EKP ekspertide makromajanduslik ettevaade euroala kohta, september 2019\nInfokast 1 Tehnilised eeldused intressimäärade, vahetuskursside ja toormehindade kohta\nInfokast 3 Kuidas on euroala sisenõudlus vastu pidanud välisšokkidele?\n2 Hinnad ja kulud\nInfokast 4 Tundlikkusanalüüsid\nInfokast 5 Teiste institutsioonide prognoosid\nPärast loidu kasvu 2019. aasta teises kvartalis võib hiljutiste lühiajaliste näitajate alusel arvata, et eelmises ettevaates 2019. aasta teiseks pooleks prognoositud elavnemine lükkub edasi. Majanduskliima näitajad on viimastel kuudel eriti tööstussektoris veelgi halvenenud. See kajastab maailmakaubanduse jätkuvat nõrkust püsiva üleilmse ebakindluse keskkonnas (näiteks protektsionismi tugevnemine, kasvu võimalik järsem aeglustumine Hiinas ja võimalus, et Brexit ei toimu korrakohaselt). Need tegurid mõjutavad ebasoodsalt ettevõtete ootusi töötleva tööstuse sektoris ja peaksid lähiajal jätkuvalt pärssima euroala majandusaktiivsust. Samal ajal on nii meeleolud euroalale suunatud teenindussektoris ja ehitussektoris kui ka tarbijate kindlustunne olnud üldiselt vastupidavamad ning olukord tööturul on veelgi paranenud. Põhiprognoos tugineb tehnilisele eeldusele, mis hõlmab turgude ootusi kajastavaid märkimisväärselt madalamaid intressimäärasid, Ühendkuningriigi korrakohast väljaastumist Euroopa Liidust ning eelarvepoliitika teatavat lõdvendamist. Kõik need tegurid peaksid toetama 2019. aasta juuni ettevaates prognoositud keskpika aja kasvusuundumuse jätkumist. Välisnõudlus, mille näitajad alanesid 2019. aastal väga madalale tasemele, peaks elavnema ja ülejäänud ettevaateperioodi jooksul aktiivsust hoogustama. SKP reaalkasv peaks olema 2019. aastal 1,1% ja kiirenema 2021. aastal järk-järgult 1,4%ni. 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on lühiajaline väljavaade kehvemate kindlustundenäitajate ja jätkuva üleilmse ebakindluse tõttu halvenenud ning selle tulemusel on tehtud 2019. ja 2020. aasta prognoosides allapoole korrigeerimisi (2020. aasta prognoosis peamiselt tingituna siirdemõjust). Lühiajalisest perspektiivist kaugemale vaadates tasakaalustavad negatiivsete välisšokkide toimet laias laastus soodsamad rahastamistingimused ja madalam naftahind.\nÜTHI-inflatsioon peaks 2019. aastal aeglustuma ja olema 2020. aastal vaoshoitud ning kiirenema 2021. aastal 1,5%ni. ÜTHI-inflatsioon (v.a energia ja toiduained) hoogustub 2019. aasta lõpuks veidi, püsib 2020. aastal stabiilsena ning kiireneb 2021. aastal, saades toetust aktiivsuse oodatavast elavnemisest ja seonduvast kasumimarginaalide kerkimisest sedamööda, kuidas tööjõukulude varasema tõusu mõju kandub hindadesse. 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on ÜTHI-inflatsiooni prognoosi korrigeeritud allapoole. Selle ajendiks on valdavalt energiakomponent, mida on madalama naftahinna tõttu korrigeeritud märkimisväärselt allapoole nii 2019. kui ka 2020. aasta prognoosis. Allapoole on korrigeeritud ka ÜTHI-inflatsiooni, mis ei hõlma energia- ja toiduainehindu. See kajastab kehvemate andmete laekumist, aktiivsuse raugemist, madalamate energiahindade kaudset mõju ja seniseid püsivalt liiga optimistlikke prognoose.\nSKP reaalkasv euroalal aeglustus 2019. aasta teises kvartalis ekspordikasvu järsu pidurdumise tulemusel 0,2%-le (vt joonis 1). Teise kvartali kasvunäitajad vastasid 2019. aasta juuni ettevaates toodud ootustele. Ehkki sisenõudlus 2019. aasta teises kvartalis mõnevõrra kahanes, jäi see siiski kasvu peamiseks vedajaks, samal ajal kui netokaubanduse mõju muutus negatiivseks.\nMärkus. Esitatud väärtusvahemikud põhinevad eelmiste aastate ettevaadete ja tegelike tulemuste vahelistel erinevustel. Väärtusvahemike ulatus vastab nende erinevuste absoluutväärtuse kahekordsele keskmisele. Väärtusvahemike arvutamise meetodit (k.a erandjuhtude suhtes korrigeerimine) käsitletakse 2009. aasta detsembris avaldatud EKP väljaandes „New procedure for constructing Eurosystem and ECB staff projection ranges”, mis on kättesaadav EKP veebilehel.\nLühiajalised näitajad osutavad loiule kasvule 2019. aasta teisel poolel. Euroopa Komisjoni majandususaldusindikaator on viimastel kuudel jätkuvalt alanenud. Eelkõige on selle põhjuseks töötleva tööstuse sektori näitajate langus pikaajalisest keskmisest veelgi allapoole. See näib kajastavat maailmakaubanduse praegust loidust, aga ka üleilmse ebakindluse tagajärgi, mis on esmajoones seotud üleilmsete kaubandusvaidluste ja võimaliku kokkuleppeta Brexitiga ning Hiina majanduse järsema aeglustumise ohuga. Samal ajal on meeleolud rohkem euroalale suunatud teenindussektoris ja ehitussektoris ning ka tarbijate kindlustunne olnud endiselt küllaltki stabiilsed hoolimata augustis täheldatud vähesest langusest. Sellist sektoritevahelist lahknevust kinnitab ka ostujuhtide indeksite hiljutine areng. Üldiselt võib värskeimate näitajate alusel arvata, et 2019. aasta teises kvartalis täheldatud loid kasv jätkub netokaubanduse negatiivse panuse toimel ka aasta teisel poolel, samal ajal kui sisenõudlus peaks jääma suhteliselt vastupidavaks.\nPõhistsenaariumis eeldatakse, et keskpika aja jooksul peaksid üleilmselt valitsevad ebasoodsad järelmõjud aegamisi kaduma, võimaldades peamistel euroala majanduskasvu toetavatel teguritel taas mõjule pääseda (vt tabel 1). Eeskätt eeldatakse põhistsenaariumis, et Ühendkuningriigi väljaastumine EList toimub korrakohaselt ja lisaks juba teatavaks tehtud protektsionistlikele meetmetele ei võeta täiendavaid samalaadseid meetmed, mis peaks vähendama ka Hiina majanduskasvu järsu aeglustumise tõenäosust. Seega peaks praegune ebakindluse tase aegamisi langema, võimaldades peamistel kasvu toetavatel teguritel taas mõjule pääseda. EKP rahapoliitika kurss peaks püsima väga toetav ja jätkub selle mõju kandumine majandusse. Tehniliste eelduste kohaselt võib eelkõige arvata, et ettevaateperioodi lõpus jäävad nominaalsed intressimäärad 2019. aasta keskel täheldatud väga madalast tasemest endiselt allapoole. Laenuandmine mittefinantsteenuseid pakkuvale erasektorile peaks ettevaateperioodi lõpu poole samuti veidi suurenema; seda ergutavad makromajandusliku keskkonna paranemine, väga madalad intressimäärad ning nii kodumajapidamiste kui ka mittefinantsettevõtete jaoks soodsad pangalaenutingimused. Erasektori kulutuste dünaamikasse annavad oma panuse ka kõigi sektorite lõikes väiksem vajadus finantsvõimenduse vähendamise järele ning kasumi suurenemine. Eratarbimise ja eluasemeinvesteeringute kasvu peaksid toetama ka suhteliselt jõuline palgakasv ja netovara kasv ning tööpuuduse vähenemine. Euroala eksporti peaks toetama välisnõudluse oodatav elavnemine. Samuti peaks eelarvepoliitika kurss olema kogu ettevaateperioodi jooksul mõõdukalt ekspansiivne (vt 3. punkt).\nMõne teguri soodsa toime taandumine peaks ettevaateperioodi lõpu poole tõenäoliselt siiski kasvutempot pidurdama. Ettevõtlusinvesteeringud peaksid ettevaateperioodil vähenema, peegeldades ettevõtete pikaajalist vähest kindlustunnet ja mõnede maksusoodustuste lõppemist. Tööhõive kasv peaks keskpika aja jooksul samuti pidurduma, kajastades eelkõige tööjõupakkumise üha süvenevat puudujääki mõnes riigis.\nMärkus. Reaalse SKP ja selle komponentide, tööjõu ühikukulude, töötaja kohta makstavate hüvitiste ja tööviljakuse andmed on hooajaliselt ja tööpäevade arvu järgi korrigeeritud.\n1) Esitatud väärtusvahemikud põhinevad eelmiste aastate ettevaadete ja tegelike tulemuste vahelistel erinevustel. Väärtusvahemike ulatus vastab nende erinevuste absoluutväärtuse kahekordsele keskmisele. Väärtusvahemike arvutamise meetodit (k.a erandjuhtude suhtes korrigeerimine) käsitletakse 2009. aasta detsembris avaldatud EKP väljaandes „New procedure for constructing Eurosystem and ECB staff projection ranges”, mis on kättesaadav EKP veebilehel.\n2) Sealhulgas euroalasisene kaubandus.\n3) Allindeks põhineb kaudsete maksude tegeliku mõju prognoosidel. See võib erineda Eurostati andmetest, milles eeldatakse, et maksude mõju avaldub ÜTHIs kohe ja täiel määral.\n4) Arvutatakse valitsussektori bilansina, millest on maha arvatud majandustsükli üleminekumõjud ja riikide valitsuste võetud ajutised meetmed.\nReaalse kasutatava tulu kasv peaks 2019. aastal hoogustuma ning seejärel 2020. ja 2021. aastal pidurduma. 2019. aastaks prognoositav kasvutempo tõus kajastab nominaalse kasutatava tulu kasvu hoogustumist ja tarbijahindade inflatsiooni aeglustumist. 2020. ja 2021. aastal peaksid nii nominaalse tulu kasvu aeglustumine kui ka inflatsiooni järkjärguline kiirenemine reaalse tulu kasvu pärssima. Brutotöötasude mõju nominaalse kasutatava tulu kasvule peaks 2020. aastal tööhõive kasvu aeglustumise tulemusel vähenema ning jääma 2021. aastal üldjoontes samaks. Eraisikute muud sissetulekud peaksid ettevaateperioodil mõõdukalt kasvama. Netofiskaalülekannete mõju peaks muutuma 2019. aastal esimest korda alates 2010. aastast positiivseks, kajastades otseste maksude kärbete ja kodumajapidamistele suunatud ulatuslikumate siirete koosmõju. Positiivne mõju peaks 2020. aastal taanduma ja muutuma 2021. aastal üldjoontes neutraalseks, pidades silmas kodumajapidamistele suunatud siirete teatavat vähenemist ja otseste maksude järkjärgulist tõusu.\nEratarbimise kasv aeglustus 2019. aasta teises kvartalis veidi. Osaliselt oli selle põhjuseks aasta alguses täheldatud ajutise hoogustumise raugemine. Ülejäänud ettevaateperioodi jooksul peaks kasv püsima stabiilne. Tarbijate endiselt küllaltki positiivne meelestatus, tööturutingimuste edasine oodatav paranemine ja töötaja kohta makstava reaalpalga püsiv tõus lubavad arvata, et tarbimise kasv jätkub ülejäänud ettevaateperioodi jooksul stabiilselt ja muu hulgas toetab seda mõnes riigis toimuva eelarvepoliitika lõdvendamise positiivne mõju.\nEratarbimise kasvu peaksid toetama soodsad rahastamistingimused ja netovara kasv. Pangalaenude nominaalintressimäärad peaksid lähiajal veelgi alanema, kuid seejärel stabiliseeruma ja 2021. aastal veidi tõusma. Hüpoteeklaenude intressimäärad peaksid kuni ettevaateperioodi lõpuni püsima 2019. aasta keskel registreeritud tasemest veidi allpool, samal ajal kui tarbimislaenude intressimäärad peaksid praeguse tasemega võrreldes veidi kerkima. Kuna pangalaenude intressimäärad jäävad tõenäoliselt madalaks ja laenuandmine kodumajapidamistele peaks käesoleval ja järgnevatel aastatel üksnes veidi suurenema, peaksid brutointressimaksed püsima endiselt madalad ja eratarbimist edaspidigi toetama. Samal ajal peaksid koguintressitulud intressi kandvate varade jätkuva akumuleerumise tulemusel mõnevõrra suurenema. Ka netovara kasv peaks jätkuma; seda ergutab kinnisvara väärtuse edasine jõuline suurenemine, mis moodustab enam kui poole prognoositavast kasvust. Koos edusammudega finantsvõimenduse vähendamisel peaks netovara kasv toetama ka tarbimist.\nTehnilised eeldused intressimäärade, vahetuskursside ja toormehindade kohta\n2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes hõlmavad tehnilised eeldused naftahinna langust ja märkimisväärselt madalamaid intressimäärasid. Tehnilised eeldused intressimäärade ja toormehindade kohta põhinevad turgude ootustel seisuga 19. august 2019. Lühiajalisi intressimäärasid mõõdetakse kolme kuu EURIBORina ja turgude ootused tuletatakse futuurilepingute intressimääradest. Selle meetodi kohaselt on lühiajaliste intressimäärade keskmine tase 2019. aastal –0,4% ning 2020. ja 2021. aastal –0,6%. Turgude ootuste järgi peaks euroala riikide kümneaastase tähtajaga võlakirjade nominaalne intressimäär olema 2019. aastal keskmiselt 0,4%, 2020. aastal 0,1% ning 2021. aastal 0,2%. 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on turgude ootusi lühiajaliste intressimäärade arengu suhtes korrigeeritud 2019., 2020. ja 2021. aastaks vastavalt ligikaudu 10, 30 ja 40 baaspunkti võrra allapoole; euroala riikide kümneaastase tähtajaga võlakirjade nominaalseid intressimäärasid on samadeks aastateks allapoole korrigeeritud vastavalt umbes 40, 80 ja 90 baaspunkti võrra.\nSeoses toormehindadega eeldatakse 19. augustil 2019 lõppenud kahenädalase perioodi jooksul toimunud futuuriturgude keskmise arengu põhjal, et Brenti toornafta barreli keskmine hind langeb 71,1 USA dollarilt 2018. aastal 62,5 USA dollarile 2019. aastal ja 56,3 USA dollarile 2021. aastal. Selle arengujoone alusel võib eeldada, et USA dollarites naftahindade langus kujuneb tunduvalt järsemaks, kui prognoositi 2019. aasta juuni ettevaates. Muu toorme (v.a energia) hinnad USA dollarites peaksid 2019. aastal langema, kuid ülejäänud ettevaateperioodil taas elavnema.\nKahepoolsed vahetuskursid peaksid püsima ettevaateperioodil muutumatuna 2019. aasta 19. augustile eelnenud kahe nädala keskmisel tasemel. Seega peaks USA dollari ja euro keskmine vahetuskurss aastatel 2019–2021 olema 1,12, mis vastab 2019. aasta juuni ettevaate prognoosile. Euro efektiivne vahetuskurss (mõõdetuna 38 kaubanduspartneri vääringu suhtes) tõusis 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes veidi, kajastades euro suhtelist tugevust naelsterlingi, aga ka Hiina jüaani ja teiste arenevate riikide vääringute suhtes.\nEluasemeinvesteeringute kasv tõenäoliselt jätkub, ehkki aeglasemas tempos. Tundub, et pärast väga jõulist kasvu 2017. aastal pidurdus eluasemeinvesteeringute elavnemine veidi 2018. aastal. Eelkõige toimus see Hispaanias, Prantsusmaal ja Madalmaades. Ettevaateperioodi jooksul peaks eluasemeinvesteeringute kasv aeglustuma. Sellele osutavad viimase paari kuu jooksul väljastatud ehituslubade arvu langus ning hiljutised uuringud, mille kohaselt on vähenenud nende kodumajapidamiste osakaal, kes kavatsevad järgneva aasta jooksul oma eluaset parandada (ehkki üha rohkem kodumajapidamisi kavatseb järgmise kahe aasta jooksul endale eluaseme osta või ehitada). Ühtlasi peaksid süvenema tootmisvõimsuse piirangud ehitussektoris, eelkõige Saksamaal ja Madalmaades. Eluasemeinvesteeringuid peaksid pärssima ka ebasoodsad demograafilised suundumused mõnes riigis, kaasa arvatud Saksamaal ja Prantsusmaal.\nEttevõtlusinvesteeringud peaksid ettevaateperioodil kasvama, ehkki üsna tagasihoidlikus tempos. Pärast 2019. aasta esimesel poolel täheldatud loidust peaksid ettevõtlusinvesteeringud jääma teisel poolaastal küllaltki vaoshoituks, kajastades maailmakaubanduse suhtelise loiduse mõju ning kaubandusvaidluste süvenemise, kokkuleppeta Brexiti ja Hiina n-ö raske maandumisega seoses püsivaid murekohti. Sedamööda, kuidas ebakindlus hakkab eeldatavalt aegamisi taanduma, peaksid ettevõtlusinvesteeringuid euroalal pikemas perspektiivis toetama mitu olulist soodsa toimega tegurit. Esiteks tõstab tavapärasest suurem osa töötleva tööstuse sektori ettevõtetest seadmete puudumist esile tootmist piirava tegurina. Teiseks peaksid rahastamistingimused püsima kogu ettevaateperioodil väga soodsad. Kolmandaks peaks kasum suurenema, mis toetab veelgi ettevõtete poolt viimaste aastate jooksul kogutud likviidsete varade märkimisväärset hulka. Neljandaks võivad ettevõtted hakata suurendama investeeringuid, et kompenseerida tööjõuga seotud pakkumispiiranguid. Peale selle on finantsvõimenduse määr mittefinantsettevõte sektoris viimastel aastatel alanenud. Selle on tinginud aktsiahindade tõus, varade jätkuv akumuleerumine ja võlafinantseerimise tagasihoidlik kasv, ehkki konsolideeritud koguvõlakoormus püsib kriisieelsest tasemest jätkuvalt kõrgem. Samal ajal on mittefinantsettevõtete brutointressimaksed langenud viimastel aastatel rekordiliselt madalale tasemele ja peaksid lähiaastatel üksnes aegamisi suurenema.\nEuroalavälise ekspordi kasv peaks jääma 2019. aasta ülejäänud kuudel vaoshoituks ning elavnema järelejäänud ettevaateperioodi jooksul üldjoontes kooskõlas välisnõudluse arenguga (vt infokast 2). Euroalavälise ekspordi hiljutine kasv on olnud volatiilne. Varude hankimine enne Brexiti algset tähtaega 2019. aasta märtsis suurendas 2019. aasta esimeses kvartalis euroala eksporti Ühendkuningriiki. Teises kvartalis toimus selle tegevuse mõjus hinnangute kohaselt pööre, mille tagajärjel euroalaväline eksport seiskus. Kuna lühiajalised kaubandusnäitajad on endiselt tagasihoidlikud, peaks euroalaväline eksport jääma ka 2019. aasta teisel poolel loiuks ja selle kasv on välisnõudluse omast aeglasem. Keskpikas perspektiivis peaks euroalaväline eksport elavnema ja kasvama üldjoontes kooskõlas välisnõudluse arenguga. Selle põhjal võib arvata, et ekspordi turuosad püsivad muutumatuna. Samal ajal peaks ka euroalavälise impordi kasv jääma lähiajal küllaltki aeglaseks, kajastades nii ekspordi enda arengusuundumusi kui ka investeeringute ja majandusaktiivsuse loidust mõnes euroala riigis. Edaspidi peaks euroalaväline import kasvama üldjoontes kooskõlas kogunõudlusega (sisenõudlus pluss eksport). Kokkuvõttes peaks netokaubanduse mõju SKP reaalkasvule kujunema 2019. aasta teisel poolel negatiivseks ja olema ülejäänud ettevaateperioodi jooksul neutraalne.\nÜleilmse SKP reaalkasv aeglustus 2019. aasta esimeses kvartalis jätkuvalt, kajastades peamiselt kasvu aeglustumist mitmes areneva majandusega riigis. Kui Hiinas püsis majandusaktiivsus 2019. aasta esimeses kvartalis jõulise eratarbimise keskkonnas stabiilsena, siis mitmetes teistes Aasia, Ladina-Ameerika ja SRÜ areneva majandusega riikides toimus ulatuslik kokkutõmbumine. Selles kajastusid eriomaste negatiivsete tegurite koostoime (eelkõige Brasiilias ja Venemaal), aga ka muud püsivad takistavad tegurid, nagu näiteks suur sisepoliitiline ebakindlus (eeskätt Mehhikos ja Brasiilias). Seevastu enamikus arenenud majandusega riikides oli SKP kasv 2019. aasta esimeses kvartalis küllaltki vastupidav. Valdavalt oli see tingitud ajutistest soodsatest teguritest mõnes riigis (nt positiivne mõju, mida avaldasid netokaubandus ja varude hankimine Ameerika Ühendriikides ning varude hankimine Ühendkuningriigis enne Brexiti algset tähtaega). Sedamööda, kuidas nende tegurite toime taandus, aeglustus arenenud riikide majanduskasv 2019. aasta teises kvartalis kooskõlas 2019. aasta juuni ettevaatega. Eelkõige Ameerika Ühendriikides pärssis netokaubanduse negatiivne mõju impordi stabiliseerumise ja ekspordi languse keskkonnas majanduskasvu hoolimata eelarvestiimulitest ja jõulisest eratarbimisest. Ühendkuningriigis kahanes majandus 2019. aasta teises kvartalis peamiselt investeeringute vähenemise tulemusel. Hiljutised küsitluspõhised andmed (sh nt üleilmne (v.a euroala) toodangut kajastav ostujuhtide liitindeks) kinnitavad, et 2019. aasta teises kvartalis aeglustus maailmamajanduse kasvutempo tõenäoliselt veelgi. Pärast tagasihoidlikku tõusu juulis langes indeks augustis jälle, osutades jätkuvalt vaoshoitud üleilmsele majandusaktiivsusele.\nÜleilmne kasv peaks jääma 2019. aasta teisel poolel tagasihoidlikuks. Maailmamajandust pärsivad jätkuvalt mitu ebasoodsat tegurit. Üleilmse töötleva tööstuse sektori aktiivsus peaks jääma endiselt loiuks, kuna üleilmsete investeeringute kasv pidurdub ja töötleva tööstuse sektori toodangust suure osa moodustavate kestvuskaupade tarbimine väheneb. Arvestades rahvusvaheliste kaubandussuhete edasise arenguga seoses püsivat suurt ebakindlust, on ebatõenäoline, et üleilmsete investeeringute kasv võiks lähiajal uuesti hoogustuda. Maailmamajanduse aeglustumise tingimustes on kogu maailma poliitikakujundajad vastu võtnud arvukalt meetmeid majanduse arengut pärssivate tegurite mõju leevendamiseks. Hiinas peaks sisenõudluse kahanemist pehmendavate eelarvestiimulite mõju eeldatavalt avalduma peamiselt 2019. aasta teisel poolel. USA Föderaalreservi Süsteem otsustas, et lisaks märkimisväärsetele protsüklilistele eelarvepoliitilistele stiimulitele ja hiljutisele kokkuleppele valitsussektori kulutuste paindlikumate piirmäärade kohta alandatakse viitintressimäära, et toetada majanduse jätkuvat elavnemist. Ka paljud teised riigid (nt Austraalia, Brasiilia, Lõuna-Korea, Indoneesia, India ja Türgi) on oma rahapoliitikat leevendanud ning tehnilistes eeldustes sisalduvad turgude ootused lubavad arvata, et seda eeskuju järgivad veel mitmed riigid.\nKeskpikas perspektiivis peaks üleilmne kasv hoogustuma ja stabiliseeruma tasemel, mis jääb pikaajalisest keskmisest (3,8%) tasemest allapoole. Üleilmne majanduskasv (v.a euroala), mis langes 2018. aasta 3,8%-lt 2019. aastal 3,1%-le, peaks edaspidi hoogustuma ja stabiliseeruma 2021. aastaks 3,5% tasemel. Maailmamajanduse kasvusuundumusi kujundavad peamiselt kolm tegurit. Esiteks peaks arenenud riikides aeglustuma tsükliline kasvutempo sedamööda, kuidas tootmisvõimsuse piirangud süvenevad; samal ajal on olulistes arenenud riikides kogutoodangu lõhe positiivne ja töötuse määr madal ning ettevaateperioodi lõpu poole peaks poliitikameetmetest saadav toetus vähenema. Teiseks peaks Hiina majanduse järkjärguline jahtumine ja selle ümbertasakaalustamine investeeringutelt tarbimisele avaldama üleilmsele kasvule ja eelkõige kaubandusele negatiivset mõju. Kolmandaks peaksid aga ülejäänud areneva majandusega riigid (välja arvatud Hiina) üleilmset kasvu hoopis toetama sedamööda, kuidas taastutakse varasemast madalseisust ja negatiivne kogutoodangu lõhe pidevalt aheneb. 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on maailmamajanduse kasvuväljavaadet ettevaateperioodiks allapoole korrigeeritud. See kajastab seni oodatust vähem dünaamilist elavnemist mõnes areneva majandusega riigis ning väiksemal määral ka praeguste kaubanduspingete mõju.\nMaailmakaubandus on 2019. aasta jooksul hinnangute kohaselt märkimisväärselt aeglustunud. See on toimunud üleilmse tööstustegevuse aeglustumise, süvenenud kaubanduspingete ning mõningal määral ka tehnoloogiasektori tsüklilise nõrgenemise keskkonnas. Rahvamajanduse arvepidamise andmete põhjal võib arvata, et pärast üleilmse impordi (v.a euroala) kasvu seiskumist 2018. aasta lõpus muutus see 2019. aasta esimeses kvartalis negatiivseks (mis on üldjoontes kooskõlas 2019. aasta juuni ettevaatega). Maailmakaubanduse kahanemine toimus riikide lõikes laiapõhjaliselt. Kaubanduse nõrkus tulenes ühekordsete tegurite (nt USA föderaalvalitsuse osalisest tööseisakust tulenenud ajutiselt väike sisenõudlus Ameerika Ühendriikides) kõrval peamiselt Aasia-sisese kaubanduse loidusest. Viimane näib olevat seotud sisenõudluse kahanemisega Hiinas. Teatavat mõju on ilmselt avaldanud ka tehnoloogiasektori tsüklilise nõrgenemisega ja autotööstuses esinenud häiretega seotud šokid, kuid need näivad olevat piirdunud konkreetsete riikidega. Eeldatakse maailmakaubanduse kasvu stabiliseerumist 2019. aasta teises kvartalis.\nKeskpikas perspektiivis peaks üleilmne import vähehaaval hoogustuma, kuid vaoshoitumalt kui üleilmne majandusaktiivsus. Maailmakaubanduse loiuma taastumise põhjuseks on muu hulgas kaubanduspingete hiljutine süvenemine (mille mõju kestab kuni 2020. aastani) ning seni prognoositust aeglasem elavnemine areneva majandusega riikides. Üleilmse impordi (v.a euroala) kasv peaks märkimisväärselt aeglustuma, pidurdudes 2018. aasta 4,6%-lt 2019. aastal 0,4%-le. Aastatel 2020 ja 2021 peaks kasv siiski hoogustuma vastavalt 2,2% ja 2,9%ni. Kõrgemad tariifid peaksid nõrgestama maailmakaubandust, mõjutades negatiivselt euroala välisnõudlust. Empiiriline analüüs näitab, et kaubavahetuse ümbersuunamine kolmandate (sh euroala) riikide turgudele, mis võiks leevendada kõrgemate tariifide negatiivset mõju maailmakaubandusele, on seni olnud väga piiratud. Euroala välisnõudlus, mis suurenes 2018. aastal 3,7%, peaks 2019. aastal kahanema 1,0%ni. Aastatel 2020 ja 2021 peaks see aegamisi taas suurenema vastavalt 1,9% ja 2,7%ni. 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on euroala välisnõudluse prognoosi kogu ettevaateperioodiks märkimisväärselt allapoole korrigeeritud. Tariifide mõju kõrval kajastab allapoole korrigeerimine kehvema kasvuväljavaate taustal ka laiapõhjaliselt tagasihoidlikumat imporditegevust nii arenenud kui ka areneva majandusega riikides. 2019. aasta septembri ettevaates sisalduv maailmakaubanduse väljavaade (eriti 2019. aastaks) on teiste institutsioonide värskeimatest prognoosidest tagasihoidlikum.\nTööhõive kasv peaks olema vaoshoitud. Lähiajal on see osaliselt tingitud ajutistest teguritest, kuid ülejäänud ettevaateperioodil peaksid mõju avaldama ka tööjõupakkumise piirangud. Eurostati kiirhinnangu kohaselt oli töötajate arvu kasv 2019. aasta teises kvartalis eelnenuga võrreldes 0,2%, mis osutab kasvutempo raugemisele võrreldes möödunud nelja aastaga. Tööhõive kasv peaks püsima kogu ettevaateperioodil küllaltki vaoshoitud, kuna kasvu jätkumist peaks piirama tööjõupakkumine. Samal ajal väheneb kooskõlas aktiivsuse raugemisega tõenäoliselt ka tööjõunõudlus.\nTööjõu kasv peaks ettevaateperioodil aeglustuma. Tööjõu kasv peaks edaspidigi jätkuma, kajastades töötajate prognoositavat netosisserännet, pagulaste oodatavat lõimumist ja tööjõus osalemise määra jätkuvat tõusu. Nende tegurite toime peaks aga ettevaateperioodi jooksul taanduma ning tõenäoliselt suureneb rahvastiku vananemise negatiivne mõju tööjõu kasvule, sest tööturult lahkub vanemaealisi töötajaid rohkem, kui sinna lisandub nooremaid.\nTöötuse määr peaks aastaks 2021 alanema 7,3%-le. Töötuse määr langes 2019. aasta teises kvartalis 7,6%-le, mis on madalaim tase alates 2008. aasta kolmandast kvartalist. Kuni 2020. aasta alguseni peaks töötuse määr püsima üldjoontes muutumatuna praegusel tasemel ning hakkama seejärel alanema. Ehkki töötuse määr peaks üldjoontes alanema kõigis riikides, esineb selle näitajates 2021. aastal riikide lõikes tõenäoliselt siiski märkimisväärseid erinevusi.\nTööviljakuse kasv peaks ettevaateperioodil elavnema. Pärast jõulist kasvu 2017. aastal aeglustus tööviljakuse kasv mõõdetuna töötaja ja töötunni kohta 2018. aastal, kajastades aktiivsuse ootamatut raugemist. 2021. aastaks peaks tööviljakuse kasv ulatuma taas 0,9%ni, kuna aktiivsus peaks hoogustuma ja tööjõusisendi kasv aeglustuma.\nSKP reaalkasvu prognoosi on 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes korrigeeritud 2019. ja 2020. aastaks allapoole ning 2021. aasta prognoos jääb samaks. Arvestades jätkuvalt kehvi majanduskliimanäitajaid, mis kajastavad peamiselt maailmakaubanduse oodatust püsivamat loidust ja üleilmset ebakindlust, on allapoole korrigeeritud nii 2019. aasta kolmanda kui ka neljanda kvartali lühiajalist väljavaadet. Korrigeerimised osutavad väiksemale siirdemõjule 2020. aastal, mille tulemusel SKP kasv samal aastal aeglustub. Majanduskasvu kvartaalse arengu prognoosi alates 2020. aasta algusest siiski ei korrigeerita, kuna välisnõudluse prognoosi ulatusliku allapoole korrigeerimise mõju kaaluvad üldjoontes üles soodsamad rahastamistingimused ja madalam naftahind.\nKuidas on euroala sisenõudlus vastu pidanud välisšokkidele?\nSelles infokastis tuuakse välja mõned andmed seoses euroala sisenõudluse vastupidavusega negatiivsetele välisšokkidele. Euroala SKP reaalkasvu aeglustumine alates 2017. aasta neljandast kvartalist kuni 2019. aasta teise kvartalini oli suurel määral tingitud netokaubanduse nõrgenemisest. Sisenõudluse mõju kasvutempo pidurdumisele oli oluliselt väiksem (vt joonis A). Sisenõudluse kasv peaks ettevaateperioodil püsima suhteliselt stabiilsena ja toetama SKP reaalkasvu, samal ajal peaks netoekspordi mõju muutuma neutraalseks.\nSKP ja kulukomponendid\n(keskmine kvartaalne kasv; osakaal)\nAllikad: Eurostat, EKP ekspertide 2019. aasta septembri makromajanduslik ettevaade euroala kohta ja EKP arvutused.\nMärkus. SKP komponentide andmed 2019. aasta teise kvartali kohta ei olnud käesoleva ettevaate andmete esitamise kuupäeva seisuga kättesaadavad ja seega on tegemist EKP ekspertide hinnanguga.\nEKP mudelid näitavad, et euroala sisenõudluse kasv on väliskeskkonna nõrkuse tulemusel aeglustunud vähemal määral, kui võiks arvata varasemate perioodide seaduspärase arengu põhjal. Alates 2017. aasta lõpust on ebasoodne välisareng kahtlemata oluliselt pärssinud majanduskasvu, seda peamiselt ekspordikasvu aeglustumise kaudu. 2018. aastal kandus negatiivse välisšoki mõju üle euroala sisenõudlusse. SKP kasvu käivitajaid mõõtvad EKP mudelid näitavad aga, et viimase aasta jooksul on nõrgema välisnõudluse negatiivset mõju sisenõudlusele siiski leevendanud mõned positiivsed tegurid. Seda võib tõlgendada märgina sisenõudluse vastupidavusest, sest EKP mudelite järgi kahanes sisenõudlus välisšokkide tõttu vähemal määral, kui võinuks arvata varasemate perioodide seaduspärase arengu põhjal. Sisenõudluse vastupidavus võib tuleneda nii tööturu tugevusest kui ka muudest soodsatest teguritest.\nEuroala sisenõudluse vastupidavus negatiivsetele välisšokkidele võib olla osaliselt seotud tööturu šokitaluvusvõimega. Tööhõive kasv ja töötuse määr on alates 2017. aastast osutunud väga vastupidavaks. Majandustegevuse aeglustumisest hoolimata on tööhõive kasv olnud ootamatult kiire. Seda näitlikustab lihtne staatiline hinnanguline seos tööhõive/töötuse ja SKP vahel (vt joonis B). Tööhõive kasv oli 2018. aastal oluliselt kiirem, kui Okuni seaduse alusel prognoositi, ja 2019. aasta teises kvartalis samuti 0,5 protsendipunkti võrra eeldatud tasemest kiirem. Ka töötundide koguarv on viimasel ajal suurenenud oodatust hoogsamalt ning töötuse määr on püsinud prognoositud tasemest allpool. Selline areng on eelkõige seotud ulatusliku töökohtade loomisega teenindussektoris. Tööturu vastupidavuse üks võimalik põhjus on see, et väliskaubandus on SKP muude komponentidega võrreldes märksa vähem tööjõumahukas. Seega võis negatiivsete välisšokkide langusmõju tööturule olla sisenõudluse ebasoodsate šokkidega võrreldes suhteliselt tagasihoidlik.\nOkuni seadust kirjeldava staatilise mudeli jääkliikmed\nAllikad: Eurostati andmetel põhinevad EKP arvutused ja 2019. aasta septembri ettevaade.\nMärkus. Positiivne jääkliige näitab, et asjaomane muutuja suurenes kõrgema tasemeni, kui eeldati Okuni seaduse järgi. Joonisel kajastatud jääkliikmed on seotud töötuse määraga ning koguhõive ja töötundide koguarvu aastakasvuga. Hinnangud põhinevad 1998. aasta esimesest kvartalist kuni 2019. aasta teise kvartalini saadud andmetel. Jääkliikmed tulenevad Okuni seaduse staatilisest mudelist, mis näitab seoseid töötuse määra aastakasvu, koguhõive aastakasvu ja töötundide koguarvu aastakasvu ning samaaegse aastase SKP reaalkasvu vahel.\nPeale tööturu võisid euroala sisenõudluse vastupidavust vaatlusperioodil toetada ka mitmed teised tegurid. Need olid rahastamistingimusi soodustav rahapoliitika toetav kurss, mittefinantsettevõtete ja kodumajapidamiste bilansiolukorra paranemine, erasektori finantsvõimenduse vähenemine ja netojõukuse kasv, tegevuse koguülejäägi eeldatav dünaamiline areng ning eelarvepoliitika teatav lõdvendamine.\nKokkuvõttes tuleneb alates 2017. aastast täheldatud euroala majandusaktiivsuse langus eelkõige nõrgemast väliskeskkonnast, samal ajal kui sisenõudlus on peamiselt tööturu tugevusest tingituna olnud suhteliselt stabiilne. 2019. aasta septembri ettevaade kajastab hinnangut, et väliskeskkonna arengu prognoosi allapoole korrigeerimisest hoolimata toetab tööturg endiselt kodumajapidamiste kasutatava tulu arengut. Ühtlasi saab sisenõudlus jätkuvalt tuge muudest teguritest, ehkki viimase ajaga võrreldes vähemal määral.\nÜTHI-inflatsiooni keskmine määr peaks olema 2019. aastal 1,2%, langema 2020. aastal 1,0%ni ja tõusma 2021. aastal 1,5%ni (vt joonis 2). ÜTHI-inflatsioon kõigub suhteliselt tagasihoidliku taseme ümber kuni 2020. aasta teise pooleni, kajastades peamiselt ÜTHI energiahindade inflatsiooni muutusi tulenevalt naftahinna hiljutisest langusest, negatiivsetest ja positiivsetest baasefektidest ning mõningal määral ka madalamatest reguleeritud elektri- ja gaasihindadest. ÜTHI energiahindade inflatsioon jääb kuni 2020. aasta lõpuni negatiivseks ja muutub positiivseks alles 2021. aastal, kui naftafutuuride hindade arengukõver stabiliseerub. ÜTHI toiduainehindade inflatsioon peaks põllumajandustootjate hindade varasema kallinemise viitajaga mõju tõttu lähiajal kiirenema ja püsima seejärel ligikaudu 1,9% tasemel. ÜTHI-inflatsioon (v.a energia ja toiduained) püsib 2020. aastal stabiilsena ja kiireneb 2021. aastal 1,5%ni. Alusinflatsiooni mõõdukat kiirenemist peaksid toetama aktiivsuse eeldatav hoogustumine ja seonduv kasumimarginaalide taastumine sedamööda, kuidas tööjõukulude varasema tõusu mõju kandub hindadesse. Selle tulemusel peaks suurenema euroalasisene kulusurve. Peale selle peaksid alusinflatsiooni mõnevõrra toetama ka muu toorme (v.a energia) hindade tõus ja üleilmne alusinflatsioon.\nKuna tööturutingimused on endiselt pingelised, peaks töötaja kohta makstava hüvitise kasv püsima suhteliselt jõuline. Pärast tööviljakuse tsüklilise languse kontekstis 2019. aastal saavutatud haripunkti peaks tööjõu ühikukulude kasv ettevaateperioodil mõnevõrra aeglustuma, kuna tööviljakus eeldatavalt tõuseb ja majanduskasv hoogustub. Palgakasvu peaks põhiliselt toetama prognoositav suurenev jäikus mõne euroala riigi tööturul. Kui tsükliline elavnemine kõrvale jätta, võib eeldada, et viimase kahe aasta jooksul kiirenenud koguinflatsioon toetab samuti suhteliselt jõulist palgakasvu neis euroala riikides, kus palgakujunduse protsessis võetakse arvesse tagasivaatavat indekseerimist. Mõned riigid on ühtlasi otsustanud tõsta miinimumpalka, mis võib avaldada mõju palkade jaotusele.\nKasumimarginaalide areng peaks olema ettevaateperioodi jooksul soodsam kui 2018. aastal. Kasumimarginaalidele on viimastes kvartalites survet avaldanud tööjõu ühikukulude jõuline kasv ja naftahinna varasem tõus, mis pingestasid kaubandustingimusi ja avaldasid kasumimarginaalide arengule negatiivset mõju. Naftahinna hiljutist langust ja majandusaktiivsuse elavnemist arvestades peaks nende tegurite tähtsus aga kahanema.\nImpordihindade inflatsioon peaks 2019. aastal pidurduma ja ülejäänud ettevaateperioodi jooksul veidi kiirenema. Pärast tempokat kasvu 2018. aastal peaks impordideflaatori aastakasv 2019. aastal aeglustuma ja seejärel 2021. aastaks järk-järgult hoogustuma. Seda suundumust kujundavad jõuliselt naftahindade muutused, mis kergitasid impordihindu 2018. aastal ja langetavad neid ettevaateperioodil, ehkki nende mõju vähehaaval taandub, kuna naftafutuuride hindade langev arengukõver muutub ettevaateperioodi lõpu poole laugeks. Samal ajal peaksid muu toorme (v.a nafta) hindade tõus ja üleilmse hinnasurve süvenemine teataval, ehkki tagasihoidlikumal määral toetama impordihindade inflatsiooni.\n2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes on ÜTHI-inflatsiooni väljavaadet kogu ettevaateperioodiks allapoole korrigeeritud. Korrigeerimise ajendiks on valdavalt energiakomponent, mida on korrigeeritud nii 2019. kui ka 2020. aastaks märkimisväärselt allapoole seoses madalama naftahinnaga. Allapoole on korrigeeritud ka ÜTHI-inflatsiooni, mis ei hõlma energia- ja toiduainehindu. See kajastab kehvemate andmete laekumist, aktiivsuse raugemist, madalamate energiahindade kaudset mõju ja seniseid püsivalt liiga optimistlikke prognoose.\nEuroala eelarvepoliitika üldine kurss peaks olema kogu ettevaateperioodi jooksul mõõdukalt ekspansiivne. Eelarvepoliitika kurssi mõõdetakse muutusena tsükliliselt kohandatud esmases eelarveseisundis, millest on maha arvatud valitsussektori abi finantssektorile. Pärast neutraalset kurssi 2018. aastal peaks eelarvepoliitika muutuma 2019. aastal mõõdukalt ekspansiivseks peamiselt otseste maksude kärbete ja avaliku sektori kulude kasvu tõttu mõnes riigis. 2020. aastaks prognoositakse eelarvepoliitika mõnevõrra suuremat lõdvendamist tingituna peamiselt otseste maksude edasistest kärbetest ja ulatuslikumatest tulusiiretest mõnes riigis. 2021. aastal annab eelarvepoliitika lõdvendamisse suurima panuse Saksamaa seoses kulude kiire kasvuga ja solidaarsusmaksu taas heaks kiidetud osalise tühistamisega, mis vähendab kodumajapidamiste otsest maksukoormust.\nEuroala eelarvetasakaal kogu ettevaateperioodil tõenäoliselt halveneb, samal ajal kui võlakoormus jätkuvalt kahaneb. Kõige enam halveneb tasakaal 2019. aastal tingituna ekspansiivsest eelarvepoliitilisest kursist. Seejärel halveneb üldine eelarvetasakaal aeglasemas tempos, kuna eelarvepoliitika täiendava lõdvendamise korvavad osaliselt intressimaksete arvelt tekkivad säästud. Tsükliline komponent püsib seejuures üldiselt muutumatuna. Valitsussektori võla ja SKP suhtarvu vähenemist toetavad positiivsed esmased ülejäägid (ehkki need aja jooksul alanevad) ning kasvu-/intressimäärade soodne vahe.\nEuroala eelarveväljavaade püsib 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes üldjoones muutumatu. Mõnevõrra suurem eelarvepuudujääk ettevaateperioodi lõpul kajastab eelarvepoliitika täiendavat lõdvendamist ja tsüklilise komponendi halvenemist, mida osaliselt tasakaalustab väiksem intressikulu. Võlakoormus on 2019. aasta juuni ettevaatega võrreldes tõenäoliselt veidi suurem tulenevalt kasvu-/intressimäärade vahe ülespoole korrigeerimisest ja väiksemast esmasest ülejäägist.\nEttevaade põhineb suurel määral tehnilistel eeldustel mõningate põhimuutujate arengu kohta. Kuna mõned muutujad võivad euroala käsitlevat ettevaadet oluliselt mõjutada, võib ettevaate tundlikkuse hindamine eeldatust erinevate arengusuundade suhtes olla abiks ettevaatega seonduvate riskide analüüsimisel. Infokastis vaadeldakse mõne põhieeldusega kaasnevat ebakindlust ja ettevaate tundlikkust nende muutujate suhtes.\n1) Kõrvalekalded naftahinna arengus\nTundlikkusanalüüsi eesmärk on hinnata naftahinna alternatiivsete arengusuundade mõju. Futuuriturgudele tuginevad põhiprognoosi tehnilised eeldused naftahinna arengu suhtes viitavad naftahinna vähesele langussuundumusele, mille tulemusel Brenti toornafta hind on 2021. aasta lõpuks ligikaudu 56 USA dollarit barreli kohta. Käesolevas analüüsis käsitletakse naftahinna kahte alternatiivset arengusuunda. Esimene on tuletatud 25. protsentiiliga jaotusest, mis on saadud naftahinna optsioonidest tuletatud tihedustest seisuga 19. august 2019. Selle prognoosi kohaselt langeb naftahind järk-järgult ja jõuab 2021. aastal 42 USA dollarini barreli kohta, mis on kõnealuse aasta põhistsenaariumis eeldatust 25% madalam. Ekspertide mitme makromajandusliku mudeli kohaselt saadud keskmisi tulemusi kasutades avaldaks see stsenaarium vähest tõusumõju SKP reaalkasvule (ligikaudu 0,1 protsendipunkti 2020. ja 2021. aastal), ÜTHI-inflatsioon oleks aga 2019. aastal 0,1 protsendipunkti, 2020. aastal 0,6 protsendipunkti ja 2021. aastal 0,4 protsendipunkti võrra aeglasem. Teine arengueeldus on tuletatud 75. protsentiiliga samast jaotusest ja selle järgi kallineb naftahind 2021. aastal ligikaudu 69 USA dollarini barreli kohta, mis on kõnealuse aasta põhistsenaariumis eeldatust 22% kõrgem. Selle stsenaariumi kohaselt oleks ÜTHI-inflatsioon 2019. aastal 0,1 protsendipunkti, 2020. aastal 0,5 protsendipunkti ja 2021. aastal 0,3 protsendipunkti võrra kiirem, kuid SKP reaalkasv aeglustuks veidi (0,1 protsendipunkti võrra nii 2020. kui ka 2021. aastal).\n2) Kõrvalekalded vahetuskursi arengus\nKäesolev tundlikkusanalüüs käsitleb mõju, mida avaldab euro vahetuskursi tugevnemine. See stsenaarium on kooskõlas jaotusega, mis on saadud EUR/USD vahetuskursi optsioonidest tuletatud riskineutraalsetest tihedustest seisuga 19. august 2019 ning kaldub märkimisväärselt euro kallinemise suunas. 75. protsentiiliga jaotuse järgi kallineb euro USA dollari suhtes ning EUR/USD vahetuskurss on 2021. aastal 1,25, mis on kõnealuse aasta põhistsenaariumis eeldatud kursist 12% kõrgem. Euro nominaalset efektiivset vahetuskurssi puudutavad eeldused kajastavad varasemate perioodide seaduspärast arengut, mille kohaselt EUR/USD vahetuskursi muutused vastavad muutustele efektiivses vahetuskursis elastsusega veidi üle 50%. Selle stsenaariumi puhul näitavad ekspertide mitme makromajandusliku mudeli kohaselt saadud keskmised tulemused, et nii SKP reaalkasv kui ka ÜTHI-inflatsioon on 2020. aastal 0,3 protsendipunkti ja 2021. aastal 0,4–0,5 protsendipunkti võrra aeglasemad.\nEuroala majandusarengu kohta on avaldanud arvukalt prognoose nii rahvusvahelised organisatsioonid kui ka erasektori asutused. Kuna kõnealused prognoosid on koostatud eri ajal, siis ei saa neid omavahel ega ka EKP/eurosüsteemi ekspertide makromajandusliku ettevaatega üheselt võrrelda. Lisaks kasutatakse eelarvepoliitikat, finantsturge ja euroalaväliseid muutujaid, sh naftahinda ja muid toormehindu käsitlevate eelduste väljatöötamisel erinevaid (osaliselt täpsustamata) meetodeid. Samuti esineb prognoosides erinevusi andmete korrigeerimisel tööpäevade arvu järgi (vt tabel).\nNagu tabelis näha, on valdav osa teiste institutsioonide kättesaadavaid prognoose SKP reaalkasvu ja ÜTHI-inflatsiooni kohta sarnased EKP ekspertide ettevaatega (väärtusvahemikud on tabelis nurksulgudes). ÜTHI-inflatsiooni 2020. aasta näitaja on aga teiste prognoosidega võrreldes märkimisväärselt madalam. See võib olla tingitud ajakohasematest naftahinna eeldustest 2019. aasta septembri ettevaates.\nAllikad: OECD Economic Outlook (mai 2019), MJEconomics (euroala baromeeter, 2019. aasta augusti uuring), Consensus Economics Forecasts (2019. aasta augusti uuring), Euroopa Komisjoni koostatud majanduse vaheprognoos (suvi 2019), EKP Survey of Professional Forecasters, (2019. aasta kolmas kvartal), IMFi World Economic Outlook Update (juuli 2019).\nMärkus. Eurosüsteemi ja EKP ekspertide makromajanduslikus ettevaates ja OECD prognoosides kasutatakse tööpäevade arvuga korrigeeritud aastaseid kasvumäärasid, kuid Euroopa Komisjoni ja IMFi prognoosides on need tööpäevade arvuga korrigeerimata. Muude organisatsioonide prognoosides ei täpsustata, kas andmed on tööpäevade arvu järgi korrigeeritud või mitte.\n© Euroopa Keskpank, 2019\nPostiaadress 60640 Frankfurt am Main, Saksamaa\nTerminite kohta saab täpsemat teavet EKP seletavast sõnastikust (ainult inglise keeles).\nHTML ISSN 2529-444X, QB-CE-19-002-ET-Q\nTehnilised eeldused, näiteks naftahindade ja vahetuskursside kohta, põhinevad andmetel seisuga 19. august 2019 (vt infokast 1). Muud käesolevas ettevaates sisalduvad andmed on esitatud seisuga 29. august 2019. Makromajanduslik ettevaade hõlmab aastaid 2019–2021. Nii pikka ajavahemikku käsitleva ettevaatega kaasneb väga suur ebakindlus, mida tuleb ettevaate tõlgendamisel silmas pidada. Vt 2013. aasta mai EKP kuubülletääni artikkel „An assessment of Eurosystem staff macroeconomic projections”. Vt tabelites ja joonistel sisalduvaid andmeid eraldi failis: http://www.ecb.europa.eu/pub/projections/html/index.en.html.\n2019. aastaks tegi Hiina teatavaks eelarvestiimulite paketi, mille maht ulatub 2–3%ni SKPst. Seni on siiski üksikasjalikult välja kuulutatud ja ellu viidud vaid mõni üksik kõnealuse paketi element. Need hõlmavad käibemaksumäära alandamist alates 1. aprillist 2019 (selle ulatuslikum mõju peaks avalduma aasta teisel poolel) ning kohalike omavalitsuste laenukvootide suurendamist 2019. aasta algusest (kohalikud omavalitsused peaksid seda võimalust eeldatavalt kasutama infrastruktuurikulutuste katteks).\nŠokitaluvusvõimet võib pidada ka majanduse suutlikkuseks leevendada šoki otsest mõju, st minimeerida toodangu vähenemist ja töökohtade kaotust teiste muutujate kaudu, mis toimivad tasakaalustusmehhanismina (st paindlikud palgad ja hinnad, laenupakkumine ja finantsriski jagamine). Vt Euroopa Komisjon (2017).\nVt „Euroala hõivekasv ja SKP”, EKP majandusülevaade 2/2019.\nVt Anderton, R. Aranki, T., Bonthuis, B. ja Jarvis, V, „Disaggregating Okun’s Law: Decomposing the impact of the expenditure components of GDP on euro area unemployment”, EKP teadustoimetis nr 1747, detsember 2014.


Iga sõdur-okupandi surm kindlustab meie rahulikku elu | Virgo Kruve blogi\nIga sõdur-okupandi surm kindlustab meie rahulikku elu\n25. august 2009 Virgo Kruve\t5 kommentaari\nMa tunnistan, et olen muutmas oma seisukohta Iraagi sõja ja Afganistani okupatsiooni kohta. Varem arvasin, et sõda ja vallutus on Eestile halb. See toob meile vihkajaid. Nüüd ütlen, saatke rohkem sõdur-okupante Afganistani surema, seda rahulikum on Eestis.\nMa olin umbes 6-7 aastat tagasi tunnistajaks, kuidas meedia vahendusel köeti ülesse järjekordset USA sõda ühe maailma riigi vastu. Ma räägin Iraagist ja tema juhist Saddam Husseinist. Siis käis Colin Powell ÜRO-s esinemas ja näitas katseklaasi, mille see olevat sarnased massihävituse relvad kui neid teati omavat Iraagil (jutt käis siberi katkust). Tagantjärgi teame, et kõik luureinfo oli vale, Tony Blair ja tema valitsus põhjustas isegi ühe relvaeksperdi enesetapu (olid jätnud mulje temast kui valetajast) ja sõja käigus on surma saanud kümneid tuhandeid Iraagi tsiviilisikut.\nTookordsed liidrid veensid maailma, et ilma Saddam Husseinita oleks maailm turvalisem. Tagantjärele teame, et nii ei ole see läinud. Iraak on lagunemas vaenutsevate etnoste vahel, riiki saabuvad usu nimel võitlejad, et seal tappa uskmatuid ameeriklasi ja ei kohku tagasi selle käigus ka kõrvalseisjate tapmisest.\nPoliitikud eirasid inimeste proteste. Londoni tänavatel protestis Iraagi sõja kavandamise ja vallapäästmise vastu miljon inimest. Samuti oli protest Tallinnas, kus sodiks peksti USA saatkonna auto. See oli minu mälu järgi esimene protest Eestis, kus mingi omand ehk asi lõhuti ära. Varem oli lihtsalt meelavaldustel karjutud või piima maha valatud. See sotsiaalministri ametis olnud Marju Lauristini mantli lõhki kiskumine ei lähe ka arvesse.\nSamuti on mul meeles telepilt Lõuna-Koreast Seoulist, kus paarisaja tuhande protestijaga väljakul kisti ribadeks sadade ruutmeetrite suurune USA lipp.\nIraagi sõda oli Afganistanis alguse saanu järgmine etapp.\nSee pühapäevane 2 Eesti kaitseväelase hukkumine Afganistanis on minu praeguse arvamuse järgi väga hea sündmus. Jah, omaksed leinavad, kuid nad saavad Majanduse Surma ehk masu ajal pappi. Teiseks said Afganistani võitlejad kätte maksta võõrvägedele, kes on neid juba ligi 8 aastat okupeerinud ja oma pommitamistega ning huupi tulistamistega tapnud sadu kõrvalisi inimesi, kes pole olnud Talebani toetajad. Kolmandaks ja peamiseks heaks põhjuseks on nende surmas asjaolu, et sihtmärkide saatmine kristlaste vastu võitlevasse riiki vähendab äärmuslaste soovi tulla võitlema Euroopasse. Neil pole vajadust tulla pommi Tallinna panema kui saavad selle panna oma külade vahele jääva tee perve ja lasta palgaraha eest võitlejaid põrgusse (vale eesmärgi eesti võitlejad teatavasti paradiisi ei saa, ei kristluse ja islami usu järgi). See on umbes nagu arutlus, et milleks minna võõrsile võitlema kui vastane tuleb sulle koju kätte tapale ja tema tapmine on tsiviilide vahele varjumisega kergeks tehtud (võõrsil hakkaksid hoopis talebanid selgelt silma). Pealegi on sul võimalus tappa vaid relvastatud judeo-kristlasi, mis kindlasti on ka Koraaniga paremini kooskõlas kui oleks pommi panemine Londonis, Madriidis või kusagil kolmandas kohas (Koraanis nimelt taunitakse rahumeelsete uskmatute tapmist ehk siis relvata tsiviilisikuid).\nKui rääkida veel õigest ja valest võitlusest ehk sõjast, siis parandage mind aga kas olete näinud viimastel aastatel, et sinna suunduvaid kaitseväelasi oleks käinud õnnistamas luteri kiriku vaimulik? Mina mäletan, et esimesi PASI soomukeid just nimelt pritsiti vaimuliku õnnistuste saatel aga see ei toonud meestele sõduriõnne. Veel samal aastal lasti üks neist soomukitest ribadeks ehk ristiusu kummardajaid jumal ei kaitsnud. Tuli välja, et sealsete mullade palveid kuulda võtnud jumal oli hoopis NENDE poolel. Kindlasti tuleb aru saada ka riigikiriku staatuse poole püüdleva organisatsiooni (luteri kirik) teenritest, sest ennast toitvat kätt (riigieelarve kaudu) ei saa kõrvale tõrjuda.\nSama mõtet, et Eesti kaitseväelaste tapmine võõrsil kindlustab meie kodust rahu on väljendanud teiste argumentidega nii militaristid, poliitikud kui ka ajakirjanikud. Eilses Delfi juhtkirjas:\nDelfi on ka varem kinnitanud, et oleme Afganistanis garanteerimaks meie enda julgeolekut. Eesti poliitikud ütlevad sama mõtte korrektsemalt. Me mäletame 2008. aasta Gruusia-Vene sõda. Algselt arvati, et USA ei lase Venemaal Gruusiat rünnata… Ometi oli seal siiski peeti maha lühike sõda, kus sõnades seisis lõviosa maailmast Gruusia poolel, aga reaalselt appi ei mindud.\ndelfi 24. august 2008\nSelle kõige eelneva peale võib nii mõnigi arvata, et ma ei pea meie kaitseväelastest lugu. Pean ikka, kuni nad on Eesti piiridest seespool. Minu jaoks on üllatav, et 21. sajandil leidub inimesi, kes lähevad oma hinge hukutama teiste inimeste pihta laskmisega. Sest olgem ausad, Afganistan ei ole maailmale ohtu kujutanud. Ainult pärast Talebani kukutamist on kordistunud narkootikumide kasvatamine ja heroiini tootmisest saadav raha on umbes 60 % riigi SKP-st. Ma arvan, et see oleks juba vandenõu kahtlustamine kui pidada Talebani kukutamise põhjuseks nende poolt kokku kuivatatud Lääne-Euroopa narkoturgu. Nimelt tuleb 80 või rohkem protsenti maailma heroiinist just nimelt sellest riigist. Samas olen lugenud üsna hästi kõlavaid põhjendusi, et USA võimetus tulla toime kokaiiniga on ka sealsete poliitikute tegevusetuse tulemus. Või õigemini peavad nad narkootiumidest laastatavat ühiskonda paremini võimule allutatavaks (kõik kardavad oma vara varguse pärast, võimude tegevuse kritiseerimist ja kahtlemist on vähem).\nSelles kõige sõja, okupatsiooni ja surmaga seonduva juures läks minu meelest aga eilne Aktuaalne Kaamera üle piiri kui näitas korduses intervjuu katket ühe surma saanud sõdur-okupandiga:\nSurnud Eesti kaitsevaelane Raivis Kang intervjuu meenutus ETV Aktuaalses Kaameras 24. august 2009\nMina ei õrrita kunagi surma. Taoline surma saanud inimese mõtete kasutamine polnud eetiline. Olen ise teinud aastaid tagasi esmaspäeva õhtul pildi noorest ja õnnelikult naeratavast inimesest. Järgmise päeva õhtul ta tapeti. See kõik juhtus Tallinnas aga minu jaoks oli see märgiks elu haprusest ja selle tõttu ei tee ma ka võllanalja ning taunin surnud inimeste ärakasutamist meedias (olgu siis eesmärk milline iganes, vaevalt omaksed selle nägemise peale tegid midagi muud peale lisaks nutmise, sest meenutas neile veel aasta tagust head aega).\nSeega päeva soovitus võiks olla, et öelge juba täna enda jaoks olulistele inimestele, et neist hoolite, sest isegi ilma välisriiki okupeerima minemiseta võivad nad homme olla Eesti krimikroonika statistika (ning Rentsli Reporteri “kangelased.” Näiteks reedel näidati seal Karivärava küla meest, kes poos ennast ülesse. Kevadel oli tema koer surnud, loomakaitsja Heiki Valner tegi sellest tookordse loo ja nüüd ka surma loo. Ma pole mitu aastat oksendanud aga Kanal 2 Rentsli Reporter tõi mind esmaspäevase korduse ajal sellele väga lähedale – koera surma üle elav 30ndates mees poob ennast ülesse).\nLisa: President Toomas Hendrik Ilves kirjutas esmaspäeval alla otsusele anda Afganistanis langenud kaitseväelastele postuumselt Kotkaristi kuldristi mõõkadega.\n← Vabaduse väljaku avamisest ja Evelini sinistest kingadest\nVabaduse Monument läheb likvideerimisele →\n5 thoughts on “Iga sõdur-okupandi surm kindlustab meie rahulikku elu”\n25. august 2009 at 11:15\n/-/Jah, omaksed leinavad, kuid nad saavad Majanduse Surma ehk masu ajal pappi/-/\nEga kõik pole Keskerakondlased, et asju rahas mõõdavad, mõne inimese jaoks on muud väärtused ka olemas- mitte, et sinul või parteikaaslastel selliste kodanikega midagi pistmist oleks…\n25. august 2009 at 11:26\n/Mina ei õrrita kunagi surma/\nLoomulikult mitte. Vaata, sellistes kohtades pole “lampjalgadel” ja muidu tudisejatel kohta. Selleks peab natuke rohkem olema, kui muidu möla…\nMa seni imestan, et mõni lampjalg üldse mõne naise käest ka keppi saab… Võib olla raha eest siis…\n25. august 2009 at 11:34\nMa oletan, et enne nii tugevat sõnavõttu on sul endal vähemalt ajateenistus läbitud?\n25. august 2009 at 11:38\nKae perra, valvekommijad ka kohal. Huvitav, et kübaramoor ehk lampjalgade märkaja pole veel viha kätte ära surnud. Tema teemad: Sõnavabadus – MY ASS!, Teeme ise! Kurat võtaks küll, Teate SÕITKE SEENELE!, … tupelihaste treening …, Ära vahi mu jalgu!, Kõige vastikum…, Surnult sündinud, APPI!! Varas on mu taskus, Endale rusikaga näkku, Palju maksab üks “lind”?, Erakondlik kanakasvatus, POLITSEIRIIK – ehk seadused on lollidele…\n… ma rohkem ei tsiteeri tema pealkirju.\n25. august 2009 at 18:35\nAfganistaani narkootikumidest rääkides on äärmiselt huvitav USA teooria, et kõiki narkopõlde ei ole võimalik hävitada, sest neid olevat maru raske üles leida – Taliban suutis need küll 7 aastaga välja juurida ja võiks ju arvata, et Google Earth on kah nüüd veits kasuks… Seega on tegevusetus selles osas ilmselgelt tahtlik, kuigi see, kelle huve see teenib, pole enam minu asi.


7 töötsükli etappi ja miks on neid oluline teada\nHarvard Business Review, McKinsey, Deloitte ja teised arvamusliidrid rõhutavad töötaja kogemuse olulisust organisatsioonis. Oma 2017 aasta globaalses inimressursi trendiülevaates rõhutab Deloitte, et hea töötaja kogemus viib hea kliendikogemuseni. Töötaja teekonna kaardistamine organisatsioonis võimaldab mitte ainult talente ligi meelitada, vaid ka jätkusuutlikku kliendikogemust luua.\nTöötsükli etappe on seitse ning igaüks neist pakub erinevaid võimalusi töötaja tagasiside kasutamiseks organisatsiooni arendamisel.\nI etapp: ligimeelitamine\nKonkurents talentide pärast on jõuline. Samuti kasvavad töötajate nõudmised selles osas, millise töökoha nad valivad. Tsükli esimeses etapis on kriitilise tähtsusega õige talendi jaoks atraktiivne olemine. On vaja arendada tugev tööandja bränd ning tugevdada visiooni, missiooni ja väärtusi. Tuleb tagada, et teid nähakse kui head tööandjat. Tagaside kuulamine ning sellele reageerimine on selles etapis nurgakiviks. Tarvis on aktiivselt ja järjepidevalt oma mainet sotsiaalmeedias ning tööportaalides juhtida.\nII etapp: kandideerimine\nTe ei sunniks kliente läbima keerulist aeganõudvat protsessi, kui nad soovivad teilt osta. Sama kehtib ka töötsükli selles etapis. Alustage kandideerimise protsessist, muutke see lihtsaks ja selgeks, kohelge inimesi lugupidavalt. Vastake kõikidele kandidaatidele, ka neile, kes ei jõua intervjuu vooru. Väljajäänud kandidaadid võivad uuesti kandideerida positsioonidele, kuhu nad sobivad paremini ning neist võivad saada ka kliendid. Nende kogemuste juhtimine on sama oluline kui nende, kelle värbate. Hoidke inimesed informeeritud, kuulake nende tagasisidet ning kasutage seda, et parandada seda töötsükli etappi.\nIII etapp: sisseelamine\nUute töötajate organisatsiooni sisseelamise toetamine on kriitilise tähtsusega. Kuidas teate, et teie protsessid on sobivad uue töö alustamiseks? Küsige ning kuulake töötajate tagasisidet sellest hetkest peale, kui nad organisatsiooniga liituvad. Kasutage tehnoloogiat, mis teeb lihtsaks töötajate arvamuse kogumise. Näiteks töötajate koolituste ja sisseelamisprogrammi uuringud aitavad saada tagasisidet ja tegutseda selle põhjal. Selles etapis töötajate kuulamine aitab lahendada väikseid küsimusi enne, kui nad edaspidi muutuvad suuremateks probleemideks. Sujuv sisseelamine ei ole oluline ainult koheseks tootlikkuseks oma töös, vaid ka pikaajalise kestva suhte kujundamiseks töötajatega. Paljud ettevõtted ootavad liiga kaua – kuni lahkumisvestluseni – et koguda töötajate tagasisidet.\nIV etapp: hoidmine\nPaljudel töötajatel on plaan töökohta vahetada. Kui soovid võita konkurentsis talentide pärast, siis tuleb küsida töötajate tagasisidet regulaarselt ning läbi töötsükli erinevate etappide. Samuti järgida parimaid praktikaid, et hoida töötajate pühendumust. Vanamoodne kord aastas läbi viidav töötate uuring ei ole enam piisav. Tuleb luua järjepidev dialoog ja impulssuuringute ning pideva tagasiside võimaluste abil vastata tänapäeva tööelu väljakutsetele.\nV etapp: arendamine\nKui töötajad on juba kogenud ja saavad oma töös hästi hakkama, siis vajavad nad uusi väljakutseid, et õppida ja areneda. See motiveerib neid, kasvatab pühendumust ja tootlikkust ning sellest võidavad nii töötajad kui ka ettevõte. Arenguvõimaluste puudumine sunnib töötajaid sageli otsima uut väljakutset ning see tekitab majanduslikku kahju ning häireid töös siis, kui nad lahkuvad. Nagu kord aastas läbiviidavad uuringud, nii on ka aastased arenguvestlused ebapiisavad, et saada personaalset ning siirast tagasisidet. Küsige sagedamini töötajate arvamust ja näidake, et tegutsete selle põhjal, et aidata töötajatel areneda.\nVI etapp: lahkumine\nPaljud ettevõtted ei oska kuulata töötajaid, kui nad lahkuvad. Siiski on see ülitähtis etapp tööelus ning annab võimaluse koguda ausat tagasisidet. Kindlustage, et viite lahkumisintervjuud läbi korrektselt ja professionaalselt, analüüsides infot, mida lahkuv töötaja teiega jagab. See info võimaldab teil vähendada tööjõuvoolavust ning tugevdada tööandja brändi. Kui näitate välja, et ka selles etapis tahate töötajat kuulata, siis see tõendab, et teile on oluline töötajate pühendumus läbi kõikide tööelu tsüklite.\nVII etapp: alumni\nTöötaja lahkumine lõpetab töötaja kogemuse organisatsioonis, aga pakub võimalusi jätkuvaks tagasisideks. Ärimaailmas on palju seoseid ning töötaja lahkumine ei pea tähendama, et lõppeks tema pühendumine. Tulevikus võib töötaja teie juurde tagasi tulla, töötada kliendina või temalt võidakse küsida arvamust teie kui võimaliku tööandja kohta. Kindlustage, et te ei unusta seda töötsükli etappi ning kasutage vahendeid nagu näiteks sotsiaalmeedia või online kogukonnad, et hoida endiste töötajatega ühendust ning kuulata nende arvamust.\nOrganisatsioonid peavad kindlustama, et nad kaardistavad ja mõistavad töötajate teekonda organisatsioonis. Töötajad pakuvad erinevat tagasisidet, sõltuvalt sellest, millises tööelu etapis nad parasjagu on. Kujundage vastavalt sellele tagasiside küsimise protsess ning kasutage seda informatsiooni, et oma tegevust parandada. See võimaldab kasvatada töötajate seotust ning hoida neid organisatsioonis kauem.\nMida uut on oodata tuleviku personalijuhtimises?


Vanemliku järelevalve häälestamine - Windowsi spikker\nVanemliku järelevalve häälestamine\nVanemliku järelevalve funktsiooni abil saate kontrollida ja juhtida laste arvutikasutust. Näiteks saate määrata ajapiirangud ehk tunnid, millal lapsed saavad arvutit kasutada, milliseid mänge nad tohivad mängida ja milliseid programme on neil lubatud kasutada.\nKui vanemliku järelevalve funktsioon blokeerib juurdepääsu mõnele mängule või programmile, kuvatakse teatis programmi blokeerimise kohta. Mängule või programmile juurdepääsu taotlemiseks võib laps klõpsata teatises olevat linki. Juurdepääsu lubamiseks peate sisestama oma kontoteabe.\nVanemliku järelevalve funktsiooni häälestamiseks peab teil olema administraatorikonto. Enne alustamist veenduge, et kõigil lastel, kelle jaoks soovite vanemliku järelevalve funktsiooni häälestada, on tavakasutajakontod. Vanemlikku järelevalvet saab rakendada ainult tavakasutajakontodele. Lisateavet kasutajakontode ja nende häälestamise kohta leiate teemast Mis on kasutajakonto?\nLisaks Windowsi pakutavatele kontrollisüsteemidele saate installida lisakontrollisüsteeme (nt veebifiltreerimine ja tegevuse jälgimine) teistelt tarkvaratootjatelt. Lisateavet leiate teemast Kuidas lisada täiendavaid vanemliku järelevalve kontrollifunktsioone?\nVanemliku järelevalve sisselülitamine tavakasutajakonto jaoks\nVanemliku järelevalve avamiseks klõpsake nuppu Start, seejärel käsku Juhtpaneel ja siis klõpsake jaotises Kasutajakontod ja pereturvalisus käsku Kasutajate vanemliku järelevalve häälestamine.  Kui teilt küsitakse administraatoriparooli või kinnitust, tippige parool või andke kinnitus.\nKlõpsake tavakasutajakontot, millele soovite seada vanemliku järelevalve. Kui tavakasutajakontot pole veel häälestatud, klõpsake uue konto loomiseks linki Loo uus kasutajakonto.\nKlõpsake jaotises Vanemlik järelevalve nuppu Sees, rakenda praegused sätted.\nKui olete lapse tavakasutajakonto jaoks vanemliku järelevalve funktsiooni sisse lülitanud, saate kohandada järgmisi sätteid vastavalt sellele, mida soovite kontrollida.\nAjapiirangud. Saate seada ajalised piirangud, et kontrollida, millal tohivad lapsed arvutisse sisse logida. Ajalised piirangud ei luba lastel määratud kellaaegadel sisse logida. Saate seada erinevad sisselogimise kellaajad igaks nädalapäevaks. Kui laps on määratud aja lõppemisel arvutisse sisse logitud, siis logitakse ta arvutist automaatselt välja. Lisateavet leiate teemast Arvuti kasutamise aja määramine laste jaoks.\nMängud. Saate reguleerida juurdepääsu mängudele, valida vanusele vastava hinnangu taseme, valid, millist tüüpi sisu soovite blokeerida, ja otsustada, kas soovite lubada või blokeerida hindamata või konkreetseid mänge. Lisateavet leiate teemast Määrake, milliseid mänge lapsed mängida saavad.\nTeatud programmide lubamine või keelamine. Saate takistada lastel selliste programmide käivitamist, mille kasutamist te ei soovi. Lisateavet leiate teemast Takistage lapsi teatud programme kasutamast.\nSaate kasutada vanemajärelevalvet, et hallata, kuidas teie lapsed arvutit kasutavad. Näiteks saate seada piirangud laste juurdepääsule veebi, kellaaegadele, millal nad arvutisse sisse saavad logida, milliseid mänge nad mängida saavad ja milliseid programme nad käivitada saavad.\nKui vanemajärelevalve blokeerib juurdepääsu veebilehele või mängule, kuvatakse teatis, et veebileht või programm on blokeeritud. Veebilehe või programmi pääsuloa taotlemiseks võib teie laps klõpsata teatisel olevat linki. Saate juurdepääsu lubada, kui sisenete oma kontoteabesse.\nEnne kui alustate, veenduge, et igal lapsel, kellele soovite vanemajärelevalve häälestada, on standardne kasutajakonto, kuna vanemajärelevalvet saab rakendada vaid standardsetele kasutajakontodele. Oma lapsele vanemajärelevalve häälestamiseks on teil vaja administraatori kasutajakontot. Vanemajärelevalvet ei saa rakendada administraatori kasutajakontole. Lisateabe saamiseks kasutajakontode ja nende häälestamise kohta vaadake teemat Mis on kasutajakonto?\nVanemajärelevalve sisselülitamine standardsele kasutajakontole\nAvage Vanemajärelevalve, klõpsates nuppu Start, klõpsates nuppu Juhtpaneel klõpsates Kasutajakontod ning seejärel klõpsates nuppu Seadista vanemajärelvalved.  Kui teilt küsitakse administraatoriparooli või kinnitust, siis tippige parool või andke kinnitus.\nKlõpsake standardset kasutajakontot, millele soovite vanemajärelevalvet seada.\nKui olete oma lapse standardsele kasutajakontole vanemajärelevalve sisse lülitanud, saate kohandada individuaalseid sätteid, mida soovite kontrollida. Saate kontrollida järgmisi valdkondi:\nVeebipiirangud. Saate piirata veebisaite, mida lapsed külastada saavad, et veenduda, et lapsed külastaksid vaid vanusele sobivaid veebisaite, määrata, kas soovite lubada failide allalaadimist ning häälestada, millist sisu sisufiltrid blokeerivad ja millist lubavad. Saate ka kindlaid veebisaite blokeerida või lubada. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Piira sisu, mida lapsed veebis vaadata saavad.\nAjapiirangud. Saate seada ajalised piirangud, et kontrollida, millal lastel on lubatud arvutisse sisse logida. Ajapiirangud takistavad lastel määratud kellaaegadel arvutisse sisse logimast ja kui nad juba on sisse logitud, logitakse nad automaatselt välja. Saate seada erinevad sisselogimise kellaajad igaks nädalapäevaks. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Kontrolli, millal lapsed arvutit kasutada saavad.\nMängud. Saate kontrollida juurdepääsu mängudele, valida vanuse hinnangu taseme, valida sisutüübid, mida soovite blokeerida ja otsustada, kas soovite lubada või blokeerida hinnanguta või teatud mängud. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Määra, milliseid mänge lapsed mängida saavad.\nTeatud programmide lubamine või blokeerimine. Saate takistada lapsi käivitamast programme, mida te ei soovi, et nad käivitaks. Lisateabe saamiseks vaadake teemat Takista lapsi teatud programme kasutamast.\nVt kaHäälesta vanemajärelevalve tegevusraportidVt kaHäälesta vanemajärelevalve tegevusraportid


Haige koduhooldus – riigi poolt pandud kohustus, mis tekitab laostumise ja kollektiivse enesetapu mõtte | Elu\nSilja Paavle, 11. veebruar 2012, 09:05\nKODUS PAREM: Ehkki oma lähedasi kodus hooldavad inimesed kurdavad nagu ühest suust ebainimlikke raskusi, leiavad nad, et haiglates ja hooldekodudes võib olukord olla patsiendi jaoks veel hullem. Kui riik natukenegi hooldajaid mõistaks ja aitaks! Foto: alamy/aop\nReet Linna: mõnikord on hooldekodu ainus lahendus (6)\nKomisjon piirdus ülevaatega (3)\nEutanaasia aitaks? (16)\nMis siis saab? "Ma ei tea, mõtlen õudusega, et vaesus on ukse taga\nootamas," ohkab ta.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Käibe maksustamine (käibe mõiste, aeg, maksustatav väärtus) - OÜ korraldas kampaania: ostes aasta jooksul nendelt tooteid või teenuseid 30 tuhande krooni eest, saavad kauba peale saunakaalu, 100 tuhande krooni eest - raadio jne. 900 tuhande krooni eest - teleri. Kas neid tooted, mida ettevõtja peab klientidele jagama tuleb käsitleda kui kingitusi ning peab deklareerima maksukohustuse või on need nii öelda varjatud müük, mille kliendid on nagunii juba kinni maksnud?\nOÜ korraldas kampaania: ostes aasta jooksul nendelt tooteid või teenuseid 30 tuhande krooni eest, saavad kauba peale saunakaalu, 100 tuhande krooni eest - raadio jne. 900 tuhande krooni eest - teleri. Kas neid tooted, mida ettevõtja peab klientidele jagama tuleb käsitleda kui kingitusi ning peab deklareerima maksukohustuse või on need nii öelda varjatud müük, mille kliendid on nagunii juba kinni maksnud?\nKüsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 17.09.2008 07:36 (1974 korda)\nKäibemaksuseaduse § 12 lg 8 kohaselt ei sisalda maksustatav väärtus ostjale võimaldatavat hinnasoodustust, kui soodustust kohaldatakse kauba müümise või teenuse osutamise ajal ning ärilisel eesmärgil. Soodustusi pakutakse erineval viisil – nt tehakse kauba ostmisel allahindlus; antakse suure tarne korral midagi kauba peale; antakse hinnasoodustus teatud perioodil teatud määras tehtud ostude korral; antakse teatud perioodil teatud tarnemahu saavutamisel midagi kauba peale – võimalusi on palju.\nOluline on, et ostjale oli vastava soodustuse võimalus ja tingimused algselt teada, st seda kohaldatakse kauba müümise või teenuse osutamise ajal. Reaalne soodustuse üleandmine või võimaldamine võivad toimuda hiljem, st nt tarnemahu saavutamisel jne.\nVt ka MTA selgitusi: http://www.emta.ee/?id=3253\nNB! MTA selgitused on osaliselt EML arvates käibemaksudirektiiviga vastuolus.\nVt ka direktiivi art 79 ja 90: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/et/oj/2006/l_347/l_34720061211et00010118.pdf


Trumpi ja Hiina sõja mõju Eestile: kaubad odavnevad, laenud kallinevad | Rahageenius\nTrumpi ja Hiina sõja mõju Eestile: kaubad odavnevad, laenud kallinevad\nKaubandussõja laienemine mõjuks Eestile halvavalt\n25. september 2018 kell&nbsp14:18\nUSA presidendi Donald Trumpi kaitsetollid Hiina suhtes võivad pakkuda võimalusi Euroopa ettevõtetele.Foto: Scanpix.\nUSA-Hiina kaubandussõda võib Eestile ja Euroopale isegi kasulikuks osutuda. Asi on selles, et odav Hiina kaup otsib USA ärakukkumise järel uut turgu ja lööb siin hindu alla.\nTeistpidi annab USA firmade tõrjumine Hiinast võimalusi oma kaupa pakkuda Euroopa ettevõtetele.\nEile jõustusid Ameerika Ühendriikide presidendi Donald Trumpi ellukutsutud imporditollid 200 miljardi dollari väärtuses Hiina kaupadele. See tähendab, et tänaseks on Trump kehtestanud tollid juba poolele Hiinast imporditavale kaubale ehk 250 miljardi dollari väärtuses aastas.\nEsialgu on tollimaks 10%, kuid see võib uue aasta alguses kerkida 25-ni. Hiina on omalt poolt vastamas kaitsetollidega enamuse kauba suhtes, mida USAst imporditakse.\nTrumpi tariifid pakuvad võimalusi\nEuroopale ja Eestile võib USA kaklemine Hiinaga aga esialgu hoopis hästi mõjuda.\nLHV Panga privaatpanganduse portfellihalduri Mikk Tarase sõnul paranevad Euroopa ettevõtete võimalused oma kaupa Aasiasse müüa.\n“Hiina vastumeetmed USA-le tõstavad Euroopa kaupade konkurentsivõimet,” ütles ta.\nSeejuures igapäevaste aktsiainvestorite seisukohast oleks Tarase sõnul tark jälgida Euroopa ettevõtteid, mis juba Aasia suunal tegutsevad, sest aktsiate hinnad on langenud.\n“Pihta on saanud ka paljud tugevad Euroopa tööstused ja kiire kasvuga arenguriikide ettevõtted, kelle fookus on rohkem Aasia suunal ja keda USA tollitariifid mõjutavad suhteliselt vähe,” ütles Taras.\nSEB majandusanalüütiku Mihkel Nestori sõnul võib praegune olukord Euroopale positiivseks kujuneda ka selles mõttes, et USA turu kokku kuivades hakkab Hiina kaup otsima teed mujale.\n“Teoreetiliselt võiks see suurendada konkurentsi ja langetada hindasid. Siinset majandust saab see mõjutada ilmselt pigem kasulikult läbi odavamate sisseostuhindade, kuigi kindlasti leidub ka ettevõtteid, kes mingis nišis Hiina ettevõtetega konkureerivad,” ütles ta.\nUSA mõju Eestile kaudne\nKuid mõne positiivse võimaluse juures tooks lai kaubandussõda siinmail ikkagi kaasa rohkem muret. Eesti positsioon sõltub eelkõige sellest, kuidas kulgevad käimasolevad Euroopa Liidu ja USA vahelised kaubandusläbirääkimised.\nEsialgu on Trump kehtestanud Euroopa Liidu suunas tollitariifid ainult terase- ja alumiiniumitoodetele. Eestile on sellel väga minimaalne mõju, mida polegi tunda.\nSwedbanki peaökonimisti Tõnu Mertsina sõnul hakkab kaubanduskonflikt Eestit mõjutama juhul, kui EL ja USA omavahel kokkuleppele ei jõua.\n“Eesti päritolu kaupade eksport USA-sse moodustab 4% kogu kaupade ekspordist ja 1,2% impordist. Seega, otseselt USA-ga kaubandusmahu vähenemisest tugevat negatiivset mõju Eesti majandusel ei tohiks tekkida. Küll aga oleks negatiivne mõju meile palju suurem läbi meie kaubanduspartnerite, kui kaubandussõda peaks nende majandust rohkem mõjutama,” ütles Mertsina.\nJuulis tõmbas Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri ja Trumpi kohtumine ELi-USA kaubandussõjale pidurit – lepiti kokku, et uusi tollimakse ei kehtestata. Kuid juba augustis ähvardas Trump kehtestada imporditollid Euroopa autodele.\n“Eesti võib tugeva löödi saada.”\nEsialgu ongi Eesti suurimaks riskiks kaubandussõja laienemine ja sellest tulenev maailmamajanduse jahenemine. USAga on Eesti seotud läbi kaubanduspartnerite Skandinaavias ja mujal Euroopas.\nELi ja USA kaubavahetuse maht küünib enam kui triljoni euroni aastas. USA-Hiina omavaheline kaubavahetus jääb umbes 600 miljardi juurde. Ehk suurte majanduste omavahelise kaupade liikumise halvamine mõjutab meid kõiki ja igal pool.\n“Praegune mõju on küll veel võrdlemisi tagasihoidlik, kuid tuleks arvestada, et viimase paari aasta jooksul on maailmamajanduse kasvu taga olnud just kaubandusmahtude suurenemine. Kui kaubandusmahtusid piiratakse, mõjutab see negatiivselt ka maailmamajandust tervikuna. Eesti, kui väga avatud majandusega riik, võib sel juhul tugeva löögi saada,” ütles Mertsina.\nKa Nestor SEBst tõi välja, et kuivõrd Eesti eksport suhtena riigi SKPsse on üks Euroopa suuremaid, oleks kaubandustingimuste halvenemise tagajärjed meile nukrad.\n“Probleemid maailmakaubanduses puudutaksid Eestit enam kui paljusid teisi riike,” ütles ta.\nLaenamine muutub kallimaks\nKaubanduse totaalse halvenemise tagajärjed oleks seega Eestile üsna etteaimatavad. Vähem müüki tähendab vähem tootmist ja vähem tootmist tähendab vähem tööd. Ehk elu läheb halvemaks.\nSellele lisanduks osaliselt ka importkauba kallinemine. Samas ei pruugi kaubad kallineda sama sammuga, nagu kehtestatud tollimaks – et lisad poes müüdavale kaubale 10% otsa ja nii on.\n“Nii tootjatel kui kaupmeestel on võimalik ärilistel kaalutlustel tarbija jaoks kulusid kompenseerida madalama marginaali näol, mis tihedas konkurentsis võib vabalt sündida,” märkis Nestor.\nTaras LHVst tõi lisaks välja, et tollitariifide rakendamisel hakkavad kerkima ka laenuintressid.\n“Kui tollitariifide tõttu kaupade hinnad kallinevad, peavad ka keskpangad inflatsiooni pidurdamiseks intresse tõstma. Kuna paljud majapidamised on viimastel aastatel madalate intressidega ära harjunud, võib kallim raha hind tarbimist oluliselt piirata,” ütles ta.\nMärksõnad: ameerika, hiina, kaubandussõda, tariif, toll, trump, USA


Lugege mudelist The Times, Zhang Liming - Uudised - Zhengzhou Cathay Electric Equipment Co, Ltd\n27. juunil toimus Pekingi rahva suur saali suur saalis Kesk Propaganda osakond, Riiginõukogu SASAC, Hiina ametiühingute liidumaa ja Tianjini kohaliku omavalitsuse partei komitee kohaliku omavalitsuse komitee. Comrade Zhang Limingi arenenud teod on tekitanud kõigi ühiskonna sektorite entusiastlikku vastust. See on välja lülitanud Comrade Zhang Limingi õppimise tõusu.\n"Aja mudel" Zhang Liming on tööstusharu töötajate esindaja. Ta on aruka, oskusliku ja innovaatilise töötaja täiustatud esindaja. Ta on "sinise kraega käsitööline". Praktilise tegevusega selgitas ta oma esimehe, Xi Jinpingi "kõige suurema töö, kõige kõrgema tööjõu, suurima töö, kõige ilusama töö ja kõige ilusama tööga" oma praktilise tegevusega olulist mõtlemist ja kirjutas laulu uue ajastu töötajad. Et lugeda Comrade Zhang Limingist, peaksime õppima Xi Jinpingi uue ajastu sotsialismi ideoloogiast koos Hiina omadustega, õppima poliitilist iseloomu, et ta ei unusta alguse eesmärki, meeles missiooni, juurutada põhitase ja töötada kõvasti, uurida ja uuendada ettevõtlikku vaimu, olla valmis pühendama ja teenima inimesi. Vaimne seisund on kindlalt otsustanud liikuda edasi, püüdlema raske poole ja püüdlema esimese klassi tulemuste poole.\nKooskõlas "teadmiste tüübi, oskuste tüübi, uuendusliku tööjõu armee arendamisega, tööjõu mudeli ja käsitööjõu kujunemisega, tööjõu sotsiaalse stiili loomise ja pühendumise vaimu parandamise kaudu", mehhanismi, süsteemi ja keskkonda soodustava keskkonnaga "sinise kraega käsitööliste" kasvu tuleks luua vastavalt partei üheksateistkümnele põhiprogrammile, kiirendades kõrgelt kvalifitseeritud personali meeskonna ülesehitamist. Näiteks peaksime võtma kommunistliku partei teenistuste meeskonna eeskuju, süvendama veelgi riikliku elektrivõrgu kommunistliku partei teenindusmeeskonna ülesehitust, püüdma olla uue daami stiili hea töötaja, olla julgelt uute aegade püüdlus, ning aitavad kaasa suurepärase konkurentsivõime saavutamisele maailma esmaklassilise energiavõrgu loomisega.\nPaari: Power Line Toweri jagamine\nJärgmise: Milline on 2050. aasta merelise tuuleenergia saamine?


Metro Exodus :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 24.06.2021 13:04\nTarkvara » Arvutimängude foorum » Metro Exodus märgi kõik teemad loetuks\nLasevad oma enhanced editioni välja aga omal vanad bug-id fiximata.\nMa vähemalt 5x selle mängu läbi teinud, päris okei on.\nmis kuradi bugid sul seal jälle on, mida vaja nii hädasti fixida?\nsai 1.0 tookord läbi tehtud ja midagi ei märganud!\nMiks nad selle tasuta annavad? V6iksid raha küsida k6igilt oleks ehk asjalikum remaster.\nSteam versioon tuli siis oli teine maailm crash, crashi järel. "kaitse vaba" versioonil seda jama ei olnud. Steamis mängides mäletan pidi natuke võimlema, et üldse selle kõrbe leveli läbi teha saaks.\nKui sa tasuta ei taha siis võid ju mängu uuesti osta. Minuarust on kena, et raha peale puhtalt väljas ei ole ja teised, kes mängu algselt ostnud, saavad ka uuenduse tasuta peale. Nagunii on sisuliselt tegemist "pätsiga", mahlaka pätsiga.\nMetro Exodus Enhanced Edition nõuded\nJärgmine kinnitus teoorialie, et uusi mänge pole mõtet kohe mängida.\nMul jäi 2019 variant õnneks suhteliselt alguses pooleli. Seekord mängib ilmselt pildi pärast läbi.\nsamas mõnel kaks korda juba läbi mängitud selle ajaga kui teine alles avastab..\nSee on küll huvitav teooria\nEndal mäng täiesti proovimata, kunagi esimest Metrot sai mängitud. Proovin uue ära, ehk venitab vana 2070 kaart kuidagi 1440p välja\nlauri23, saad päikese kiiri ja vee lombi peegeldusi ju imetleda\nNo sellise suhtumise puhul soovitaks Red Alert Remastered ära proovida, mingi 20a ootamist tasus täitsa ära, ma omalajal mängisin standard versiooni läbi, aga lisapakette ei ostnud\nM:E on nüüd Humble Bundles ka olemas. Hea ära võtta enne neljapäevast patchi\nVõtsin ka mängu ligi ja tirib hetkel steamis. Kas update on juba väljas?\nKell 18:00 kui ma ei eksi.\nJa kas see mitte eraldi mänguna ei tule!? Pead uuesti tõmbama kõik.\nHetkel igatahes saab tõmmata juba EE versiooni, eraldi mänguna.\nMa olen tunni jagu juba mänginud ka\nMul tekkis nüüd Steami. 73GB\nUus mäng või sama?\nEraldi mänguna ikka.\nKrisVr, Steam vajas rebu, tekkis endalegi.\nEile mängisin tunnikese ja sain mingi hetk surma. Üllatus oli suur kui pärast loadi algas mäng täiesti algusest. Mingi bug või mis anomaalia see veel olla võiks?\nEE-d pole veel näppinud, aga orginaalil oli 1 checkpoint autosave + manual save. Võimalik, et ala alguses tehti ka eraldi autosave.\nProovisin seda ray tracing versiooni. Valgustus on veidi parem aga overall jätkuvalt mõttetu haip see RT. Eks kui mängul on nagunii juba väga hea graafika, siis paneb seda RT-d tähele ikka alles siis kui pingsalt otsida. Ärge nüüd ärrituge kui kellelgi selline arvamus on. Amd image sharpening jääb paremini silma kindlasti kui visual quality-st rääkida.\nAga neile, kes pole ikka veel proovinud metro exodust, siis soovitan soojalt.\nVist ka sellepärast, et see pole päris ray tracing vaid mingi poolik käkerdis.\nTegelikult see mäng ei oleks vajanud seda täiustatud versiooni, sest see mäng on niisama juba väga ilus.\nRT mõjutab valgusega seotut. Kuhu ja kuidas valgus paistab. Kui klaasi ja peegelduvaid pindu ekraanil ei ole, siis on RT efekt enamasti pildi loomulikumaks muutmine. Pilt on lähedasem sellele nagu see päris elus väljanäeks,\nKõige kergem ongi erinevusi märgata suurte klaasist pindade juures, sest läbipaistva klaasi kujutamine oli eelnevate tehnikatega kõige raskem või päris võimatu. (näiteks controli klaasist bürooruumid)\nMa ei ole Metrot tegelikult eriti pikaalt mänginud, seega oskan ainult algusest muljeid jagada.\nKoht mis mulle muljet avaldas olid majad enne kirikut, kohe kui sa esimest korda rongilt maha tuled. Eriti üks maja kus vesi sees oli. Seal käisin ma küll tükk aega lihtsalt ringi ja nautisin vaadet.\nKõige rohkem üllatas mind kui hästi uuendatud vesioon jookseb. Tunde põhjal - ilma DLSS-ita jookseb mäng orienteeruvalt sama perfiga kus ilma RT-ta mängud.\nJulgeks väita, et uuendatud Metro kõigutab RT vastaste põhiargumenti - kaotus perfis on liiga suur.\nKui keegi ei saa aru miks mängu uuendati. 99% Uute konsoolide pärast.\nMa eeldan seda max settingute perfi põhjal.\nOleks eesmärk olnud PC peal asja paremaks teha ,oleks max settingud 3090 ja järgmise põlvkonna järgi sätitud.\noleks see mängu omajatale ka tasuline olnud, siis oleks küll pointless, aga kuna mul endal jäi mäng väljatulles pooleli ka, siis nüüd hea läbi teha.\nteatud kohtades on ikka vahe väga hästi näha kui rt peal, varjud vee peal jne\njookseb ka väga hästi, 2080s peal 1440p vabalt 60+fps, sellise graf. kohta mis mäng pakub ikka väga hea.\nKuigi ma olen seda Game Passis arvutil natuke mänginud siis ehk tasub tõesti PS5 peal see hoopis ette võtta. Suurem ekraan ja HDR teevad kindlasti elamuse mõnusamaks.\nJep puldiga kraanajuhi kombel shooterit mängida on tõesti mõnus\nTarkvara » Arvutimängude foorum » Metro Exodus mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 15, 16, 17 järgmine


★★★ Taivesele noortele paarile mõeldud korter ★★★\nTaiwanis Taibei äärelinnas asuv šikk tänapäevane korter on kohandatud tootearendustööstuses töötava noorpaari eluviisiga. Projekti eesmärgiks oli paindlik eluruum, samuti disainerite ideede mängimine.\n"Kliendil on sageli ärireisid, nii et nad on täiesti harjunud hotelli stiilis tubade ja liiklusliinidega," ütles Ganna Disaini arendusmeeskond. "Seepärast lootsid nad, et Taiwanis on vaikne koht."\nEsialgse korteri paigutus oli oluliselt paranenud: "Oleme muutnud esialgsed neli magamistuba kolme magamistuba, sealhulgas kaks magamistuba ja avatud tööpiirkonda, mida saab kasutada külalistemajas," ütles arhitektid. "Lisaks vahetasime köögi asukohta külalisestiiniga, et laiendada ühise ala ulatust ja üldjoontes liikuvaid jooni."\nPerekonnale meeldib must, valge ja hall, ja tahtsid segada neid toone loomeselt oma kodus. Eriti kollasest, oranžist ja punasest salongitarbed lisavad avatud plaani keerukust ja elutuba ühevärvilisust. Peale selle muudab korteri laialdane kasutamine puutumatuna tervitatavaks. Disainikapid pakub hulgaliselt paindlikke säilitusvalikuid. Naudi virtuaalset galerii ja andke meile teada, mida arvate! [Ganna Designi fotograafia ja teave]


Autor: Jürgen Veerme 30.07.2018 09:26 Kommentaarid :\nÄra jäta lapsele varsti algava õppeaasta tarbeks värske õpilaspileti foto või uue ID-kaarti/passipildi tegemist viimasele minutile, vaid ole nutikas ja tee kõikidele nõuetele vastav foto Photopointi esinduskauplustes kiirelt ära.\nKAMPAANIA: lase teha vajalikud dokumendifotod meie juures paberile ja soovi korral saadame paberile tehtud pildifaili Sinu e-posti aadressile tasuta!\nDokumendifotode tegemine Photopointis käib tänu uuenduslikule ID Station süsteemile kiirelt ja mugavalt. Meie oskuslikud fotograafid koos tipptasemel fototehnikaga teevad sinust foto, mida võid julgelt näidata nii ametiasutuses kui toidukaupluses. Kätte saad tehtud pildid mõne minutiga:\n4 pilti ühel paberil – 8.99€\nKampaania kuni 12. augustini: 4 pilti ühel paberil + pildifail meilile – 8.99€ (tavahind 9.99€)\n8 pilti kahel paberil – 11.99€\nKampaania kuni 12. augustini: 8 pilti kahel paberil + pildifail meilile – 11.99€ (tavahind 12.99€)\nPildifaili saamine otse enda e-mailile on võrratu lisahüve eriti, kui kool pakub võimalust edastada õpilaspileti foto e-kirja teel või oled uut ID-kaarti taotlemas läbi Politsei- ja Piirivalveameti mugava e-keskkonna.\nKõik Photopointi esinduskauplused asuvad suurtes kaubanduskeskustes, kuhu on mugav tulla igal ajal nii autoga kui jalgsi. Lisaks on tagatud ligipääs ratastoolis olevatetele inimestele ning meie juures saab teha ka väikelaste/beebide dokumendifotosid (lisandub lisatasu +1.00€).\nLeia endale lähim Photopointi esinduskauplus ja tule pildistama!\nJust nii mugav ja soliidne dokumendifotode tegemise nurk ootab Sind Photopoinit Lõunakeskuse esinduskaupluses. Klõpsa/vajuta pildile ja vaata ringi!\nPhotopointi esinduskauplustes läheb ilusate dokumendifoto tegemiseks vähem kui viis minutit – seda ettevalmistusest paberfotoni. Ja soovi korral saadame ka otse meilile. #photopoint #lounakeskus # dokumendifoto #theta #ricoh #theta360 – Spherical Image – RICOH THETA\nLoomulikult saad Photopointis jätkuvalt teha ka kõikidele rahvusvahelistele nõuetele vastavad kvaliteetsed viisafotod.\nSildid: Austraalia viisafoto, Digitaalne dokumendifoto, dokumendi foto meilile, Dokumendifoto, dokumendifoto Kvartalis, dokumendifoto Tallinnas, dokumendifoto Tartus, dokumendifoto tegemine, dokumendifoto viisale, Dokumendifotod, dokumendifotod beebidele, dokumendifotod väikelastele, dokumendifotode tegemine Lõunakeskuses, ID kaardi foto, ID photo, ID Station, ID-kaardi pilt, ID-kaart, juhiloa foto, juhiloa pilt, Kampaaniad, Õpilaspilet, Õpilaspileti foto, õpilaspileti foto digitaalselt, õpilaspileti foto Tallinnas, Õpilaspileti foto Tartus, õpilaspileti pildi tegemine Tartus, Õpilaspileti pilt, õpilaspileti pilt digitaalselt, Passipildi tegemine, Passipildid, Passipilt, passipilt tallinnas, passipilt tartus, passport photo, passport photo in Estonia, rss, vene viisafoto, venemaa viisa passipilt, viisafotod, viisafotod kohe kätte\nKool algab – kas õpilaspileti foto on juba tehtud?


Ära ole jobu ehk talvel autos käitumise etikett ja juhtnöörid läbi kõverpeegli - Autogeenius\nÄra ole jobu ehk talvel autos käitumise etikett ja juhtnöörid läbi kõverpeegli\n31. jaan. 2022 kell&nbsp09:05\nKui käituda ei oska, pead kastis istuma.\nMeile tuntud ühiskonnakorraldus püsib peamiselt terve mõistuse, kirjutamata reeglite ning (kahjulike) mõnuainete najal. Oleme ühel nõul, et üksteist ei ole ilus maha lüüa, vanainimesi ja väikseid lapsi me pikali ei lükka ja lollus pole uhkuse asi. Seda, kas pitsa peale ananass sobib, peame veel ühiskonnana selgeks rääkima.\nSee on nagu tipu peal asetsev püramiid. Kitsas osas on alustõed, mis hakkavad laienema eri teemadele ja olukordadele. Kuskil seal keskel asubki kivikamakas nimega “kuidas käituda teise inimese autos talvel?”\nKoostasime ühe persona, näidisinimese, kes eksib kõikide reeglite, terve mõistuse ja ära-ole-loll printsiibi vastu. Kas tunned temas ära natuke ennast? Palju õnne, sulle anti just võimalus kasvada paremaks inimeseks!\nRaputada tuleb vähemalt kolm korda\nLubad ta peale võtta, sest ilm on tatine ja elate samas kandis. Mis siis, et ühesuunaliste tänavate ja teeremontide rägastik on otsekui Dante Alighieri kujutatud põrgu vestibüül ja su kodutee pikeneb tunni võrra – “abandon all hope, ye who enter here.”\nTa sulgeb vihmavarju, istub autosse ja raputab. Mõnuga. Kohe rohkem kui kolm korda, nagu on õpetatud.\nSoputab mõnuga, nagu varblane veelombis, nii et vett lendab ka armatuurlauale. Pühib varrukatelt lörtsisodi ka maha. “Uhh, küll ikka sajab, hea, et mul vihmavari kaasas oli …”\nLumi on okei, see sulab ära\nSeal ta rõõmsalt jälle kalpsab, ilmselt on albumitäie esimese lume pilte Facebooki laadinud ja laigid käes. Veeretab lumepalli ja viskab selle kõkutades vastu autot. Tänks, tõenäosus, et kõnniteelt kraabitud lumesodis ei ole kive või koerasitta, on olematu.\nJa seal ta siis räntsatabki su autosse, saabaste ümber lumekamakad, nagu oleks räätsad jalga unustanud. “Oih, näed, natuke lund tuli autosse. See sulab õnneks ära kohe, sul on siin hea soe!”\nLumi autos ei kao müstiliselt läbi ussiaugu paralleeluniversumisse.\nNatuke? Tartu Maraton ostaks selle sinult ära ja paneks külmhoonesse hoiule, et hiljem Harimäe tõusule vedada.\nJa sulab muidugi. Veeks, kui füüsikatund on ununenud. Koos teise poolega sellest koerasitast, mis sa mu auto pihta viskasid.\nMahub küll, kui jõuga lükata\nJess, firma talvepäevad Otepääl ja sinu autosse tuleb SEE inimene. Miks mul oli nii suurt autot vaja?! Lapsed võiks jalgsi käia või veel parem, Tallinna ühistranspordiga. Kasvataks iseloomu.\nLaste kelgud ununesid ka maha tõstmata, enda ja veel mõne kolleegi nädalavahetuse varustus on juba peal. Sügisel autosse unustatud kartulikotti pole peale esimesi öökülmi enam mõtet välja tõsta ka, seega pagasiruum on piiratud.\n“Tee tagant lahti, ma panen suusad sisse!” Alateadvuses sa tead, et kohe järgnevad pisarad, aga ei jõua sekkuda. Nagu unenäos, kus mõistus on vahe nagu kirurgi nuga, aga keha ei tööta. Suusakepp, tera eespool, läheneb mööda laepolstrit… “Ei lähe miskipärast, ma lükkan kõvemini….!”\n“Kuule, ära mossita, see auk on ju laes ja nii pisike. Kes see ikka lakke vaatab. Oh, ma ei jõua ära oodata, et saaks juba suusarajale!”\nLõhn on, aga noorte kehade vallatus kuhu jääb?\nSamad talvepäevad. Peale piinlikuks kujunenud saunaõhtut tehakse järgmisel päeval veel üks suusaring ja siis tagasi kodupoole. Tema suusad pakid sa targu ise autosse. Kõik teised on taibanud spordiriided autosõidu omade vastu vahetada, aga tema …\nMilline idüll. Tagasisõit seisab alles ees. Kui see koer ka veel kaasa tuleks…\n“Oh, mõnus oli. Varbad veits külmetavad ainult, lasen natuke soojeneda.” Suusasaapad tulevad jalast ja auravad villased sokid toetatakse ventikaava ette. Odööride mastaapsemaks distributsiooniks. Suusabaas ja tantsupidu, nagu Uno Laht oleks öelnud.\nKlassi parim rebimises ja tõukamises\nUksetihendid on õigeaegselt kuivatatud ja külmumiskaitsega kaetud. Auto disainer oli kahjuks hispaanlane ja joonistas katuse ja ukse vahele sellise veerenni, kus saaks puukoorest laevukesi sõidutada. Õhtul sulas, öösel külmetas ja hommikuks on uksed kinni jäätunud.\nTeda see ei sega. Link pihku ja rebima. Projekti lootusetust adumata tirib ta veel ja veel ja veel. Saatjaks sinu seespool kostuvad hääletud karjed ja katsed mõista anda, et sa proovid seestpoolt lükata.\nTema kohkunud nägu, kui ta seal seisab, link käes, pakub vaid hetkelist rahuldust. “Selle saab vist tagasi kruvida, eks?” lootusrikka küsimuse peale sa vaid ohkad. Kõrvulukustava paugatusega kinnilöödud uks ei pane silmagi pilgutama.\nÕppimisvõime on olemas, mõtlemise oma veel mitte\nVõtsid end lõpuks kokku ja ütlesid talle, et lumi võiks saabaste küljest õue jääda, auto läheb niiskeks ja muidu on ka kole. Nägid, et tuli läks põlema küll ja vist on keegi isegi kodus. Edulugu!\nTa läheneb autole, vaatab oma saapaid, naeratab mõistvalt ja hakkab neid vastu auto ust puhtaks taguma. Kõvemini ja kõvemini, sest lumiste saabastega autosse ei istuta! Uks on küll mõlkis, aga vähemalt auto kuiv, eks.\nAuto on kodu minimudel\nSellist inimest ei ole olemas, vähemalt ma loodan nii. Aga need ja veel mitmed muud tegevused ei tule lakke vahtides meelde vaid ikka päris elust.\nKui sa ei tea, mis täpselt on lubatud ja mis mitte, siis spikker on lihtne – käitu autos nii nagu teise inimese kodus. Mudaste saabastega sa elutuppa ei roni, vastu tapeeti jalgu puhtaks ei tao, vihmavari jääb võimalusel trepikotta.\nSinu jaoks võib auto olla suvaline karp, aga paljude jaoks natuke olulisem asi. Austa teist inimest ja tema vara. Elementaarne viisakus.\nMärksõnad: arvamus, auto, etikett, talv


Suurte andmemahtudega töötamine lihtsamaks - ITuudised\nSageli tuleb ette olukordi, kus andmemahud kasvavad Exceli tabelites nii suureks, et neid on kohati tülikas töödelda ja analüüsida. Kuidas selles olukorras paremini hakkama saada, selgitas teemaveebile Finantsuudised.ee Edunet OÜ juht, MS Office 365 koolitaja ja konsultant Kristjan Sakk.\n5. oktoober 2017 Vaata lähemalt ja registreeri SIIN 6. detsember 2017 Vaata lähemalt ja registreeri SIIN\nPowerQuery tööriistaga saab importida Excelisse erinevaid andmehulki. Importida võib andmeid CSV-, XML-, Exceli failidest, Internetist, SQL- jm andmebaasidest ning isegi Facebookist. Mugavaks teeb tööriista kasutamise see, et suurte andmemahtude importimisel ei pea algandmeid kuvama Excelisse, vaid importimisel saab luua päringu, mille kaudu andmeid algpunktist võetakse.See on eriti mugav neile kasutajatele, kes hoiavad andmeid eraldi tarkvaras, aga raporteid või koondeid on vaja Excelis kokku ehitada näiteks PivotTable’i abil. Seega tekib Excelisse aruanne PivotTable’i abil, kuid algandmed on kenasti oma algses kohas. Algses kohas andmete muutmine muudab ka PivotTable’i aruandes lõpptulemusi.PowerQuery tööriista abil on väga mugav erinevaid andmehulki omavahel võrrelda ja kokku ühendada. Seega võimaldab see teha sama, mida VLOOKUP-funktsioon, kuid PowerQuery tööriistal on mitmeid eeliseid. Kõige suurem eelis on mugavus ja kiirus. Andmetabelite ühendamine käib hiireklõpsu abil, samuti oskab tööriist teha üks-mitmele seoseid. See tähendab, et kui ühes tabelis on tootekood ja teises tabelis mitu samasugust tootekoodi, siis PowerQuery toob kõik seosed välja. Samuti saab seoseid luua mitme veeru järgi ja tulemusi korraga mitmest veerust valida.Eeliseid on veelgi. PowerQuery tööriist pakub mitmeid nuppe, mille kasutamiseks peaks Exceli tabelis funktsioone rakendama. Näiteks tühikute eemaldamine (TRIM), ümardamine (Round), mitmed matemaatilised tehted, kirjapildi muutmine, ühtlustamine, protsenttehted jpt tööriistad, kus nupule vajutamisega saab andmehulgad kiiresti muuta selliseks, et neid oleks hiljem hea PivotTable’i aruandes kasutada.PowerQuery tööriist sobib ideaalselt rahanduses töötavatele inimestele, kellel on vaja mitmete tabelite vahel andmeid kokku koondada, neid töödelda ja analüüsida ning analüüsitulemuste põhjal tarku otsuseid teha.\nPowerQuery tööriista vaade:Arvetabelite kokkupanek PowerQuery abil. Pildil ühendatakse laekunud ja esitatud arvete tabelid arve numbri kaudu.\nKristjan Sakk koolitab finantsjuhte\nVAATA KA SEDA KOOLITUST!\nÄripäeva Akadeemia koolitus:\nExceli meistriklass juhtidele I osa: Baasoskused Excelist, mis lihtsustavad juhi igapäevatööd\n21. septembrilRegistreeru SIIN\nExceli meistriklass juhtidele II osa: Koolitus Exceli edasijõudnud kasutajale\n27. oktoobrilRegistreeru SIIN\nKoolitaja Kristjan Sakk\nExceliga veelgi tõhusamat tööd tegema.\nKoolitaja: Exceli nutikas kasutamine aitab meeletult aega kokku hoida\n3 soovitust, mida juhid Exceli kasutamisel teada võiks


Forte konverentsil TEDxTartu: kolmandas sessioonis arutleti, milline on teekond, mille finišiks on Inimene 2.0 - Forte\nForte konverentsil TEDxTartu: kolmandas sessioonis arutleti, milline on teekond, mille finišiks on Inimene 2.0\nTäna toimub Tartus ideekonverents TEDxTartu, kolmanda sessiooni teemaks oli Teekond Inimene 2.0-ks ja oma mõtteid jagasid Kati Orav, Kristi Klaasmägi ja Harri Ketamo.\nKRISTI KLAASMÄGI avas oma kõne sõnadega: “Mina ei ole veel inimene 2.0”\nKristi Klaasmägi puhul vastab tõele teadatuntud väljend “palju jõuad, kaugele sõuad” – viimase kümnendi on ta pühendanud inimeste arengu mitmekülgsele kaasaitamisele. Ameerikas jättis ta oma jälje, korraldades Hubert H. Humphrey stipendiumiprogrammi. Eesti tasandil on tema nimi tuntud programmi Noored Kooli kaudu, kus ta tegutseb tegevjuhi kingades. TEDxTartu konverentsil esitleb Klaasmägi oma tõlgendust sellest, kes on inimene 2.0.\nOma viimasele neljale aastale tagasi vaadates leiab Klaasmägi, et mittetulundusühingu juhtimine on õpetanud nii mõndagi – raamatupidamist, meeskonna juhtimist, strateegia koostamist, ent need pole tegurid, tänu millele ta on uus versioon endast. “Ma pean silmas oma perspektiivi muutumist – mul on täna veidi laiem vaade endale ja ümbritsevale, kui neli aastat tagasi,” täpsustab ta ning lisas, et tänaseid probleeme ei lahenda vana mõtlemisega, mis nendeni algul viis.\nVaatevinkli vahetumist selgitab ta mõttestruktuuride arengu kaudu. Mõttestruktuur määrab, millele inimene mõtleb, millised küsimused on tema jaoks olulised, kuidas kujuneb tema identiteet ja väärtused. Valdav osa täiskasvanutest on konventsionaalses arengufaasis, kus inimene tegeleb suuresti enda identiteedi ja lähiümbrusega. Terminit “inimene 2.0” näeb ta seostuvat postkonventsionaalsete mõttestruktuuride arengufaasidega, kus inimesel on laiem vaade - ta näeb arvamusi, hoiakuid ja ennast ümbritsevaid struktuure kõrvalt - see annab uued võimalused inimestega suhtlemiseks ja lahenduste leidmiseks probleemidele.\nNoored Kooli programmis osalejad teevad samuti läbi personaalse muutumise, kus maailma nägemine avardub. Klaasmägi on täheldanud, et see protsess toimub läbi väljakutsetega silmitsi seismise: “Alustades õpetaja tööd on sul ideaalpilt sellest, milline üks hea õpetaja on. (---) Tegelikult oled Sa oled algaja õpetaja – on veel nii palju asju, mida sa ei oska. (---) Õpetaja töö on kunst, mis sisaldab kümneid osaoskuseid, mis on vaja töö käigus omandada.” Pingutades selle nimel, et oma õpilastele head haridust anda, muutub ja areneb ka õpetaja ise. Sama kehtib tema arvates enesearengus kõigis valdkondades – sihi elluviimine nõuab kirge, pingutust ja vastutuse võtmist.\nKati Orav kirjeldas oma kõnes rõõmu, mida ta näeb inimestes, kui nad avastavad, et oskavad joonistada. Selle rõõmuni aitab Kati kogemuse põhjal viia tihti graafilise visualiseeimise omandamine. Graafiline visualiseerimine on suuresti seotud joonistamise ja kritseldamisega – just selle meetodiga püüab Kati Orav lihtsustada strateegiate ning projektide läbiviimist. Koolitajana on ta suurt rõhku pannud visuaalse mälu edendamisele. Varem puudus tal enda sõnul joonistamisoskus, ent 3 aastat tagasi tegi ta tutvust graafilise lihtsustamisega. Aasta hiljem avaldas ta oma esimese raamatu “Film ühes hetkes ehk viiskümmend Eesti filmi kujutatud sümbolitena”.\nOrav, kes näeb endas pioneeri, kelle eesmärgiks on inimestel aidata avastada joonistmaisoskust, leiab, et täiskasvanud on suhteliselt enesekriitilised, kui asi puudutab joonistamist: “Joonistamine oli lapsena meie mõtete, tunnete ja kogemuste väljendamise viis. Tõenäoliselt ei ole meie joonistusoskused muutunud, aga muutunud on meie arvamus, et see ei ole piisavalt hea. Mingi hetk tuli võrdlus, et kes saab joonistamise eest parema hinde, lõpuks kasvasime suureks ja arvasime, et joonistamine – see on ju lastele.”\nTEDxTartu konverentsil püüdis ta aga inimeste arvamust ümber veeta, pannes nad proovile lihtsate kujundite loomises. Orav näeb, et kiireid joonistusvõtteid saab kasutada mitte üksnes oma tunnete ja mõtete väljendamiseks, ent näiteks tööalaste koosolekude struktureerimiseks või kavasid ja plaane koostades. Kasu oleks märgatav ka konspekteerimises, kus sageli õpilased kirjutavad üles täpselt seda, mida kuulevad. Seevastu graafilise lihtsustamise protsessi käigus õpitakse ka küsimusi küsimaja infot struktureerima.\nKritselduste loomine kui tõhus tehnika ning nauditav protsess pole ainsad põhjused, miks ta töötab graafilise lihtsustamise koolitajana. vahenditega võib igaüks taasleida endas joonistamispisiku ning just see silmist peegelduv rõõmutunne motiveerib Oravat omal alal edasi tegutsema. Oma kõne lõpetab ta rõõmsa üleskutsega: “Tere tulemast joonistajate sekka!"\nTEDxTartu esineja Harri Ketamo on start-up ettevõtja ja tehisintellekti uurija. Ta on ka mitmete mängupõhise õppega tegelevate firmade asutaja. TEDxTartul rääkis ta sellest, kuidas praegust haridussüsteemi parandada. Ketamo leidi, et lahenduseks on tehisintellekti laialdane integreerimine kooliellu. Ta alustas kõnet arvamusega, et traditsiooniline kooliharidus on ajale jalgu jäänud ning vaja on globaalselt ellu viia suuri muutusi. Ketamo leaib, et Tehisintellekti laialdane rakendamine ja intellektuaalsete töökohtade automatiseerimine muudavad meie töökeskkonda püsivalt. Tulevikus ei ole õppimine ainult inimõigus – see on toidu ja veega võrreldav esmavajadus. Me peame õppima aina enam lühema ajaga.”\nKõige olulisemateks väljakutseteks saavad tulevikus Ketamo arvates olema:\n1. Kes hakkab õpetama? Tänapäeval on maailmas üle 100 miljoni inimese alghariduseta, üle 300 miljoni lapse õpib ebapiisava tasemega koolides ja ligikaudu miljard inimest tahab omandada teadmisi, mis on vajalikud igapäevase töö tegemiseks. Kui me ei suuda leida piisavalt õpetajaid tänapäeva vajaduste rahuldamiseks, siis kuidas saame loota, et suudame õpetada 10 korda rohkem inimesi vähema ajaga?\n2. Teine väljakutse on teabe üleküllus: inimesed vajavad tulevikus rohkem informatsiooni lühema ajaga. Traditsiooniliste meetodidega õpe viib paratamatult info ülekülluseni - seda nähakse ka 2020. aastaks ühe suurema väljakutsena tööheaolu valdkonnas. Teisisõnu - rohkema info andmine töötajatele ei ole lahendus, see on katastroof.\n3. Kolmas väljakutse on olulisele keskendumine: kui õppija ei tea oma õpivajadusi, ei saa ta otsustada, mida õppida. Pealegi, kui õppur teab, mida õppida, ei saa ta ise otsustada, kust alustada ja millises ulatuses ta peaks õppima. Traditsiooniline haridus ei aita seda probleemi lahendada, olgu see siis onlainis või näost-näkku. Keskendumisel olulisele vajab õppur tuge ja selleks pole piisavalt inimressurssi\n4. Neljas kõige suurem väljakutse on küsimus, kes koostab õppematerjalid ja õppekava. Keegi ei suuda omandada piisavalt informatsiooni selleks, et koostada pidevalt kaasaja nõuetele vastavaid õppematerjale. Isegi kõigile internetikasutajatele kättesaadavad õpperessursid ja onlain-kursused pole suutnud kõiki probleeme lahendada. Ülikoolidest väljalangevus on suur, paljud õppurid ei leia vajalikke õppematerjale, hariduslikud arvutimängud on igavad jne.\nKetamo küsis oma kõnes: “Kes suudaks edukalt õpetada neid rohkem kui miljardit inimest?” Lisaõpetajate palkamine siin ei aitavat. Ikka jääb probleem, et keegi ei suuda kaasaegseid õppematerjale rakendada ilma informatsiooni ülekülluseta. Mitte keegi, välja arvatud ehk tehisintellektiga robotid, mis ei varise info ülekülluse all kokku ning suudavad olulist kasutaja vajadustele vastavat infot leida. Tänapäeval me suudame automatiseerida rutiinseid intellektuaalseid töid. Tulevikus saab aga peaaegu igaüks omada elektroonilist tehisintellektiga õpiabilist ("bot"). See abiline hoiab silma peal olulisel ning leiab kindla inimese jaoks kõige optimaalsema viisi õppida ja enda arendada. Kas on vajalik klassiruumides istumine kui meil on taskus mobiilne suhtlusplatvorm? Ketamo küll tõdes, et õpetajaid on tulevikus aina rohkem vaja, eriti lasteaedades ja alghariduses, aga õpetajate peamiseks ülesandeks saab õppurite vajadustega kursis olemine.\nKui me saame personaalset õpet eksisteerivate suhtlusplatvormide läbi, raiskamata aega mitteproduktiivsetele tegevustele, siis saab säästu arvestada rahas, keskkonnahoius ja lõpuks ka võrdseamtes võimalustes. Kui tehisintellekt suudab automatiseerida intellektuaalseid töid, siis miks ka mitte õpetamist? Lõpetuseks leidis Ketamo, et ilma tehisntellektita läheb meie haridus aina enam "katki" ja jääb ajale jalgu. Nii ei suudeta kindlustada inimõiguse ja põhivajaduse - õppimisvõimaluse - olemasolu.