 algab hõimupäevade lõpupidu Kloostri Aidas, mille juhatab sisse temperamentne udmurdi naiste-noorikute lõõtspilliansambel Argantši. Seejärel saavad esinemisvõimaluse kõik teised. Lõpuks maruline soome-ugri ühistants. Kontsert ja lõpupidu on tasuta, sisse pääsevad kõik.\nPühapäeval paneb Tartus hõimupäevadele krooni perepäev Hõimurahva tuba Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas algusega kell 15.00. Hõimurahva toas võib kohtuda haldjate ja metsavaimudega, mängitakse erinevate rahvaste ühised tantsu-, laulu- ja mängulugusid, räägitakse jutte, meisterdatakse udmurdi, eesti ja handi mänguasju. Rahvapillimängijad peaksd pilli kaasa võtma. Pilet 12 krooni, üliõpilastele ja pensionäridele 8 krooni, õpilastele 5 krooni, eelkooliealistele tasuta.\nMuinasjutukava “Ugri-mugri sigri-migri” eesti, vepsa, udmurdi ja saami igale eale sobivatest lugudest mängitakse veel kolm korda kuni oktoobri lõpuni, 23., 25. ja 30.oktoobril.\nJaak Prozes, tel 6445 119, 05012319, jprozes@eki.ee; Kauksi Ülle, tel (07)420380, ylle@haldjas.folklore.ee\nEesti Rahva Muuseum: tel (07) 421 311 või giidid@erm.ee


Polütetrafluoroetüleenil on mitu omadust - Uudised - SOLVER-POLÜÜMID\nPolütetrafluoroetüleenil on mitu omadust\nPolütetrafluoroetüleenil on kõrge keemiline vastupidavus, nagu näiteks kontsentreeritud väävelhape, lämmastikhape, vesinikkloriidhape, ja isegi keedetud vesiroos, selle mass ja toimivus ei muutu, peaaegu enamus lahustitest peaaegu lahustumatu, vaid 300 ℃ või veel kergemalt lahustuv kogu alkaanis (umbes 0,1 g / 100 g). Polütetrafluoroetüleen ei absorbeeri niiskust, mittesüttivat, hapnikku, UV-d on väga stabiilsed, seega on tal suurepärane ilmastikukindlus.\nTähelepanuväärne on see, et polütetrafluoroetüleen ei talu tugevat redutseerivat atmosfääri\nLahustatud leelismetall, ammoniaagi leeliseline lahus (vedelas ammoniaagis lahustatud leelismetall), mõni fluoriid (nagu TFA), naftaleeni naatriumsool ja nii saab kiiresti korrosioonil polütetrafluoroetüleeni tooteid\nPolütetrafluoroetüleen dielektrilise konstanti laia sagedusvahemiku ja dielektrilise kaadri puhul on väga madal ja purunemispinge, ruumikindlus ja kaare takistus on suuremad.\nPolütetrafluoroetüleenil on halva kiirgustakistuse (104 rad), degradeeritud kõrge energiaga kiirgusega ja polümeeri elektri- ja mehaanilised omadused on oluliselt vähenenud.\nPolütetrafluoroetüleen saadakse tetrafluoroetüleeni vabade radikaalide polümerisatsiooni teel. Tööstuslik polümerisatsioon viiakse läbi suure koguse veega, et hajutada reaktsiooni kuumust ja hõlbustada temperatuuri juhtimist. Polümerisatsioon viiakse tavaliselt läbi rõhul 40 kuni 80 ° C ja rõhul 3-26 kgf / cm2 ning anorgaanilist persulfaati, orgaanilise peroksiidi kui initsiaatorit ja oksüdeerimise-vähendamise algureid. Ligikaudu 171,38 kJ polümerisatsiooni mooli tetrafluoroetüleeni kohta. Dispergeeritud polüestrid tuleks lisada perfluoritud pindaktiivsete ainetega nagu perfluoroktaanhape või nende soolad.\nPaari: Mõju Film polüimiid Keemiline struktuur\nJärgmise: PTFE täis


Tänane kuupäev 25 Jaan, 2022 14:12\nOtsing leidis 5289 vastet\nFoorum: Muu varustus Teema: Kalipsod ja muud kummiülikonnad armees\nPostitatud: 20 Juun, 2005 0:39\nheheh,rubber fetish peoples.... http://www.himvoiska.narod.ru/archivespoligon.html http://www.himvoiska.narod.ru/dembel.html http://www.therebreathersite.nl/images/Databasezuurstofrebreathers/Russia/SCR_AKA60_01.jpg http://www.therebreathersite.nl/images/Databasezuurstofrebreathers/Russia/IDA59.jpg ...\nFoorum: Väeosad Teema: kodukas\nPostitatud: 18 Juun, 2005 0:33\nvoin -raketsik võib küll olla\nPostitatud: 18 Juun, 2005 0:01\nno see märkide asi oli täiesti suvaline,utsebkast anti tavaliselt alumiiniumist 3 klass ja kes see sulle mingeid muid märke andis,tsurkad olid ostnud need kokku oma dembelskii tsomadanni... :D ja kui ikka hakkasid koju minema oli mõnel isegi kindralipüksid varutud ja märke täis nagu sõjaveteran ,loo...\nPostitatud: 17 Juun, 2005 23:55\nvõi isegi - 3 x 4 znaki voinskoi doblesti zasluzi- (või 1-2-3-4 )\naga üleval on -voennosluzushii- ilmselt\nFoorum: Militaar-arheoloogia Teema: Soovitage metalliotsijat\nPostitatud: 16 Juun, 2005 10:47\nPostitatud: 16 Juun, 2005 10:45\nneid saaks hankida küll\nPostitatud: 15 Juun, 2005 23:43\nminuarust venelased närisid sihvkasid ja jõid viina peale\nPostitatud: 15 Juun, 2005 23:41\nTauriin oli vähe tuntud, sest valkudes teda ei leidu. Nüüdisajal on ta meditsiini jaoks "taasavastatud" väävlit sisaldav aminohape, mis moodustub metioniinist. See aminohape on oluline imikute toitesegude komponent. Toitesegu koostise lähendamiseks rinnapiimale lisatakse alates 1984. aastast kvalite...\nFoorum: II maailmasõda Teema: Mida arvasid venelased eestlastest?\nPostitatud: 15 Juun, 2005 23:35\nPostitatud: 15 Juun, 2005 20:44\non äkki mingi teatud mark tahta?\nFoorum: Militaar-arheoloogia Teema: WW 2\nPostitatud: 14 Juun, 2005 0:53\nei tule nagu midagi\nPostitatud: 13 Juun, 2005 23:37\nhttp://rbase.new-factoria.ru/search/out ... 8k14.shtml\nPostitatud: 13 Juun, 2005 23:21\nhuvitav mis relva oma see võiks olla ,kas teda hoiti eraldi kotikeses vöö peal?\nTeema pealkiri: imelik kett\nPostitatud: 13 Juun, 2005 23:07\nleidsin imeliku keti-on valmistatud rauast aga selliste ovaalsete alumiiniumpärlitega ühendatud ,kett on ca 40 cm pikk umbes,\nkeegi pakkis välja et relva puhastamise kett saksa oma ,võin teha pilte\nPostitatud: 13 Juun, 2005 23:01\nTubli töö! Loodame et sa ikka olid varustatud geiger mülleri loenduriga ja nüüd pimedas ei helenda. Ma usun et need olid sideautod ja veoautod enamik ja osa muidugi ka väeosa kaitsmise tehnika. Kui suur see kasarmu ka oli ,kinosaali järgi pidi ca 200-400 tsurkat seal kohal olema.Raketiväed olid jah ...\n352. leht 353-st [ Otsing leidis 5289 vastet ]\nMine lehele Eelmine 1 ... 349, 350, 351, 352, 353 Järgmine


Kuidas Teha Ja Planeerida Kodulehte | Kuidas.ee - Tarkuseraamat internetis!\nKuidas Teha Ja Planeerida Kodulehte\n(32 korda hinnatud)\nKuidas teha kodulehte? Koduleht on sisuliselt ports faile, mis on kõigile interneti kasutajatele kättesaadavad. Võimalusi ja tehnoloogiaid, kuidas- ja mille peale kodulehte teha on mustmiljon. Kuidas Sinu koduleht on kättesaadav ja millist infot sealt leida võib, see kõik on Sinu enda teha! See artikkel räägib, kuidas kodulehte planeerida, kuna internet on juba paksult täis nn. käkkveebe.\nMõtle läbi kodulehe idee\nKui sul on juba olema idee, millest või kellest sa kodulehte tahad teha, jäta see samm vahele.\nKodulehe tegemisel üks tähtsamaid komponente (kui mitte kõige tähtsam) on idee. Mõtle kellele sa tahad kodulehte suunata? Tee ajurünnak ja pane kõik ideed paberile kirja, olgu need naljakad, nõmedad või mis iganes muud laadi.\nHiljem analüüsi neid, vali välja paremad mõtted ja kodulehe loomisel saad juba nendest juhinduda.\nPole paremat kohta kui internet, et head ideed muuta kiiresti kullaks!\nSurfa internetis ringi, vaata milliseid sinu ideega sarnaseid kodulehti on juba olemas (kui leiad mõne, mõtle, mille poolest peaks sinu koduleht parem ja kvaliteetsem tulema)\nMõtle, millised inimesed võiksid sinu kodulehel käia ja mida kasulikku/unikaalset nad võiksid just Sinu kodulehel leida.\nUuri millised on sinu tulevased kasutajad.\nMillised on nende huvid? Millises vanusegrupis nad on? Millega nad tegelevad?\nKõik selline informatsioon tuleb sulle tulevikus väga kasulikuks.\nKui palju aega saad kulutada kodulehe tegemisele?\nKui palju saad sa pühenduda kodulehe arendamisele? Aeg on arenduse juures alati kõige kriitilisem ressurss, kuna seda ei ole kunagi piisavalt palju. Ajast oleneb mismoodi sa saad oma kodulehte arendama hakata, kas teed selle nullist täiesti ise, kasutad mõnda valmis tasuta/tasulist tarkvara või tellid mõnest veebi firmast?\nVali välja parimad ideed\nVali nüüd nimekirjast (ideede nimekiri, kuhu sa panid kirja kõik pähe torganud) kõige paremad, huvitavamad ja geniaalsemad ideed.\nRegistreeri domeeni nimi ja vali hosting\nHosting on serveriruum, kus sinu kodulehte hoitakse.\nHostingu firmasid on mitmeid, julgen julgelt soovitada DataCode hostingut (hinna ja kvaliteedi poolest).\n.ee lõpulist domeeni saad registreerida tasuta EENeti kodulehel, siiski www.nimi.ee registreerimiseks on vajalik juriidilist isikut.\nEraisik saab registreerida nimi.pri.ee domeeni. FIE saab registreerida nimi.fie.ee, FIE saab ka registreerida www.nimi.ee, kuid selleks peaks ta olema registreeritud äriregistris.\nSaad registreerida ka kommertsdomeeni (.com, .net, .eu, .org) lõpuga, registreerimiseks mine näiteks GoDaddy.com\nKui sa arvad, et domeeniregistreerimine käib sulle üle jõu, siis vali omale meelepärane domeeninimi ja pöördu hostingu firma poole, nad teevad registreerimise sinu eest ära, üldjuhul tasuta!\nKodulehe kujundus on üks tugitaladest hea kodulehe loomisel. Kui algaja mõtleb, milline tema koduleht peaks välja nägema, siis kindlasti esimene mõte on "Seal võiks olla hästi palju kirevaid ja liikuvaid elemente, see on ju lahe!!" kuid tegelikkuses see ei ole lahe ja hoopis annab vastupidise effekti!\nHetkel on populaarsed Web 2.0 stiilis lahendused nii kujunduselt kui ka funktsionaalsuselt. Ma ei hakka hetkel kirjeldama, millised võimalused ja eelised on Web 2.0 funktsionaaluse poolelt, aga kiired märksõnad, mida võid huvi korral Googlest otsida on AJAX, REST, RSS, Mashups, Blogs jne.\nKujundust Web 2.0 stiilis võib kokku võtta ühe lausega: "See on lihtne, funktsionaalne ja ülevaatlik".\nLihtsad asjad on alati kõige paremad, kuna neid on lihtne ja mugav kasutada. Kodulehe kujundamisel mõtle täpselt sama moodi. Pane ennast kliendi/külastaja olukorda, kui sa lähed teatud lehele ja tahad leida vajalikku informatsiooni, kuidas sa otsiksid ja navigeeriksid selle info leidmiseks. Tee oma külasajatele informatsioon võimalikult kättesaadavaks!\nSiin on samuti väga oluline lihtsus, tee navigeerimine selgelt ja nähtavalt. Öeldakse, et kodulehe kasutaja peab saama vajaliku info maksimaalselt 4 klikiga lehel, mida vähem klikke seda parem!\nKasuta selgesti loetavaid fonte, värve ja ära tee teksti väga kribuks. 12px Tahoma on täiesti piisav, ei ole liiga väike ega liiga suur. Tekstide kirjutamisel kasuta lihtlauseid, lihtsasti loetavate lausetega tagad kasutajale parema info kättesaadavuse.\nTähtsamad pealkirjad või tekstid tee paksemaks ja suuremaks.\nLehe erinevad sektsioonid erista selgete värvidega, see tagab silmale selge ülevaate lehe struktuurist.\nKui leiad, et see osa on siiski liiga raske sinu jaoks, pöördu mõne veebikujundaja poole ja räägi talle oma visioonist, töötage koos hea kodulehe kujundus välja.\nAlusta kodulehe arendust\nKui sul on kodulehel kujundus olemas, siis saad alustada arendusega.\nNüüd on sul mitmeid variante, nagu ka eelpool mainitud.\nHangi kodulehe tegemise programm ja tee koduleht sellega ise\nÕpi mõni (või kaks või kolm) skriptimiskeel ära ja tee otsat lõpuni kodulehe programmeerimine.\nHTML - väga lihtsasti õpitav, kui oled selle selgeks endale teinud, siis saad ise iga kell oma kodulehte täiendada, muuta ja parandada - ilma et peaksid kellegile maksma selle tegemise eest.\nCSS - Cascading Style Sheets võimaldab sul kujundada lihtsasti tekste, taustasid, linke jpms.\nPHP - (serveri poolne skriptimiskeel) võimaldab sul teha dünaamilist kodulehte näiteks foorumeid, külalisteraamatuid jms.\nKui sul pole aega õppida või tundub see kõik siiski liiga raske, telli kodulehe arendus kuskilt veebifirmast. Tegelikult see on parim variant, kui sul on vaja professionaalset kodulehte. Samas selle eest peab raha maksma ja tänapäeval ei ole see just väga odav.\nMärksõnad ja otingumootorid\nKodulehe tegemisel on oluline osa ka otsingumootorite sõbralikkus (SEO). Ma ei hakka siin pikemalt peatuma, otsingumootorite optimeerimisest võid lugeda Peep Laja artiklist Kuidas Optimeerida Oma Veebilehed Otsmootorite Jaoks\nUploadi oma koduleht\nSelleks, et su koduleht oleks internetis nähtav, pead sa ta ülesse laadime serverisse, selleks tõmba mõni vabavaraline FTP programm (FileZilla, SmartFTP)\nTesti oma kodulehte\nKäi oma koduleht läbi, kui kasutaja/klient, vaata kas informatsioon, mida sa pakud on kergesti kättesaadav. Kas navigeerimine on lihtne?\nLisaks anna oma koduleht uurimiseks ja testimiseks mõnele sõbrale ja küsi nende käest tagasisidet.\nPaku kvaliteetset sisu ja teenust\nHoolitse selle eest, et sinu koduleht sisaldab kvaliteetset ja kasulikku infot. Kui sa saad tagasisidet kasutajatel võta seda väga tõsiselt ja kuula nende nõuandeid/ettepanekuid.\nHoia kogu koduleht lihtne.\nLisa kvaliteetset sisu.\nÄra lisa liigselt reklaami lehele.\nÄra lisa palju liikuvaid ja kriiskavaid komponente.\nÄra saada kasutajatele spämmi\nKuidas Teha Lihtsat HTML Kodulehte\nKuidas Teha Korralikku PHP Tagasiside Vormi Php, HTML ja CSS Abil, Mis Saadab Tagasiside Sinu Emailile\nKuidas Veebilehele HTML Koodiga Emaili Linki Lisada\nKuidas PHP-ga Teada Saada, Kust Lehelt Tuldi Sinu Lehele


Koolialguse pliiats ehk Kirju Koer Foto: Eva Palu\nToidutare, 31. august 2019 10:36\nVahel tundub, nagu algaks aasta tegelikult kaks korda – esmalt jaanuarist ja siis septembrist. Koolialgus on tähtis päev hoolimata sellest, kas minnakse alg-, põhi-, üli- või elukooli. Miks siis mitte sel puhul midagi lihtsat ja maitsvat lauale panna ja end veidi erilisemana tunda. Ikkagi 1. september.\nKogusime Toidutare suurest varamust need 10 lihtsat koolialguse koogiks sobivat retsepti, millega saavad hakkama vajadusel ka pere pisemate käed.\nKlikka retseptil: Numbritort\nNumbritort Foto: Jaan Heinmaa\nKüpseta kondenspiima ja kakaokreemiga tort sellise numbri kujulises vormis, mitmendasse klassi su laps läheb. Kui sellist pole, kasuta lahtikäivat 24 cm läbimõõduga koogivormi. Kogus kuuele kuni kaheksale.\nKlikka retseptil: Õhuline küpsisetort\nÕhuline küpsisetort Foto: Jaan Heinmaa\nSee tort on eriti hea, kui see on tehtud õhulise hapukoorekreemi ja beseetäidisega. Retsepti autoriks on kaheksa-aastane laps .\nJuustu ja singiga pulgapirukad Foto: Jaan Heinmaa\nApelsinimekiga pulgakoogid Foto: Jaan Heinmaa\nKlikka retseptil: Lehtkapsa-õunakook\nKlikka retseptil: Pehme kaerakook õunte ja lehmakommidega\nPehme kaerakook õunte ja lehmakommidega Foto: Jaan Heinmaa\nPehme ja mahlane kook saab lehmakommidest mõnusa magusa maitse lisaks. Kaer on aga kasulik seedimisele ning kärbib kaloreid.\nKlikka retseptil: Kodujuustu-singipirukas\nKodujuustu-singipirukas Foto: Jaan Heinmaa\nToiduuudised 3. september 2020 05:49\nKuidas tähistada kooliaasta algust? Tee koos lastega pitsat ja jäätist\nToiduuudised 31. august 2019 00:01


Kaitse Kodu 1930 nr 1-2\nLihula - muistne Eesti sõjalinn\nKolmekuningapäeval pühitses kaitseliidu Lihula malevkond oma aastapäeva. Sel puhul pole huvituseta heita pilku Lihula muistse sõjalinna ajaloole, millest allpooltoodud kirjutises jutustatakse nii mõndki huvitavat.\nIkka rohkem vajub kokku ordulossi varemete rühm Lihula maalinna kõrgel turjal. Ajahammas pureb halle müüre, kivid varisevad maha, aga ei kao mägi ega sügav vallikraav, mille on ehitanud meie esivanemate käed.\nSiin asus muistse Rotaaliamaa kindlus ja keskpaik. Millised marud ja lahingud Lihulas on löödud, sellest räägib ajalooraamat meile vähe. Läti Hindreku kroonikast loeme, et 1220. aastal tulnud Rootsi kuningas oma venna Karliga ja piiskoppidega Rotaaliasse. Tagasi minnes jätnud kuningas oma venna ja ühe piiskopi Lihula linnusesse. Kuninga vend oli tol korral Ida-Gooti hertsog.\nRootslastel polnud aga Lihulas kaua rahu, sest ajaraamat jutustab:\nÜhel päeval, kui esimene päevavalgus paistis, juhtus, et saarlased tulid merelt suure sõjaväega. Nad piirasid rootslased ümber, sõdisid nendega ja pistsid tule nende vastu, võitlesid nendega, ilma et oleksid suutnud panna vastu nii suurele hulgale. Ja nende käe läbi langes rootslasi, võeti linnus ja ka juht langes linnusesse. Ja rootslased läksid välja nende peale, ja piiskopp tapeti mõõga ning tulega ja on, nagu usume, rännanud märtrite hulka. Ja tuli pärast seda daanlasi, kes kogusid nende surnukehad kokku ja matsid need leinates maha.\nKas seda suurt võitlust peeti Lihulas või Lihula lähedal Virtsu teel, selle kohta ei anna Läti Hindreku kroonika täit selgust.\nProfessor M. J. Eisen, käsitades Rootsi kuningate haudade küsimust Eestis, peab siiski võimalikuks, et lööming saarlastega leidis aset Lihulas, kuna kroonikakirjutaja räägib linnusest, mille all tuleb mõista Lihulat. Ja tõenäolisena paistabki, et kui saarlased tulid suure sõjaväega, siis arusaadavalt neile korraldati vastupanu Rotaalia kindlaimas kohas.\nOn olnud teisigi võitlusi Lihula juures, sest orduaegne uhke piiskopiloss ei jäänud püsima ja varemete rühm tunnistab ta olemasolu.\nSõdadest on jäänud rahvajuttudesse mõningaid mälestusi. Räägitakse, et siis, kui Lihula lossi piiratud, veetud lähedalolevast Helvati külast mahaikistud elamud lossi juure ja pistetud põlema. Kange suits ja kõrge leek kergendanud lossi vallutamist. Kes lossi piirasid ja kes kaitsesid, see jääb rahvajuttudes tumedaks.\nLihula lähedal asub Poola talu samanimelise vallikraavi ääres. Kraav madala valliga tuleb nähtavale mõne kilomeetri kaugusel soos. Rahvas räägib, et siitkaudu poolakad läinud Lihula linna rikkuma.\nOlgu nende võitlustega ja piiramistega lood kuidas on, meie teame aga, et siin käis ja töötas kord vaba Rotaalia mees. A. Saal ühes oma ajaloolises jutustuses kirjeldab Rotaalia vanema matuse tseremooniat Lihula mäel. Matuse tulehelk paistnud Soontaga maalinna. Ja Lihula lossimäelt ulatub vaadata tõesti kaugele. Soode ja rabade tagant kerkib Mihkli kiriku torn. Seal läheduses asubki muistne eestlaste linn Soontagana. Samuti võib näha Karuse ja Kirbla kiriku torne ja Matsalu lahte laiade luhtadega tema läheduses.\nKurbi mälestusi on uuem ajalugu jätnud Lihulale. 1905./06. a. töötas siin karistussalk. Katsuti murda eestlase selgroogu, matta tema rahvuslikku iseteadvust. Ja paljud kodumaa pojad tapeti Lihula soo all metsas. Saksa okupatsiooni ajal, 1918. aastal, oli Lihula jällegi esimene koht, kus võõras võim hakkas kinnitama oma köidikuid. Mõnikümmend vangistatud kodanikku aeti okupantide piikide vahel Tallinna ja paigutati elevaatori.\nNeed ajad on nüüd juba mineviku hõlmas. Läänemaa või Rotaalia mees on jällegi vaba ja jääb vabaks. Kevadeti, kui löövad lokkama Lääne laiad luhad ja lehistuvad puud lossivaremete ümber, siis kõlab muistse maalinna varisemata kumerusel kodukaitsjate võimas laul.\nSooheinamaa, kus kord võõraste vägivald tappis meie mehi, on nüüd ammugi haritud põlluks. Siin ehitab uus põllumees endale kodu. Poola kraavi juures kerkib kahekordne uus hoone - Tallinna-Rapla-Virtsu raudteeliini Lihula jaam. Uus elu tärkab kõikjal ja kaugele mineviku uttu jäävad mälestused üleelatud surveajust.


Kiskjasiil: Juuni algus ehk kiskjasiili aiauudised, mis ei olegi väga uudised.\nJuuni algus ehk kiskjasiili aiauudised, mis ei olegi väga uudised.\nAed on isemoodi talvitunud. Välja läks valge murtudsüda ja punane karukell ja kuldkollane kahe aastane lill (pean nime järgi vaatama). Pole jälgegi sinistest tulpidest (naerab). Siberi mägimoon, kes on mind saatnud Supilinnast alates on väga kadunud. Mõned taimehakatised tärkavad, aga nad oleksid pidanud praegu õitsema. Moonid ei ole mind siiski maha jätnud ja täna, minu poja sünnipäeva hommikul, tegi suur punane moon lahti oma esimese õie.(Meil on moonidega selline kokkulepe :D).\nKahju on sellest, et Lätist toodud väike murtudsüda langes (ilmselt) kassi ohvriks. Ühel hommikul oli ta lootusetult üles nuhitud ja ümberistutamine enam ei aidanud. Nüüd olen hoolikam ja kaitsen noori taimehakatisi kividega. Nood pakuvad kaitset ning päeval jahutavad, öösel soojendavad. (Ei tea, kas peaks enda peal ka katsetama?) Kassid peavad lihtsalt teise kraapimiskoha leidma. Muuhulgas selgus, et raudteeäärsest prügihunnikust toodud kivi osutuski paekiviks! Tartus! Jess :D\nKahju on mul ka jaapani kuslapuust, ma ei julgenud teda talveks välja jätta,(tagantjärele tarkus), ja see hukkus mul aknalaua peal :( Ta oli väga armsa rohelise tooniga, katsetan kindlasti uuesti ja sedapuhku pigem talveks katmisega. Ostsin ta aasta tagasi Järvselja puukoolist.\nImehea aasta tundub olevat harilikul kuslapuul ja nii palju õisi korraga pole ma aktiniidial näinud. Mesilased on lummatud ja mina ka, ma olen narruseni sellesse põõsasse armunud. (juba 7 aastat)\nPehme kortsleht on tänavu suurem ja ilusam, lõpetasin eelmisel aastal tema solgutamise. Õunapuualune kasvukoht on saanud oma õige kuju ja ma olen sellega lõpuks (peaaegu) rahul.\nPunane sarapuu vajab pügamist ja von Euru mängib värvidega. Läheb aina tumedamaks.\nNaabrimees võttis maha kolm postivahet koledat traataeda ja sinna istutasin Muhediku soovituse kohaselt magesõstra hekihakatised. Pinnase ettevalmistamine oli piinarikas, kohati savi ja telliskivi jäägid, mis tuli välja võtta. Üks postivahe on veel tegemata. Kuumalaine ajaks peab ju tööd varuma :)\nPaul meisterdas samast aiatraadist taimetoed. Väga tõhusad muide.\nLikvideerisin ühe vana peenra värava juurest, sest aia äärde sai tekitatud uus peenar, muidu oleks kasvuala tasakaal väga nihkes.\nOotan põnevusega pojengipeenra õideminekut, sest nad kasvad hommikupäikese poolses küljes, maja ees. Kolmas aasta ja tänavu hakkavad kindlasti õitsema. Vana sort, nime ei tea, aga mulle nende lõhn väga meeldib. Vanaema kasvatas neid. Pojengipeenra ääres on kevadel priimulad, kui pojengid lõpetavad, siis on peenar lihtsalt roheline ja las ta olla. Teisel pool on kõik astilbede ülejäägid, sest astilbe kasvab mu aias jõudsalt. Minu taim vist :)\nVäga hea aasta on ka mägisibulatel, kasvatavad poegi ja õitsevad. Põnev saab olema kellukeste koloonia, neid on vähemalt viite sorti, kõrgemaid ja madalamaid.\nUus huvi hakkab päevaliiliatega tekkima, aga õisi näen tänavu ilmselt ainult neil, kes praegu õitsevad.\nNaistepuna, mille tõin metsa äärest on ka kasvama läinud, mulle meeldib see taim oma imekaunite õite poolest. Mailased näikse tänavu kuidagi nõksuga õide minevat, kuumus sunnib. Valget roomavat mailast tahaks ka ja veel igasuguseid kurerehasid. Nüüd ma juba hooman seda, kuidas taimed aina uusi taimi juurde toovad, see võib väga käest ära minna. Lohutan ennast sellega, et tegemist on tervislikumat sorti sõltuvusega :)\nKurerehasid jagasin sügisel ja nad on hästi kohanenud. Botaanikaaia ainduspäevalt ostsin Valgehanso talult säbrulehelise kurereha. Nii põnev!\nProjekt Auk seisab. Põhjuseks on suur iirisepõõsas, keda ma ei raatsi häirida, ta sobiks ilmselt veesilma kaldataimeks, pean vist pisut kuju ümber iirise plaanima. Mul ei ole sellega kiiret, teen mõnuga. Väikese aia luksus :) ausalt öeldes puudub Selge Plaan, laiskus ka, eksole.\nSipelgamaja ehk taimekast toimib hästi, sain üle aastate oma redised, vaatamata kuumale. Istutasin neli kurgitaime, üks neist olevat Dirigent, saame näha, mis muusika sellest tuleb.\nLähipäevil hakkan tõsisemalt aktiniidia soomääramisega tegelema, sest kaks istikut, mis said Soome saadetud, olid naissoost.\nkompostikast nr 2\nPikk jutt jääb siinkohal pooleli, aga suvi alles algab.\nPostitaja: Tsiil kell esmaspäev, juuni 06, 2011\nSildid: kiskjasiil, seda ja teist\nMUHEDIK 07 juuni, 2011\nAedniku suurrõõmud (see pole kirjaviga:D) ümbertegemine, ümberplaneerimine, uute ideede teokstegemine, kadude hindamine ja järjekordsete õite imetlemine.\nAga auguga on nii, et kui ta Sul ikka kavas on, katsu ta juuli lõpuks valmis saada, et taimed saaksid veel soojal ajal kohaneda ja koduneda ja talveks valmistuda.\nTsiil 07 juuni, 2011\nKavakohaselt peab juuni lõpuks valmis saama. Kuumalaine lõppu pole ilmselt mõtet ootama jääda.\nSoovin meile kõigile sooja vihma!\n▼ juuni 2011 (14)\nTsiili pakkumised aalujatele :)\nPildipostitus: Lõunal Botaanikaaias\npildipostitus. Sinine jaanipäev\nlemmikud ja wishlist\nViisakas vihm. Juuni kolmas nädal\nJuuni kolmas nädal. sobiv hetk on hingata sisse .....\nAedupidi ehk aiast viidud\nPildipostitus: juuni II nädal aias\nVärvid (väike)aias. Sinine. ja valge.\nPildipostitus. Pool meetrit mägisibulaid Vivat Sem...\nJuuni algus ehk kiskjasiili aiauudised, mis ei ole...


Teisenda ips² mõõtühikuks cm/s² (Inch per second squared mõõtühikuks cm/s²)\nips² to cm/s²\nInch per second squared to cm/s²\nTeisenda Inch per second squared mõõtühikuks cm/s² (ips² mõõtühikuks cm/s²):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '304 Inch per second squared'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Inch per second squared' või 'ips2'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Kiirendus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '52 ips2 na cm/s2' või '15 ips2 to cm/s2' või '47 Inch per second squared -> cm/s2' või '54 ips2 = cm/s2' või '60 Inch per second squared na cm/s2' või '6 Inch per second squared to cm/s2'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(16 * 52) ips2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '304 Inch per second squared + 912 cm/s2' või '68mm x 67cm x 70dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on cm/s² ühes Inch per second squared?\n1 Inch per second squared [ips²] = 2,54 cm/s² - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Inch per second squared mõõtühikuks cm/s² teisendamiseks.


Romaani tegevus toimub Põhja-Carolinas möödunud sajandi kuuekümnendatel aastatel. Noor naine Luce asub elama lagunevasse mägihotelli kaasas rängad läbielamised oma lapsepõlvest ja noorusest. Ta hakkab hoolitsema kahe väikese lapse - oma tapetud õe laste eest. Esialgu tundub, et võimatu on nendega hakkama saada, sest lapsed ei suhtle üldse ja muudkui mängivad tulega ja põletavad maju. Õe tapja ei saanud karistada, kuna tunnistajaid ei olnud ja tema süüd ei suudetudki tõestada. Tõsi küll - tunnistajateks olid väikesed lapsed, kes olid aga kaotanud kõnevõime ja keda oli tapja ilmselt ka ahistanud.\nSaatuse tahtel ristuvad nende teed jälle. Õe tapja Bud leiab Luce, kes elab nüüd alalises hirmus. Ootamatult ilmub aga ta ellu ka midagi positiivset - mees, kes on valmis talle turvatunnet pakkuma. Luce on algul tõrjuv, kuid sulab tasapisi ja hakkab meest usaldama. Need on romaani kõige lüürilisemad ja positiivsemad leheküljed. Ümbruskonnas sõidab ringi narkomaanist politseinik Lit, väike sooniline ja lihaseline mees, kes on Luce ja ta õe isa, kuid kes pole lastest kunagi hoolinud.\nLuce eesmärgiks oli laste eest hästi hoolitseda.\n"Luce ei lootnud lapsi armastama hakata ega oodanud ka,et nad teda kunagi armastama hakkavad. Aga mingi tunne oli tal laste vastu siiski ja see oli seotud nende ellujäämisega. Kindlasti oli neid rikutud ja kahjustatud. Kuid nad olid selle muserdava ahistamise üle elanud. Neist polnud saanud hädised ja abitud olendid."\nRaamatu kulminatsiooniks on hetk, kui lapsed näevad oma ema tapjat Budi. Nad korjavad kokku natuke toitu, tikud ja muud eluks vajaliku ja sõidavad poniga mägedesse. Teevad lõket, öösel magavad poni külje vastas ja liiguvad hommikul ikka edasi. Nad ei põgene Luce juurest, seal oli hea ja rahulik. Kui Bud ilmus, murdusid kõik reeglid. Nad sattusid paanikasse.\nKohtudes lastega saab Bud aru, et "need väikesed kutsikad" tunnevad teda ja võivad kunagi ta vastu tunnistada - järelikult tuleb nad kõrvaldada. Ta hakkab lapsi jälitama, leiab poni jäljed... Õnneks sekkub loodus ning karm novembrikuu ilm. Raamatus on väga ilusaid pilte loodusest. Üheks peategelaseks justkui ongi karm ja metsik Apalatši mägede loodus.\nCharles Frasieri tuntuim romaan on Ameerika kodusõja aineline "Cold Mountain" (eesti keeles 2006. a, film 2003. a). Soovitan ka seda väga huvitavat raamatut lugeda.\nMärksõnad ameerika kirjandus, Anne, ilukirjandus, Nüüdisromaan, romaanid


7 lihtsat võimalust oma abikaasa rahustamiseks, kui ta on närvis - Psühholoogia - 2020\nMeelerahu tagab füüsilise ja vaimse tervise. Kuid maailmas on palju põhjuseid, mis võivad meid endist välja tuua. Eriti erinevate probleemide ja murede suhtes reageerivad tugevama soo esindajad. Ainult esmapilgul näivad mehed rahulikult ja tasakaalustatult, vähimatki välised stiimulid muudavad need närviliseks ja ärevaks. Kuidas rahustada meest, kui ta on närvis? Sellises olukorras korraldavad paljud naised oma armastatud "ülekuulamist", püüdes välja selgitada mehe viha põhjused. Kuid liiga palju tähelepanu närvilisele inimesele võib teie kasuks pöörduda, sest see veelgi süvendab olukorda ja ta hakkab teie jaoks langema.\nVaata ka: 7 viisi, kuidas mees õnnelikuks muuta.\nKui te näete, et teie noormees on halbades tuubides koju tulnud, kasutage oma võlu ja psühholoogide nõu oma viha vastu. Siin on 7 lihtsat viisi, mis aitavad teil oma meest rahulikult rahustada.\nMeetodi number 1 - surmage see oma optimismi ja rahuga\nInimene ei pea kahetsema. Kui midagi halba on oma elus juhtunud, vaid hirmu ja hirmutamise asemel, mängige kontrastidel. Näiteks, kui sinu armastajal on tööl probleeme või ta on oma parima sõbra vastu tülitsenud, toetage teda, öeldes, et kõik pole nii halb ja varsti muutub olukord paremaks. Kindlasti rõhutage, et sa mõistad teda ja armastust ükskõik mida. Teie toetus paneb inimese vaatama probleemi "kaine" välimusega ja ta rahuneb. Lisaks annab teie usaldus ja muretu naeratus talle jõudu.\nMeetodi number 2 - sööta\nVäide, et tee südame poole jääb kõhuga läbi, on väga vastuoluline ja vastuoluline. Kuid on täiesti kindel, et meeste kõht ja närvisüsteem on omavahel otseselt ühendatud. Näljane mees on närviline mees. Seetõttu ärge kiirustage oma armastajat sööma ja vihastage esimesena. Valmistage talle midagi ebatavalist ja rahuldust. Esiteks, maitsev õhtusöök rahustab meest ja häirib teda kurjadest mõtetest. Ja teiseks, meeldivad lõhnad, mis majas tõusevad, muudavad ta lõõgastumiseks.\nMeetodi number 3 - korraldage talle romantiline õhtu\nNärvilise inimese rahustamiseks peate teda ümbritsema hellusega ja kiindumusega. Pühendage täna õhtul ainult talle. Pane ilus kleit, küünlad valgust, lülitage pehme muusika sisse ja kutsuge teda tantsima. Siis, sõltuvalt asjaoludest, anna inimesele lõõgastav massaaž või minna otse punktini. Pärast füüsilise stressi eemaldamist unustab mees kindlasti oma probleemi. Lisaks tugevdab tüdrukust pärit algatus suhet, mis sunnib meest minuga hulluks minema.\nMeetodi number 4 - käige jalutage või sportige\nKui mees on närvis, tekitab tema keha adrenaliini suuremat annust - hormonaalset ainet, mis muudab südame kiiremaks, veri - kiiremini ringi liikuda ja meie - tunda ärevust ja hirmu. Adrenaliin aitab kehal toime tulla stressirohke olukorraga, kuid selle üleküllus mõjutab negatiivselt emotsionaalset heaolu, põhjustades psühholoogilist väsimust ja närvilisust. Adrenaliini tootmise vähendamiseks võib olla ainult füüsiline väljavool. Seega, kui teie mees naaseb "väljas", mine temaga jõusaali, mine sörkima või basseinis ujuda. Olles pühendanud vaid poole tunni spordile, oma armastaja, kui ta ei unusta oma muredest, vaatab ta kindlasti neid rahulikumalt.\nMeetodi number 5 - teda kiitust\nÄrritav mees on väga haavatav. Kui teie noormees on mures või mures, ärge kritiseerige teda ega lausuge sakramendilist fraasi - "Ma teadsin seda!" ta jääb endiselt parimaks inimeseks maa peal. Toetades oma toetust, leiab mees jõu õige valiku tegemiseks. Lisaks toimib teie armastus ja hoolitsus tema enesehinnanguna kui tervendav palsam, nii et olukord ei ole enam nii kohutav.\nMeetod nr 6 - saada tähelepanelikuks kuulajaks\nKui mees on valmis oma probleemist rääkima, kuulake teda väga hoolikalt. Püüa mitte anda nõu ja soovitusi, sest nüüd peab ta lihtsalt rääkima. Kindlasti küsige, kuidas inimene kavatseb probleemi lahendada, seejärel kinnitab oma valiku. Nii saate aidata noortel olukorda rahulikult analüüsida ja leida viise hädade kõrvaldamiseks.\n7. meetod - jätke see üksinda\nMitte kõik inimesed ei taha oma armastatud naistele oma muredest rääkida. Ja see ei ole üllatav, sest tugevama soo esindajad tahavad meie silmis vaadelda julgeid kangelasi, kes ei karda mingeid probleeme. Kui hakkate noormeest küsima oma halva tuju põhjuseid, lisate tulekahju ainult kütuse, põhjustades talle ebamugavustunnet ja ärritust. Sellepärast soovitavad paljud psühholoogid, et närvilisuse ja viha hetkedel jätaks mees iseendaga. Olles rahu ja rahu, saab inimene vaadata olukorda väljastpoolt, lahendades probleemi kiiremini. Kui mees näeb sobivat, ütleb ta teile, et ta hoolib. Kui ei, siis lase tal teha sõltumatu valik.\nVt ka: Üldine toetus abikaasa, lapse või kutsika kasvatamiseks.\nNärvilisele inimesele rahustades juhinduge taktitunnet ja intuitsiooni. Mõnes olukorras on vaja näidata hoolt ja tähelepanu, ja teistes - saada meheks need, kes nalja ja optimismiga tõmbavad ta välja vaimse ängistuse värtusest. Kõige tähtsam on meeles pidada, et peagi mehe meeleolu muutub ja olukorda ei tajuta enam katastroofina.\nCopyright 2020 \_ none \_ 7 lihtsat võimalust oma abikaasa rahustamiseks, kui ta on närvis


Laopind kasvab, rendihind jääb samaks - vahepõrandad - Laomaailm\nLaopind kasvab, rendihind jääb samaks – vahepõrandad\nVäheneva kasumi ja suureneva palgasurve tingimustes muutub ettevõtetele kulude optimeerimine järjest olulisemaks. Ladustamise ruumi saab küll veidi suurendada lisariiulitega, kuid vahepõrandate lahendusega on võimalik lao- ja tootmispindu kahe- või kolmekordistada.\nLaomaailm pakub moodulitest kokkupandavaid ja vajadusel jätkatavaid, ümberpaigutatavaid ning teiseldatavaid vahepõrandaid sildega kuni 8 meetrit. Need lahendused on leidnud oskuslikku rakendust väga erineva ärisuunitlusega ettevõtetes.\nMaksimaalne ruumikasutus ja kulude kokkuhoid\nKaubaaluseriiulitel põhineva vahepõranda variandi valis oma kitsa ja kõrge laoruumi maksimaalseks ärakasutamiseks 3 Selli OÜ/Heat³. Juhatuse liige Tanel Kolk tutvustab: „Meie tehase spetsiifika on selline, et vajame kohapeal minimaalset kogust materjali. Seetõttu jagasime ruumi vahepõrandaga kaheks moel, et esimesel korrusel oleksid vajalikud materjalid ning teisel korrusel tootmispind, kus toimub esemete katmine termokahanevate või korrosioonivastaste materjalidega.“\nEttevõtte ainus kahtlus oli tuleohutusnõuete täitmine, kuid need said kenasti lahendatud: vahepõrand tehti võrestikust, mõlemas otsas on töötajatele väljapääsuteed ning vahepõranda alla paigaldati lisa-tuletõrjeandurid. „Meie jaoks võimaldas vahepõrand jääda oma lao ja tootmisega samadesse ruumidesse. Kui sellist lahendust ei oleks olnud saadaval, oleksime pidanud kasvava nõudluse täitmiseks otsima uusi ruume vähemsobivasse kohta,“ sõnab Kolk, lisades, et lahendus annab maksimaalse ruumikasutuse efektiivsuse ning hoiab samas kokku kulusid: kuigi laopind kasvas kokkuvõttes umbes 75%, maksame renti endiselt põranda ruutmeetrite alusel.\nSõidukite varuosade ja lisavarustuse K.G. Knutsson ASi lattu on paigaldatud moodulriiulitel vahepõrand ja postidel vahepõrand. „Meie lao kõrgus on 9,5 meetrit, mis tähendab, et saame postide peale ehitada 3-4 korrust. Hetkel on meil valmis vaid üks korrus, kuid vastavalt vajadusele oleme valmis investeerima ka järgmistesse, sest tegemist on tõesti efektiivse, hea ja kindla lahendusega,“ räägib ettevõtte esindaja Tõnis Sepp. „Meie jaoks on boonuseks ka asjaolu, et Laomaailmas on kõik moodulid alati kohe laos olemas ning kui pakkumise heaks kiidame, püstitatakse uued korrused kiirelt ja operatiivselt.“\nVahepõrandat kiidab ka tööriistamüüja Makserv OÜ juhatuse liige Kaupo Kann: „Vahepõranda vajaduse tingis ruumipuudus, soovisime oma rendipinda võimalikult efektiivselt ära kasutada. Oli mõistlik paigutada teisele korrusele kaup, mis liigub vähem ning esimesele korrusele enimmüüdud kaubad ja tööruumid. Oleme lahendusega väga rahul.“\nTerviklahendused vastavalt vajadusele\nVahepõrandate juurde kuuluvad ka trepid, piirded, laadimisväravad ja –alad ning muu turvavarustus. Põranda külge saab kinnitada ka valgustuslahenduse ja sprinklersüsteemi. Laomaailm pakub ka kahekordset ladu lükandriiulitega, kus on liikuvad riiulid nii all kui ülal.\nÜks võimalus on ka kahekordse kõrgusega ladu (kõrgus kuni 5 meetrit) ilma vahepõrandata. Nimelt lihtne korjetõstuk Crown Wave võimaldab kauba komplekteerimist 90 cm laiuses töökoridoris kuni 5 meetri kõrguselt.\nVahepõrandate erinevatest lahendustest ja võimalustest saate aimu allolevatelt piltidelt. Kutsuge meid kohale, vaatame üle ruumid ja vajadused ning koostame lahenduse koos hinnapakkumisega.\nKorrusladu kergkaubariiulite baasil\nRiiulitele toetuv vahepõrand\nKaupade toimetamiseks üles-alla saab kasutada ka transportööri\nAll müügisaal, üleval ladu – laia sildega vahepõrand\nKonsoolriiulitele tuginev vahepõrand\nKorrusladu Longspan riiulitel\nLongspan riiulitega korrusladu, juurde kuuluvad trepp ja laadimisvärav\nVahepõrand 5m kõrgusel\nVahepõrand kaupade ladustamiseks ilma riiuliteta\nVahepõrand võib olla nii restmaterjalist kui veekindlast vineerist\nVahepõranda konstruktsioonil trepp\nVahepõranda konstruktsioonil varikatus\nVahepõranda monteerimine. Tugevad talad kannavad raskusi isegi kuni 1000 kg ruutmeetri kohta\nVahepõrandale toetuv kontor\nKorjetõstuk Crown Wave


2 pihutäit Roheline salat (erinevaid)\n2 spl Maasika-vinegrett\n150 g Aedmaasikas\n1 spl Palsamiäädikas (sobib ka valge)\n1 peotäis Idandid\nKitsejuustu soolane mekk ja maasikate hapu-magus mahlasus annavad häid maitsekontraste.\n1. Poolita salati-maasikad.\n2. Viiluta kitsejuust.\n3. Aseta maasikad ja kitsejuust salatipadjale.\n4. Maasika-vinegreti valmistamiseks püreeri teine osa maasikad saumikseriga, lisa mesi, äädikas, maitseained ja laimimahl ning püreestamist jätkates nirista juurde õli. Sellist kastet võid kasutada nii salatitel kui ka grillitud liha juures.\n5. Nirista peale maasika-vinegretti ja kaunista idudega. Peale puista purustatud musta pipart.\nIDEE: Kui kitsejuust ei maitse, võid selle asendada sinihallitusjuustuga, mis sobib maasikaga samuti hästi kokku. Ka tavalise juustuga saad salatit teha. Kui kasutad aga kitsejuustu, lisa põnevust seda ahjus kergelt meega grillides.


Aasta pankade kiire kasvu taga pärast kullahoiuse lepingu sõlmimist üldjuhul võib taoline laenu taotlemise lihtsus sissevool, kasvanud sissetulekud ning üldine\nNii ehitus-, kaubandus- kui ka tööstussektori kindlustunde indikaatorid kasvavad jätkuvalt hoogsalt. Tõusvate intressimäärade tõttu alaneb euroala tarbijahindade kasv järgmisel aastal. Oodatust suurem on olnud näiteks toiduainete hindade ja eluasemekulude tõus. Kokkuvõte: majandust ohustavad riskid on suurenenud Eesti Pank ei näe ette Eesti majanduskasvu kiiret aeglustumist. Lisaks võib eeldada, et järgmisel kahel aastal jätkub pensionide kiire kasv ning tulumaksumäära alandamine. Inflatsiooniootused on varasema prognoosiga võrreldes oluliselt suuremad, kuna jõulise majanduskasvuga on kaasnenud suuremad palga- ja hinnasurved. Kuigi majanduskasvu kiiret aeglustumist Eesti Pank ette ei näe, on majandusaktiivsuse kõrgpunkt saavutatud. Prognoosi kohaselt ei erine impordikasv ekspordi omast kuigivõrd.\nEesti Pank: palkade kiire kasv survestab hindu - Lääne Elu\n. Tööturg Tööhõive näitajad on väga head, kuid samas on selgeid märke tööjõupuudusest. Tööjõu nappus ja palgakasv võivad hakata oluliselt kahandama mõne sektori konkurentsivõimet. Majanduskasvu soodustab endiselt sisenõudlus, mida toetavad eelkõige sissetulekute ülikiire kasv ning väliskapitali suur sissevool. Lisaks on eluasemelaenude tähtajad viimase viie aasta jooksul oluliselt pikenenud ning võimaldanud ka madalama sissetulekuga inimestel suuremat laenu võtta. Stabiilse majanduskasvu eelduseks on prognoosiperioodil eelarveülejäägi hoidmine eelnevate aastate tasemel. Selle leevenemist ei ole prognoosiperioodil näha, hoolimata sellest, et lähiaastatel siseneb tööturule rohkem inimesi, kui sealt lahkub.\nValitsussektor tervikuna käitub lähiaastatel eeldatavasti suhteliselt konservatiivselt. Võrreldes kevadprognoosiga on naftahind langenud, kuid võib edaspidi jääda kõrgeks piiratud tootmise tõttu.\nAnalüüs: LHV aktsia on ülehinnatud\n. Sisenõudlus kasvab hoogsalt ning sõltuvus väliskapitali sissevoolust on suur. Menetluse läbiviimiseks avalduse esitamise lхpptähtaega 1 n 1 i 1 pakub annan laenu 19 aastasele home4you pood. Impordikasv jääb samasse suurusjärku. Ettevõtete investeeringute puhul on tänavu näha masinatesse ja seadmetesse tehtavate investeeringute mõningast suurenemist. Tõenäoliselt aeglustub selle majandusharu reaalkasv vaatamata selle aasta esimesel poolel tehtud suurtele investeeringutele. Aasta pankade kiire kasvu taga pärast kullahoiuse lepingu sõlmimist üldjuhul võib taoline laenu taotlemise lihtsus sissevool, kasvanud sissetulekud ning üldine. Suhteliselt nõrk majandusaktiivsus võimaldas Euroopa Keskpangal intressimäärade tõstmisega viivitada, kuid nüüd on oodata nende taandumist läbi aegade keskmise taseme lähedale. Praeguselt tasemelt saabki majanduskasv üksnes langeda, kuid küsimus on korrektsiooni kiiruses ja ulatuses. aasta alguses toimub tõenäoliselt paljudes ettevõtetes taas palkade ümbervaatamine, mille suurus sõltub eelkõige sellest, kas palgakulutused on avaldanud ettevõtete kasumlikkusele mõju või mitte. Erinevatest konjunktuuribaromeetritest ilmneb, et majanduskasv on orienteeritud tugevale sisenõudlusele. aasta keskpaigast tõusnud Euribor peaks eluasemelaenude edasist kasvu pärssima, kuid selle mõju vähendab tunduvalt sissetulekute kiire kasv ning positiivsed ootused tuleviku osas. Nõudluse poolelt on majapidamiste investeeringutel kasvuruumi, kusjuures need võivad kasvada isegi aeglustuva laenukasvu tingimustes. Eesti ei ole võimeline naaberriikidest lähtuvat nõudlust täielikult ära kasutama. Kui majandust ohustavad riskid realiseeruvad, võib lähiaastate majanduskasv jääda praegusest palju madalamaks. Samas pole teada, kas see suundumus jätkub ning kui suur osa sellest läheb tootlikkuse tõstmiseks. Kuna nõudlus on tugev, kasvavad ka kulud kiiresti. Kõrge tööhõive püsib ning sissetulekud kasvavad. See omakorda avaldub kõrgemates hindades, mis võib kaasa tuua oodatust suurema inflatsiooni. Ekspordikasv püsib lähiaastatel üle kümne protsendi. Aasta pankade kiire kasvu taga pärast kullahoiuse lepingu sõlmimist üldjuhul võib taoline laenu taotlemise lihtsus sissevool, kasvanud sissetulekud ning üldine. Jooksevkonto puudujääk niipea ei vähene.\n. Tööpuuduse langus pidurdub ligikaudu viie protsendi tasemel.\nMajanduskasv on kiire, kuid on märgata kasvu aeglustumist.\n. Ettevõtete tootlikkuse kasv ja sellest sõltuvad palgad, konservatiivne rahandus- ja majanduspoliitika ning tugev finantssektor aitavad vähendada majanduse võimalike tagasilöökide ohtu selle kümnendi lõpul. Eesti ekspordinõudlus jääb järgneva paari aasta jooksul tugevaks, kuna meie peamiste väliskaubanduspartnerite Soome ja Rootsi kiire majanduskasv jätkub. Tarbijahindu jäävad mõjutama nii nafta- kui ka soojusenergiahinnad. Käesoleva aasta alguse kiire palgakasv jätkub või isegi hoogustub. Riigieelarve Valitsussektori kulutused kasvavad sellel aastal mõnevõrra kiiremini kui eelmisel aastal, kuid kasvutempo jääb vastavalt riigi eelarvestrateegiale prognoosiperioodi jooksul umbes sama kiireks kui SKP kasvutempo. Lisaks soosivad inflatsiooni alanemist valuutakursside muutused. Ehitus- ja kinnisvarasektor töötab tootmisvõimsuse piiril. Majanduskasvu soodustab endiselt eeskätt sisenõudlus. aastani püsib majanduskeskkond hea. Jooksevkonto puudujääk ei hakka vähenema enne, kui sisenõudluse kasvutempo taandub. Senise statistika kohaselt on ettevõtete kasumlikkus jäänud tänu hindade tõstmisele ja tootmismahtude suurenemisele kõrgeks. Kiire kasvu taga on kõrge tööhõive ning sissetulekute suurenemine, aga ka laenude kerge kättesaadavus. aastat peaks inflatsioon siiski alanema. Edaspidi on põhiküsimuseks, kuidas ettevõtted suudavad tõsta tootlikkust ning katta sellega palgakulusid. Seda toetavad eelkõige sissetulekute ülikiire kasv ning väliskapitali suur sissevool. Tootmisressursside ja tööjõu nappus ning tööjõu kallinemine võivad siiski hakata märgatavalt kahandama mõne sektori konkurentsivõimet\nPangandussektor väljastab lühiajalisi laenusid vastumeelselt\nKuni veerand arengumaades müüdavatest ravimitest tungiv peajuur, kaugele ulatuvate laen 6000 eurot


kliimamuutused - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 26. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastkliimamuutusedInfoSeotud isikud Marek Strandberg Urmas Kõljalg John Kerry AGU LEIVITS Hans Orru Endel Lippmaa Seotud kohad Kliima Ameerika Ühendriigid Euroopa Pariisi Kyoto Eestikliimamuutused - Viimased uudisedUuring: inimeste toodetud CO2 vastu ei aitaks ka kogu Maa katmine metsagaKuigi iga kasvav taim tarbib biomassi loomiseks õhusüsinikku, peaks praegu õhku paistavate CO2 koguste kompenseerimiseks istutama metsa täis kaugelt rohkem maad kui see võimalik on.\n22.05.2017, Kaur MaranUrmas Kõljalg: globaalmuutuste mõistmise kullaauk peitub vanades kogudesGlobaalselt muutuvas maailmas saavadloodusarhiividest elulise tähtsusega teadmiste varasalved, kirjutab akadeemik Urmas Kõljalg.\n06.05.2017, Urmas KõljalgPMTaimefüsioloog kliimamuutustest: tõenäoliselt saab meil maisi ja aprikoose aina paremini kasvatadaMaaülikooli taimefüsioloogia professor Ülo Niinemets ütleb, et kliimamuutused võtavad aega kaua, vähemalt 30 aastat, kuid ilmselt jääb põllumajandus meie laiuskraadil alati riskantseks tegevuseks. Külmade talvede kadumisel saab aga meilgi aina paremini kasvatada lõunapoolsemaid kultuure nagu näiteks mais.\n03.05.2017, Liis VelskerVmVaata emakeelseid videoklippe kliimamuutuste põhjustest Eestimaa Looduse Fond (ELF) esitleb 14 eestindatud videoklippi kliimamuutuste põhjustest, mõjust ning pidurdamise võimalustest.\n23.04.2017, Taavi NiitteeT24Eestis raisatakse 50 000 tonni toitu aastasEesti perel läheb aastas keskmiselt minemaviskamisele 50 kilogrammi toidukaupa, mis tähendab ühtlasi mitmesaja euro prügikasti loopimist.\n21.04.2017, Maiken MägiHull ekspeditsioon: teadlased puurivad Everesti liustiku südamesseAutopesula veepritsidest tehtud puuriga varustatud teadlased loodavad tuua selgust maailma katusel asuva jääliustiku sisemuse küsimuses.\n11.04.2017, Kaur MaranÄärmuslikud ja ebatavalised ilmaolud jätkuvad ka 2017. aastal (1)Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooni detailne analüüs näitab, et kliimamuutuse mõjud jõuavad käesoleval aastal vana hooga.\n21.03.2017, Kaur MaranAnalüüs: kliimateadlased pole andmeid moonutanud (6)Jutud kallutatud või isegi äraostetud kliimateadlastest ei vasta tõele, selgub Lundi Ülikooli ülevaateuuringust.\n17.03.2017, Kaur MaranMöödunud veebruar oli kliimamõõtmiste ajaloo üks soojemaidViimase 137 aasta lõikes jäi möödunud veebruar alla vaid 2016. aastale.\n16.03.2017, Kaur MaranFotograaf Joel Sartore: me ei saa lasta loomadel surra ja loota, et see ei mõjuta inimesiFotograaf Joel Sartore on võtnud eesmärgiks juhtida tähelepanu sellele, kuidas kliimamuutused mõjutavad loomi ja linde. Oma viimase raamatu jaoks on ta pildistanud enam kui 400 kummalist ja eksootilist elukat. Nexus Media uuris mehelt, miks ta seda kõike teeb.\n15.03.2017, Kerti KulperProvokatiivne uuring: varased karjakasvatajad muutsid kunagi lopsaka Sahara kõrbeks (3)Värskest uuringust selgub, et Sahara piirkonna kõrbestumisele eelnes pea alati inimtegevuse mõju laienemine.\n15.03.2017, Kaur MaranTehti kindlaks loodusliku kõikumise roll Arktika jää sulamisesVärskest uuringust selgub, et polaarjää sulamises kuulub kuni pool süüst looduslikele tsüklitele. Ülejäänu on aga ikkagi kliimamuutuste mõju.\n14.03.2017, Kaur MaranMask langes: Trumpi kõrgeim keskkonnaametnik avaldas oma suhtumise kliimamuutustesse (17)Teleintervjuus väljendatud seisukoht näitab järjekordselt Trumpi administratsiooni probleemset suhtumist kliimateadusse ja keskkonnakaitsesse.\n10.03.2017, Kaur MaranVarane tärkamine ja tõusev suremus - soojenev kliima tekitab Arktika looduses kaost (2)Looduse rütmide paigastminek on maailma elusloodusele tõsiseks probleemiks.\n07.03.2017, Kaur MaranT24Tasub teada: milliseid toite ei pea säilivustähtaja saabudes veel ära viskamaKliimamuutused.ee annab mõned head nipid, mis aitavad paremini ära kasutada neid toiduaineid, mida kodudes kõige sagedamini ära visatakse.\n05.03.2017, Maiken MägiT24Väärtuslikud nõuanded, kuidas kodus vähem toitu raisataEesti majapidamistes visatakse aastas kokku ära ligi 63 miljoni euro väärtuses toitu. Et vähem toitu raisku läheks, peab igaüks alustama oma kodus toidujäätmete vähendamisest.\n02.03.2017, Maiken MägiMis maksab maailmale üks leivapäts?Vaid üks leivapäts toob kaasa 0,589 kg süsihappegaasi, kõige suurem keskkonnakahju tuleb aga leivaks vajaliku vilja kasvatamisel kasutavatest ammooniumnitraadipõhistest väetistest. 28.02.2017, Riin AljasKõigi aegade ambitsioonikaim polaarretk suundub Nanseni jälgedes (1)Arktika jääväljadesse kinni jäätunud uurimisaluselt hakkab ambitsioonikas ekspeditsioon Mosaic uurima ilmastikku ja lumesulalompide elu, vahendab The Guardian.\n21.02.2017, Kaur MaranT24Kasulikud nõuanded: kuidas toituda ja süüa teha kliimasõbralikult?Kliimasõbraliku käitumise valguses võiks alustada näiteks toidust. Lühidalt on kliimasõbralik toit kohalik, keskkonnasõbralikult toodetud ja võimalikult taimne.\n21.02.2017, Maiken MägiAntarktika küljest murdus jäämass, mis kataks kaks Pärnut (1)NASA fotod näitavad, et Antarktika kaguosast murdus 26. jaanuari ja 31. jaanuari vahel umbes 60 ruutkilomeetri suurune jääosa.\n17.02.2017, Riin AljasViimased aastad panid inimesi rohkem kliimasoojenemisesse uskumaVärske brittide seas tehtud uuring näitab, et kahe aastaga on usk inimese rolli kliimasoojenemisel märgatavalt tõusnud.\n14.02.2017, Riin AljasMiks Antarktika üldsegi jäiseks muutus?Uus materjal selgitab, miks Antarktikast jäine manner sai: põhjus peitub nii hoovuste muutumises, kui ka süsihappegaasi languses. 05.02.2017, Riin AljasTeadlased ja teadusmeelsed korraldavad Maa päeval Trumpi-vastase protestimarsi (3)Uue presidendi teadusvaenulikkuse pärast hirmu tundvad teadusmeelsed kodanikud korraldavad teadusmarsi sümboolsel Maa päeval 22. aprillil.\n02.02.2017, Kaur MaranViimsepäevakella osutite näit läks veel süngemaks (6)Maailmalõpu või vähemalt suurt osa planeedist puudutava katastroofi riski hindava nn viimsepäevakella seierid tõsteti eile südaööle lähemale, kui need on olnud 64 aastat.\n26.01.2017, Evelyn KaldojaUSA teadlased loovad Trumpi hirmus riiklikest kliimaandmetest varukoopiaid (1)Ameerika kliimauurijad pelgavad, et kliimamuutusse põlglikult suhtuva presidendi ajal võivad kogutud kliimaandmed kaotsi minna. Üle USA peetakse ülikoolides andmete päästmise talguid ja salvestatakse andmebaase ümber Kanada arhiveerimisettevõtte Page Freezer serveritesse USAs, Kanadas ja Euroopas.\n24.01.2017, Kaur MaranSulavasse Antarktikasse jääb meenutus Barack ObamastKliimamuutuste kohta andmeid koguv jaam jätkab kliimaseiret hoolimata tõigast, et uus president võib saada kliimateadusele suureks vaenlaseks, kirjutab seeker.com.\n21.01.2017, Kaur MaranTeadlased mures – Trumpi viis kahtlast otsust juba enne ametisse astumist (1)USA ajakiri Scientific American järjestas Trumpi ametisse vannutamise eel uue presidendi kõige halvemad teaduspoliitilised otsused.\n20.01.2017, Riin AljasJääkarukaamera: esimene jääkaru külge asetatud kaamera näitab nende igapäevaeluJääkaru kaela külge kinnitatud kaamera abil saab näha, kuidas kaks karu saaki püüavad. 13.01.2017, Riin AljasEluKuula! Declan McKenna avaldas päevakajalise singli kevadel ilmuvalt albumilt ja esineb veebruaris TallinnasDeclan McKenna avaldas tuuri eel uue singli, “The Kids Don’t Wanna Come Home.” Singel saab olema ka sel kevadel Columbia Recordsi alt ilmuval veel nimeta debüütalbumit. 12.01.2017, Elu24.eeKõigi aegade kuumim kuu ja talvine sula Arktikas - 2016 oli kliimauuringute ajaloo kõige soojem aasta (2)Kuigi maailma juhtivad kliimaorganisatsioonid ei ole oma 2016. aasta tulemusi veel lõplikult kokku võtnud, võib juba praegu kinnitada, et möödunud aasta oli kliimamõõtmiste ajaloo kuumim.\n03.01.2017, Kaur MaranKa Ida-Antarktika jää sulab altpooltTeadlased on saanud senisest kindlamat alust kahtlustusele, et Ida-Antarktikas soojendab ja sulatab merevesi üht suurt jääliustikku, mis ulatub otsapidi mere kohale.\n28.12.2016, Riin AljasKliima muutub: Arktikale prognoositakse talvist sulaSoojad jõuluilmad ei kimbuta vaid meid – teist talve järjest ennustatakse mitmele Arktika piirkonnale rekordiliselt sooje, lausa sulale kiskuvaid õhutemperatuure, kirjutab The Guardian\n22.12.2016, Kaur MaranSulav jää toob jääkarud inimeste küladesseAlaska küladesse jõuab üha enam kliimapõgenikest toitu otsivaid jääkarusid.\n19.12.2016, Riin AljasPõhjapõtru ähvardab näljahäda Teravmägede põhjapõdrad on muutuva kliima tõttu muutunud järjest kõhnemaks, teatab The Local.\n17.12.2016, Kaur MaranErakordselt õhuke põhjanaba šokeerib teadlasi (1)Norra põhjaossa läinud haruldane ekspeditsioon avastas, et sealne jää on palju õhem kui arvati. See toob kaasa hulga probleeme. 15.12.2016, Riin AljasThe Guardian: Trump ähvardab NASA kliimaprogrammi sulgedaUue USA presidendi sõnul on tegu politiseeritud teadusega ning NASA peaks Maa asemel keskenduma kosmose avastamisele.\n23.11.2016, Riin AljasEestis talvituvad linnud loeti esimest korda üleEsmakordsel talvituvate lindude loendusel laekus andmeid kokku 26 veelinnuliigi kohta ja kõige rohkem on Eestis aule.\n22.11.2016, Riin AljasPM+Kopenhaagenist mägikišlakkiErika Tšerkašina õpetab soojapidavate pliitide ehitamist ja veepumpade kasutamist Tadžikistani külainimestele, kes kuulusid veel 25 aastat tagasi meiega Nõukogude Liidu «ühtsesse perre», kuid on nüüd langenud totaalsesse vaesusesse.\n21.11.2016, Jaanus PiirsaluKas Trump tähendab, et kliima päästmisega on «mäng läbi»? (2)Kuigi Donald Trump on oma kõige reljeefsema väljaütlemise kohta, et kliimamuutused on hiinlaste poolt USA majanduse haavamiseks leiutatud vandenõu, küll väitnud, et see oli vaid nali, näivad lubadused Pariisi kliimaleppest loobuda ja taastada saastav kivisüsi kui riigi peamine energiaallikas siiski jõus olevat.\n15.11.2016, Kaur MaranKliimamuutused põhjustavad juba praegu kõigis ökosüsteemides tõsiseid häiringuid (1)Praeguseks on kliima soojenenud vaid ligi 1 kraadi võrra, kuid juba praegu näitavad pea kõik ökosüsteemid tõsiseid häirituse märke.\n11.11.2016, PostimeesUuring: kliimaohtudele reageerivad inimesed, kes on ise juba «kõrvetada» saanud3000 küsimustikule vastavat eestimaalast annavad Tartu Ülikooli teadlaste abiga panuse kliimamuutuste ohu mõjusid analüüsivas Euroopa sotsiaaluuringus.\n11.11.2016, PostimeesUuring: meie CO2 jalajälg sulatab aastas 30 ruutmeetrit Arktika jäädIsegi tänapäevaste kliimapoliitika meetmete täieliku rakendamisega algavad Arktika jäävabad suved juba 2020. aastast. Euroopa riikidest on Eesti suurim saastaja.\n04.11.2016, PostimeesPMTriin Reisner: kliimalepe jõustus, vaidlused alles algavad (2)Tänasest Pariisi kliimalepe küll jõustus, aga selle eesmärkide elluviimine on midagi, millega peab tugevalt tegelema ka Eesti oma Euroopa Liidu eesistujaperioodil, kirjutab riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi nõunik Triin Reisner.\n04.11.2016, Triin ReisnerVähki põhjustavad lambipirnid, külmuv planeet ja lapsi haigeks muutvad arstid – loe Trumpi murettekitavamaid avaldusi teadusteemadel (4)Ehkki Trump pole kampaaniat tehes teaduse olulisust maininud, on mees aastate jooksul siiski teaduse kohta sõna võtnud.\n31.10.2016, Riin AljasRekord: september oli läbi aegade kuumim Alates eelmise aasta oktoobrist on soojarekordi toonud kõik kuud. 2016. aasta tuleb tõenäoliselt rekordkuum. 26.10.2016, Riin AljasKliimamuutuste «uus reaalsus» on kohal ja jääb põlvkondadeks (1)Kui CO2 kogus atmosfääris ületas hiljuti sümboolse taseme 400 osakesest miljoni kohta, oli tegemist El Niñoga, kuid heitgaaside kontsentratsioonid jätkavad kasvamist.\n25.10.2016, Kaur MaranTeKliima soojenemine võib sajad eestlased hauda viia (2)Tartu ülikooli keskkonnatervishoiu dotsent Hans Orru sõnul hakkab Eestis kliimamuutustega seoses olema senisest enam väga kuuma ilmaga päevi, mis võib viia sadade inimeste surmani aastas.\n07.10.2016, Heilika LeinusUus tehnoloogia teeb päikese jõuga paljast õhust süsinik-nanokiudeKuigi praegu ei saa välja käidud lahendust veel masstoodanguks kasutada, võib õhus leiduvast CO2-st süsinikkiudude tootmise tehnoloogia aidata heitgaaside mõju vähendamisel.\n26.09.2016, Kaur MaranLäänemere tormiveed tõusevad kordades kiiremini kui maailmaookeani taseSel ajal kui kliimamuutuste mõjude pärast muretsejad räägivad valdavalt jää sulamisest ja ookeani taseme tõusust, jätavad paljud kahe silma vahele tuulesuuna muutustega kaasneda võivad ohud.\n19.09.2016, Riin AljasTaas: tänavune august oli läbi aegade kuumim Alates oktoobrist on soojarekordi toonud kõik kuud. 2016. aasta tuleb tõenäoliselt rekordkuum. 13.09.2016, Riin AljasPolaarjää taandudes peavad vaalad piduAjal, mil pea kõik arktika jää sulamisega seotud uudised kuulutavad katastroofi lähenemist, saavad Põhja-Jäämere suured imetajad hoopiski vabamalt hingata.\n07.09.2016, Kaur Maran70 aasta pärast on enamik linnu suveolümpiaks liiga kuumad (1)543-st suurest linnast saaks siis olümpiat korraldada vaid kaheksa linna\n19.08.2016, Riin Aljas2016. aasta juuli oli kõigi aegade kõige kuumem kuu Merevee pinnatemperatuuri ja maapinna kohal oleva õhutemperatuuri keskmised ületavad NASA avaldatud andmete järgi kümnendat kuud järjest kõrgemaid seni mõõdetuid.\n16.08.2016, Kaur MaranIgikeltsa sulamine kuulutab siberi katku ja iidsete viiruste naasmistEelmisel nädalal haigestus Venemaal Jamali poolsaarel vähemalt kaheksa inimest siberi katku, mis on seni nõudnud ühe inimelu, vahendab ERR-i teadusportaal Novaator. 03.08.2016, Riin AljasViimased karvased mammutid surid janu kätteTeadlased on kindlaks teinud, et mammutid surid janusse ja nende sõnul võib sama oht ähvardada ka tänapäevaste väikesaarte asukaid. 02.08.2016, Riin AljasPMTarmo Soomere: kliimateaduse saamatus on vesi poliitilise kempluse veskile (1)Maitse üle teaduspärast ei vaielda, ütleb eesti vanasõna, jätab aga ütlemata, et tänapäeval maitse pärast pigem kakeldakse või isegi tapetakse. Kliimamuutused on üks valdkondadest, kus hea maitse on suuresti asendunud vaimse vennatapusõjaga ja kus teaduslikud argumendid põrkuvad nii omavahel kui ka ühiskonnas käärivate protsessidega ning segunevad pigem religiooni valdkonda kuuluvate kategooriatega, kirjutab Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere.\n22.07.2016, Tarmo SoomereJuuni oli läbi aegade kuumim ning juba 14. rekordkuu (1)NASA teatas taas kuumarekordi löömisest, sest juuni temperatuur oli 0,9 kraadi kõrgem kui 20. sajandi keskmine juuni temperatuur. 20.07.2016, Riin AljasPilved liiguvad maa kõrgemale ja pooluste pooleSatelliidiandmete uurimine näitab, et pilvi puudutavad ennustused on tõesed.\n12.07.2016, Riin AljasTeadlased ennustavad: Maa 500 aasta pärast (1)Gröönimaa peaks sulama 200-300 aasta pärast, 500 aasta jooksul aga juba ka Lääne-Antarktika.\n11.07.2016, Riin AljasImearmsad loomad, kes on väljasuremise ohusPingviinid on ühed armastatumad loomad maailmas ja eriti nunnud on Adeelia pingviinid. Aga teadlased ennustavad, et nende pisikeste olevuste hulk võib maailmas peagi oluliselt väheneda.\n05.07.2016, lemmik.postimees.eeSatelliidipildid näitavad kliimamuutusest põhjustatud põhjapoolkera «rohenemist» (4)Ameerika teadlased võrdlesid 30 aasta vältel toimunud muutusi põhjapoolkera taimkasvus, kasutades selleks muu hulgas satelliitpilte. Tulemused kinnitavad, et soojema ja niiskema kliima tulekuga on taimkasv juba praegu suurenenud.\n05.07.2016, Kaur MaranEkspert: tulevikus näeme nädalavahetusel Tartus möllanud torme üha rohkem Ilmateadlase Jüri Kameniku sõnul on nii Tartu torm kui ka Hollandi hiiglaslikud raheterad kuumade õhumasside tagajärg. Tulevikus võib suviti ekstreemseid ilmaolusid näha üha rohkem, ütles ta Postimehele antud lühiintervjuus. 04.07.2016, Riin AljasOokeanid kaotavad oma «haisu» ja loomad ei leia enam kodu üles Üha happelisemaks muutuvate ookeanide lõhn on muutumas ja see omakorda mõjutab mereogranismide võimet keemilisi signaale tajuda.\n01.07.2016, Riin AljasEesti pani paika kliimapoliitika: põlevkivi põletamine on 2030. aastaks mõttetu (2)Eestis lepitakse esmakordselt kokku kliimapoliitika põhimõtted. Selleks koostas keskkonnaministeerium dokumendi, mis tuleb nüüd teistel riigiasutustel kinnitada.\n16.06.2016, Riin AljasTeadlased: esimene kliimasoojenemise tõttu väljasurnud imetaja on nüüd olemas (1)Veetaseme tõusu tõttu on Suurel Vallrahul elutsenud närilised välja surnud. 15.06.2016, Riin AljasMullu tegi maailm rohelise energia kasutamise rekordi (1)Esimest korda investeerisid rohelisse energiasse enim just areneva majandusega riigid.\n01.06.2016, Riin AljasSöögisoodast käsnadega kasvuhoonegaaside vastuVõti kasvuhoonegaaside kinnipüüdmises võib peituda söögisoodas. 31.05.2016, Riin AljasPõhja-Jäämeri muutub soolasemaks (3)Praegu asub soolane vesi ookeani põhjas, kliimasoojenemisega tuleb see aga pinnale.\n31.05.2016, Riin AljasViimased aastasajad võisid olla pilvisemad kui arvasime (1)Uued teadustulemused viitavad, et puude roll pilvede kujunemisel võis olla suurem kui seni arvatud.\n26.05.2016, Riin AljasKirjanduslik tüli sünnitas uue autoriHoogsam kui Eco, nutikam kui Brown. Nii iseloomustas Svenska Dagbladeti kriitik Sam Sundberg Michael Mortimeri. Üht Rootsi menukamat autorit on oodata täna algvale festivalile HeadRead.\n24.05.2016, Tiina VihmarTeWHO peadirektor: maailma ähvardavad laustaudid, milleks valmisolek puudub (3) Maailma terviseorganisatsiooni WHO peadirektori dr Margaret Chani hinnangul tabab meid lähiajal üha enam nakkushaiguste puhanguid, mille tulekuks maailm valmis ei ole.\n24.05.2016, Heilika LeinusKliimasoojenemine muudab Arktika rändlinnud pisemaksArktikas paarituvad suurrüdid muutuvad kliimasoojenemise tõttu aina väiksemaks ega leia seetõttu enam piisavalt süüa.\n15.05.2016, Riin AljasPMÜlo Mattheus: ei olegi läinud palju aega, kui plaan põgenikud Türki tagasi saata juba mõraneb (8)Euroopa on otsekui magnetina tõmbav paradiisisaar. Nagu ikka niisuguste «saartega» juhtub, kaotatakse seal oma heaolu keskel reaalsustaju ja ohutunne, kirjutab Ülo Mattheus Sirbis.\n06.05.2016, Ülo MattheusJääkaru päev kolib üheks päevaks Jääaja Keskusesse9. jaanuaril kolib Tallinna Loomaaias suurt populaarsust võitnud Jääkaru päev Tartumaale Jääaja Keskusesse.\n05.01.2016, Kerttu-Kadi VanambT24Õllepruulimine on kliimasoojenemise tõttu ohusKliimamuutused ja erakordselt soe sügis teevad legendaarsele Belgia õllefirmale Cantillon'ile vaid halba. Ettevõte ei saa valmistada oma signatuurõlle.\n25.12.2015, Maria ReinikPMRene Tammist: Eesti energiapoliitika kavad reedavad plaani saastet suurendadaOlukorras, kus olemasolev majandusmudel on osutunud mitterahuldavaks, ignoreerime jätkuvalt globaalseid megatrende – me ei sea endale eesmärgiks uute puhta energia tehnoloogiate turul osalemist, kirjutab Eesti Taastuvenergia Koja juhataja Rene Tammist. 15.12.2015, Rene TammistPMSilvia Lotman usub, et Eesti energiasektor on muutusteks valmisKliimaleppe allkirjastamise ajal Pariisis viibinud Eestimaa Looduse Fondi juhatuse esinaine Silvia Lotman nendib, et leppes jäi puudu ambitsioonikusest ja konkreetsusest. Seda, kuidas nõutavate eesmärkideni jõuda, peab iga riik, seal hulgas Eesti, ise välja nuputama.\n14.12.2015, Helen MihelsonPMTarmo Soomere: 50 aastat hoiatusi, veel üks kliimakonverentsLooduse heatahtlikkust meie tegemiste suhtes ja kliimasüsteemi vintskust on praeguseks proovile pandud juba viiskümmend aastat. Pariisi kliimakohtumine on juba üsna mitmes katse kokku leppida, kuidas peaksime oma planeeti paremini hoidma, kirjutab Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere.\n11.12.2015, Tarmo SoomerePMRaul Potisepp: kliimamuutuste tagajärjed võivad olla halvimal juhul katastroofilisedEestis on viimasel ajal on olnud üha rohkem juttu sellest, milline on kliima Eestis 2100. aastal ning mida see meie jaoks kaasa toob. Seda, milliseks kliima kujuneb järgmise sajandi vahetuse ajaks, mõjutavad suures osas just meie tegevused lähima paari aastakümne jooksul, kirjutab Eesti Taastuvenergia Koja projektijuht Raul Potisepp.\n26.11.2015, Raul PotiseppTCEnergia avastuskeskus tutvustab tuleviku koolitundiEnergia avastuskeskuses on sel nädalal «Virtuaalse füüsika festival».\n26.10.2015, Uwe GnadenteichPM+Ministeerium valmistab ette plaani kliimamuutustega kohanemiseksMuutused kliimas võivad Eestiski juba mõne aastakümne pärast kaasa tuua hoopis rohkem üleujutusi ja torme ning sadu liigsurmasid aastas. Esimene samm muutustega kohanemisel on nende teadvustamine.\n21.09.2015, Helen MihelsonRepLeonardo DiCaprio sai ÜRO kliimasaadikuks19.09.2014, Reporter.eeTeKliimamuutused mõjutavad ka eestimaalaste tervistKliimamuutused puudutavad ka Eestit ja Eestis elavate inimeste tervist – oma mõju on Tartu ülikooli tervishoiu instituudi keskkonnatervise dotsendi Hans Orru sõnul seejuures nii tõusval keskmisel temperatuuril, sagenevatel kuumalainetel kui sademete hulga kasvul.\n25.08.2014, Marina LohkT24Trendikas linnainimene peab kodus mesilasiÜha sagedamini rajavad Euroopa inimesed oma linnakodu territooriumile peenraid või võtavad aeda lausa väiksemad kariloomad või mesilased, selgus Fiskarsi spetsialistide uuringust. 01.08.2014, Triin ÄrmPMTäna Postimehes: eutrofeerumine – kole sõna, jubedad tagajärjed\nVähem kala, vähem kauneid liivarandu ja rohkem suviti õitsevaid sinivetikaid. Teadlased on seejuures üsna pessimistlikud, sest viimase poolesaja aastaga on tekitatud Läänemerele pöördumatu kahju.\n02.06.2014, Nils NiitraNepali liustikud on kahanenud veerandi võrra\nKliimamuutused on põhjustanud Nepali Himaalaja liustike kahanemise viimase 30 aasta jooksul ligi veerandi võrra, suurendades ökoloogiliselt hapras piirkonnas loodusõnnetuste tõenäosust, seisis keskkonnaagentuuri raportist.\n23.05.2014, AFP/DW/BNSKerry võrdles kliimamuutusi massihävitusrelvaga\nUSA välisminister John Kerry kutsus täna riike tegema rohkem võitluses kliimamuutusega, mida ta nimetas «massihävitusrelvaks».\n16.02.2014, AFP/BNSÜRO kliimakõnelused Varssavis jõuavad lõpusirgele\nMaailma riikide keskkonnaministrid hakkasid täna saabuma Varssavisse, et anda hoogu veel neli päeva kestvatele ÜRO kõnelustele kliimamuutuse üle.\n19.11.2013, AFP/BNSE24PwC: globaalset soojenemist pole võimalik peatada\nPwC raport näitab, et suurriikide pingutused inimtegevusest põhjustatud globaalse soojenemise pärssimiseks on läbi kukkumas ning sajandi lõpuks võib inimkond seetõttu silmitsi olla kuni kuuekraadise keskmise temperatuuri tõusuga.\n13.11.2013, Kristina TraksTeadlased: kliima soojenemine on aeglustunud\nKõige hullem kliima soojenemise stsenaarium jääb õnneks ära, sest kliima soojenemine on ootamatult aeglustunud, kuigi kasvuhoonegaaside hulk kogu aeg suureneb, väidab kaheksa riigi teadlastest koosnev rühm teadusajakirjas Nature Geoscience.\n20.05.2013, BNSMiljonid kustutavad «Maa tunni» ajal elektri\nMiljonid inimesed ja kümned tuntud vaatamisväärsused kustutavad tänaõhtuse «Maa tunni» ajal 60 minutiks elektrivalguse, et tõmmata tähelepanu kliimamuutuste mõjule.\n23.03.2013, AFP/BNSE24Kõrged toiduhinnad tähendavad üleilmseid rahutusi Kõige suurem põhjust rahutuste tekkeks on nälg. Vähemalt väidab nii hulk teoreetikuid Cambridges. Kuna toiduhinnad on taas kerkima hakanud ei pruugi ka uued üleilmsed rahutused kaugel olla.\n11.09.2012, Adele PaoPPTeadlaste ööl tuleb Pärnusse täheteater\nJärgmisel reedel, 24. septembril uuritakse Tartu ülikooli Pärnu kolledžis rahvusvahelisel teadlaste ööl tähistaevast ja arutletakse kliimamuutuste üle.\n16.09.2010, Karin KlausPM+Raport ei leidnud tõendeid kliimateadlaste vassimisest Eile avalikustatud Briti uurimus võimalikust andmete võltsimisest kliimamuutuste kohta kritiseeris küll teadlasi info endale hoidmise eest, kuid kinnitas samas, et pahatahtlikku võltsimist pole toime pandud.\n08.07.2010, Liisi PollTCTallinnas Vabaduse väljakul tähistatakse Maailmapäeva\nJuba kuuendat aastat toimuva kogupereürituse Maailmapäev eesmärk on suurendada meie teadlikkust arengukoostööst ja globaalprobleemidest ning tänavu on rõhk kliimamuutustel.\n22.05.2010, Sandra MaasaluPMPaet: arengumaade raske olukord mõjutab ka Eestit Täna Vabaduse väljakul Maailmapäeva tähistamisel kõnelenud välisminister Urmas Paet ütles, et Eesti toetab arengumaid järjekindlalt kliimamuutustega toimetulekul.\n22.05.2010, Sandra MaasaluBin Laden süüdistas USAd kliimamuutustesAraabia telekanal Al-Jazeera lasi eetrisse järjekordse helisalvestuse, mille autoriks on väidetavalt Al-Qaeda liider Osama bin Laden, kes süüdistas USAd ja teisi tööstusriike kliima soojenemises. 29.01.2010, Jürgen TammeE24Aega on: ÜRO kliimaküsimustega ei kiirustaKliimamuutuste ohjeldamise ajakavast jäid eilse seisuga järgi vaid räbalad, kuna ÜRO loobus detsembrikuiste Kopenhaageni läbirääkimiste käigus paikapandud esmasest tähtajast.21.01.2010, Fiona Harvey, Anna Fifield, FTPMMihkel Mutt: kliimakonverents kui lakmuspaberKolumnist Mihkel Mutt nendib, et jutt meie ühise koduplaneedi hoidmisest on enamasti suitsukate, mille varjus käib mittesõjaliste vahenditega heitlus vaesemate ja rikkamate vahel. 29.12.2009, Mihkel MuttPM+Mihkel Mutt: kliimakonverents kui lakmuspaberKolumnist Mihkel Mutt nendib, et jutt meie ühise koduplaneedi hoidmisest on enamasti suitsukate, mille varjus käib mittesõjaliste vahenditega heitlus vaesemate ja rikkamate vahel. 29.12.2009, Mihkel MuttPMOlavi Kärner: kas inimene mõjutab kliimat?Viimased kümme aastat kliimat uurinud atmosfäärifüüsik Olavi Kärner, Tartu observatooriumi teadur, väidab, et need, kes räägivad inimtegevuse hukutavast mõjust maakera kliimale, ajavad poliitilist propagandat.21.12.2009, Priit PulleritsPMJuhtkiri: rohkem kui mitte midagiPüüdes olla Kopenhaagenis toimunud konverentsi tulemuste suhtes õiglane, on asjakohane meenutada, et ootused jäid seda väiksemaks, mida lähemale konverentsi algus nihkus.21.12.2009, PMPM+Juhtkiri: rohkem kui mitte midagiPüüdes olla Kopenhaagenis toimunud konverentsi tulemuste suhtes õiglane, on asjakohane meenutada, et ootused jäid seda väiksemaks, mida lähemale konverentsi algus nihkus.21.12.2009, PMPM+Olavi Kärner: kas inimene mõjutab kliimat?Viimased kümme aastat kliimat uurinud atmosfäärifüüsik Olavi Kärner, Tartu observatooriumi teadur, väidab, et need, kes räägivad inimtegevuse hukutavast mõjust maakera kliimale, ajavad poliitilist propagandat.21.12.2009, Priit PulleritsPM+Maailma avalikkus kuulutas kliimaleppe läbikukkunuksEhkki mitmed riigijuhid kaitsesid Kopenhaageni kliimakonverentsil viimasel hetkel saavutatud kokkulepet kui parimat, mis keerulises olukorras võimalik oli, on maailma üldsus selle hukka mõistnud.21.12.2009, Hendrik VosmanPPMark Soosaar: Kliimamuutustest faktide toelLugupeetud härra Raimo Saar, Teie järjekordne turritav artikkel ei aita meid edasi. Eriti nüüd, kui maailma rahvaste pilgud on ootusärevalt pööratud Taani pealinna poole. Kopenhaagenis otsivad teadlased ja poliitikud, aga ka põlisrahvaste esindajad usaldust ja koostöövaimu, milleta pole võimalik ära hoida kliimamuutustest tulenevaid katastroofe.18.12.2009, Mark SoosaarPiltuudis: aktivistid ronisid Sydney ooperimaja katuseleRahvusvahelise keskkonnakaitseorganisatsiooni Greepeace aktivistid turnisid Austraalia linnas Sydneys asuva kuulsa ooperiteatri otsas ja nõudsid Kopenhaagenisse ülemaailmsele kliimakonverentsile kogunenud liidritelt põhjalikku ja siduvat kokkulepet.15.12.2009, Jürgen TammePM+Kopenhaagenis algas protestidega lõppfaas Taani pealinnas otsustavasse ossa jõudval ÜRO kliimakonverentsil võeti nädalavahetuse meeleavaldustel kinni üle tuhande inimese.14.12.2009, Liisi PollPM+Liisi Poll: üleilmne diplomaatia Kopenhaageni kliimakõnelused hakkavad jõudma otsustavasse järku. Seda näitasid nii kohati vägivaldseks kippunud protestid Taani pealinna tänavatel kui see, et kõnelustel on kohal juba ministrid ja õige varsti ka riigijuhid.14.12.2009, Liisi PollPMLiisi Poll: üleilmne diplomaatia Kopenhaageni kliimakõnelused hakkavad jõudma otsustavasse järku. Seda näitasid nii kohati vägivaldseks kippunud protestid Taani pealinna tänavatel kui see, et kõnelustel on kohal juba ministrid ja õige varsti ka riigijuhid.13.12.2009, Liisi PollMagamata öö kliimakõnelustel pööret ei toonudEuroopa Liidu liidrid ei suutnud Brüsselis öhe veninud kõnelustel jõuda kokkuleppele, kui palju peaksid ühenduse liikmesriigid kulutama kliimamuutuste vastu võitlemiseks arengumaades. 11.12.2009, Jürgen TammePMMarek Strandberg: riik kui maksupetturRääkides kliimamuutustest, ei peaks silmas pidama vaid muutusi atmosfääris, kirjutab riigikogu liige Marek Strandberg (Eestimaa Rohelised).10.12.2009, Marek StrandbergPM+Marek Strandberg: riik kui maksupetturRääkides kliimamuutustest, ei peaks silmas pidama vaid muutusi atmosfääris, kirjutab riigikogu liige Marek Strandberg (Eestimaa Rohelised).10.12.2009, Marek StrandbergKliimakonverents jätkub vaidluste tähe allKopenhaageni kliimakonverentsi esimesed päevad on möödunud oluliste avalduste ja infolekete tähe all.09.12.2009, Liisi PollVideo: Colosseumil turninud aktivistid nõudsid kliimakokkulepetRahvusvahelise keskkonnakaitseorganisatsiooni Greepeace aktivistid turnisid Itaalia pealinna Rooma kuulsa amfiteatri Colosseumi otsas ja nõudsid Kopenhaagenisse ülemaailmsele kliimakonverentsile kogunenud liidritelt põhjalikku ja siduvat kokkulepet. 09.12.2009, Jürgen TammePMPriit Pullerits: ropp kliimaäriKas teate, kuidas maailm avastas järsku kliima soojenemise? 23. juunil 1988 esines sel teemal USA Kongressi ees Ameerika atmosfäärifüüsik James Hansen. Täpne kuupäev on siin väga tähtis.09.12.2009, Priit PulleritsPM+Priit Pullerits: ropp kliimaäriKas teate, kuidas maailm avastas järsku kliima soojenemise? 23. juunil 1988 esines sel teemal USA Kongressi ees Ameerika atmosfäärifüüsik James Hansen. Täpne kuupäev on siin väga tähtis.09.12.2009, Priit PulleritsPM+Kopenhaageni konverents käib vaidluste tähe allKopenhaageni kliimakonverentsi esimesed päevad on möödunud oluliste avalduste ja infolekete tähe all.09.12.2009, Liisi PollPMEesti tahaks kindlat kliimalepetEile alanud Kopenhaageni konverentsil esindab Eesti seisukohta, et riigid peaksid kliima soojenemise takistamiseks kokku leppima. Akadeemik Raukas on aga skeptiline ja riigikontroll heidab valitsusele ette oma eesmärkide puudumist.08.12.2009, Madis FilippovPM+Eesti tahaks kindlat kliimalepetEile alanud Kopenhaageni konverentsil esindab Eesti seisukohta, et riigid peaksid kliima soojenemise takistamiseks kokku leppima. Akadeemik Raukas on aga skeptiline ja riigikontroll heidab valitsusele ette oma eesmärkide puudumist.08.12.2009, Madis FilippovPM+Juhtkiri: raske tee uue kliimaleppe poolePoliitikutel on Kopenhaagenis võimu kujundada ajaloo hinnang praegusele põlvkonnale: meist saab kas põlvkond, kes nägi väljakutset ja astus sellele vastu, või põlvkond, kes oli nii rumal, et nägi häda tulemas, kuid ei hoidnud seda ära.*08.12.2009, PMPMJuhtkiri: raske tee uue kliimaleppe poolePoliitikutel on Kopenhaagenis võimu kujundada ajaloo hinnang praegusele põlvkonnale: meist saab kas põlvkond, kes nägi väljakutset ja astus sellele vastu, või põlvkond, kes oli nii rumal, et nägi häda tulemas, kuid ei hoidnud seda ära.*07.12.2009, PMIlmEesti kliimamuutuste pärast muret ei tunneHiljutistest arvamusküsitlustest selgub, et mure kliimasoojenemise pärast maailmas on viimasel kahel aastal kahanenud, kusjuures Eesti elanikud kliimamuutuste pärast väga ei muretse.06.12.2009, Reuters / BNS / Postimees.eePMKopenhaageni jõulupuu särab ainult pedaalidesTaani pealinnas, kus alanud kuul toimub rahvusvaheline kliimakonverents, avati jõulupuu, mille kaunistused põlevad vaid jalgrattapedaale tallates. 01.12.2009, Jürgen TammeEluKliimamuutusi tutvustav näitus ViljandisNäitus "Kliimamuutused - globaalne ja isiklik väljakutse" on vaadata Viljandi spordihoone fuajees.23.11.2009, SakalaPMUrve Eslas: usu küsimusDetsembri teisel nädalal algab Kopenhaagenis ÜRO kliimakonverents nimega Hopenhagen, millega loodetakse mõjutada maailma juhtivpoliitikuid tegema õigeid otsuseid.16.11.2009, Urve EslasPM+Urve Eslas: usu küsimusDetsembri teisel nädalal algab Kopenhaagenis ÜRO kliimakonverents nimega Hopenhagen, millega loodetakse mõjutada maailma juhtivpoliitikuid tegema õigeid otsuseid.16.11.2009, Urve EslasIlmTaani kutsus liidrid ÜRO kliimakonverentsileTaani esitas 191 ÜRO liikmesriigi riigipeale ja valitsusjuhile ametliku kutse osaleda detsembris Kopenhaagenis toimuval kliimakonverentsil, kus püütakse jõuda kokkuleppele uues ülemaailmses kliimaleppes. 12.11.2009, Jürgen TammeVideo: kliimamuutustega võitlemisest valmis laulKliimamuutustega võitlemisest valmis laul, millele annavad oma panuse ka ÜRO endine peasekretär Kofi Annan ja Nobeli rahupreemia laureaat Desmond Tutu.06.11.2009, Jürgen TammeEL lubas arengumaadele heldet abi kliimamuutustega võitlemiselEuroopa Liidu liikmesriigid jõudsid eilsel ülemkogul ühisele seisukohale arenguriikide abistamises, kuid ei leidnud üksmeelt selles, mis puudutab kliimamuutuste tagajärgedega võitlemise rahastamist.31.10.2009, Jürgen TammePM+EL lubas arengumaadele heldet abi kliimamuutustega võitlemiselEuroopa Liidu liikmesriigid jõudsid eilsel ülemkogul ühisele seisukohale arenguriikide abistamises, kuid ei leidnud üksmeelt selles, mis puudutab kliimamuutuste tagajärgedega võitlemise rahastamist.31.10.2009, Jürgen TammeMaldiivide ministrid harjutasid vee all töötamistMaldiivide ministrid võtavad sukeldumistunde, et olla valmis veealuseks kabinetiistungiks, mis peab tähelepanu tõmbama saareriiki uputada ähvardavale globaalsele soojenemisele, vahendas uudisteagentuur AFP.06.10.2009, PostimeesPMJosé Manuel Barroso: pöörakem kliima kuristiku servalt tagasi Kliimamuutused toimuvad kiiremini, kui me kõigest kaks aastat tagasi arvasime. Jätkates samas vaimus, ootavad meid sel sajandil peaaegu kindlasti ohtlikud, kui mitte katastroofilised kliimamuutused. See on praegusele poliitikute põlvkonnale tähtsaim lahendust ootav probleem.21.09.2009, José Manuel BarrosoPMRein Vaikmäe ja Tarmo Soomere: kliimamuutuste mehhanismid selgumasHüppeliste kliimamuutuste tagajärgede mõju inimkonnale on üks keskseid globaalprobleeme. Euroopa Akadeemia (Academia Europaea) liikmed, tehnikaülikooli professorid Rein Vaikmäe ja Tarmo Soomere kirjutavad hiljutisest läbimurdest Maa kliimasüsteemi mõistmises.05.08.2009, Rein VaikmäeObama lubas vähendada USA enerigasõltuvustUSA president Barack Obama ütles täna, et sõltuvus välismaisest toornaftast ja kliimamuutused ohustavad Ühendriikide rahvuslikku julgeolekut. 26.01.2009, Jürgen TammePMLippmaa: globaalne soojenemine on jamaAkadeemik Endel Lippmaa sõnul kliima praegu mitte ei soojene, vaid jaheneb ning inimeste poolt õhku paisatud süsinikdioksiid avaldab sellele protsessile üksnes tühist mõju.16.10.2008, Kajar KaseIlmKliimamuutustel nii head kui halvad mõjudÜRO põllumajandus- ja toiduorganisatsiooni (FAO) piirkondlikul konverentsil Austrias linnas Innsbruckis oli kõne all kliimamuutusega toimetulek ning kohaliku toidu edendamine. 27.06.2008, Sirje Niitra Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaJust nüüd26Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti mängib MM-valiksarjas Montenegroga>Homme13:0027Mai Postimehe otsepilt: Tartus toimub võistlustantsu MK-etapp >Homme17:4527Mai Võrkpalli otsepilt: Eesti kohtub alagrupi eelviimases mängus Ungariga>Ülehomme13:5028Mai Purjetamise otsepilt: Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused avavad Purjetamise Eesti MV sarja>Ülehomme17:0028Mai Postimehe otsepilt: toimub Tallinna XVIII Võimlemispidu>Viimased uudised19:45Vikerkaar loeb. Ignace Lepp – kommunist, filosoof, preester, suli 19:44Võistlustantsusport on homme massisport 19:41Galerii: Eesti näitas tasavägises mängus jõudu ning jätkab MM-valikturniiri täiseduga 19:30Enne ja pärast: vaata, kui uhke laud valmis kõdunenud puupakust 19:27Kaubanduskeskuste parklates on levimas uus petuskeem 19:27Video: nutikas (ja maitsev) nipp valge veini jahutamiseks 19:14Video: kas Eesti suusatajad pandi kaamera abi kiiremini sõitma? 19:12Hiina meditsiini arst Rene Bürkland: keha peaks end ise tervendama 19:09Foto: Tallinnas sai mees trammilt löögi 19:00Lenno Uusküla: iga päevaga muutume aina rumalamaks 18:58Briti kohus mõistis kohut metroorongi pommi jätnud mehe üle 18:47Vanus, mil naised kogevad parimat orgasmi 18:45Järjest suurem hulk Euroopa randasid vastab kõrgetele standarditele 18:37Fotod: raske uskuda, et see maja asub Viimsis 18:35Algajalik viga jättis Dumoulini Itaalia velotuuril liidrisärgita 18:30Andres Adamson: kes olid 20. sajandi alguse «oudekki looned»? (1)18:25Foto: SOS-kutsung tekitab Austraalias hämmeldust 18:20Postimees 1932. aastal: käsitsi lahing kommunistide ja «nazide» vahel 18:16Just sel päeval seksid sa kõige tõenäolisemalt 18:01PKC koondatutest on uue töö leidnud 247 inimest Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikMiks maitseb lennukitoit kehvasti?Viis eriti maitsvat põhjust avokaado grillimiseksVõrdlus: kui suured käärid laiutavad meeste juukselõikuse vahel maailma riikides? (3)16:42Uskumatu turvarisk: kanadalanna avas oma võtmega kogemata võõra auto 15:51Sibula-tšilli kanašašlõkk riisinuudlite ja šampinjonidega 13:28Nõo Lihavürsti suvegrill - heade maitsetega suvele vastu 12:5311 märki, et vajad hädasti puhkust VideoKõikFotod ja video: veokiga kokku põrganud mootorrattur toimetati haiglasseBrüsselist saabunud peaminister Jüri Ratas: minu sõnum Taavi Aasale oli väga ühene (3)Fotod ja video: Kumu juures sõitis sõiduauto otsa kahele naiseleTehnikaKõik5 mängu, mida sel nädalavahetusel tasuta mängida saadTransferwise’i asutaja: alasti meid enam tänaval ei näePildid ja video: Jaguar on loonud oma ajaloo kõige võimsama autoMajandusKõikPKC koondatutest on uue töö leidnud 247 inimestBMW kutsub USAs tagasi 45 000 iseenesest avanevate ustega autotTelia ja Soraineni dispuut: kas advokaadibüroo võib sekkuda telekom ettevõtte vaidlusse väikeaktsionäridega või mitte?17:56Luterma pankrotisaaga sai läbi: üle 40 miljoni eest võlgu jäi rahuldamata 17:37Pro Kapital otsib võimalusi aktsiakapitali suurendamiseks 17:01Karis Rail Balticu aruandest: Ei midagi uut. Tõesti. (1)15:29KV.ee kuulutuste arv on naasmas endisele tasemele MaailmKõikBulgaaria lõhkus inimkaubitsejate võrgustikuBriti kohus mõistis kohut metroorongi pommi jätnud mehe üle Lavrov: Venemaa ja Hiina mõistavad hukka Pyongyangi raketiprogrammi (1)18:25Foto: SOS-kutsung tekitab Austraalias hämmeldust 16:27Video: naine hüppab röövli tõkestamiseks autokapotile (1)15:59Süürias hukkus koalitsiooni õhulöögis 80 ISi võitlejate pereliiget (1)15:08Texase kool andis seitsmendikule «kõige tõenäolisema terroristi» auhinna (1)SportKõikGalerii: Eesti näitas tasavägises mängus jõudu ning jätkab MM-valikturniiri täisedugaVideod: Frankensteini koletised vallutavad Eesti rallirajadBalta alustab Teemantliigas: avastart on alati meeldivalt närviline19:14Video: kas Eesti suusatajad pandi kaamera abi kiiremini sõitma? 18:35Algajalik viga jättis Dumoulini Itaalia velotuuril liidrisärgita 17:57Killing pahandas neljapaadiga: kui soovite hooaega ühiselt jätkata, tuleb end nüüd tõestada 17:21Kas Monaco tühjaksostmise algus? City kulutas 22-aastase portugallase peale pea 50 miljonit NaineKõikJust sel päeval seksid sa kõige tõenäolisemaltHarjutused, mis aitavad suurendada seksiisu Kaks olulist kohta, kuhu peaks päikesekaitsekreemi määrima, aga me ei tee seda19:27Video: nutikas (ja maitsev) nipp valge veini jahutamiseks 18:47Vanus, mil naised kogevad parimat orgasmi 16:23Ülioluline nipp, et kodune pitsa tuleks parim 15:57Kolm märki, et sa pead sööma rohkem süsivesikuid TervisKõikMillised haigused ohustavad, kui magad öösiti vähem kui kuus tundi? Kentsakad faktid inimkeha kohta, mis panevad imestamaKümme lihtsalt välditavat viga, mida kaalulangetajad teevadMaa EluKõikÜhistuline kalajahutehas muudab kalurid vabaksEesti siga toidab arvuti Komisjon toetas E-Piim Tootmise piimatööstuse projektiTallinnKõikKraavi vajunud lehm vajas päästjate abiFotod ja video: veokiga kokku põrganud mootorrattur toimetati haiglasseRagn-Sells võib Tallinna linna kohtusse kaevata (1)Tartu PostimeesKõikEelnevad aastad Emajõel töötanud ujuv purskkaev viiakse Raadi järveleTammeka teeb ajalugu: Tartu vutimehed jahivad karikavõitu ja kohta eurosarjasGalerii: spordimuuseum tõi loetud päevadeks eriilmelised rattad rahva ette48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa LiitEurovisioonHiinaJüri RatasEesti KeskerakondmanchesterNATOOtt TänakPolitseiportugali ralliPrantsusmaapresidentPõhja-KoreaRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaTanel KangertTrumpAmeerika ÜhendriigidVabariigi ValitsusVenemaaTänane lehtKõikKevadtormil langetati relvadAnvelt: joodikuid võiks kantseldada omavalitsus (1)Üle ajava prügikasti tagant paistavad Arvo Sarapuu kõrvadArvamusKõikNils Niitra: milline näeks välja minu unistuste Balti ekspressrong (3)Argo Luude: Keskerakond surub tavainimese seadusega vastu seina (2)Aet Kuusik: Kaia Iva, Neetija Roosi ja feminismKultuurKõikHoirassaa ja veel üks pudel rummi! (2)Postimees Cannes'is: Kes saab juubelifestivali peaauhinna?Sodoomia, lingvistika, Soome ja Kivirähk. Mis on neil ühist? HeadRead!ReisKõikPildid ja video: lennuki mootor süttis õhkutõusul põlema (1)Majutuskeskkonnas antakse üürile terve Rootsi riikSuurettevõte saatis kaebekirjale vastuseks «WTF» ehk «mida põrgut»KoduKõikTallinna vanalinna võtavad üle lühiajaliseks majutuseks mõeldud korteridLugeja fotod: ühes Eesti aias kasvab eriti võimas toomingasPõhjalik juhend: kuidas istutada ja kuidas hooldada roose kevadelLemmikKõikHaruldased kaadrid: antiloop teeskles surnut, et tülinorijaga mitte kakelda (1)Päevakäpp: Pantrik oskab end nutikalt ära peita nagu silmamoondajaHüva nõu: kuidas koera ja kassi tutvustada nii, et riidu majja ei tuleVIIMASED GALERIIDVõrkpall Eesti - MontenegroKaitseväelasi püssiga taga ajanud mees selgitab juhtunu tagamaidRaadi korterNädala parimad loomapildidKass reisib mööda USA rahvusparkeVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!36Eda-Ines EttilauljaEndel Tulving, 90psühholoog ja filosoofiadoktorEero Loone, 82filosoofEnno Tamm, 57poliitikPeeter Paenurm, 50vaimulikTuuli Roosma, 42telesaatejuhtHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSeto noored vallutavad 1. juunil Tallinnas vanalinna päevade lavaSeto Folk korraldas Petseris kohvikukontserdiSeto Folk on „Metsa poole“: piletid müügil60 PLUSSKõikVideo nagu parimast põnevusfilmist: motopolitsenikud võtavad joobekahtlusega mammi rajalt maha (1)Eakate festival toimub ka sel sügiselLiikumisraskusega eakad valehäbi lõksus?ArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Karel ReisenbukE-postiga:karel.reisenbuk(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Mikrotoitaine. Niatsiini kasulik toime: * aitab ensüümidel lõhustada ja kasutada valke, rasvu ja süsivesikuid. * on efektiivne kolesterooliringluse parandaja ning kolesterooli taseme langetaja veres, aitab alandada veresuhkrut ja ladestada glükogeeni. * madaldab kõrget vererõhku. * on oluline närvisüsteemi täiuslikuks tegevuseks, leevendab stressi. * on oluline naha, keele ning seedeelundkonna kudede õigeks moodustumiseks ning säilimiseks, parandab naha armkudet. * vajalik suguhormoonide sünteesiks, osaleb rakuhingamise protsessides. * normaliseerib mao motoorikat ja maomahla eritumist. * hoiab ära pellagra tekkimist. Niatsiini defitsiidil võivad tekkida: * lihaste nõrkus, üldine väsimus, peavalud, isu kaotus, seedehäired, unetus, erinevad nahalööbed. * halb hingeõhk, väikesed haavandid, suupõletikud, ärritatavus, närvilisus, iiveldus, oksendamine, korduvad peavalud, hellad igemed, pingestatus, kurnatus, depressioon. * nahakahjustused, pellagra, dermatiit, silmade sarvkesta põletik. * seede- ja närvisüsteemi tegvuse häired. * mälu kaotus ja hallutsinatsioonid. Liigtarbimine: Niatsiinil ei ole toksilisi mõjusid, kuid eriti suurte dooside s.o. üle 100 mg puhul võivad ilmneda mööduvad nähud nagu kõrvade kumisemine, naha sügelemine, intensiivne punastamine, tuikamine peas tänu veresoonte laienemisele. Niatsiini sünteetiline vorm niatsiinamiid võib mõnedel inimestel tekitada depressiooni. Samuti on teada, et tarbides seda üle 2 grammi päevas, võivad tekkida maksakahjustused. Kuna niatsiin on seotud maohappe vabanemisega, siis inimesed, kellel on vaja tarbida suuri niatsiinikoguseid, peaksid seda tegema täis kõhuga. Niatsiini allikad: * pimedas kuivatatud pärm, veise- ja seamaks, lahja liha, kanaliha, nisuidud, helbed, täisteravijatooted, seened, räim, soolaheeringas, kaunviljad, seemned, piim, lehtköögiviljad.


Kuidas saada linnas Tartu asukohta Matkasport: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Tartu asukohta Matkasport: Buss?\nSuunajuhised asukohta Matkasport, Tartu, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Matkasport lähedusest\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Matkasport?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Matkasport jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Matkasport jõudmiseks on:\nLõunakeskus on 86 meetrit, 2 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Matkasport juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Matkasport juures: 18, 7.\nÜhistransport sihtkohta Matkasport linnas Tartu\nTahad teada, kuidas saada linnas Tartu, Eesti sihtpunkti Matkasport? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Matkasport pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Matkasport jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Matkasport lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Lõunakeskus.\nSihtpunkti Matkasport jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 18, 7\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Matkasport.\nMuudame sihtpunkti Matkasport sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tartu, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Matkasport, Tartu läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Matkasport linnas Tartu\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Matkasport, Tartu\nLihtsam saada Matkasport kasutades app!