Fantaasia Fred pani kaotusmängus kokku hooaja parima nädala – Korvpall24.ee\nAvaldatud 24.12.2018; 20:00\nAutor Gunnar Ploom 24.12.2018; 20:00\n-Paul George | Foto: AP/Scanpix\nLõppenud nädala märksõnaks võiks Fantaasia Fredi vaatevinklist olla stabiilsus. Kui hooaja algus oli vigastuste tõttu stabiilselt nõrk, siis viimase kolme nädala jooksul, mil Korvpall24.ee meeskonna tase on hakanud vaikselt tõusma, ilmnevad kategooriates nädalate lõikes suured erinevused. Ebastabiilselt käituvad kategooriad ei võimalda meeskonnast ühtset identiteeti kujundada, mis omakorda raskendavad meeskonna kujundamist ühes või teises suunas. Ühtlaselt tugev meeskond ei pruugi olla piisavalt hea üheski kategoorias ning fantaasialiigas läbi ei löö.\nKümnes voor lõppes Fredi jaoks küll 3-6 kaotusega, kuid 5-4 võidust lahutas vaid 2 blokki ja 6 kolmest. Üllatuslikult tegi Korvpall24.ee vooru paremuselt teise tulemuse visketabavuse kategoorias (48,7%), hooaja parimaks jäi ka blokkide 4. koht (24). Negatiivse poole pealt jäi silma vaheltlõigete 19. tulemus (21), kus eelmisel nädalal saavutas Fred parima summa (48).\nMeeskonnast lahkus vigastada saanud Joakim Noah, keda asendab Atlanta Hawksi ukrainlasest tsenter Alex Len. Hooaja jooksul vahelduva eduga algviisiku ja pingi vahel pendeldanud Len tegi kaks korralikku etteastet, neist viimases kogus 15 punkti, 17 lauapalli ja 3 blokki. Erinevate vigastuste tõttu jätsid läinud nädalal mänge vahele Rodney Hood, Tyreke Evans, Allonzo Trier, Damyean Dotson, Wilson Chandler ja sisuliselt hooaja algusest eemal olnud Kevin Love.\nVooru keskseimas paaris alistas Tartu Kavalerid (2.) 6-3 Tallinna Tormi (3.). Team Nurm (18.) võttis kindla 7-2 võidu vigastustest räsitud We Love T*itsi (9.) üle, Desperado Ehitus BC (11.) oli napilt 5-4 üle S*ta Kottidest (5.). Ütlusele “õnn soosib tugevamaid” lisas uue peatüki tabeli neljas Trust the Process, kes oli küll numbriliselt kindlalt üle Narva Brigaadist (20.), kuid võttis kaks kategooriavõitu ühepunktilise paremusega. Lisaks õnnestus Trust the Processil saavutada statistiliselt üsna ebatõenäolised võidud visketabavuses (43,6% ehk 18. tulemus) ja vabavisketabavuses (66,3% ehk 19. tulemus).\nTeist nädalat järjest parandas Fred enda roto-formaadi hooaja tippmarki. Kümnes voor andis tulemuseks 90 punkti (12. tulemus), kuid hooaja üldtabelis tuli vastu võtta poolepunktiline tagasilöök (50). Esikolmikus jätkavad kindlalt The Trumps (139), Tartu Kavalerid (123) ning SK Socrates (115).\nLiigatabeli tipus tõusis Trust the Process õnneliku nädalaga koha võrra kolmandaks, kerge tõusu tegi ka SK Socrates (6.->5.). Esimesed kaks – The Trumps ja Tartu Kavalerid jätkavad kindlalt ning tüürivad vaikselt põhihooaja parimate asetuste suunas. Korvpall24.ee püsib 19. positsioonil, play-offi aknast 10,5 võidupunkti kaugusel.\nParimate mängijate edetabelis on kõigutamatu Anthony Davise juhtpositsioon. New Orleans Pelicansi talendikale eesliinimängijale järgnevad Paul George ja Marc Gasol. Viimati õhus olnud vahetustehing, Paul George`iga eesotsas, läks Fredi liigas läbi ning Oklahoma City Thunderi universaalne ääremängija karistas Korvpall24.ee meeskonda seisuse kohaselt karmilt. Nelja mänguga kogus George 35,3 punkti (kolmesed 16/34), 11,3 lauapalli, 5 söötu ja 2,5 vaheltlõiget. Eelmisel nädalal TOP 3-s figureerinud LeBron James taandus sel korral viiendaks. Uute tulijatena on TOP 20 hulgas Klay Thompson ja Robert Covington. Fredi meeskonna parimana asub Ben Simmons 33. kohal.\nJõulunädala voorus kohtub Fred 11. paigutusega Orlando Young Guns meeskonnaga, keda eelmise nädala tulemuste võrdluses suudeti 5-4 edestada. Gunside esikahuriks on juba mainitud Anthony Davis, kes kuulub fantaasiakossu absoluutsesse tippu. Kindlasti sõltub Orlando tiimi edu ka Aaron Gordoni ning DeMar DeRozani panusest. Fred loodab, et ehk õnnestub sel nädalal kokku panna üks korralik üheksavõistlus, kuid teab, et hoolimata jõuluperioodist fantaasialiigas kingitusi ei jagata.\nPrevious Post Viskekindlust näidanud Joonas Riismaa kerkis üleplatsimeheks ja aitas Montale suure võiduni\nNext PostKuulsaali päkapikud tõid kahele Rahvaliiga võistkonnale üllatuskingituse!


Varraku raamatublogi » Üks hea ja üks halb idee kultuuriministrilt\nEsileht > Kirjastamine, Kultuuriajakirjandus, Lugemine, Telgitagused\t> Üks hea ja üks halb idee kultuuriministrilt\n7. november, 2011 Märt Väljataga\nKõigepealt hea idee. Rein Lang tahab tuulutada rahvaraamatukogude komplekteerimispoliitikat. Praegu käib see üldjuhul nii, et riik eraldab raha ja rahvaraamatukogud hangivad selle eest kas omal äranägemisel või maakonna keskraamatukogu näpunäidete järgi raamatuid. (Võib-olla mõnel pool eraldavad ka omavalitsused ostudeks raha, aga see on pigem erand.) Rahvaraamatukogude pädevus võib olla väga erinev. Keskraamatukogudes töötavad enamasti oma ala asjatundjad, aga valdades ja külades, kus raamatukogu ongi üks väheseid töökohti, võivad sattuda raamatukoguhoidjaks ka kitsa silmaringiga, kultuuri- ja kirjanduskauged, kuid kohaliku kliki lähedased inimesed. Osalt selle tagajärjel troonivad Eestis laenutusedetabelites tõlkenaistekad, mis meenutavad soft-core pornot. (Kardan, et enamik teema üle arutlejaid ei ole ühtki Nora Robertsi ega Sandra Browni romaani käes hoidnud.) Muidugi ei saa öelda, et muudes Euroopa maades annaks laenutuse vallas tooni luule ja kõrgmodernistlik romaan. Kuid žanriliselt on Inglismaal ja Rootsis naistekate asemel eesotsas siiski krimi- ja lastekirjandus. (Vt lähemalt Ainiki Väljataga artiklit.) Rootsi on oma kirjandusturu poolest muidugi mitmes mõttes erand väikeste Euroopa rahvaste seas, sest seal ostetakse ja laenutatakse kõige rohkem omamaist kirjandust. Igatahes paistab, et kui mujal maailmas on rahvaraamatukogude külastajate hulgas rohkem mehi ja lapsi, siis Eestis annavad tooni vanemad prouad.\nRiigi antud raamatukoguostude toetuse kasutamist püütakse praegu suunata vaid sedavõrd, et osa sellest peaksid raamatukogud justkui kulutama kultuuriajakirjade peale nagu Loomingu Raamatukogu, Looming, Vikerkaar ja Akadeemia. Paraku raamatukogud seda ikkagi ei tee, kuigi Asko Tamme püüdis raadios niisugust eksitavat muljet jätta. Eesti on natuke üle 550 rahvaraamatukogu, kuid Loomingu Raamatukogu tellimustest läheb neisse ainult 106 (Loomingut 236, Tähekest 231, Akadeemiat 165, Vikerkaart 146, Kunst.ee-d 38). Tuleks küsida, kuhu kulub ülejäänud sihtotstarbeline raha. Loomingu Raamatukogu on hea näide ka sellepoolest, et seal ilmuv on tõesti vaieldamatult väärtkirjandus. Ning hinna ja kvaliteedi suhte poolest pole sel väljaandel raamatuturul võrdset. Muidugi võib vaielda, kas Walter Benjamini esseesid on igasse külla vaja, kuid pole kahtlust, et hiljuti LR-is ilmunud Kadare, Sartre’i, Aho, Ikstena, Llosa ja Kundera teosed peaksid olema igas asutuses, mis nimetab end rahvaraamatukoguks.\nMuidugi ei peaks rahvaraamatukogude komplekteerimise tsentraliseerimine tähendama seda, et raamatukogudel enestel kaoks igasugune otsustamisevoli. Nende hankebüdžett peaks lihtsalt jagunema enam-vähem pooleks. Riik hoolitseb selle eest, et Dante “Põrgu” jõuaks ka Kolgamendi rahvaraamatukokku, kus seda võib-olla lehitseks üks inimene 10 aasta sees. Teise poole ulatuses otsustaksid kohalikud raamatukoguinimesed ise, kas tellida koera ravitsemise käsiraamat, viljapuude lõikamise õpetus, Barbara Cartlandi naistekas, Mati Nuude elulugu, Playboy või kas või “Mein Kampf”. Samas on küsitav, kas rahvaraamatukogu, milles pole ainsatki (kooliprogrammivälist) Lev Tolstoi või Thomas Manni teost, ikka väärib rahvaraamatukogu nime. Paistab, et selliseid “rahvaraamatukogusid” on siiski olemas. Mingi pildi olukorrast annab Urrami otsingusüsteem, mis hõlmab umbes 330 rahvaraamatukogu (Tallinn ja Tartu kajastuvad Esteris). Dante “Põrgu” kallist varianti leidub praegu 15 ja odavat varianti umbes 70 raamatukogus. Nagu neist numbritest ka välja tuleb, oli Rein Siku väide EPL intervjuus, nagu tellitaks raamatukogudesse keskmiselt 700 eksemplari Eestis ilmuvatest raamatutest, naeruväärne liialdus. Tegelik number peaks olema vähemalt kümme korda väiksem. Eestis ilmub aastas üle 3500 uue raamatu, mille keskmine tiraaž jääb 1000 kanti – neid arve ma pole küll värskelt kontrollinud.\nRein Langi ettepanek oli suhteliselt tagasihoidlikku laadi: kultuuriministeerium, mis raamatukoguhankeid rahastab, peaks hakkama mängima ka mingit suunavat ja koordineerivat kultuuripoliitilist rolli. Muide selle üle, et viimane riigipoolne katse raamatukogude tegevust ülaltpoolt koordineerida tehti 1995. aastal, kui haridus ja kultuur käisid ühe ministeeriumi alla, arutas mõned aastad tagasi Sirbi intervjuus Mihkel Volt. Tollal, 2003. aastal toimus ka esimene voor selles permanentses naistekate tülis ning tollal oli peakangelannaks Sandra Brown, kes nüüd on raamatukogudes unustusse vajumas.\nSuunatud või tsentraliseeritud ostud on teema, millest on muidugi huvitatud nii kirjastajad kui ka autorid. Kirjastusel oleks ju märksa kindlam asuda ette valmistama näiteks Miltoni “Kaotatud paradiisi” väljaannet, kui tal oleks kindlalt teada, et umbes 400 raamatukogu ostavad selle ka ära. Eesti kirjanduse puhul võiks minimaalseks väärtuse kriteeriumiks oli nomineeritus kulka auhinnale, aga kindlasti saaks seda ringi laiendada. Muidugi vajab see süsteem veel läbimõtlemist, aga tegu pole mingi uudsusega ja malli saab võtta muudele maadelt (nt Norrast).\nOtse hämmastav on aga see, millise vastureaktsiooni Rein Langi ettepanek on pälvinud. Tekib tahtmine parafraseerida Triinu Laant Delfist: “Kuidas võib mõni ajakirjanik nii loll olla!” Langi kavas on nähtud tsensuuri, valikuvõimaluse kärpimist, maksumaksja ahistamist jne jne. Saan aru, et raamatukogutöötajatel on siin omad huvid mängus. Poliitikud – Jaak Allik, Liisa Pakosta – on ettepaneku vastu karmilt sõna võtnud. Muidu patroneerivad kultuurikolumnistid (nt Rein Veidemann) on korraga asunud kaitsma laissez faire‘i, riik andku raha, aga ärgu küsigu, milleks seda kulutatakse. Ja muidugi on paratamatu see, et kavas nähakse ka lihtsalt kavalat kokkuhoiuplaani, mida püütakse teise sildi all maha müüa. ERR-i uudise järgi jääb mulje, nagu oleksid isegi kunagised või praegused kirjandusfunktsionärid Jan Kaus ja Berk Vaher end sellest kavast distantseerinud. Tegu võib olla küll ka ajakirjandusliku müraga. Karl Martin Sinijärve tuleb tunnustada, et ta pole selles atmosfääris kirjanike liidu ammusest ideest ei taganenud.\nRein Lang ei ole poliitikunatuur, kes kergesti kaastunnet ärataks. Aga praegu on raske seda tunnet tõrjuda. Mida ta siis valesti tegi? Võib-olla alahindas rahvaraamatukogude ühisrinnet? Lõppude lõpuks ongi rahvaraamatukogud üks vähe tähelepanu pälvinud tahk praegustes haldusreformidiskussioonides. Selline süsteem, kus omavalitsused maksavad palku ja haldavad hooneid ning riik eraldab raha teavikute jaoks, peaks tõsise haldusreformi puhul ehk samuti minema revideerimisele. Poliitilises mõttes annab praegune pahameeletorm aga veel ühe õppetunni: ei maksa tutvustada plaane enne, kui nende rakendamine pole üksikasjadeni läbimõeldud. Kuid ilma eeltutvustusteta me jõuaksime jällegi läbipaistmatuse ja teerulli kasutamiseni…\nPR-i seisukohalt oli aga suurim häda see, et minister käis korraga välja kaks ideed. Heast ideest oli juba juttu. Seevastu teine idee — kehtestada uudiskirjanduse laenutatavaks muutumisele aastane embargo – ei ole üldsegi hea. Seegi mõte ei tulnud uudisena, mõnes varasemas intervjuus on sellest juba juttu olnud. Kuid sel on mitu puudust. Sellised kavad peaksid lepitama vastandlikke huve. Aga näib, et ükski arvestatav grupp ei ole laenutusembargost tegelikult üldsegi huvitatud. Vähemalt ei ole sellest keegi märku andnud. Mõistagi ei sooviks sellist viivitusaega raamatukogud, lugejad ega ka autorid. Aga isegi kirjastajatega kõneldes ei ole ma leidnud sellele mõttele toetust. See võib ju küll nii olla, et kui Stephanie Meyeri või Sofi Oksase järjekordne menuk jõuab ühel ajal raamatukokku ja raamatupoodi, siis jäävad mõned eksemplarid ostmata ning kirjastajatel ja autoritel teatav kopikas saamata. Võib nii olla, aga ei pruugi. Nagu Youtube’i näide on osutanud, võib raamatu tasuta levik selle läbimüüki ka suurendada. Pealegi on raamatukogude ja raamatupoodide klientuur väga erinev. Oletan, et “Lohetätoveeringuga tüdruku” läbimüük oleks raamatukoguembargo tõttu kasvanud ehk nii 60 eksemplari, mis antud teose tiraaži puhul ei ole kirjastajale märkimisväärne kaotus. Ühesõnaga, kui embargo idee taga on mõni tugeva lobitööga kirjastus või raamatupoekett, siis võiks seda ka otse välja öelda. Arvan pigem, et see mõte ei ole Rein Langi peas idanenud mitte huvigruppide lobitöö tulemusel, vaid analoogia tõttu paari aasta taguse probleemiga, mis puudutas filmi- ja muusika CD-de laenutamist, kus tõepoolest leidus tugevaid huvigruppe, kes teoste kohesele laenutatavusele vastu seisid. Ja isegi kui mõni lobigrupp peaks laenutusembargost kasu saama, ei tähenda see ikkagi, nagu idee oleks hea. Veel üks praktiline vastuargument: sellise kava rakendamine läheb tõenäoliselt peaaegu sama kulukaks kui lobigrupi võit – tuleb hakata järele valvama, et raamatukogud tõesti enne tähtaega teatud teoseid välja ei annaks jne. Ja muidugi kaotaksid sellest lugejad.\n(Tõsi küll, mulle on alati mõnevõrra arusaamatuks jäänud, miks lugeja tahab laenutada just kõige uuemaid romaane ning olla kursis nn viimase sõnaga, kui tal tõenäoliselt on suur osa klassikast alles läbi lugemata. Klassika leidumus rahvaraamatukogus on aga, nagu öeldud, paras probleem — isegi Tallinna Keskraamatukogu avariiulil ei ole Balzaci “Valitud teosed” tervikuna väljas.)\nNiisiis käis Rein Lang välja ühe hea ja ühe halva mõtte. Ei usu, et tegu olnuks eriti kavala “poliittehnoloogilise” manöövriga. Välja kukkus nii, et tekkis suur segadus ja need, kes olid halva idee vastu, hakkasid ülekohtuselt materdama ka head ideed. Loodetavasti ei maeta nüüd mõlemat mõtet maha, vaid ohverdadakse halb heale.\nCategories: Kirjastamine, Kultuuriajakirjandus, Lugemine, Telgitagused\tTags:\n7. november, 2011 kell 15:59\t| #1\nPaar seika, mis võivad pikemas plaanis komplekteerimist mõjutada :\n- kui külastatavus pisikeses raamatukogus langeb, võib see olla hea ettekääne tolle asutuse sulgemiseks. Samas võib see olla majanduslikult kehval järjel piirkond, kus raamatuid lihtsalt inimene ei saa osta (või ei pääse suuremasse linna, kus võimalused ostudeks paremad) aga loeb meelsasti (nii uut kui vanemat). Lugeja on ju ka maksumaksja\n- koolides kirjandusprogrammid & nn soovituslik-kohustuslik kirjandus (Potter ja Vampiirisarjad nt) - kui koolil raamatukogu ei ole, siis peaks rahvaraamatukogu siiski koostöös kooliga programmis olevad trükised kättesaadavaks tegema.\nLisaks, minu meelest kehtivad praegugi harukogudes ranged reeglid, mida tohib tellida ja mida mitte. Meenub kohe nt piirang ajakirjandusele (mida ma ise väga toetan, nt miks peaks raamatukogus olema Kroonika jms pahn) ning hobikirjandusele (sh kahjuks ka väga väärtuslikule, osaliselt riigi toel ilmunud rahvuskultuuripärandit kajastavatele teostele).\nSee läheb ikka väga põnevaks, kuidas piire tõmmatakse ja mil moel regulatsioon toimima hakkaks.\n7. november, 2011 kell 16:24\t| #2\nNeed on kõik kaalukad seigad. Minu jaoks on peamine probleem see, kas asutust, kus ei ole Dantet või Loomingu Raamatukogu, saab nimetada “rahvaraamatukoguks”. Urramit ei saa küll üleni usaldada, aga näib, et selliseid asutusi on rahvaraamatukogudest vähemalt pool kui mitte 2/3. Leidub ka selliseid, kus pole Tolstoid ega Manni. Nimetatagu need näiteks lugemistubadeks-internetipunktideks vms. Muidugi võib rahvaraamatukoguhoidjale olla natuke alandav, kui kuskilt kõrgemalt tellitakse talle Karl Popper või Milan Kundera, keda ta oleks niikuinii ise ka tellinud. Aga olukord, kus rahvaraamatukogudele antakse raha spetsiaalselt LR või Akadeemia tellimiseks, aga see kulutatakse millelegi muule, peab ka lõppema. Regulatsioon peakski olemas selline, et teatavate raamatute kättesaadavuse eest hoolitseb (patroneeriv) riik ning ülejäänu osas jääks raamatukoguhoidjaile ikkagi vabad käed.\n7. november, 2011 kell 19:34\t| #3\nEnamvähem ainus normaalne sõnavõtt sel teemal, mida ma olen sattunud lugema.\n7. november, 2011 kell 21:39\t| #4\nMaakondlikul tasandil peaks olema võimalus raamatuid raamatukogude vahel vahetada, tellida jne. Nt nagu Tartu Linnaraamatukogus saad tellida raamatu mistahes harukogust või laenutuspuntist sulle sobivasse lugemissaali. Ametlikult on kasutuses RVL ehk raamatukogude vaheline laenutus. Maakondades on kindlasti võimalik kallimat raamatut külakokku sel moel tellida. Mille taha asi seisma jääb on transport ja logistika. Uusi raamatuid toimetab kohale kohalik omavalitsus ja väiksemasse nurka kord kuus. Ühe valla piires liiguvad raamatud üsna hästi.\nMis puutub ettepanekutesse, siis selliselt tasemelt oleks oodanud põhjalikumat lähenemist. Rahvaraamatukogud on viimaste kümnendite muudatused päris hästi läbinud, nt kasvõi üleminek tarkvarale, mis võimaldab mh autorihüvitiste maksmiseks vajaminevat statistikat teha. Viimaste aastate majandusraskused on seda võrku juba hõrendanud, IT-areng hakkab juba mahajäämust näitama. Raamatukogudesse hakkab jõudma (kui hakkab) põlvkond, kelle jaoks on märkidel ja sümbolitel juba hoopis teine tähendus. Digitaalse raamatu laenutusõigus on endiselt rahvaraamatukogude jaoks lahenduseta. Probleeme on üksjagu, seetõttu on ka lahmiv lähenemine pehmelt öeldes masendav.\n7. november, 2011 kell 23:17\t| #5\nSee arvamusavaldus paljastab ilmekalt, milles tegelikult probleem – mõningatel kirjastajatel ning autoritel on soov endale tagada mõnus pidev sissetulek maksumaksja kulul. Probleemid, mis Rein „viskaksin-granaadi-kultuuriministeeriumisse” Langi ideega kaasnevad, näivad autorile teisejärgulised.\nEsiteks, juttu, et raamatukogud, kust puuduvad teatud autorile meelepärased teosed, pole rahvaraamatukogud, ei saa tõsiselt võtta. Raamatukogude komplekteerimispoliitika (eriti väikeste raamatukogude) arvestab tugevalt inimeste soovide ning huvidega. Raha, mida raamatukogudele eraldatakse, on vähe, ning parim otsustaja, mida tellida, on ikkagi kohalik raamatukoguhoidja. Arvan, et enamus raamatukoguhoidjaid pole nii rumalad, et tellivad ainult sopakaid. Pigem tehakse piiratud võimaluste juures parim valik, mis kohalike inimestega arvestab. Kas sel juhul oleks raha paremini kasutatud, kui tellitakse paar eksemplari kallihinnalist nn väärtkirjandust riiulitele tolmu koguma selle asemel, et osta raamatuid, mida pidevalt laenutatakse? Näib et autori meelest on kõige olulisem see, et kirjastajad saaksid maksumaksja raha endale kantida. See, kas ostetuid raamatuid hiljem loetakse või mitte ning kuidas see rahva lugemusele mõjub, pole tähtis.\nTeiseks, eeldame, et riik hakkab ise ette kirjutama, mida võib osta raamatukogudesse. Kuidas see protsess peaks toimima? Kindlasti peaks demokraatlikus riigis käima asi läbipaistvalt, ehk siis nii nagu Pakosta arvas: iga raamatu kohta, mis on ostetud, samuti ka iga raamatu kohta, mis valikust välja jääb, peab viima läbi kirjalikult fikseeritud hindamise, et nt. vältida teatud kirjastajate ja autorite kliki eelistamist. Siis, kes on pädev otsustama, mis on sobiv kirjandus ja mis mitte – kas minister ainuisikuliselt? Kes hakkab otsustama? Milliste kriteeriumide alusel tehakse valik? Kui nt võtta seisukoht, et ostetakse ainult väärt kirjandust, siis 3/4 (minu subjektiivsel hinnangul) eesti autoritest ei kvalifitseeruks. Kui aga otsustatakse, et toetatakse ainult eesti autoreid, võib jällegi küsida, miks peaksime toetama rämpsu ainult selle pärast, et see on Eestis toodetud. Jne. Need ei ole sugugi nii lihtsad küsimused nagu esmapilgul paista võib.\nLangi idee on pehmelt öeldes intellektuaalselt küündimatu.\n8. november, 2011 kell 03:03\t| #6\nTere - kuna olen selle blogi üsna pidev lugeja, pidasin vajalikuks kommenteerida. Kindlasti ei ole siin avaldamine luba seda kuskil mujal kasutada\nKõigepealt: pole kumbki ettepanek suurem asi. Aga nii paistab ta muidugi minule, raamatukogu seest vaadates.\nPõhjused, miks raamatukogu on just selline, on suuresti ajaloolised. Muidugi, ta ei pea selline olema, ta võib olla hoopis teistsugune; ja kui ajalugu vaadata, siis sellessamas praeguses vaidlusküsimuses on ka olnud hoopis teistsuguseid aegu. Tekkis ta tõesti, pigem eliidi projektina, 1800-ndate keskel, Briti ja Ühendriikide tööstuslinnades, osana “töölisklassi kasvatamisest” - tarvis oli anda haridust neile, kellel seda küllalt polnud, tarvis oli kombeid õpetada, kasvatada, vähendada sotsiaalset konfrontatsiooni - need olid avaliku raamatukoguliikumise algtõukejõud. Siia lisandub veel mingil raskestimääratletaval viisil lugemine kui mingil moel privilegeeritud tegevus, midagi mille toetamine on hea ja vajalik. Kõige taustana, fundamentaalse ideoloogiana, võib seal näha utilitarismi [muna õpetab kana :-)] - usku, et inimene teeb lõpuks alati need valikud, mis on talle kõige kasulikumad. Ja kui esialgu olid raamatukogud tõesti pigem nö õpetava sisuga ning suuresti nö ülalt alla, rahvaraamatukogu loomuga, siis üsna kiiresti pani Ühendriikide egalitaarne vaimulaad asjad paika: tegemist on universalistliku asutusega, avaliku raamatukoguga (public library), mis on kõigi jaoks, sealt peab endale midagi leidma nii köögitüdruk kui professor, nii teetööline kui terasemiljonär. Kas miljonärid sinna jõudsid, on ehk pisut kahtlane, aga kuskil 1880-1890-ndateks oli lugejate protsent elanikest umbes sama mis meil praegu, sinna jõudis ka keskklass ja toimus teinegi oluline muutus — laenutustest 70-80% oli ilukirjandus. Ja tihtipeale “ebamoraalne, kerge” ilukirjandus (ilmselt oleks määratlus ’soft porno’ üsna asjakohane, kui lugeda tollast kriitikat). Ja umbes 1890 - 1920 siis võideldi siis erineval viisil raamatukogu puhtuse eest (jutt on nüüd Ühendriikidest) ja enam-vähem 1. Maailmasõja lõpuks andsid raamatukoguhoidjad alla — leiti, et ei ole nende asi lugejale öelda, mis on hea või mis halb. Siin võib näha ka kõrvalpõhjuseid. Üks põhjus on raamatukoguhoidja kui ameti professionaliseerumine ja selles veel täpsemalt nn. “tehniseerumine”. Millegipärast kujunes olukord, kus raamatukoguhoidja töö headuse põhinäitajaks kujunes efektiivsus - kui head on kataloogid, kui ökonoomne on laenutuste registreerimise süsteem, kui lihtne on avariiulilt leida otsitavat raamatut, etc. Päris kindlasti ei olnud tema tegevuse fookus raamatute soovitamine ja valik. See ei saanud päris ära kaduda, see poleks ju võimalik, sel ajal tekkisid lasteraamatukogud, jne., aga soovitamine sai olla ikkagi ainult enne nimetatud lugejale antud vabaduse piires: meie seame sulle riiulitele valmis kõik, mis on, ise tead, ise valid — ja kui sa otsustad oma valikuga end kahjustada (võtad Nora Robertsi) - ka see on sinu valik. Nii ta umbes läks ja niisugusena levis ta üle maailma. Mitte ilma võitlusteta, need ju kestavad praegugi ja märgatavate regionaalsete ja kultuuriliste erinevustega. Näiteks Saksamaal, ja samas vaimus ka Eestis, ei loobutud raamatukoguhoidja vanemlikest õigustest, aga Põhjamaades küll. Näiteks kui Eesti raamatukoguhoidjad kirjutavad 30-ndatel professionaalses ajakirjanduses oma Soome-reisist [mul ei ole viiteid käe all, ma tõesti ei riski täpselt öelda, millal see oli], siis märgitakse seal eraldi ära, et Soome kolleegid ei pööra lugejate kirjandusvalikule mingit tähelepanu. See ajalooline hoiakute erinevus avaldub ka selles, et see, mis meil on rahvaraamatukogu, on seal yleinen kirjasto. Aga ka seal on olnud perioode, kus nn “raamatukoguhoidja kohus rahvuse ja rahvuskultuuri ees” on olnud asi, millega tegeldi. Näiteks sai korraga laenutada ainult sama palju ilukirjandust kui mitte-ilukirjandust (et laenutada nt Zola’d, pidid kõrvale võtma nt prantsuse keele õpiku). Raamatukogud pidid jälgima, et tõlke- ja kodumaise kirjanduse ostud oleks tasakaalus, jne. Eestis on veel omaette lugu, meil on vene aja katkestus. Ma ei ole päris hästi aru saanud, kas ametlikul raamatukoguharidusel selles asjas vene ajal mingi seisukoht oli või kuidas see uuel ajal muutunud on. Minu ettekujutus sellest, kuidas rmtk-d võiksid töötada, pärineb nimelt Soomest ja Ühendriikidest ja minu jaoks on toosama egalitaarsus ainuvõimalik hoiak. Millele ehk pisut idiosünkraatiliselt lisandub allergia elitaarsuse (või elitismi?) vastu. Nii et etteheited laadis “Miks nad seda laenutavad? Miks nad neid ostavad? muutuvad mulle kohe etteheiteks “Miks nad seda loevad?”, mingiks vaateks poolearulistele, kes ise ka ei tea, mis neile hea on, lapsevanema-lapse suhteks. Kui nüüd tagasi vaadata, kuidas on tagantjärgi põhjendatud tolle ebamoraalse kirjanduse levikut 19. saj. lõpu Ühendriikides, siis võib-olla täituvad nois Nora Robertsi ja Barbara Cartlandi raamatutes meie lugejale kättesaadaval moel mingid nende unistused? Mis mingitel põhjustel kuskil mujal ei täitu ja et lugemine on endistviisi privilegeeritud seisundis, siis ongi raamatukogu see koht, kuhu tullakse. Kunagi olen ma kasutanud ka seda argumenti, et raamatukoguhoidjana võin ma hukka mõista ühe või teise raamatu ehk autori, aga ma ei saa kuidagi hukka mõista seda emotsiooni, mille teine inimene sealt saab. See oleks ju peaaegu nagu temalt eneselt olemisõiguse äravõtmine, või ei?\nKokkuvõte: laenutan rämpsu (nagu märgata, on see selline arutlus, kus on igal hetkel võimalik libastuda), und das ist auch gut so.\n8. november, 2011 kell 10:00\t| #7\nHiljutise uuringu järgi loeb keskmine eestlane 6 raamatut aastas. Paljud ei loe ühtegi raamatut, aktiivseid lugejaid on umbes veerand rahvastikust. Aga mulle tundub, et veel kehvemad on lood ilukirjanduse lugemisega, naudingu otsimisega ilukirjandusest. Levib hoiak, et raamatust peab “kasu olema”, raamat peab “targemaks tegema”. Ka väga haritud ja kõrgel positsioonil inimesed tunnistavad tihti intervjuudes avalikult, et “loen peamiselt erialakirjandust ja kui aega jääb, siis ajalooraamatuid. Ilukirjandust pole kahjuks viimasel ajal eriti jälginud” vms.\nAga ilukirjanduse lugemine naudingu eesmärgil on ju kogu kirjasõnakultuuri peamine käivitav jõud. Seega kuulub tädike, kes loeb naudingu pärast Cartlandi, tegelikult omamoodi kultuurieliidi hulka, ta on tunglahoidja, mis sest, et see tungal mõne targa arvates tõrvaselt tossab. Võib-olla Cartlandi armastav tädi ei arene Proustini, võib-olla tõesti. Aga kui tal on lapsed, kes on kogu lapsepõlve jooksul näinud oma ema ilukirjandust lugemas ja kelle jaoks see on normaalne praktika, siis need lapsed hakkavad suure tõenäosusega ka ise ilukirjandusest rõõmu tundma ja nemad ehk arenevad Proustini ja ka Prousti taha.\n8. november, 2011 kell 10:53\t| #8\nMuide, plaan teha riigi raamatukoguostudest mingi osa tsentraalselt on olnud kulmini paberites juba vähemalt Palmarust saadik. Seni aga ei ole lillegi liigutatud. Tõepoolest, kurat on selle plaani detailides. Selles asjas ei ole mõtet üles puhuda autorite majanduslikke huve — reeglina nad niikuinii läbimüügi pealt märkimisväärselt ei teeni. Loomulikult ei arva keegi, et minister hakkaks neid asju ainuisikuliselt koostama. Ka ei ole tarvis mingit kirjalikku hindamist mu meelest, kuigi kultuurialaste otsuste kvantitatiivset põhjendamist muidugi peale surutakse. 3/4 eesti autoritest ei tooda tõesti väärtkirjandust, nende teoseid võikski osta selle “mitteväärtkirjanduse” raha eest. Enamasti tõesti nii halba kirjandust, nagu koha peal toodetakse, tõlgitu hulgas ei ole. Siiski Nora Roberts on hea näide halvast tõlkekirjandusest.\nRaamatukogud ostavad ka praegu “maksumaksja raha” eest kirjastuste raamatuid, millest võidavad teatavad kirjastused rohkem kui teised. Ümberkantimine on Sul küll nõmedalt öeldud, kui sellega iseloomustada nt soovi saada LR aastakäik, mis on odavam kui kaks sopakat, igasse tõsiseltvõetavasse raamatukogusse. Praegune hankepoliitika stimuleerib kirjastusi välja andma labasemat kraami. Raamatukoguostud võiksid olla ka üheks riiklikuks hoovaks millega stimuleerida kirjastusi käsile võtma riskantseid teoseid, mis ennast kommertslikult ära ei tasu.\nRaamatukogu komplekteerija peaks olema mõnevõrra laiema silmaringiga kui lugeja. Ma ei ole kindel, kas külades see tingimata nii on. Millest siis see Nora Robertsi buum? Muidugi on loetavus ja külastatavus ka tähtsad. Võib-olla Lang ei sõnastanud oma kava piisavalt selgelt. Seda asja võiks pigem serveerida mitte kui riigi võitlust massikirjanduse vastu, vaid kui riigi abi ja toetust väärtkirjanduse soetamisel. Ideaalsel juhul antaks raamatuostudeks raha juurde, reaalsem on paraku siiski praeguse summa mõningane ümberjagamine. Arvan, et riiklikust toetusest ei peaks eelselekteeritud väärtkirjanduse tarbeks minema mitte pool, vaid pigem veerandi ligi. Tõesti, väärtkirjandust ju aastas väga palju ei ilmugi. Muidugi ei ole valiku tegemine ja ostude logistika sisseseadmine lihtne. Muidugi ei ole mõtet osta ainult eesti kirjanike teoseid. Üks ettepanek oli nt kulka auhindade nominendid jm auhinna pälvinud raamatud. See on selles mõttes kohmakas, et auhind selgub sageli aasta pärast raamatu ilmumist. Ja nomineeritud luuleraamatuid 550 rahvaraamatukokku hankida pole muidugi mõtet. Kulka auhinna nominedid hõlmavad siiski vaid väga väikese osa raamatutoodangust. Muud võiksid käia kirjastuste plaanide järgi. Oletagem, et kirjastus tahab välja anda Dickensi “Kaks linna”. Praegu ostetaks seda heal juhul 70 eksemplari. Sattumine riikliku ostu nimekirja tagaks, et seda ostetaks näiteks 250 eksemplari (mis on küll mõnevõrra vähem mõne Sandra Browni leidumusest raamatukogudes). Sellest võidaksid kõik, ning raha ei kuluks ka vahendajatele raamatupoodide näol.\nMuide, rahvaraamatukogudel on oma seadus. See ütleb: “Rahvaraamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele, inimmõtte saavutustele ning kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist.” Siin pole sõnagi meelelahutusest ega ajaviitest.\nMann ja Tolstoi kui ainult mulle meelepärased autorid? C’mon, Jack, Su jutt ei ole intellektuaalselt küündiv.\n8. november, 2011 kell 11:56\t| #9\nMärt, kui ma ei eksi, siis Sa tsiteerisid seaduse vanemat, 1998. aasta versiooni. Uuemas versioonis on sõna “meelelahutus” juba sees, vt kohe alguses, paragrahvi 1 lõige 1: https://www.riigiteataja.ee/akt/30600\nMis ei tähenda, et ma Jacki jutuga ühtiks. Riiklik sekkumine komplekteerimisse ei pea ju olema totaalne - piisab ka osalisest suunamisest. Mina olen muidugi seda meelt, et see suunamine või otsustamine ei tohiks leida aset ilma raamatukoguhoidjate esindajaid kaasamata. Aga eeldan, et nemadki on nõus, et näiteks Rajametsa Dante on ajatu väärtusega ning selle riiklikku väärtustamist ei sea seega ehk keegi kahtluse alla.\n8. november, 2011 kell 12:28\t| #10\nMõned asjad veel, mis on vahepeal selgemaks saanud. KOV-te osa raamatukoguostudes näib olevat suurem kui arvasin. Riigi poolt on raamatukoguostudeks 2011. aastal eraldatud 1 677 899 eurot (200 000 teaviku ostmiseks), mis tundub ikka väga vähe. Kui nüüd arvestada, et ühe “väärtkirjandusliku” raamatu soetamine 200 eksemplari 10 eurot tükk maksaks 2000 eurot ja kui reserveerida alla veerandi ehk 400 000 eurot praegusest summast tsentraliseeritud ostudeks, siis saaks varustada raamatukogud 200 nn väärtteosega. Suure osa neist oleksid raamatukogud hankinud vahest niikuinii. Kuidas seda ca 200 komplekteerida? Praeguses kultuurisituatsioonis on konsensuslikku hierarhiat moodustada väga raske. Eksperte kahtlustatakse elitaarsuses ja huvide konfliktis jne. Üheks orientiiriks võiksid olla näiteks sarjad. Nobeli laureaatide sari on selge kvaliteedimärgiga. Avatud Eesti raamatust võib mõni teos olla ehk juba liiga spetsiifiline. Muud romaanisarjad on mõnevõrra ebaühtlased, et neist kõiki pimesi hankida. Kindlasti peaks 200 sees olema ka teatmeteoseid, ajaloo- ja aimeraamatuid, eesti klassikat, lasteraamatuid, aga ka algupärast uudiskirjandust. Viimane vist tekitabki kõige rohkem kirgi, aga selle osa ei saa niikuinii olla väga suur. Muidugi võiks kogunimekiri olla ka pikem, näiteks 300 või 400 raamatut jne.\nKas nüüd keegi suudaks tõestada, et tegelikult ei ole midagi niisugust tarvis? Et praegugi on hea kirjanduse esindatus enamasti piisav? RVL ei lahenda kõiki probleeme, sest raamatuid peaks olema raamatukogus võimalik ka lehitseda ja katsuda.\n8. november, 2011 kell 12:31\t| #11\nJan, Sinu link viib seaduse 1992. aasta versioonile. Minu tsiteeritud versioon peaks olema kehtiv https://www.riigiteataja.ee/akt/RaRS . Ei mingit meelelahutust!\n8. november, 2011 kell 12:39\t| #12\nAsko, kas Sa oskad seletada, miks on nii, et kulmin annab raha rahvaraamatukogudele kultuuriajakirjade tellimiseks, aga neist tellivad LR-i ainult viiendik. Ehk oleks mõistlikum, kui see raha lähek Kultuurilehele, kes need ajakirjad siis ise raamatukogudele telliks.\n8. november, 2011 kell 12:58\t| #13\nAhah, siis ikkagi eksisin, vaatasin vale aastaarvu (ei pannud seda 1992. a. märget tähele), palun vabandust! Aga antud juhul oli tegelikult hea eksida!\n8. november, 2011 kell 14:05\t| #14\nSee võitlus käib puhtalt raha nimel ja lõppude lõpuks kisuvad kõik tekki enda poole. Üks tahab raha eesti proosale või luulele, teine kirjandusajakirjadele, kolmas tõlkeilukirjandusele, neljas teatmeteostele jne. Ministeerium ütleb, et aastaid pole summad vähemasti langenud, kirjastajad aga ütlevad, et kuna tiraažide languse tõttu on raamatute hinnad kallinenud, siis tegelikult on kättesaadavus kõvasti kehvem. See on lihtsalt üks riigipoolne seletus, et miks üks valdkond ei saa raha juurde. Laenutustega viivitamine ilmselt ei tõstaks müüki üldse, pigem hoopis vähendaks ja süü oleks veeretatud kirjastuste kaela. Tegelikult peaksid raamatukogud saama rohkem, et osta mida iganes nad otsustavad.\n8. november, 2011 kell 14:59\t| #15\nVäike kõrvalepõige. Nt Barcelona (1,6 milj elanikku) (rahva)raamatukogudes on Cartland ja Nora Roberts suured haruldused, vaid mõnes üksikus raamatukogus paar-kolm nimetust. Küll on aga olemas Rilke, Kafka, Tolstoi, Nooteboom ja muidugi suurel hulgal hispaanlasi.\n8. november, 2011 kell 16:05\t| #16\nNäiteks minu isiklik rahaline huvitatus antud küsimuses on ümmargune null - ma ei ole ei autor, kirjastaja, tõlkija, ametnik ega raamatukoguhoidja - ja ometi on ka minul siin selgelt oma arvamus ja sümpaatia, nii et vast siiski päris nii lihtne ei ole, et kõik rahale ja tekile taandub.\nMulle tundub, et raamatukogu (nagu tegelikult ka raamatupood) võiks ideaalis olla mitte pelgalt koht, kust keegi leiab kõige väiksema vaevaga konkreetse teksti, mida ta sinna on otsima tulnud. Need võiks olla kohad, kust inimesed tulevad otsima midagi konkreetset, mida nad juba teavad, aga leiavad sellele lisaks asju, millest neil enne aimugi ei olnud. Siin olen ma väga nõus Märdi täheldusega raamatukogu komplekteerija laiemast silmaringist - ja see ei ole küsimus kellegi isiklikest kirjanduslikest sümpaatiatest või antipaatiatest.\n8. november, 2011 kell 17:47\t| #17\nsiin olid mõned küsimused,millele ma ehk ka kuidagi oskan vastata.\nLR kohta — ei tea. Tean küll seda, et raamatukogud annavad perioodiliselt aru, kui palju nad eesti ajakirjandust tellivad. Nagu peaks ka iga- aastastes aruannetes olema võimalik näidata, et riigi toetuse eest ostetakse eesti perioodikat ja eesti kirjandust. Üks vastusevariant on, et lähtutakse omavalitsuspõhiselt - kui juba ühes vallaraamatukogus Looming on, siis mujale ei tellita? Konkreetselt LR — ei tea, ta võib-olla mentaalselt ei kvalifitseeru ajakirjaks, vaid on pigem raamatusari. Ja põhi argument, nagu ikka, on raha ja valik, kas osta nn õige raamat riiiulile seisma, saades selle eest kiita ülemustelt ja kaugetelt tarkadelt või osta seda, millest sa tead, et kiitus on vahetu, tuleb sulle üle leti ja kohe. Mõlema jaoks on raha ainult suurtes raamatukogudes ja ehk paaris-kolmes jõukamas vallas.\nKui riigipoolne toetus tundub väike, siis — on kindel, et kuigi omavalitsused muidugi sinna lisavad, siis kokku ehk poole sellest — nii et meie aastane osturaha võiks ollagi umbes …. ei tea, ei tea. Minu arvates oli ümmargune summa kuni 2009.a. alguseni 40 miljonit, siis vähendati seda korraga umbes 30 peale (nojah, see ongi see 200 000). Ja sinna lisandub väga optimistlikul hinnangul 100 000. Saad keskmise raamatukogu kohta 600 eurot. Mediaan on pigem 150-200. Ja ütleme, et sa oled mingi mikroskoopilise küla poole kohaga raamatukoguhoidja, sul on 20-30 püsilugejat, näpuotsaga suvitajaid - suhteliselt keeruline oleks selles olukorras panna pooltki sellest rahast kultuurilehe ajakirjade alla — või mitte? Siin ei puutu silmaring üldse asjasse, kuigi ka sellega võiks kindlasti paremini olla. Ja eks see brutaalne toetusevähendus 2009 a. alguses tekitas ka vastureaktsiooni — noh, kui raha ei anta, miks ma peaks tellima seda, mida “nad” oluliseks peavad? See on kogu diskussiooni juures ka oluline aspekt — et peaaegu ei küsitagi - miks? - vaid üsna kiiresti saabuvad etteheited - massikultuur, rämpskirjandus, võltsitud aruandlus. Aga nagu ma eespool kirjutasin, ajalooliselt ei ole raamatukogu põhiline lojaalsus suunatud eesti kirjanduse, vaid ikkagi oma lugeja suunas — olgu seaduse sõnastus parasjagu milline ta on.\nBarcelona — nojah, ma ei tea ka sellest midagi. Aga ma otsisin ja ei leidnud nende kodulehte, sain ainult olulise lingi, et aastal 2015 saavad nad uue maja - kus saab siis avamise hetkel olema 200 000 raamatut ja edaspidi 600 000. Tartu linnaraamatukogus on praegu praktiliselt 600 000 raamatut. Nii et, inimeste, raamatukoguhoidjate, kohalike omavalitsuste ja riigi ettekujutus sellest, milline peab raamatukogu olema, erineb väga palju. Ja loomulikult avaldub see ka valikus, mis on riiulil. Võib-olla nad ei osta nn pahna, võib-olla on neil keegi katalaani Nora Roberts, kes selle augu ära täidab, ma ei tea. Avalik raamatukogundus võib maati olla väga erinev sellest, mida meie siin normaalseks peame. Nt aastal 2003 Kreekas väideti mulle tõsiselt, et Ateenas pole avalikke raamatukogusid. Lihtsalt pole.\nLaias laastus, ma ei usu, et eesti raamatukoguvõrk sellisena kaua vastu saab pidada — aga jah, juba praegu on olukord arvatavasti nii, et u. 200-s neist u. 500-st on raamatukogu oma küla ainuke avalik asutus (no see on vast liialdus, ma loodan). Nii et see paarsada eurot aastas on oluline “regionaalne instrument” .\n8. november, 2011 kell 18:03\t| #18\nPalun vabandust –\najasin täielikku jama, mis rahasse puutub … siin on link rahast\nja see muidugi tõstab asjad pisut teise mõõtkavasse. Ja näited pole pooltki nii dramaatilised Ma siiski ikka veel ei orienteeru eurodes — ja vanas rahas 4-5000 krooni külaraamatukogu komplekteerimissumma aastas oli siiski realiteet, mitte ettekujutus.\n8. november, 2011 kell 18:24\t| #19\nSellest on üritatud vägisi väänata mingit moraalset küsimust, aga sisuliselt on ikkagi tegu rahaküsimusega. Nagu nendest ridamisi ilmunud intervjuudest lugeda on olnud, siis tegelikult raamatukogu raha ju ei lähe Cartlandi ja Robertsi peale. Ja tegelikult raamatukogud üritavadki osta eesti kirjandus võimalikult palju, igasuguse maitse jaoks. See on mingi segu valearusaamadest ja pettemanöövrist, et tegeliku probleemi lahendamisest mitte rääkida. Praegu tahavad aga mõned inimesed maalida sellist pilti, just kui oleks raha tegelikult täitsa palju, aga et see tuleb lihtsalt suunata õigesse kanalisse. Ei ole tõsi, raha on ikkagi võrdlemisi vähe ja kirjastused/hulgimüügid on juba aastaid näinud, kui dramaatiliselt on langenud raamatukogude ostuvõime (kui kunagi võisid raamatukogud osta 25% tiraažist, siis nüüd on see enamasti alla 10%). Langevad tiraažid, tõusevad hinnad, langeb lugemus, tiraažid langevad selle peale veelgi jne - see on ahelreaktsioon.\n9. november, 2011 kell 06:30\t| #20\nTere veel kord — et see Ameerika-jutt ei jääks väga ripakile, siis seal on see ka vormistatud, nende raamatukoguhoidjate ühingus — mitte, et see minu eelnevale jutule palju sisulist lisaks\nIII. Libraries should challenge censorship in the fulfillment of their responsibilityhttp://blog.varrak.ee/?p=4555#respond to provide information and enlightenment.\n9. november, 2011 kell 20:38\t| #21\nKommentaariks endise raamatukoguhoidja ja praeguse lugeja poolt. Meie vallas toimib see raamatute tellimine ja vahetamine rahvaraamatukogude vahel täiesti kenasti. Mitte RVLi nime all, vaid raamatukoguhoidja ise organiseerib kui lugeja tellib. Ja ei ole sugugi ühe valla piires, vaid hõlmab 2 vähemalt. Hea koostöö, arvan ma ja nõudlikud lugejad. LR on ka täiesti olemas, kuigi lugejaid on vist vähe (st alati kui ma neid lappama lähen, on kenasti kõik numbrid omal kohal ).\nNii et minu meelest toimetavad pisikesed kogud üsna mõistlikult. Ma ei ole muidugi väga elitaarse maitsega lugeja, et objektiivset hinnagut anda aga ma ikka jälgin puht professionaalsest huvist, mida inimesed laenutavad ja küsivad. Nt S. Kiini Marie Under oli meil järjekorraraamat ja kogus täiesti olemas. Ei ole vast päris maamehe lugemine\n9. november, 2011 kell 20:44\t| #22\nKus seda uuringut näha saaks? Tundub kuidagi ebareaalne, lisaks jälle see salapärane keskmine eestlane\n14. november, 2011 kell 12:24\t| #23\nseotud teema on küll ka Maarja Kangro postituses, aga siiski nii palju teiselt kohalt, et ei pea sobivaks seda linki\nsinna lisada. See on ülevaade Soome riigi nn projektitoetusest oma kirjandusele (ja raamatukogudele) 2008-2010.\nProgressiivne maksustamine rikaste hüvanguks Racter, jutustavad programmid ja küborgautorid


Audi lisas valikusse veel ühe linnadžiibi - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Audi lisas valikusse veel ühe linnadžiibi\nAudi lisas valikusse veel ühe linnadžiibi\t(2)\nAudi mudelivalikusse lisandus mudel A1 citycarver, mis tehniliselt baseerub A1 Sportbackil, kuid näeb välja maastikuautolikum.\nAudi tõstis linnaauto kliirensit umbes nelja sentimeetri võrra, millest 3,5 tuleb uue vedrustuse arvelt ja ülejäänu suuremate rataste tulemusena (alates 16 tollist). Välimus muudeti sarnasemaks margi maastikuautodele. Citycarver on 4,04 meetrit pikk ja selle pakiruum mahutab 355 liitri jagu kraami.\nAudi toob esile, et uus mudel pakub palju võimalusi selle isikupärastamiseks. Auto saab tellida kontrastvärvides, valida saab maastikuautolike kaunistuste tooni, kui nimetada mõned paljudest. A1 citycarver jõuab müügile käesoleva aasta sügisel.


Pelosi liialdatud vaen Alexandria Ocasio-Corteziga - Ideed | Juuli 2022\nNancy Pelosi ja AOC liigne vaen\nKõneleja ja tema kaukuse vasaku külje vahel pole nii palju lahkarvamusi, kui nende lahmimine viitab.\nkuidas allkirjastada ära asl\nAutori kohta:David A. Graham on ettevõtte kirjanik Atlandi ookean .\nKogu lugupidamise juures meeldib ajakirjandusele teha lugu, mis räägib rohkem lõhestunud demokraatidest kui sellest, et Mitch McConnell ei hooli lastest, ütles spiiker Nancy Pelosi Maureen Dowdile. hiljutises intervjuus .\nKogu lugupidamise juures, see pole päris õige. Äsja puhkenud vaen kõneleja ja maleva vahel, kuna teada on noorte, naissoost ja liberaalsete esindajate nelik, näitab, et Pelosi analüüs on nii tõsi kui ka eksitav.\nAlusta sellest, kus ta valesti läheb. Selle vooru lähim põhjus oli juuni lõpus toimunud hääletus piirijulgeoleku rahastamise üle, kus esindajad Alexandria Ocasio-Cortez, Ilhan Omar, Rashida Tlaib ja Ayanna Pressley hääletasid demokraatide juhtimise vastu. See eriarvamus oli märkimisväärne ja rühmaliikmed selgitasid, nagu tavaliselt, hea meelega avalikult oma hääletamise põhjuseid. Kuid mõni rühmitus, mis lahkub juhtidest konkreetsel hääletusel, on vaevalt ebatavaline ja vahejuhtum oleks võinud vaateväljast hääbuda – kui mitte Pelosi poleks Dowdile antud intervjuus meeskonnale libistanud.\nKõigil neil inimestel on oma avalikkus ja Twitteri maailm, ütles Pelosi. Kuid neil polnud järgijaid. Neid on neli inimest ja nii palju hääli nad said.\nAdam Serwer: Erandid valitsejatest\nPole üllatav, et meeskond seda ei hinnanud. Pelosi omakorda sõimas neid kolmapäeval toimunud kaukuse koosolekul. Kas teil on kaebus? Tule ja räägi sellest minuga. Kuid ärge säutsige meie liikmete kohta ja oodake, et me arvaksime, et see on okei, ta ütles . See on natuke rikas kellegi poolt, kes just kaebas New York Times , kuigi juhtimisel on omad privileegid. Ocasio-Cortez rääkis Washington Post et ta mõistis Pelosi vajadust mõõdukate inimeste eest varjata, kuid võttis sellegipoolest häbi, öeldes: Püsiv esiletõstmine … see jõudis punktini, kus see oli lihtsalt lugupidamatu … äsja valitud värviliste naiste selgesõnaline väljatoomine.\nPole põhjust süüdistada meediat selles, et nad lihtsalt teatasid kaadritest, mida mõlemad pooled teineteise pihta teevad. Kuivõrd demokraadid on segaduses, on põhjuseks see, et demokraadid karjuvad üksteise peale katustelt.\nmillistes linnades on ikka veel rahutused\nKuid retooriline sparring varjab laiemat demokraatlikku ühtsust. Kui piiri rahastamise hääletus kõrvale jätta, pole demokraatide vahel peaaegu üldse päevavalgust parlamendi ees seisvates küsimustes. Squad on Pelosiga lahku läinud vaid kahe häälega, ProPublica jälgija järgi . Vahe partei mõõduka ja vasakpoolse tiiva vahel on samuti suhteliselt väike. Ocasio-Cortez ja New Jersey esindaja Josh Gottheimer, kaheparteilise Probleemide lahendajate Caucus'i kaasesimees, on lahku läinud vaid 13 protsendi häältega; Omar ja New Yorgi esindaja Max Rose, kes on pigem pragmaatiline kui ideoloogiline, 7 protsenti häältest.\nei saa endale päevahoidu lubada, aga peab töötama\nNeed numbrid võivad eksitada. Meil on kongressini jäänud vaid paar kuud ja võimalusi suuremate lõhede tekkeks on palju; partisanid on enamikus asjades ühel meelel, sest enamik hääli ei puuduta kuuma nupuga küsimusi. Samuti pole mõtet teeselda, et kõik on rahulik. Rose ja Omar läksid väga avalikult sassi Iisraeli kohta tehtud märkuste pärast, millest mõnda pidas ta antisemiitlikuks.\nIsegi kui tunnistame neid fakte, on nende tolmukate ja vabariiklaste vahelise tõelise kodusõja vahel, kui nad parlamenti maja kontrollisid. Konservatiivne GOP koalitsioon House Freedom Caucus muutis vabariiklastest spiikri John Boehneri ja Paul Ryani elu võimatuks ning kihutas nad lõpuks pensionile. Eelmisel kongressil House Freedom Caucus'i esimees Mark Meadows hääletas Ryani vastu kolmandikul kõigist häältest.\nAndrew Ferguson: Alexandria Ocasio-Cortezi isepiiruv revolutsioon\nTegelikult esindavad Squad ja House Freedom Caucus peegelpilte. Väljaspool koda olid Freedom Caucus'i liikmed marginaalsed, esindades poliitilisi vaateid, mis polnud eriti populaarsed, välja arvatud nende enda ringkondades. Kojas oli neil piisavalt palju vabariiklaste juhtkonna parimate plaanide purustamiseks. Seevastu meeskonnaliikmetel on progressiivsetes ringkondades üleriigiliselt suur ja innukas jälgijaskond. Kui majas on neid neli inimest ja nii palju hääli nad said, nagu Pelosi ütles.\nSquad mõistab seda dünaamikat. Sees hiljutine Njuujorklane intervjuu , küsis David Remnick Ocasio-Cortezilt tema suhete kohta kõnelejaga. Ta vastas:\nMa arvan, et mõnikord inimesed arvavad, et meil on see, nagu meil juurde suhe.\nKas sa ütled, et ei tee?\nMitte eriti, mitte selline, mis minu arvates teistest eristuks.\nTeisisõnu tunnistab Ocasio-Cortez end üheks 235 esindajatekodademokraadist. Ja oma mitteametlikus rollis meeskonna pressiesindajana on ta kaldunud Pelosi märkusi tõlgendama pigem poliitilise strateegia kui poliitilise vihana.\nkas me kasutame 100 protsenti ajust\nMa arvan, et juhtimine, nende peamine eesmärk praegu on tagada, et kõik, kes võitsid kiigekoha, tuleksid tagasi, ütles Ocasio-Cortez Remnickile. Nii et ma arvan, et sinna investeeritakse suur osa nende ajast – minu arvates õigustatult – nendesse suhetesse.\nSee on oluline kontekst alati, kui meeskonna ja kõneleja vahel toimub uus nuhkimisvoor. Kuigi neil on eriarvamusi, on nad kõik samal strateegilisel lehel ja isegi need eriarvamused pole nii suured, kui mõnikord võib tunduda.\nmis mõte on abielluda\nmis on roboti definitsioon\nkuidas paluda tal endaga abielluda\nNürnbergi kohtuprotsessid süüdistatavate ja kohtuotsuste kohta\nkas vaktsiinid põhjustavad geneetilisi mutatsioone\nkui suur on uudishimu kulgur\nesimene suuremahuline föderaalse töö leevendamise eksperiment oli


Mida söövad toitumisnõustajad lõunaks? - Maitsemeel - sõbranna.ee\n23. märts 2016, 12:15\nHuff Post uuris toitumisnõustajatelt, mida nemad lõunaks söövad. Siin on mõned näited.\n1. Tuunikalasalat. Toitumisnõustaja Katherine Brooking ütles, et temale meeldib lõunaks süüa salatit, kus on ohtralt lehtsalatit, kikerherned, oad ja tuunikala (konservi oma). Salatikastmena kasutab ta ainult oliiviõli.\n2. Kreeka jogurt puuviljade ja pähklitega. Alissa Rumsey sööb lõunaks madala rasvasisaldusega Kreeka jogurtit koos värskete puuviljade, pähklite ja chia seemnetega. Lisaks sellele meeldib talle süüa ka värskeid köögi- ja juurvilju hummusega.\n3. Värske tuunikala avokaadoga. Rebecca Scritchfield ütles, et tema sööb lõunaks värsket tuunikala avokaadoga. Ta lõikab mõlemad kuubikuteks ja sööb seda nagu salatit. Tuunikalas on oomega-3-rasvhappeid ja valke ja avokaado on tema sõnul mõnusalt kreemjas lisand sellele.\n4. Rohelised smuutid. Christa Mantey sõnas, et lisaks salatitele, suppidele ja muudele toitudele, armastab ta lõuna ajal juua rohelisi smuutisid. «Ma kuulan oma keha ja toitun vastavalt sellele,» sõnas Mantey.\n5. Kanasalat pitaga. Marjorie Cohn sööb salatit, milles on kana, avokaado, hummus, oad, läätsed, oliiviõli ja balsamiäädikas. Salati kõrvale sööb ta pitasaia. «Ma söön tavaliselt töö juures ja see on kerge lõunasöök, mille saan eelmisel õhtul valmis teha,» sõnas ta.\n6. Supp ja salat. Angela Ginn-Meadow eelistab lõunaks süüa suppi ja salatit. «Mulle meeldivad soojad lõunasöögid, kus vähemalt poole taldrikust moodustavad juurviljad,» lisas ta. Ginn-Meadow ütles, et eelistab ise lõunasöögi kaasa võtta, et raha säästa.\n7. Salativrapp. Vandana Sheth sööb lõunaks rohelist salatit koos ubade, tomati, kurgi ja avokaadoga. Salatile lisab maitset koriander ja laimimahl. Kui tal on suurem nälg, mähib ta salati vrapi sisse. «Mulle meeldib see toit, sest see on värviline ja maitsev. Selles on vitamiine, mineraale, valke, kiudaineid ja kasulikke rasvu,» ütles ta.


Kodu: Kuidas Ma Maksan Hüpoteegi Välja Kiirelt? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Ma Maksan Hüpoteegi Välja Kiirelt?\nMõne inimese jaoks on põhiline elu eesmärk saada majaomanik. Kui see juhtub, suunatakse tihtipeale hüpoteegi maksmiseks niipea kui võimalik. Elu hüpoteeklaenud on võimalik. Loomulikult peate leidma viisi oma maksete kiirendamiseks või oluliselt paremate laenutingimuste tagamiseks. Kuidas lähete kiiremini...\nMõne inimese jaoks on põhiline elu eesmärk saada majaomanik. Kui see juhtub, suunatakse tihtipeale hüpoteegi maksmiseks niipea kui võimalik. Elu hüpoteeklaenud on võimalik. Loomulikult peate leidma viisi oma maksete kiirendamiseks või oluliselt paremate laenutingimuste tagamiseks. Hüpoteeklaenude kiirema ülevõtmise viis sõltub suuresti teie finantsolukorrast.\nHüpoteeklaenude refinantseerimine. Uue kodulaenu abil saate vähendada hüpoteegi maksmise kuude arvu. Teie isiklik olukord kontrollib, kui palju kiiremini hüpoteek makstakse välja pärast refinantseerimist. Kuid refinantseerimisega kaasnevad kulud. Kasutage hüpoteegi kalkulaatorit või konsulteerige oma finantsnõustajaga, et näha, kas see on teie jaoks mõistlik. Finantsekspert Dave Ramsey märgib, et kui üldine suunis, on refinantseerimine hea samm, kui saate praeguse intressimäära alandada vähemalt kahe protsendipunkti võrra.\nTeatage, et teil on 15-aastane hüpoteek isegi siis, kui maksate praegu 30-aastase märkme. Ramsey soovitab laenuvõtjatel alustada kohe algusest peale vähemalt 15-aastase eluasemelaenu; aga enamik inimesi seda ei tee. Ramsey nõuab tungivalt, et tarbijad kasutaksid numbreid hüpoteekkalkulaatoris, et näha, kui palju nad peaksid maksma iga kuu, töödeldes 30-aastase hüpoteegi nagu 15-aastane laen.\nLisage iga päev oma hüpoteeklaenu. Ramsey hüpoteeklaenude kalkulaatori andmetel hakkate lisama $ 500 kuus 2-aastasele 500 000 dollarile, 30-aastasele fikseeritud intressimääraga hüpoteegile 5-protsendilises intressis, selle eest tasute ära 22 aasta pärast ja 3 kuud, mitte algne 30 aastat. Lisatasu kuni 1000 dollarit kuus ja lühendate laenu elu lihtsalt 12 aastaks.\nHüpoteeklaenudele eraldage leitud raha - igasugune ühekordne summa, mille te saate. Täiendava 50 000 dollari maksmine hüpoteeklaenude 30-aastase tähtajaga 6,5 protsendi ulatuses katkestab laenusaaja tähtajaga seitse aastat BankRate'i märkmeid.


Aspergerilik valiv söömine - Perekooli Foorum\nEsileht › Erivajadustega laps › Aspergerilik valiv söömine\nTeema: Aspergerilik valiv söömine\nMu 13aastasel pojal diagnoosi ei ole, aga mõningad tugevad aspergeri jooned on alati olnud. Neid ei ole väga palju ja üldiselt tuleb ta omadega toime, ka sotsiaalselt. Aga üks asi teeb muret – see õnnetu valiv söömine. Huvitav, kas sellega kunagi lähebki paremaks? Tal on ainult umbes 5 erinevat asja, mida ta suudab süüa – see ei ole pirtsutamine, varem tõesti, kui ma ei saanud ta olukorrast päris hästi aru, proovisin erinevate nippidega meelitada-sundida-premeerida, maitseid osavalt peita jne. Talle lihtsalt hakkab enamik sööke vastu. Ja noh, eks ma näen siis seda eraldi vaeva ja teen enamasti talle neid tema toite eraldi. Hirmus tervislik ja mitmekesine see toidulaud tal pole, aga üldiselt on ta terve ja tugev. Peamine mure on sellega seoses, et mis saab, kui ta suureks saab ja oma elu peale läheb. Ning kui siis see valivus ei ole paranenud. Pean teda üritama kasvatada nii, et ta harjuks endale ise neid erisööke tegema? Sest tegelikult praegu ei saa selles osas ta peale loota, taskuraha eest ka eelistab endale osta viineripirukaid (muud ei kõlba), sest kasvav organism ja kõht ju tühi. Lisaks igasugu krõpsud ja muu rämps läheb alati peale. Rämpsu piiramise kohta on meil küll reeglid ja ta üldiselt reegleid järgib kah ning valetamist-varjamist ei harrasta (ka üks ta aspergeri joontest). Aga jah, kas on lootust, et see söögisedel tal ikkagi laieneb? Sest praegu temaga väljas käies ka süüa eriti ei saa, ta ei telligi midagi. Sest isegi kui on tegu kirjade järgi tuttava söögiga, kardab juba ette neid erinevaid võõraid lisamaitseid, mis toidu ta jaoks ära võivad rikkuda. Või mida ma teha saaksin, et teda aidata? Veel lasteaias sõi ta üsna palju erinevaid asju, aga alates kooliminekust on see talle sobivate toitude nimekiri järjest kitsamaks tõmbunud. Kardan, et kui ta toiduvalik ainult tema otsustada millalgi jääb, võib temast lihtsalt paks ja haige inimene saada. H\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.06 15:02; 05.06 22:01;\nOtsi infot selektiivse toitumishäire kohta. On ravitav nagu kõik toitumishäire, aga lihtne see ei ole.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 03.06 21:51; 26.07 21:31;\nSuur aitäh! Sellest ma tõesti pole kuulnudki, valgusekiir hakkas nüüd paistma 🙂\nMis seal ikka saada. Suurem osa eesti inimesi sööb elu aeg kartulit-hakklihakastet.\nMinu aspergerlike joontega mees ja pervas. arenguhäirega poeg mõlemad selektiivsed sööjad. Seejuures ei söö hullult ebatervislikult (kuigi lapsele muidugi rämps meeldib), mees sööb oluliselt tervislikumalt kui mina. Nad ei söö segatud toite, töödeldud toitu (liha v a), sageli 1 toiduaine korraga. Võivad olla ka perioodid, kus süüakse pikemalt 1 toitu, siis mingi aeg nö lemmiktoit vahetub. On mõlemad suurepärase tervisega, poeg natuke kleenuke lihtsalt, aga mitte alakaalus. Soovitan raamatut “Kuidas aidata äärmiselt pirtsakat sööjat”, mind rahustas see oluliselt.\nLoomulikult õpeta ta ise oma toite tegema. Yhest kyljest on igati normaalne, et inimene oskab paar lemmikrooga kokku kokata, teisest kyljest (vot sellega teda veenagi) ei saa keegi teine, kolmas ega kahexas talle midagi sobimatut söögi sisse sokutada, kui ta ise teeb. Kolmandast kyljest ei pea Sina nii hullusti rabama & neljandast kyljest võib juhtuda, et talle hakkab kokandus meeldima & ta ise asub experimenteerima. Kõik ju kenad kyljed.\nMinu laps, kes hetkel on 13 aastane ja nutikas ning muusikas andekas poiss, ajas mind ka söögiga hulluks kuni koolini. Sõi ainult teatud toiduaineid, segada ei tohtinud, kartul, liha, kurgiviilud pidid taldrikul üksteisest eraldi mandritel asuma. Esimene aasta lasteaias (läks 3 aastaselt) ei söönud midagi, teisel aastal juba veidi hakkas. Praegu sööb palju salateid, kartulit, ühte sorti leiba ainult, magusat ei söö, palju puuvilja jällegi sobib. Tervislikud valikud on tal.\nLohutan, et osa inimesi söövadki veidi imelikult, ei pea diagnoos olema.\nSee, et väiksed lapsed ei söö, kui nt soust ja kartul taldrikul kokku puutuvad, on täitsa tavaline. Mul ühe lapse rühmast umbes pooled olid sellised, minu laps kaasa arvatud. Ajaga läheb paremaks. Mis segamisse puutub, siis minu meelest mehed on selles suhtes pepsimad.


Ulmefoorum.eu :: Vaata teemat - Kuidas sattusid Ulmefoorumisse?\nKuidas sattusid Ulmefoorumisse?\nMine lehele 1, 2, 3, 4 Järgmine\nUlmefoorum.eu -> Teadaanded ja Tagasiside\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 6:48 pm Teema: Kuidas sattusid Ulmefoorumisse?\nRäägime siis nüüd sellest, kuidas rahvas meie toreda ja sõbraliku foorumi üles leidnud on ja sellest, mis motiveeris teid registreeruma.\nKas tulite üle Ulmeparadiisi-nimelisest foorumist peale selle sulgemist, leidsite ise juhuslikult, sõber soovitas või nägite kuskil reklaami? Ühesõnaga, kuidas iganes, oleks huvitav kuulda.\nNagu enamik kindlasti teavad, oleme mina ja TrekRanger foorumi loojad, nii et meil pole siin just palju öelda , aga seda mainiks küll, et motiveeris meid Ulmefoorumit looma vastava lehekülje puudumine eesti internetimaastikul. Oli küll küllaldaselt fantaasiafoorume, kuid mitte ühtegi, mis käsitleks peaasjalikult just sci-fi osa ja filme.\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 7:09 pm Teema:\nMina täpselt ei mäletagi aga arvatavasti netist kusagilt sattusin. Vist midagi otsides.\nLiitunud: 5 Apr 2005\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 7:29 pm Teema:\nkeegi vist reklaamis seda digitala foorumis ja sealt ma tulingi...\n"Dont watch daytime TV - It will only make you feel stupid." - Sean Kennedy\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 7:30 pm Teema:\nMidagi otsisin minagi. Mingi... mingi... mis see nüüd oli... mingi film või midagi. Igatahes siit sain vajaliku ja siis ka registreerusin .\nOleks nüüd selline põnev lugu jutustada nagu dragon.ee leidmisel kui ma lihtsalt katsetasin, kas selline lehekülg üldse olemas on ... Suurem asi drägonlane pole aga minust kunagi saanud. Täierinnaline UFlane (?) hoopis .\nLiitunud: 2 Aug 2005\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 9:00 pm Teema:\nSiit sain siia.\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 10:03 pm Teema:\nSama siin, esialgu olin väga skeptiline selle foorumi suhtes, aga "hirmud" olid asjatud Foorum on väga hea\nPostitatud: Nelj Aug 04, 2005 10:49 pm Teema:\nSiis, kui see Babylon5 hullus mul oli otsisn netist midagi vist ja leidsin selle foorumi\nIsegi masendav reis on parem, kui siia saabumine.\nPostitatud: Reede Aug 05, 2005 9:11 am Teema:\nMe too! Tundub, et see reklaam seal läks täiega asja ette.\nLiitunud: 21 Veeb 2005\nAsukoht: Pegasus Galaxy\nPostitatud: Laup Aug 06, 2005 11:20 am Teema:\nVaatasin oma esimest posti ja isegi siis ei oska õigesti öelda kuidas siia satusin. Arvatavasti otsisin ST ja SG kohta eesti lehtedelt infi ja maandusin siin\nTec'ma'te. Talmac Hunky. Could you show me the way to Chaapa’ai?\nPostitatud: Laup Aug 06, 2005 3:48 pm Teema:\npanin neti otsingusse star trek. Ja sattusingi siia lehele.. miski sundis mind siia regama, kuna see foorum on täiega põnevusi täis...\nPostitatud: Laup Aug 06, 2005 6:32 pm Teema:\nMina sattusin siia relvaähvardusel..aga ma ei mäleta kelle, sest ma panin sellepeale pildi kasti. Ja kui uuesti silmad lahti tegin oli mind siia toodud.\nLiitunud: 29 Juun 2005\nPostitatud: Püh Aug 07, 2005 1:01 pm Teema:\nTäiesti juhuslikult - otsisin netist midagi Treki kohta.\nAsukoht: Tallinn ja lähiümbrus\nPostitatud: Püh Aug 07, 2005 1:13 pm Teema:\nMinuga muidugi midagi nii jõulist ei tehtud, et oleks kohe relvaga ähvardatud ja uimaseks löödud aga ma juba ammuilma välismaiseid trekifoorumeid loen ja nõnda siis ühel hetkel tekkis sportlik huvi, et tea, kas meil Eestis kah midagi sellist olla võiks - ja nii ma selle foorumi peale läbi otsingu sattusingi. Ja nii see läks\nHallucinations cant harm us.\nPostitatud: Püh Aug 07, 2005 6:34 pm Teema:\nIkkagi näha, et rohkem on treki fänne vastanud..\nPostitatud: Püh Aug 21, 2005 9:13 pm Teema:\nPole kaua siin viibinud. Nüüd tekkis üks küsimus: Kas ma olen mingi moderaator siin või?\nPostitatud: Püh Aug 21, 2005 9:16 pm Teema:\nKunagi olid, aga siis loobusid ametikohast.\nFoorum on aga nii seatud, et positsiooni ei saa liikmelt enam ära võtta.\nPostitatud: Püh Aug 21, 2005 9:26 pm Teema:\nHaha, siis saab hakata oma positsiooni ära kasutama\nSt seda, et ma endiselt moderaator ikkagi?\nNo tegelikult siin ei olegi eriti midagi modereerida, vähemalt tookord polnud.\nPostitatud: Püh Aug 21, 2005 9:28 pm Teema:\nHehe, hetkel küll mitte, sest sa oled moderaator ilma alafoorumita ning ei saa seega kusagil midagi teha, kuid soovi korral võime ameti taastada.\nPostitatud: Kolm Sept 07, 2005 8:31 pm Teema:\nÜhel päeval tuli mõte Neti otsingusse panna sõna "Star Trek" ja tuli ette Star Treki foorum. Siis liitusin sellega ( kusagil 5-6s liige? ).\nUlmefoorum.eu -> Teadaanded ja Tagasiside Kõik ajad on GMT + 2 Tundi\nLehekülg 1, lehekülgi kokku 4


Vanemad – PEETER-PAULI KOGUDUSE PÜHAPÄEVAKOOL\n3,november 2014 by ppkool\nLoengud kristlikust elust\nPühapäeval, 9. novembril alustame uue loengusarjaga kristliku elu kohta. Loengute eesmärk on aidata inimestel, kes on juba ristitud, kristlikku elu arendada. Tunnid toimuvad iga kahe nädala tagant Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraali keldriruumis algusajaga 13.00 (peale missat) kuni orienteeruvalt 13.40.\nLoengud viib läbi isa Pedro Cervio.\n9. november: Mil viisil Püha Vaim tegutseb meie elus?\n23. november: Miks ja kuidas palvetada?\n7. detsember: Mis on suretamine?\n14. detsember: Vaimulik juhendamine: kas see on tõesti vajalik?\n11. jaanuar: Miks on Püha Missa nii oluline?\n25. jaanuar: Elada Püha Missat.\n8. veebruar: Euharistiline vagadus.\n22. veebruar: Meeleparanduse sakrament ehk kuidas andeks paluda?\n8. märts: Töötamine Jumala lapsena.\n22 märts: Kristlik perekonnaelu.\n12. aprill: Kuidas Jumalast teiste inimestega rääkida?\n26. aprill: Südametunnistuse uurimine.\n10. mai: Oleme Neitsi Maarja lapsed.\nPosted in Vanemad\t| Lisa kommentaar\n12,oktoober 2014 by ppkool\nEA grupi lapsevanemate kohtumine (12.10.14)\nTänases pühapäevakoolitunnis tegime väikese katse. Kutsusime külla ühe meie pühapäevakooli lapsevanema – Nele – kes sel ajal, kui lapsed oma asjadega tegelesid, jagas emade-isadega mõtteid ja kogemusi, kuidas aidata lapsel kasvada Jumalat armastavaks inimeseks. Katse oli see kohtumine selles mõttes, et tahtsime teada, mida lapsevanemad niisugustest koosolemistest ja kristliku kasvatuse teemalistest mõttevahetustest arvavad ning kas need võiksid toimuda tihemini, näiteks kord kuus, samal ajal, kui lapsed pühapäevakooli tunnis on? Ootame teie arvamusi!\nMeenutuseks tänastele kohalolijatele ja teadmiseks teistele huvilistele on siinkohal ka kokkuvõte Nele jutust:\nValgustusajast alates on meie kultuuris levinud seisukoht, et selleks, et lapsest kujuneks hea inimene, on vaja peamiselt teadmisi, haridust. Viimasel ajal räägime palju väärtustest. See on kindlasti hea, kuid see pole reaalsuses piisav. Sest lapsel on kõige olulisem hing, mis on küll seotud mõistuse, tahte, keha ja tunnetega, kuid hing vajab enamat. Seda teadis Jumal ja seepärast on meil Kirik ja sakramendid.\n4. sajandil elas munk Pelagius, kes nägi enda ümber palju negatiivset ja asus selle vastu võitlema selle. Ta väitis, et negatiivse eeskuju ja hoiakute vähenemine muudab inimesi. Selle protsessi käigus eemaldus ta Kirikust ja sakramentidest, talle tundus, et ta ei vaja neid enam. Tulemuseks oli sisemise külmuse ja kriitilisuse suurenemine. Sama oht valitseb katoliiklasi läbi sajandite. Laste puhul on tulemuseks uhked teismelised.\nSeega algab kõik meist, lapsevanematest. Meil on suurepärane võimalus, et meie teismelised oleksid toredad, vastutustundlikud ja hoolivad. On normaalne, et 12-eluaastaks on meie lapsest kujunenud selline noormees ja neiu.\nEelduseks on, et laps hakkab armastama sakramente. Kuidas see võiks toimuda? Kõigepealt muidugi eeskuju kaudu. Teine asi on õhtupalve. Tegelikult on see olulisem osa õhtust, teha koos lapse või lastega õhtupalvet.\nMilline see õhtupalve võiks olla?\nEsimene osa – tänamine (suureneb lapse võime näha väikest head, kujuneb positiivne eluhoiak ja tänulikkus – kõik hea tuleb Jumalast).Palve : “Mu Issand ja mu Jumal, ma tänan Sind selle eest, et Sa mind tänasel päeval valgustasid, kaitsesid, valitsesid ja juhtisid.”Mille eest tänan/täname? (Laps mõtleb vaikselt)….. “Tänu olgu Jumalale – või Deo omnis Gloriae”.\nTeine osa – oma südametunnistusse kaemine, endassevaatamine (ka psühholoogide kinnitusel oluline osa inimisiksusest).\nPalve: “Issand, Sina tead kõik, Sina tead, et oled mulle armas. Anna mulle andeks, kui olen Sind kurvastanud”.\nOluline vaikusepaus, sest laps süüvib oma päevasse, endasse. (Mõnikord võib ka last aidata, äkki laiskus või kadedus vms.)\nPeale pausi – “Issand halasta, Issand halasta, Kristus halasta, Kristus halasta.” (Aeg-ajalt võib öelda, et Jumal armastab Sind väga!)\nKolmas osa – “Ole tervitatud Maarja palve” (3 korda)\nNeljas osa – Mille või kelle eest palume? Jumal armastab laste palveid – saame paluda järgmise päeva eest, vanemate eest, haige sugulase eest, mõne lapse või õpetaja eest jne. Näiteks nii, et laps ütleb palve ja koos ütleme “Issand, võta meid kuulda!”.\nLõpetuseks : “Seda palume Sinult, kõigeväeline Jumal, Kristuse, meie Issanda, läbi/kaudu. Aamen.”\nSelliste õhtupalvete läbi, mille koostisosaks on südametunnistuse kaemine, õpib laps pihtima. Juba eelkooliealine laps võib alustada pihtimisega, sellest sakramendist tulev rõõm suurendab lapse positiivsust ja head südametunnistust. Eriti vajab pihtimist keskmisest temperamentsem ja tundlikum laps. Regulaarne pihtimine aitab kujuneda teimelisel, kes on vastutustundlik ja suudab ohjeldada oma emotsioone. Samuti aitab õhtupalve lapsel rahulikult magada ja olla hommikul heas tujus.\nSeega aitab pihisakrament ja sellele eelnev igaõhtune õhtupalve kujuneda heal inimesel. Jumala arm, mis seeläbi siseneb lapse hinge, on palju võimsam jõud, kui seda on pelgalt teadmine heast ja halvast. Me lapsed vajavad seda jumalikku väge, et teha tänases maailmas paremaid valikuid.


Kuidas suurendada liiget kodus, Pump, et suurendada liiget, kuidas ennast teha\nPump, et suurendada liiget, kuidas ennast teha. Category: Health & Beauty\nIga heli on väike sissevaade tema mõttemaailma. See tehnika annab ka reaalse efekti ja paljud eksperdid räägivad sellest, isegi mitmesuguste seadmete tootjad, et suurendada "meeste väärikust". Kuidas suurendada oma peenist populaarsemaid meetodeid. Mõõtke alusest otsani. Siin on mõned nippe ja näpunäiteid neile, kes teavad kõige paremini: 1.\nAlguses see ravim suurusega peenise Lisad põhineb uefa riik vähem, hunt Soo,Jes Extender arvustused, action.\nLast Updated on March 5, Me tegelikult ei läbivaatamise kohta vee baasil pump Bathmate suurendamiseks liikme igal mehed siis leidsime selle Penomet kus see võib olla tõhus meetod, kuna tarbijad märkimist. Nii on see Penomet pumbata parem kui Bathmate?\nSee läbivaatamine peaks selgitama, millest üks on parem, sest nad mõlemad on Edetabel maailma peenise vee-pump.\nNiagra on kõik. Peenise Suurendamine Websites Tags: bathmate, peenise suurendamine, peenise, peenisesuurendaja, kuidas saab peenist suurendada, peenise pump, suur peenis. Suurenda perspektiivis Kandyagash » Collapsiblepanelextender laiendada Meetodid suurendada liige meessoost video controlid.\nSuhtlemiskoht sporti harrastavatele diabeetikutele. See more of Diatleedid on Facebook.\nRahvusvaheliste organisatsioonide osa läheb peagi välja, kui Suurbritannia Euroliidust lahkub, aga Suurbritannia on muidugi NATO liige. Aga tegelikult olen ma samal seisukohal kui varasemas Kiire viis suurendamiseks Ahsoous, ehk siis pean kategooriaid navigeerimisvahendiks.\nSeetõttu, kui te arvate, et Teie peenis, on vaja täiendavaid sentimeetrit, toidulisand Penirium see on hea ettepanek Teile. See unikaalne valem võimaldab suurendada liige kuni 7 cm, ja ka suurendada tema ümbermõõt on 2,5 cm. Pump suurendada peenise suurus Seade on disainitud põhimõttel pump.\nToimel vaakumpumba tõmmatakse peenisele, vere kõrkjad keha, põhjustades erektsiooni Paigaldati - mis takistab ja mis aitab mees olla mees Ja väikest kasvu suurus. Seejärel alusel eriline Kuluvdetail ring, mis ei erine verd kudedesse. VITA Teenused Dermatoloogia Et sügelised eemale hoida on kõige Pump tekivad eesnahale ja peenise peaosale väikesed pindmised haavandid.\nTa on tegelenud pumpade müügiga 12 aastat, viimased 4 aastat kõrvale ka seadmete hoolduste halduse tarkvara Alldevice. Lisaks tarkvara müügile viib läbi ka selle esmased koolitusi ning pakub hiljem kasutajatuge.\nLääne-Virumaal asuva Muuga mõisa nime on kirjasõnas märgatud esi mest korda aastal ja siis kuulunud hoone Pirita kloostrile. Heaven Pump in our future. The kingdom of God, however, is a present day reality.


Nüüd saab puugisüsti teha ka apteegis. Vaata, kus on sulle lähim võimalus! | Tervis\nToimetas Sirje Maasikamäe, 1. aprill 2019 11:57\nAprillis ja mais saab vaktsineerida puukentsefaliidi vastu ka 17 Eesti apteegis üle Eesti. Terviseameti andmetel registreeriti eelmisel aastal 85 haigusjuhtu. Puukentsefaliidi eest kaitseb ainult vaktsineerimine.\n„Apteegis korraldatav vaktsineerimine annab inimestele traditsiooniliste vaktsineerimiskohtade kõrval hea lisavõimaluse enda ja oma lähedaste tervise kaitsmiseks,“ rääkis proviisor Timo Danilov, Eesti Apteekide Ühenduse (EAÜ) juhatuse liige. Sügisel, kui inimesed said esmakordselt vaktsineerida apteegis gripi vastu, kiitis enamik selle võimaluse mugavust, sest apteegid asuvad kohtades, kus inimesed on harjunud käima.\nPuukentsefaliidivastaseid süste tehakse sellise skeemi järgi:\nesimesed kaks süsti tehakse ühe- kuni kolmekuulise vaheajaga,\nkolmas süst tehakse 9-12 kuud hiljem.\npärast seda tuleb esimene kordussüst teha kolme aasta möödudes, järgmised viieaastase intervalliga.\nSOE ILM MEELDIB KA PUUKIDELE: nendest märkidest tunned ära puugihaigused (2)\nKAITSE END PUUKIDE EEST! Unusta kohe need viis väga levinud müüti! (1)\nPuuke on Euroopas aina rohkem\nMaailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) määratluse kohaselt asub Eesti piirkonnas, kus tuleks puukentsefaliidi vastu vaktsineerida kogu elanikkond. Eestit on puukentsefaliidi endeemilise piirkonnana lisaks WHO-le ja Eesti Terviseametile nimetanud ka Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC). Leebuvate ilmastikutingimuste tõttu on puukide arvukus järsult suurenemas kogu Euroopas. Eestis on puukentsefaliidi vastu vaktsineeritus väga madal.\nPuukentsefaliit on puukidega leviv viiruslik kesknärvisüsteemi nakkushaigus, mille põdemine võib tekitada raskeid tüsistusi: tasakaalu- ja koordinatsioonihäireid, jäsemete halvatust, peavalu, keskendumis- ja mäluhäired jm. Puukentsefaliit võib 0-1,4% juhtudest lõppeda surmaga.\nPraegu vaktsineeritakse apteekides juba 12 Euroopa riigis.\nAprillis ja mais saab vaktsineerida Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus, Rakveres ja Kuressaares kokku 17 apteegis. Kaasatud on kõik suuremad apteegiketid: Apotheka, Benu, Euroapteek ja Südameapteek.\nKus saab vaktsineerida, näeb SIIT.


katrin bats - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKuigi R-Kioskil on Norra kaubandusgrupi Reitan Convenience'i all viimasel viiel-kuuel aastal Eestis majandusnäitajate poolest kehvasti läinud, võtab ettevõte ette uuenduskuuri. Müügikohad muutuvad väikepoodide sarnasteks, pakkudes suuremat konkurentsi ka jaekettidele.\nSuurpoed keelaks meeleldi suitsupakkide näitamise 1\nKatse: müüjad rikuvad viina müües massiliselt seadust 33\nSeaduse keelust hoolimata raskes joobes ostja lisaviinast ilma ei jää ja kui vaja, siis aitavad müüjad ostjal püsti seista ja pangakaardigi kaardilugejasse pista, selgub Tallinnas ja Valgamaal tehtud katsest.\nEestlaste lihatarbimisharjumused jagunevad kaheks\nKui mõned aastad tagasi said vorstid-viinerid kõva kriitikat – liha neis peaaegu pole, hoopis kõikvõimalikke E-sid täis, siis nüüdseks on lihatööstused kõvasti vaeva näinud ning turule toonud lihakad ja E-ainetest vabad vorstid, aga müügitabelite tipus troonivad ikka odavaimad tooted.\nEestis kogub populaarsust «prügikastisukeldumine»\nToidu äraviskamisest on saanud heaoluühiskondadest, kaasa arvatud Eestis, suur probleem, mille üheks lahenduseks tundub olevat «prügikastisukeldumine» ehk korraliku äravisatud kauba korjamine ja taaskasutamine.\nTartu Säästumarketitest saab suvel ajalugu, Anne tänava pood kaob augustis pildilt\nRimi teatas mullu sügisel, et loobub Säästumarketi nimest ja muudab kõik oma kaplused üle Eesti 2017. aasta jooksul Rimideks. Siiani on mitmel pool juba ümberkorraldused tehtud, juuli lõpus jõuab järg Tartusse.\nSäästumarket sulgeb esmaspäeval Valgas uksed\nNeljapäeval oli Valga Säästumarketis näha palju tühje riiuleid ja õnnetuid nägusid, mis tingitud poe peatsest sulgemisest – ülehomme on see avatud viimast päeva.\nJaeketid: Lidli odavpoe tulek muudaks turgu, ent meid see ei kõiguta\nPoeketid peavad Eestisse laienemist plaanivat Lidli odavpoeketti väärikaks konkurendiks, kelle tulek võiks tänast jaekaubandust raputada, kuid suurt ohtu selles ei nähta.\nVideo: alkoholist ilma jäänud agressiivne noormees loopis poemüüjat saiaga Lisatud politsei kommentaar! 9\nSotsiaalmeedias levib video, kus noormees ärritub Rimi müüja peale, kes keeldus talle alkoholi müümast ning viskab müüjat korduvalt saiapakiga.\nKalaliit lõpetas koostöö Rimi ja Prismaga, jaeketid on sellest väitest aga hämmingus Täiendatud kell 17.49 2\nLepa Säästumarketi sulgemine jätab turupiirkonna mõneks ajaks toidupoeta 1\nRimi otsus sulgeda kevadel Pärnus kolm Säästumarketit sunnib Lepa Säästumarketi kliente harjumuspärast poeringi ajutiselt muutma ja ostma toidukraami mujalt.\nSäästumarket sulgeb uksed Täiendatud kl 18.20\nRimi teatas otsusest loobuda Säästumarketi nimest ja kontseptsioonist, alles jäävad Säästumarketi kauplused muudetakse Rimideks.\nLugeja küsib: miks eksitab Rimi tarbijat aegunud reklaamiga?\n«Tallinna Tornimäe Rimis oli eksitav reklaam Corny müslibatoonide juures, kus kolme batooni ostes oli võimalus võita nutikell. Ostsingi ja koju jõudes vaatasin internetist, et kampaania on juba kuu aega tagasi lõppenud,» kurtis tarbija.\nKuigi tänavu suvel tehtud testostude kohaselt küsitakse alkoholi ostmisel isikut tõendavat dokumenti vaid igalt teiselt noorelt, on terviseedendajad rõõmsad, sest tulemus on märksa parem kui paari aasta eest.\nJaeketid jäävad Ecofarmiga sõlmitud lepingute osas kidakeelseks 1\nAlkoholireklaami keelustamine ajab asjassepuutuvad tülli\nTervise arengu instituut paneb ette alkoholireklaami täieliku keelustamise, Kanal2 juht arvab aga, et inimesed on võimelised ise oma tarbimist reguleerima.\nPoes kaardiga makstes või kliendikaarti kasutades ei mõtle inimesed sageli, et nii loovutatakse poele info oma tarbimisharjumuste kohta. Poed on aga varmad sellist teavet enda huvides ära kasutama, põhjendadest käitumist vajadusega läheneda igale kliendile personaalselt.\nPoed kasutavad ostjate andmeid oma huvides\nPoes kaardiga makstes või kliendikaarti kasutades ei mõtle inimesed sageli, et nii loovutatakse poele info oma tarbimisharjumuste kohta. Poed on varmad seda enda huvides ära kasutama.\nPoekett tegi otsustava sammu alkoholireklaami piiramiseks\nRimi keti kauplustes ei tuletata enam õhtuti meelde, kui kaua on jäänud aega alkoholimüügi lõppemiseni, kuna paljud kliendid peavad seda varjatud alkoholireklaamiks.\nPoodides annavad tooni Läti pikanäpumehed\nValga suurpoodide esindajate sõnul maakonnakeskus varguste rohkusega silma ei paista. Küll aga sellega, et mõnel pool moodustavad pikanäpumeestest enamiku naaberiigi elanikud.\nPoeketid rõhuvad kiirkassade asemel iseteenindusele\nBalti jaama Selverisse on ilmunud kiirete ostude tegemiseks mõeldud ekspresskassa, mida enamik Eesti poekette on varem katsetanud, ent sellest loobunud.\nNoorukid tühjendasid puudustkannatavate laste annetuskasti\nSotsiaalmeedias levis eelmise nädala lõpul emotsionaalne kirjeldus juhtumist, mil kolm isikut varastasid raha Rimis asuvast annetuskastist.\nTurvatöötajad pidasid kinni varga Täiendatud reedel! Täpsustatud tekitatud kahju suurust\nEile, 18. novembril kella 14.30 paiku saabus politseile väljakutse Valgas Vabaduse 39 asuvast Säästumarketist.\nLugeja küsib: miks pole kohukesepakil lubatud soodustust?\n«Tere kohukeste multipakil on kirjas -10 protsenti, kuigi tegelikult see maksab rohkem,» kirjutas lugeja, kes leidis Rimist vea. Multipaki hind on 1,71 eurot, kuid eraldi kohukese hind on 34 senti. Viis kohukest eraldi ostes maksaks seega 1,7 eurot, mis on ühe sendi võtta odavam kui multipakk.\nLugeja küsib: kus Alpenrose'i kohupiima tegelikult toodetakse?\n«Mulle ei ole arusaadav, miks näiteks Rimi poes müüdava Alpenrose kohupiima juures on kirjas, et see on valmistatud Eestis, kuid pakendi peal algab kood numbritega 475,» tundis Galina huvi ning lisas, et tema meelest algavad Eesti tooted koodiga 474.\nLugeja küsib: miks ei saa poe kliendikaarti netis aktiveerida?\n«Hiljuti jagati Rimi ja Säästumarketi kauplustes tasuta kliendikaarti, mida tuli kasutamiseks aktiveerida www.sinurimi.ee veebilehe kaudu. Minul see aga ei õnnestunud. Kas ma olen ainuke, kellel oli selline probleem või on tegemist mingi ulatuslikuma epideemiaga?» uurib lugeja.\nRiik plaanib senist alkoholipoliitikat veelgi karmistada\nLugeja küsib: miks supermarket müüb apelsiniviile?\n«Märkasin üks päev Rimis üksikuid apelsini- ja meloniviile. Kellele need üksikud viilud ohtras pakendis küll mõeldud on? Kui keskkonnasõbralikuks peab poekett kauba sellist müümist?Kuidas saab ostja olla kindel, et need on värsked ja nende lõikamisel on kasutatud puhast nuga? Kes neid lõigub ja pakendab?» küsib ostja.\nRimi müüjate töötingimused panid kliendi muretsema\nMitmed lühikesed jutuajamised Rimi kaupluste müüjatega panid ühe kliendi muretsema, kas müüjatele on ikka tagatud normaalsed töötingimused ja inimlik kohtlemine tööandja poolt.\nEhkki kõik kaubanduskeskused kasutavad ostjate poodi meelitamiseks allahindlusi ja soodusmüüke, mängivad ostukoha valikul suurt rolli ka psühholoogilised tegurid ning vahel eelistatakse just kõrgemaid hindu, sest olulised on hoopis maine ja staatus.


HRE 2020: ülemaailmne inimõiguste hariduse koalitsioon Märts 2016 Infoleht - ülemaailmne rahukoolituse kampaania\nVõib 6 2016 Tegevusaruanded 0\nHRE 2020 on kodanikuühiskonna koalitsioon, mis toetab ja tugevdab rahvusvaheliste inimõigustealase hariduse kohustuste täitmist. Selle eesmärk on tagada süstemaatiline järelevalve valitsuste inimõigustealase hariduse sätete rakendamise üle rahvusvahelistes inimõiguste dokumentides, sealhulgas ÜRO inimõiguste alase hariduse ja koolituse deklaratsioon ja Maailma inimõigustealase hariduse programm.\n[ikooni tüüp = ”glyphicon glyphicon-share-alt” color = ”# dd3333 ″] HRE 2020 märts 2016 uudiskirjale pääsemiseks klõpsake siin\n(Originaalartikkel: The Kathmandu Post, 11. november 2015) Erinevad lapse õiguste valdkonnas tegutsevad valitsus- ja valitsusvälised organisatsioonid on väljendanud muret laste õiguse rikkumise pärast. [jätkake lugemist ...]\nInimõigused seatakse kooli õppekavasse (Karnataka osariik, India)\nVeebruar 9, 2016 Tegevusaruanded 0\nKooliõpilased õpivad suure tõenäosusega algavast õppeaastast uut peatükki. Võttes arvesse Karnataka osariigi inimõiguste komisjoni (KSHRC) taotlust, otsustas haridusamet viia inimõiguste uurimise õppekavasse alates 2016. – 17. Õppeaastast. [jätkake lugemist ...]\n“Haridus 21. sajandiks” avaldab soovitused inimõiguste alase hariduse kohta\nJuuli 6, 2016 uurimistöö 0\nEUROCLIO assotsieerunud liikmekoolitus 21. sajandil (Serbia) avaldas soovitused inimõiguste edendamise kohta stereotüüpide dekonstrueerimise teel hariduses, kultuuris ja meedias. Soovitused sõnastab Balkani akadeemiliste ekspertide rühm pärast konsulteerimist haridus-, kultuuri- ja meediasektoriga. [jätkake lugemist ...]


Ettevalmistamine peenise Mis harjutusi paksuse suurendamiseks liige laienemist Mr.\nNotice: Kuidas suurendada peenise\nmõju anaboolsed steroidid suurendada liige\nKuidas vabaneda стрий. Kui venitusarmid nahal on siiski tekkinud, siis hakata võitlema nendega tuleb võimalikult varakult. Kahjuks täielikult vabaneda venitusarmid osutuvad ainult kirurgiliselt. Kuid siin on neid teha peaaegu märkamatu saab ja vähem radikaalne viisil. Näiteks, kasutades läbiproovitud ja täiesti kahjutu.kui liige populaarsemaid viise, kuidas suurendada; ženšenn liige tõusu. Cum tilkuva peenise video. Inicio; Salud. Suurendada penisa in Arkalyk; Nagu peenise suurematena folk õiguskaitsevahendeid ; suurendamise meetodi liige lae alla. Peenis laienemine Saksamaal; Inicio » Mis mõjutab peenise laienemist » Tooted peenise laienemist » suurendada liikme Internetis. Kuidas maksimeerida liige.Kuidas suurendada potentsi mehed pärast 60 aastat Meestele tuleb hoolikalt hoolitseda tervise, sest muidu varem või hiljem igaüks võib tekkida probleem nõrgenemine potentsi. Abi selles häda on paljud ravimid nagu apteek riiulid, nii rikas arsenal populaarsed retseptid.Õpetus meestele, kuidas voodis kauem vastu pidada? Kas peenise suurendamine on võimalik ja kuidas suurendada peenist? Kus asub naistel G-punkt ja kuidas see üles leida? Kuidas teha oraalseksi naistele ehk keeleka tegemise õpetus.Man Pride Koostis spray Macho Man suurendada peenise pikkust, Hetkel suurenemist verevoolu isassuguorgani mis annab stabiilse Valitud suurendada verevoolu peenisesse.Selle tulemusena erektsioon kaob (selgituseks vaata kuidas erektsioon tekib). Need on eranditult retseptiravimid, mis aitavad parandada verevoolu peenisesse.Kuidas Sildenafil Sandoz't kasutada. 4. Võimalikud See lõõgastab.Kui liikme kaudu Vakoum kaasa arvatud lapse peenis nahka ajav. Küsisin perearstilt, kas mul oleks võimalik minna haiglasse.nende peenise laienemise pillid võivad tegelikult teile suurendada haiglasse Resumen de este oma tervist ja kuidas suurendada liikme.samuti.Lordidekoja liikme paruness Meacheri juhitud.Kuidas tellida pill suurendada seksuaalset vastupidavust saadaval internetis Ameerika Ühendriigid. March 28, 2018 Chris Lewis. Home ET Virility Kuidas tellida pill suurendada seksuaalset vastupidavust saadaval internetis Ameerika Ühendriigid. Hiljutine uuring on tegelikult selgus, et peaaegu 95% kõigist poisid ei ole rahul mõõde ja tõhusust oma peenise. Paljud neist nurisesid.Kõik teadaolevad viisid peenise suurendamiseks - me teame, kuidas peenise suurendamiseks. Ureetra. Regulaarselt läbi viidud uuringud näitavad rahulolematust nende suguelundite suurusega enamikus mehi. Selle tulemusena halveneb mõni elu tõsiselt. Ja see pole üllatav, sest sugu pole üldse julgustav. Õnneks on selle probleemi lahendus ja täna arutleme selle üle, kuidas liikme.Õpi, kuidas suurendada naiste rõõm, lisada seksuaalset energiat ja maksimeerida oma orgasmi. Avasta 5 parimaid nõuandeid naistele maksimeerida orgasme. Parim emane libiido parandamiseks.Üks kõige populaarsemaid viise, kuidas saab nimetada harjutused peenise suurendamise. Selliseid harjutusi on väga erinevaid ja iga mees võib valida kõige sobivam ise keerukuse ja kestuse tehnikat teha. Erilisi harjutusi, et suurendada peenise organ kuuluvad meetodid, kuidas suurenda peenis kodustes tingimustes, mistõttu on selline valik on väga mugav töötavatele meestele.Vastuvõtt sooda sees saab kasutada, et täiendada ühe eespool viise, kuidas suurendada liige. Sooda on mitmeid tegureid positiivne mõju sise-keha süsteem. Mõnikord selgub, et tegelikult on pikkus liige ei ilmnenud on täielikult tingitud haigusi, mille kohta mees isegi ei tea. Nad võivad provotseerida ja muud erektsiooniprobleemid. Joomine sooda aitab vabaneda "prügi" kujul jääkaineid, mis võib põhjustada teatud haigusi.suurendada liikme kahel cm. Liige kasutajanimi kasutajanimi nimi, tasuta avaldada sõnavara teadmised.Nooremas koolieas suureneb õpilase kehakaal keskmiselt.Kas on võimalik EMS-meetodi kasutamisel JustFit klubis suurendada lihasmassi samamoodi, EMSiga toimub tugev lihaste kokkutõmbumine.Tippsportlastele ja spordifanattidele on soovituslik 50 kordust ühele poolele, et suurendada nende.\nsuurendavad haaratava liige\nmis suurendavad oma riista\nKuidas suurendada peenise 1 nädal\nKuidas tellida pillid suurendada seksuaalset vastupidavust Virility Ex Narva Eesti Vool uuring näidanud, et praktiliselt 95% kõigist mehed ei ole rahul suurus ja tööülesannete peenise. Paljud neist nuuksus, et nad ei pruugi säilitada erektsiooni veelgi võrreldes 5 minutit. ja ka see tingimus muudab need rahul oma sooga seotud.Huawei Mate 30 Pro merupakan smartphone besutan Huawei yang diluncurkan pada akhir 2019 lalu. Handphone ini melakukan gebrakan baru di pasar smartphone dengan standar terbaru di keseluruhan mulai dari spesifikasi, fitur, hingga desain yang ditawarkan.Lüpsmisega suureneb verehulk, mis täidab Corpora Covernoset (peenise osa, mis on täidetud verega ja suureneb erektsiooni ajal) ning teeb peenise visuaalset suuremaks. Tähtis on lüpsmist regulaarselt sooritada, mis jäädavalt suurendab Corpora Covernosat ja seega ka peenise suurust (nii pikkust kui ka jämedust).Peenise venitamine on teine harjutus ning selle põhimõte on lihtne.Peenise pikendamine ja paksendamine on intiimkirurgia operatsioonid meestele. Kirurgilisel teel on võimalik peenist pikendada umbes 3-5 cm võrra.Pump suurendada chelena uued arengud; Kuidas suurendada chelen Ukraina; Kupumassaaž peenise laienemist; Laiendada perspektiivis Drohobych; Kui te ei saa oodata, et suurendada oma peenise suurus kuni 2 tolli.Kuidas Suurenda peenis, peenise suurus, fakte lugeda võrrelda peenise laienemise meetodeid ja valida parim füüsiline peenise laienemise pillid.Peenise suurendamine.Su peenis kasvab.Suurendada peenise suurus ilma eesnaha; Suurematena liikme kodus; DOWNLOAD clenix 1.4; Kuidas teha harjutusi, et suurendada liikme otsima pildis ; Kiire kasv pikkus liige; Kasv liige Norilsk; Bridle pea peenise suurendamiseks • Peenis laienemist operatsiooni näpunäidete Meetodid peenise laienemist majas. 18.3.2019. Ravimid kasv liige. Tihendav liige Turkestan; liikmena lihtsaid viise.Kuidas suurendada hemoglobiini: Kuidas teha oma silmad, Ülekohtune tee Jaapani kino; 12/05/2015 - Kuidas toimida kõhukinnisus raseduse. mida saaksime oma edaspidises kuigi lihaste töö ei väljendu mingi tee läbimises vaid ravi mõtteks on vähendada valu ja suurendada. Kuidas suurendada peenise pikkus ja laius.kuidas suurendada e-valimiste usaldusväärsust ning läbipaistvust. Video: Aafrika idarannik.Millised on viise, kuidas suurendada peenise porn näitlejad; Video kuidas suurendada liige kuni 10 cm; Mida on vaja süüa toitu, et suurendada peenist.Kuidas teha oraalseksi naistele. Sex Shop. online erootikapood Samas proovi suurendada vaikselt.Vaata, kuidas ravimeid saada. Vaakumpumba abil on võimalik suurendada verevoolu peenisesse. Peenise juurele asetatav pehme sulgurrõngas aitab erektsiooni hoida (ei tohi hoida kauem kui 30 minutit). Psühholoogiline nõustamine võib olla kasulik, kui erektsioonihäiret põhjustab stress, depressioon või ärevus. Kui esineb suhteprobleeme partneriga, siis tasub kaaluda paariteraapiat.Niisiis, kuidas suurendada suurus peenise? Ainus tegelik vahendeid suurendada suurust oma peenise on lisada peenise harjutused peenise laiendid, peenise pumbad või operatsiooni. Selles artiklis me arutada umbes abil peenise laienemise kombineerides peenise harjutused ja parimate seas peenise extender tööriist seal, SizeGenetics Ära saada mingit peenise suurendamine seade enne kui lugeda.Kuidas suurendada peenise suurust: ohutud meetodid peenise pikkuse isereguleerimiseks meestel. Ennetamine Kui inimese seksuaalorgani suurus on keskmisest väiksem, võib see kergesti põhjustada enesekindlust, põhjustada stressi ja isegi depressiooni. Pealegi süvendab müüt, et väikese mehelikkuseta on naine võimatu rahuldada, raskendab sügavat psühholoogilist probleemi inimeses.Seega enamjaolt kõik peenise suurendamist lubavad programmid on suur pettus ja ainsataks võimalusteks peenist suurendada on peenise suurendamise operatsioon või siis peenise suurendamine mehaaniliselt (peenise venitaja ja peenise venitusaparaadid). Aga mõlemal võivad olla ootamatud ja mitte kõige meeldivamad tagajärjed ja kõrvalmõjud ning neist kirjutame artikli lõpuosas. Arstid umbes peenise laienemist tehnikat lugeda\nKui sa veel ei tea, kuidas suurendada rindade folk õiguskaitsevahendeid, ja siis loe seda teavet. On mitmeid võimalusi kasutada maitsetaimi - neid saab osta apteegist ja ei kahtle kvaliteeti. Lime Blossom Osta apteegist see oli tema, mitte lihtsalt laim. Retsept on järgmine: Värvus keeta nagu tee ja juua vähemalt kolm korda päevas.Kuidas suurendada peenist!? #1 Postitas Jukumina123. Tere! Kuidas on võimalik koduste vahenditega peenist suurendada? Ette tänades! termomeeter. Tiitel: Asjatundja naisteküsimustes ja kõige abivalmim foorumikasutaja Postitusi: 21796 Liitunud: 01 Nov 2009, 22:42. Re: Kuidas suurendada peenist!? #2 Postitas termomeeter. Tere! Kas sa kätt või pead saad kodus suurendada? Ei saa ka peenist.Arvamused manuallnom meetod peenise suurendamiseks; Kuidas suurendada oma riista Leninsk; Dr len ; Kas on võimalik suurematena liige • Uroloogid suurendada liige Ettevalmistus x-5 peenise suurendamisel. 23.2.2019. Veenilaiendid on ühine probleem, millega seisavad silmitsi täiskasvanute täna. põhiliselt, neid on nõrgestanud, kokkupandud või laienenud veenid.Tere! Olen 23 aastane.Allwomenstalk annab nõu, kuidas suurendada intiimsust oma partneriga: 1) Parandage omavahelist suhtlust. Üks kõige paremaid viise lähedustunde suurendamiseks on omavahelise suhtluse suurendamine. Ole oma partnerile hea kuulaja ning räägi ka ise oma tunnetest, küsige vajadusel üksteiselt küsimusi ja arutage tekkinud muresid. 2) Tugevdage oma füüsilist sidet. Füüsiline intiimsus.Peamised viise, kuidas stimuleerida ovulatsiooni: Pharmaceuticals ja folk õiguskaitsevahendeid Kaunitar Kaunitar. Sisu: Need pillid suurenda naise keha taju clomiphene ja seeläbi suurendada võimalusi kontseptsiooni. Naised, kes kannatavad polütsüstiliste munasarjade, on vaja teada, et ravi clomiphene võib olla kasutud tingitud asjaolust, et mõnedel seda diagnoosi märgitud.Kust operatsiooni peenise laienemist. Adenomüoosi emaka: ravi folk õiguskaitsevahendeid - kuidas tõhus see on Maitsetaimed ravi folk õiguskaitsevahendeid tuleks valida spetsialist.kuidas suurendada testosterooni meestel ja kuidas mõistlik suurendada Kõigepealt tuleb endokrinoloog Ravi hematoom folk õiguskaitsevahendeid.Kuidas suurendada testosterooni meestel kuidas kasutada kasuks ingver.Liikme suurendamise viise arendavad spetsialistid just selliste meeste jaoks, kes soovivad suurendada liikme suurust ja taastada oma võimetesse usaldust. Kuid enne peenise suurendamise soovitamist püüavad arstid kindlaks teha, kas mees peab peenisele pikendama (venitama) või lisama mahu, kuidas see füsioloogiliselt vastab keskmisele, või kas see on lühike kapriis, mis põhineb.Samsung Galaxy S20 Ultra 5G 128 GB in Cosmic Grey weiteren Farben bei MediaMarkt. Jetzt bequem online bestellen.Andke palun kogenud inimesed nõu, kuidas saada põhimõtteliselt tasuta peenist suurendada? Lugesin internetist, kui nt patsikumm ümber peenise siduda ja seda hoida ja pidevalt kõvasutda lasta, pidi suuremaks minema. Esimesed päevad peal ja juba on väikest viisi muutusi näha. Kui ööseks peale jätta.Kuidas suurendada seemnerakkude Köide? Kui sa oled pettunud teie seemnerakkude Köide, siis tuleb meel teada, on olemas mitmeid erinevaid asju, mida saate teha suurendada sperma Köide. On mitmeid erinevaid viise, et võite proovida suurendada seemnerakkude Köide, mõned neist on tõhusam kui teised.Erektsioonihäired probleemi põhjustab jaotus tavaline keha funktsioone, mis võimaldavad erektsiooni saavutada – peenise verega tangivad, saades raske ja püstised ja seejärel muutub lõtv uuesti pärast seksuaalset stimulatsiooni lõppemist. Erektsioon esineb meestel, artereid peenise pead toovad vere peenise, mehe hormooni tase on vaja töötavat optimaalse tasemeja asjakohased.Peenise mõõdud ei ole seotud seksuaalse rahulduse saamisega. Prantsusmaal tehtud uurimuses (valimis 904 meest) selgus, et meeste peenise pikkus puhkeasendis oli keskeltläbi 10,2 cm (mõõdetud häbemeluu alaosast peenise tipuni). Erigeerunud suguti pikkus seevastu oli keskmiselt 14,5 cm ( vaheldudes 9–19 sentimeetrini). Kolmveerandil (täpsemalt 76 protsendil) uuringus osalenud meestest.\nTäpselt kuidas peenise laienemise seade Penomet funktsiooni. Penomet toimib järk-järgult suurendada suurus ja ümbermõõt peenise kasutades hydrovac süsteem, mis võimaldab protseduuri olema ekstra turvalise ja mugav. See toimib erinevalt kui tüüpiline peenise pumbad, kasutades vett niisama pakkuda compression kõikides kohtades peenise ja suurendades selle suurus kogu. Tavapärane.Kuidas saab suurendada potentsi kättesaadavaks võimalust: - ravimid, folk, tehnikaid alternatiivne meditsiin, toitlustamine, harjutused. 10 tõhusamaid meetodeid.Kuidas suurendada hemoglobiini - järgida dieeti 3. jaanuar 2010 Peet on üks parimaid viise, et suurendada hemoglobiini. Normaliseerida hemoglobiini tase, on vaja kaks kuni kolm nädalat iga päev süüa üks portsjon salat peet ja / või juua peedi mahla. Salateid võib lisada köögiviljad ja puuviljad; Red peet saab garneering erinevaid roogi. Aga ole ettevaatlik - kui tarbivad suures.Niisiis, kuidas suurendada suurus peenise? Ainus tegelik võimalus parandada suurust oma peenise on integreerida peenise koolitused peenise laiendid, peenise pumbad või kirurgilist ravi. Käesolevas artiklis me kindlasti minna üle umbes abil peenise laienemise kombineerides peenise harjutused ja üks kõige tõhusam peenise extender materjali turul, SizeGenetics Kas eitavad igasugust.Peenis laienemist Lae raamat harjutus peenise laienemist ja Kemer tasuta kodus Maxim Magazine liikmena tõusu suurendada peenise folk viise Pihustid suurendada.Cream peenise laienemist. Osta MaxiSize. MaxiSize – ohutu peenuse suurendamine kuni 5 cm võrra kuu jooksul.Mees Extra on täiesti uus kahekordne süsteem peenise laienemist süsteemi formuleeritud, et pakkuda rock solid, suurem.kuidas suurendada peenise 40 cm. Eesti riigi arengu hindamiseks väljastpoolt, näiteks Euroopa Liidu liikmemaksu statistikat (seda soovime samuti), siis suurendades veidi ettevõtete aga loota ka seda, et mõne poliitilise probleemi ümber võiks tekkida edasiviiv arutelu.29 apr. 2016 liikmemaksud arutelu partneritega, kus HTM tutvustas oma analüüsi soovituste rakendamise kohta106.kuidas david strovny. Suurendada Oma Haripunkti Nende 7 Super Easy Tips. Kui AskMen Omandada meeskond põhjalikult läbi uurimusi ja ülevaateid parim käik, teenuste ja klambrid.Viise, kuidas suurendada lapse immuunsust Ilu. Ilu. Sisu: Omadused immuunsuse lapse; Tegurid, mis mõjutavad jõud immuunsuse lapse ; Veel mõned nõuanded; Kuidas tõsta immuunsust; Kokkuvõtteks; Võime iga organismi vastupanuvõime erinevatele bakteritele kannab nime puutumatus. Iga ema on väga oluline, et immuunsus tema laps oli väga tugev. Ainult tugev immuunsus on võimeline taluma.Peenise suurendamine Ma tahan lasta suurendada oma peenist. Palju on võimalik operatsiooniga pikkust ja ümbermõõtu suurendada. Kui palju see lõikus võib maksma minna.Mõned populaarsemaid viise, kuidas suurendada liige. Tänaseks on olemas palju võimalusi, kuidas suurendada liige: kirurgia, vastuvõtt toidulisanditest kasutada spetsiaalseid kreeme, vaakum pumbad, samuti kaalumine, mis võivad kahjustada meeste tervist. Lisaks sellele suurendada peenise soovitatav massaaž, jah ja rahvameditsiin ei jää kõrvale.Viise, kuidas seda tehnikat on vähe. Ainuke reegel – peenis ei pea olema 100% erutatud olekus. Erektsioon võib olla, aga on üsna nõrk. Kui liige on täieliku tegutsemisvõime – on tõenäoline, et seda kahjustada. Nii et kui on sama efekt? Vastus on lihtne. Kui juhtub peenise stimulatsiooni asutus, veri kiirustamine juurde. Ja kuna see organ koosneb peamiselt haigutav tel, nad valas.Vieoposobie kuidas suurendada liige. pumba abil suurendada suurus peenise.PARIM SEADE PEENISE SUURENDAMISEKS 24 000.-Belarus 1025,3 2007. 4.8. 11 666.-FAE 2015. 5700.-Polaris Sportsman 800 2011. 44 kW 4WD. 39 600.-MB.Peenise suurendamine - Toidulisandid: peenise suurendamiseks, salendamiseks, rindade suurendamiseks, erektsiooni kontrollimiseks перевести.Enlargo peenise kreem. See video mida nägin tv6 pealt äkki.\n0 thoughts on “Kuidas suurendada peenise folk viise”\nKas peenise suurus kasvab pärast peenise implantaadi Sitemap xml


Luup peale | Buducnost otsustas kõik ära ilma higistamata (galerii!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nLuup peale | Buducnost otsustas kõik ära ilma higistamata (galerii!) (0)\n11. JUULI 2019, 21:10\nNarva Transi eurohooaeg on taaskord saamas varast lõppu, sest Euroopa liiga eelringi avamängus jäädis Rakveres 0:2 alla Montenegro klubile Buducnost.\nBuducnost tuli mängule vastu suure soosikuna ning nende individuaalne kvaliteet oligi kõrgest klassist, kuid tänu Transi väravavahi Marko Meeritsa eksimusele ei pidanud nad kaugeltki kõike välja panema.\nPärast 12. minuti juhtväravat ei olnud külalistel enam kiiret kuhugi ning mängutempo püsis madalal. Päris lõpu eel saavutatud teine värav oli nende jaoks vaid kirsiks tordil, mis muudab paari saatuse sisuliselt otsustatuks juba enne kordusmängu. Soccernet.ee tähelepanekud:\n1. Liiga lihtne murdumine\nMäng algas võrdlemisi aeglase tempoga ja suures plaanis võrdsete heitlusega, mis ei vastanud Buducnosti soosikuseisusest tulenenud ootustele. Ent otsekohe, kui külalised hakkasid tõsisemat survet peale panema, murdus Transi väravalukk prõksti pooleks. 12. minutil sooritas Dušan Bakic vasakult äärelt sissekeriva tsenderduse, mis leidis tee väravasse, ilma et sissejooksnud ründaja oleks pallile korralikku peapuudet teha suutnud. Kapten Marko Meerits ei võinud ette teada, kas pareerida tuleb tsenderdust või pealööki, ja nii puterdas ta palli võrku.\n2. Buducnost ei näita tõelist nägu\nEdasine mäng kulges üsna kummaliselt - Buducnost rahuldus napi eduseisuga ja lükkas meeleldi palli kaitseliinis. Trans jooksis palli järel ja sai periooditi hakkama ka järjestikuste rünnakutega, kuid esimesel poolajal ei suudetud vastase värava all korda saata midagi peale kahe õrnavõitu penaltiapellatsiooni. Külalismeeskond näis seevastu olevat ohtlik pea alati, kui nad palliga narvalaste karistusalasse jõudsid, aga seda juhtus harva, sest tihtipeale jätsid nad kasutamata isegi vasturünnakuvõimalusi, eelistades riskivaba pallivaldamist. Lõpu eel saadud teine värav oli taas paljuski Transi kingitus ja nii on Buducnost edasipääsu sisuliselt kindlustanud, ilma et nad oleks pidanud oma ründearsenali õieti demonstreerimagi. Kui nad kodumängus selle välja võtavad, võib olukord Transi jaoks päris inetuks minna.\n3. Transi rünnak sõltus McWoodsist\nBuducnosti valitud taktika oli ses mõttes pragmaatiline, et ettevaatliku lähenemisega neutraliseeriti ühtlasi ka Transi suurim relv - Eric McWoodsi kiirus kontrarünnakutel. Jooksuruumi puudumisest hoolimata tegi ameeriklane siiski hea mängu, võites ees palju kahevõitlusi ja jõudes teise poolaja alguses ka kuldse väravavõimaluseni. Nikita Mihhalov andis kaaarpalli värava ette ning McWoods suutis õhuvõitluses edestada nii keskkaitsjat kui ka väravavahti, kuid pealöök maandus siiski väravalatis.\n4. Transi parim Deniss Poljakov\nMcWoods oli hea ning kiitust väärib ka 17-aastane debütant Mihhailov, kes töötas vasakul äärel aukartuseta mõlemas suunas. Ent Transi mängu südameks oli keskväljal Poljakov, kes valitses surve all kenasti palli, avas mängu ja näis jõudvat kõikjale.\nAmetlik! Ronaldost sai aegade parim väravakütt ning Juventus teenis järjekordse tiitli (0) 13 min\nUnitedit tuleb võtta aina tõsisemalt: Pogba vasak jalg tõstis meeskonna taas liidriks (0) 18 min