Tänane kuupäev 24 Okt, 2021 0:44\n30. leht 84-st\n[ 1255 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33 ... 84 Järgmine\nPostitatud: 12 Juun, 2021 21:31\nVeel kõvem näitaja on Mercedes-AMG GLA 45 S maastur\n2,0 310kW ja 500 Nm pöördemoment.\nvana ilma turbota 4 liitrine mootor kopitab selle kõrval.\nViimati muutis klemmikas, 12 Juun, 2021 21:34, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 12 Juun, 2021 23:09\nUmbes lehekülg vastastikuste solvangute saatel kulgenud teemavälist juttu eemaldatud.\nPostitatud: 12 Juun, 2021 23:45\nNõukaaja autoostul oli üks omapärane fenomen värvi valikul, mida tänapäeva inimesed ei oska ettekujutada.\nNimelt uue (kasutatud) auto ostmisel otsiti sama värvi autot nagu oli eelmine auto, et autovahetus kadedatele naabritele silma ei torkaks ja ei annaks neile põhjust miilitsasse kaebama minna.\nTihe autovahetus äratas organite liigset tähelepanu.\nAuto mudelinumber polnud seejuures oluline, sest penskarid neil tavaliselt vahet ei teinud.\n86´ndal aastal tegeles mu sõber õmblustööga ja müüs täikal oma toodangut. Ta pandi valiku ette, et kas lähed kinni aastateks spekulatsiooni eest või hakkad koputajaks. Ta põgenes Eestist.\nPõllumajanduses juhutöödel teenisid lapsed 5rbl ja mehed kuni 15rbl päevas.\nEramaja ehitusel juhutööl pärast tööpäeva kella 17-21 töötades sai teenitud 10rbl õhtuga.\nKui riigihind VAZ01 oli 5500rbl, aasta vana masin 6-7000, siis 15 aasta vanune läbiroostetanud põhjaga auto eest küsiti 2500rbl.\nSiit saab arvutada, et kui mitu tundi oli vaja auto ostmiseks tööd teha.\nPostitatud: 13 Juun, 2021 10:49\nMootorrattaga auto eest ära sõita , järjekindlalt sõideti , eriti kui peale Vectraid Nissan Primerad tulid , neist mõni harv läks 200 km/h välja . Nii mõnigi politseinik ei hakanud üldse Primeraga mootorratast püüdma .\nPrimeraga jah on keeruline Enamasti käis see nii, et mootorrattur suutis nägemisulatusest välja sõita, keeras kuhugi kangi alla või võsa vahele, jäi seisma ja politseiauto pani vilkurite sähvides mööda.\nKui need riistad juba enam-vähem võrdsed on läheb mootorratturil raskeks.\nMootorratta ja vormeli võrdlemine on tavaliikluse jaoks liiga ekstreemne. Küll aga on Nürnburgring Saksamaal selline rada kus saab vist igaüks oma võimeid proovida kui pileti ostab. Proovitakse ka, alates vanadest hainina bemaritest kus terve seltskond kaasas on.\nAga kui ma ikka õigesti olen vaadanud siis parimad ringiajad on välja sõidetud autodega. Selliseid Kawasaki Ninja vs Porsche Carrera videoid on küll ja veel kus mootorratas täpiks kaob et siis kurvilisemal lõigul lausa jalus kakerdada.\nMa eeldan, et sangas on olnud mitte "vanahalvad kes nagunii sòita ei oska" vaid need "kes seda enne ka on teinud "\nJa mida ma veel mäletan, et 350 kuubikulise Jawa'ga oli miilitsa eest ärasõitmine täiesti tavaline tegevus. Endal pole sellist viimase "malli" 350 Jawa't olnud aga miilitsa "sidrunil" polnud selle vastu mingit lootust kui just mootorattur mingit viga ei teinud. Kella peal oli tal küll lõpp 180, aga ega ta niipalju ei läinud, isegi kui oli olulisemalt kergemaks tehtud. Aga "sidrun", kui 100 läks oli juba väga hästi, miilitsa žigulidega oli asi juba keerulisem ma mäletan, et suuremad poisid rääkisid. Ja siis on mälestus sellest ajastust kuidagi kujunenud, et miilitsad kohe eriliselt kottisid Jawa'sid. Levinud võte olla olnud, et parem jalg piki sadulat ja jalalaba numbri peale, vasakuga vaja ju käiku vahetada ning siis punn põhja kui märkasid miilitsamasinat. Žigulid üritasid ikka järgi tulla aga "sidrunid" ei hakanud üritamagi "paljudel" juhtudel.\nViimati muutis Hydrazine, 15 Juun, 2021 8:20, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 13 Juun, 2021 13:21\nJa mida ma veel mäletan, et 350 kuubikulise Jawa'ga oli miilitsa eest ärasõitmine täiesti tavaline tegevus. Endal pole sellist viimase "malli" 350 Jawa't olnud aga miilitsa "sidrunil" polnud selle vastu mingit lootust kui just mootorattur mingit viga ei teinud. Kella peal oli tal küll lõpp 180, aga ega ta niipalju ei läinud, isegi kui oli olulisemalt kergemaks tehtud. Aga "sidrun", kui 100 läks oli juba väga hästi, miilitsa žigulidega oli asi juba keerulisem ma mäletan, et suuremad poisid rääkisid. Ja siis on mälestus sellest ajastust kuidagi kujunenud, et miilitsad kohe eriliselt kottisid Jawa'sid. Levinud võte olla olnud, et parem jalg piki sadulat ja jalalaba numbri peale, vasakuga vaja ju käiku vahetada ning siis punn põhja kui märkasid miilitsamasinat. Žigulid üritasi ikka järgi tulla aga "sidrunid" ei hakanud üritamagi "paljudel" juhtudel.\nMul jooksis 350cc Jawa ka tuuleklaasiga 140 vabalt välja.\nKriitiliseks muutis kiirema sõidu hoopis rehv.\nKui tagarehviks oli Kovrovetsi 16 " Made in USSR - siis oli oma elu kallim. Põhjuseks ei olnudki niivõrd rehvi kvaliteet kui et selle rehvi profiil oli maastikul mitte asfaldil sõiduks.\nOriginaalrehviga võis sõita ka kiiremini.\nPostitatud: 13 Juun, 2021 22:23\n"vana" Jawa puhul 140km/h on märkimisväärne! Tehas sellele 120km/h andis. Spido oli ju siis põhjas "uuel" Jawal oli number vist 130km/h, aga too oli tegelikult veidi ka võimsam.\nNõuka ajal sai ka vörridega edukalt miilitsate, (enamasti siiski olid need ühiskondlikud, kes meid "kottimas" käisid) eest ära sõidetud. Tavaliselt käis see äksjõn ju oma küla piirides ja trumbid olid sel juhul kõik sinu taskus. Iga rada ja karjamulk oli sul nii peas, et võisid või kinniseotud silmadega neid läbi sõita Ja eks me üritasime suuremaid maanteid oma sõitudeks ikka vältida ka. 1990 õnnestus Saaremaa kaubamajast, kui nüüd väga ei eksi, siis maksis 1100 rubla seal müüdud ajaloo viimane Jawa 350/638 omale saada. Äss asi oli ikka küll tol ajal\nPostitatud: 14 Juun, 2021 10:42\nAlustuseks toon välja uue ülivõimsa amg.\nMootori pöördemoment, kolossaalsed 900Nm @ 2750-4500 rpm.\nVaevalt sel autol ka 1800 pöörde peal vähe jõudu on.\nEi ole sellist seost küll märganud võimsatel ja lahjadel mootoritel.\nMercedes peab ise ennast autotehnoloogia liidriks ja seepärast sisaldavad nende autod asju, mis tegelikult niiväga vajalikud pole.\nMa olen sõitnud päris mitme W140 S600ga (6,0 V12, 394-400 hj), ei ole kohe mitte sellist tunnetki, et oleks vaja 9-käigulist kasti sinna\nPäris sürr kogemus, mootor tiksub tühikäigul 400 pööret minutis, ilma mingi vibratsioonita ja teiste autode seljataha jätmiseks on vaja vajutada ehk 2000-2500 pööret.\nPostitatud: 14 Juun, 2021 10:53\nSeda kasti pole sinna vaja mootori abistamiseks. See on mugavus - selline kast veab nagu variaator, sa ei suuda käiguvahetushetki üldse eristada.\nPostitatud: 14 Juun, 2021 10:57\nNõuka autode teemal enamasti hädaldatakse autoostulubade ja järjekorra teemal.\nTegelikult sama suur väljakutse oli raha kokku saada. Inimesed projitseerivad tänast auto kerget kättesaadavust tollesse aega.\nSiis polnud liisinguid, laene ja järelmakse. Kui õnn naeratas, pidi raha enamvähem kohe tagataskus olema.\n5500 rubla "kopika" eest oli ikka 1970ndatel.\nNäiteks 1988 maksis uus Samara 2109 riigihinnas 9145 rubla.\nArvestage ise, palju toonase keskmise palgaga (peres 2x200 rubla kuus) aega kulus selle raha kokku saamiseks.\nKui panna mingi valemiga 200 rubla kuus kõrvale, kulus selleks 45 kuud, see on pea neli aastat.\nPostitatud: 14 Juun, 2021 11:07\nAga noh, kiirenduseks eriti ju vaja pole.\nMugavuseks, autofirma taseme näitamiseks, ok.\nNoh, tegelikult korras W140 4-käiguline kast vahetab ka täiesti tunnetamatult, lihtsalt tahhomeetrilt on vahetused näha.\nLihtsalt enamik eestlasi omab premium autode kogemust mingite viimase veerandini sõidetud laipade baasil.\nMis jõnksuavad või libisevad käiguvahetusel ja mille mootor ka kindlasti paar korda köhib vahepeal.\n1990ndate alguses kasutas Mercedes oma autodel sellist "innovaatilist" asja nagu bioloogiliselt laguneva isolatsiooniga juhtmed.\nTulemuseks oli, et mootoriruumi kuumuses lagunes see isolatsioon seal mõne aastaga ilma looduse kaasabita.\nHiljem välja tulenud juhtmekimbud aga maksid Mercedesele kohast hinda ja enamik tõelisi "ärimehi", kes 2-3 ringi autosid pidasid, neid osta ei raatsinud.\nNäiteks 6-silindrilise M104 mootori juhtmekimp maksis esinduses 2500 eurot. V12 oma ilmselt kaks korda niipalju.\nSeepärast annab tikutulega otsida autot, mis oleks mersu väärilises korras.\nRäägin seepärast, et olen oma nahal proovinud, kasutatud M104 juhtmepunt mootorile läks mulle e-bay'st ca 1000 eurot.\nPeale vahetust käis mootor nagi siidi ja üllatuslikult hakkas ka käigukast hoopis teistmoodi tööle.\nMercedese kohta oskan kaasa öelda, et omasin päris pikalt C190 (ei ma küll peast neid W mudeleid ei tea, mitte kõige uuem ja mitte ka kõige vanem pann oli). Ja selle kohta ütleks, et see lihtsalt sõitis, ei olnud mingi turbosid ja überluksust täistopitud masin aga olid el.aknad, veojõukontroll jms elementaarsed asjad... ma võiks selle kohta veelkord öelda, et ta lihtsalt sõitis, elemntaarne hooldus, et klotsid-õlid-filtrid on arusaadavalt kulumaterjal.\nViimati muutis Hydrazine, 15 Juun, 2021 8:21, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 14 Juun, 2021 12:25\nSuuremal mootoril on - kui muud parameetrid samaks jätta - üks oluline eelis mikromootori ees: ressurss. Ehk et selle koha peal kus mikromootor on omadega läbi, ei ole suur mootor veel õieti kulumagi hakanud.\nPostitatud: 14 Juun, 2021 13:03\nSee eelis hakkab nüüd kaduma, näiteks uue S500 mersu kapoti alt leiate 3-liitrise rida6 turbomootori.\nV8 ja V12 on igavikuks saamas. Huvitav, kas S600 üldse enam tuleb, hetkel on kõrgeim level S500 3,0 320 kW.\nSuurema indeksiga keeratakse lihtsalt turborõhku peale ja kW/Nm muudkui tuleb\nSellised arendused on peale kliima-gretede veel ka autotööstuse ja pankade huvides, nn programmeeritud vanandamine.\nEnne kui auto jõuab moest minna, algab massiivne ja kulukas lagunemine. Kuna teise ja kolmanda ringi autosid ei jaksa selle ostja enam remontida, siis nende hind kukub täiesti vertikaalselt.


Tartu Jõulugala | Ettevõtete Jõulupidu ERMis\nTARTU JÕULUGALA 2019\n- 27. ja 28. detsember 2019 -\nSiit lehelt leiad kogu vajaliku info Tartu Jõulugala kohta\nUKSED AVATAKSE KL 18:15. PROGRAMMI ALGUS KL 19:15.\nOle varakult kohal - nii jõuad rahulikult oma laua üles leida, kolleegidega klaase kokku lüüa ja pilte teha.\nTagamaks kvaliteetse meelelahutuse ja ka kõige nõudlikuma külastaja rahulolu, astuvad Tartu Jõulugalal üles vaid kodumaa säravaimad tähed. Mõned neist on meie südametes olnud aastaid, teised aastakümneid. Palavalt armastatud on nad kõik.\nMees, kes on rahvast hullutanud alates 90ndate keskpaigast ning kelle hoog ei ole vaibunud tänaseni. Ühe Eesti hinnatuima meesartistina suudab Koit Toome võluda ka kõige nõudlikumat publikut. Tema šarm, kaasahaarav kontsertkava ja musikaalne anne on teinud temast ühe nõutuima artisti kodumaal. Südamlikest ballaadidest tõeliste peohittideni ning privaatsetest erapidudest eurolavani - mees suudab kuumaks kütta iga kontsertsaali.\nNaine, kes ei vaja tutvustamist. Artist, kelle karjäär äratab aukartust ja kelle kuulsus ulatab nii kaugele riigipiiridest välja, et teeb temast maailma kuulsaima eestlase. Diiva, estraadikuninganna, Eesti suurim staar - Anne Veskit saab kirjeldada vaid ülivõrdes. Äsja 40-aastast lavajuubelit tähistanud Anne Veski toob Tartu Jõulugala lavale nii oma aastakümneid inimeste südametes olnud hitid kui ka uuemad singlid.\nLahe atmosfäär on garanteeritud!\nRein Rannap on helilooja, pianist ja improvisaator. Ta on mitmekülgne ja laia tegevusalaga muusik, kelle loomingu ja interpretatsiooni ainulaadses stiilis on ühinenud kerge ja tõsise muusika taotlused. Rein Rannap on klassikalise taustaga rokkmuusik, kelle kirg muusika vastu ning vahetu emotsioon kumab läbi igal laval veedetud sekundil. Tartu Jõulugalal astub Rein Rannap üles koos Ott Leplandi ja Birgit Sarrapiga.\nEesti esimene superstaar Birgit Sarrap on tuntud oma kauni lauluhääle ja südamlike esituste poolest.\nBirgiti naiselik energia ja meeldivalt mahe vokaal sobivad jõulutunde loomiseks ning edasi andmiseks kui valatult. Imelise hääle ja õrna olekuga Birgit astub Tartu Jõulugalal üles koos Rein Rannapi ja Ott Leplandiga, lisades maskuliinsele duole tasakaalustavat naiselikku sära.\nOtt Lepland on üks Eesti noorema põlvkonna võimekamaid vokaliste. Hubastest erapidudest eurolavadeni - mees jätab kustumatu elamuse ka kõige nõudlikumale publikule.\nTartu Jõulugala lava jagab Ott Lepland Rein Rannapiga, kellega on ühiselt esitatud nii Ruja loomingut, kui toodud lavalaudadele rock-ooper. Jõuludele kohaselt kuuleb ka kauneid hooajalisi palu.\nVEEL ASTUVAD ÜLES\n18:15 Saabuvaid külalisi võtavad vastu ning juhatavad laudadesse glamuursed Jõulugala neiud\n19:15 Shaté Showgrupi võimsa tantsushow saatel saabub lavale õhtujuht Andres Torm\n19:25 Õhtujuht Andres Torm. Peo avamine\n19:30 Serveeritakse pidulik õhtusöök. DJ Andi Raig\n20:00 Birgit Sarrap, Ott Lepland ja Rein Rannap\n21:00 Meelis Kubo mustkunstishow\n21:30 Serveeritakse III käik\n21:45 Hingetõmbepaus. Pildistamised\n22:15 Laval kodumaa säravaim täht Anne Veski\n23:15 Serveeritakse dessert. DJ Andi Raig\n23:45 Koit Toome bändiga\n01:00 Peole paneb võimsa punkti DJ Andi Raig\n02:00 Peo lõpp\nTartu Jõulugalal pakutakse rikkalikku neljakäigulist õhtusööki. Suupisted ning alkohoolsed ja mittealkohoolsed joogid ootavad külalisi lauas.\nTervitusjoogiks pakutakse vahuveini. Igas lauas on valge vein, punane vein, kange alkohol ning vesi ja morss.\nMitmekülgsuse tagamiseks on menüü kokku panemisel kasutatud erinevat liha ja kala. Arvestatud on ka nende külalistega, kes loomset toitu ei tarbi. Menüüst leiab teiste seas ka gluteeni- ja laktoosivabu roogasid.\nTule peole tühja kõhuga - lauad on heast-paremast lookas!\nTARTU JÕULUGALA 2018 GALERII\nMida tähendab pidulik riietus?\nPidulik riietus tähendab meestele ülikonda või triiksärki ja viigipükse ning naistele kleiti/seelikut või kena õhtust kostüümi.\nPeamine, et tunneksite end mugavalt ja kaunilt.\nVaata galeriid Tartu Jõulugala 2018 külalistest\nTartu Jõulugala 2019 meeleolukad hetked jäädvustab\nrahvusvaheliselt tunnustatud fotograaf Karen Härms.\nKõiki fotosid saab vaadata Tartu Jõulugala Facebooki lehelt\nnädal pärast sündmuse toimumist.\nLink allalaetavate failidega saadetakse laua broneerija meiliaadressile.\nSõprade ja kolleegidega FotoBOX™is tehtud pildid\nsaate fotona endaga kohe kaasa.


Keskkonnakaitsjad peatasid metsaraie - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Keskkonnakaitsjad peatasid metsaraie\nLangetustraktor. Urmas Lauri\nLäänemaa keskkonnainspektorid peatasid eelmisel nädal Noarootsis lindude pesitsusrahu rikkuva metsaraie.\nKeskkonnaameti Läänemaa büroo juhi Liina Simpsoni sõnul tuvastasid inspektorid möödunud neljapäeval metsaraie Noarootsis Hosby külas punasel alal, kus linnustiku pesitsemise tõenäosus ja raie mõju linnustikule on suur.\nEelmine artikkelLihula noorjooksjad võidutsesid Pärnu aastajooksu avaetapil\nJärgmine artikkelHaapsalu volikogu tõstis oma tasusid\nKrt meil on praegu seljas koroonakriis,energiakriis,igasugu “põgenike” kriis ja asi kisub järjest nutusemaks.Kas tõesti need suured kaitsjad Dongi Otid ei saaks mõnekski ajaks oma mõla kinni keeratud?\nHiljutise kurgede laskmise taustal Järvamaal võiks öelda, et ega vahet pole kas inimese käes on jahipüss või harvesteri juhtpult, tulemus on sama. Harvesteriga võikamgi veel.\nÜKS tõeliselt mõistlik tegu, loodame, et väga suurt raiet veel ei jõutud toime panna. On aeg trahvid mõtlemapanevaks muuta, et kaoks soov keset lindude kõige tähtsamat elu-,ja pesitsuse aega nendele surma külvata\nKui nii suur tapahimu on, mine sõtta, seda meil kajastub juba kolmas kuu ja lõppu pole nähagi….\nSee on küll hea uudis !! Ega ahnusel pole piire…\nmiks sa, Rähn, ise töölt ära ei tule? Et selle ahnusel ka migeid piire pole….\nMiks peaks rähn töölt ära tulema, kas ta rikkus kokkulepitud reegleid? Peaks ikka õigel ja valel vahet tegema, mitte pohhuist olema, on nii!?\nerametsas ei pea pidama raierahu,sede pole keegi lubanudki. Milleks? mingi 3linnupesa per ha? Keskkonnakaitsjatel tuleks alustuseks palk ära võtta,kui nad seda kuskilt üldse ametlikult saavad, seejärel välja lülitada elekter ja nett. Milleks tarbimine,te ju reostate niimoodi .


Urmas Klaas: Eestimaa teed nõuavad pidevat hoolt (Valgamaalane) | Reformierakond\nUrmas Klaas: Eestimaa teed nõuavad pidevat hoolt (Valgamaalane)\nKevadised teed võivad olla väga ilusad ja neid mööda sõita võib olla tõeline nauding.\nPäike paistab, asfalt on kuiv, loodus tärkab – peab vaid vaatama, et jalg liiga raskelt gaasipedaalile ei vajuta. Kuid võib olla ka nii, et kevadel on teed läbimatud ning autojuht mõtleb, miks tal küll tanki ei ole.\nÜldse mitte harvad pole juhud, kui päästeteenistus peab aitama porri kinni jäänud kiirabiautot.\nTee Tallinnast Võrru on esmaklassiline, sest Tallinna-Tartu-Luhamaa tee on uus ning tõesti heas korras. Samuti pole ka tee Tallinnast Võrru pikem kui Võrust Tallinna …\nKuid kui 15. märtsil kogunesid Võrru Kagu teedevalitsuse juhataja Tõnis Pleksepa kutsel maanteeameti aastanõupidamisele selle ametkonna liikmed ning arvukalt teedeehitajaid ja Kagu-Eesti maavanemad, siis vaatamata varasemale lubadusele ei osalenud sel tähtsal nõupidamisel ei majandusministrit, ei majandusministeeriumi kantslerit ega üldse ühtegi selle ministeeriumi esindajat.\nTeemasid aga oli palju ning infovahetus nii tihe, et teede eest vastutava ministeeriumi kohalolek olnuks väga vajalik.\nPeatuksin Valga-, Võru- ja Põlvamaa seisukohalt olulisematel teemadel.\nSuvel tolmavad ning kevadel-sügisel kohati pea läbimatud kruusakattega riigiteed on meie suurim probleem. Kas ei kõla aga uskumatult: 2007. aastal on Kagu-Eestis võimalik ehitada riigile kuuluvatele kruusateedele tolmuvaba katet vaid viie kilomeetri jagu!\nSee on nii, sest riigieelarves on majandus- ja kommunikatsiooniministeerium maanteeametile ette näinud veerand miljardi (248 miljonit krooni) võrra väiksema summa, kui valitsuses möödunud aasta mai lõpus heaks kiidetud teehoiu kavas planeeritud teetööd nõuaksid.\nOtsesõnu öeldes tähendab see, et riigi kõrvalmaateed, mis on niigi väga kehvas seisus, jäävad vaeslapse ossa. Kagu-Eestile tõi selline eelarve «kingituseks» selle, et sellel aastal on võimalik Põlva-, Võru- ja Valgamaal viia tolmuvaba katte alla vaid viis kilomeetrit kruusateid. Statistika aga ütleb, et kui Eestis keskmiselt on kruusakattega teid 45%, siis meie kolmes maakonnas tervelt 58%.\nOlen ise mitmel korral kirjutanud ning ka Võru-nõupidamisel kõlas lahendusena järgnev. Riik peab hakkama täitma omaenda teeseadust, mille järgi 75% kütuseaktsiisist peab laekuma maanteeametile teetöödeks. Täna aga arvavad nii rahandus- kui majandusministeerium selle 75% sisse ka Euroopa Liidult saadava abiraha.\nOlukord on seeläbi kummaline. Mida enam riik Euroopa Liidu raha maanteeametisse suunab, seda viletsamasse seisukorda jäävad riigi kõrvalmaanteed. Põhjus: viie põhimaantee tarvis kulutatav Euroopa Liidu raha suureneb, aga selle võrra väheneb raha, mida Eesti ise teede tarvis eraldab ja mida saaks kasutada kõrvalmaanteede korrastamiseks.\nKui Eesti teedele kulutatavat summat euroraha võrra ei vähendaks, oleks meil riigi kruusateede taastamiseks ning katete ehitamiseks 430 miljonit krooni aastas juures. Teine lahendus oleks, et Eesti hakkab kasutama euroraha kõigi riigiteede, ka kõrvalteede heaks ning lõpuks algavad nii või teisiti kõikjal mõistlikus mahus teetööd.\nTeedega (nagu ka teiste asjadega) on nii, et nende eest tuleb kogu aeg hoolt kanda ning see töö peab olema süstemaatiline. Kui rahastamises tekivad suured lüngad, tekivad teedele augud ning kruusateed jäävadki kehva olukorda.\nSellest tulenevalt peaks riik kaasa aitama, et inimestel oleks ka tegelikult võimalus oma elu seada ja korraldada seal, kus tõepoolest on tema kodu. Jah, ligi 40% Eestimaa rahvast elab Harjumaal. Aga kunagi ei hakka seal elama kogu rahvas, kutsugu mõni suurärimees meid sinna kui häälekalt tahes.\nVaida-tagusest Eestist ei saa kunagi inimtühja kõnnumaad, see poleks ka riigi huvides. Seetõttu on riigi ülesanne Tallinnast kaugemate piirkondade arengut korralikke teid ehitades tagant tõugata.


BIO-CAROTENE CAPS N30 | Azeta.ee - apteek Sinu taskus!\nToote kood: 22731\nPuhas beeta-karoteen kergelt imenduval ja stabiilsel kujul – A-vitamiini looduslik eelvorm A-vitamiini provitamiin, mis aitab hoida nahka, nägemist ja limaskesti normaalsena.\nToidulisand Beetakaroteen on rasvlahustuv provitamiin, mis muudetakse organismi poolt vajalikus koguses A-vitamiiniks. A-vitamiin aitab hoida nahka ja limaskesti, aga ka nägemist normaalsena. Lisaks osaleb A-vitamiin rakkude spetsialiseerumise protsessis ja aitab kaasa immuunsüsteemi normaalsele talitlusele. Võttes A-vitamiini allikana beetakaroteeni, ei pea võimaliku toksilisuse pärast muretsema, sest keha lõpetab varude täitumisel beetakaroteeni muutmise A-vitamiiniks. Suuremates kogustes (30 mg ja enam) beetakaroteeni lisamanustamsel tekib nahale kollakas jume. See on ohutu ja kaob, kui beetakaroteeni kasutamist vähendatakse. -Puhas beetakaroteen kergesti imenduval ja stabiilsel kujul -Üks kapsel vastab 1500 mcg A-vitamiinile -Toode vastab ravimitööstuse standarditele ning on kontrollitud Taani Ravimiameti poolt\nNetokaal: 30 kapslit = 12g\nÜks kapsel päevas. Kapsel võtta koos toiduga.Toidulisandit ei kasutata mitmekesise ja tasakaalustatud toitumise asendajana. Toidulisand ei asenda tervislikku eluviisi. Ärge ületage päevaseks tarbimiseks soovitatavat kogust! Hoida lastele kättesaamatus kohas!\nMahuaine: oliiviõli; kapsli kate: zhelatiin; niiskusesäilitaja: glütserool, puhastatud vesi, vitamiin: kolekaltsiferool (vitamiin D3). Sisaldus päevase annuse kohta Päevane annus sisaldab D3-vitamiini 25 mcg, mis on 500% päevasest soovitatavast kogusest täiskasvanud inimesele.


Hotellid Tempe | Hotels.com\nValitud sihtkoht: Tempe. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Tempe\nTempe on koht, mille visiitkaardiks on sport, ülikool ning meelelahutus. Spordisõpru köidavad kindlasti pesapall ja Ameerika jalgpall, elav muusika ja jõgi aga pakuvad midagi igaühele. Populaarne koht kohaliku kultuuriga tutvumiseks on Grady Gammage Memorial Auditorium. Kindlasti tasub tutvuda kohalike vaatamisväärsustega nagu Sun Devili staadion.\nMajutusvõimalused, mida Tempe pakub\nTöö või puhkusereis? Tempe on täis hotelle igale maitsele. Tempe on Hotels.com saidil esindatud 100 majutusasutusega. Sind ootab 1425 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 55%. Tubade hinnad alates 28 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Tempe ja selle lähipiirkond pakub.\n• 389 4 tärni hotelli alates 64 EUR öö\n• 302 3 tärni hotelli alates 50 EUR öö\nTempe – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Phoenix, Arizona (PHX-Sky Harbor Intl.), mis asub 6,6 km kesklinnast. Scottsdale, Arizona (SCF), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 22,1 km kaugusele.\n• Mill Ave - Third Street Station (0,4 km südalinnast)\n• Tempe Transportation Center (0,4 km südalinnast)\n• Veterans Way - College Station (0,5 km südalinnast)\nTempe – kohalikud huviväärsused\n• Wells Falls Arena\n• Phoenixi linnastaadion\n• Marsi-lennu keskus\n• R. S. Dietzi geoloogiamuuseum\n• Tempe kunstikeskus\n• Tempe Beachi park\n• ASU Karsteni golfirada\n• Rolling Hillsi golfirada\nKõik hotellide eripakkumised Tempe\nViimase hetke pakkumised Tempe\nKõik hotellid Tempe


TTÜ Mektory keskus avas legorobootika labori < Avaleht < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Ain Parmas, 14.07.2015 08:35\nNeljapäeval,18. juunil avas TTÜ Mektory keskus legorobootika labori “Õpime mängides”.\nUue labori eesmärk on julgustada igas eas inimesi tutvuma robootika ning tehnika- ja tehnoloogiaga LEGO õppekomplektide abil.\nAvamisel osalesid värsked Eesti First Lego League’i robootikavõistluse meistrid - Tallinna Kristiine Gümnaasiumi robootikaringi „Öökullid“ õpilased - kelle juhendamisel ehitasid TTÜ kuratooriumi esimees Sandor Liive, Tööandjate Keskliidu Volikogu liige Enn Kunila, EAS-i juhatuse esimees Hanno Tomberg ja paljud teised koos oma lastega legosumo roboteid. Valmis robotid pandi kohe ka sumoringis proovile.\nLabor „Õpime mängides“ on põnev õpiruum, mis on sisustatud mitmekülgsete LEGO© Education komplektidega. Need võimaldavad nii lastel kui täiskasvanud tehnoloogiahuvilistel teha tutvust robootika, mehaanika, pneumaatika, matemaatika ja loova eneseväljendusega.\nLaboris hakatakse korraldama praktilisi töötubasid ja koolitusi igas vanuses kooliõpilastele ning õpetajatele, samuti pakutakse ettevõtetele võimalust põnevateks töötubadeks.\nTTÜ prorektor ja Mektory direktor Tea Varrak kinnitas: „Uue labori ning juhendajatega oleme valmis läbi viima töötubasid ja koolitusi kuus ligi 200-le õpilasele ning õpetajale. Üldhariduskoolidel on meie projekti „Koolipäev Mektorys“ raames võimalik laborit kasutada ka õppetöös, näiteks saab siin läbi viia matemaatika ja joonestamistunde. Lõppeval õppeaastal oleme läbi viinud üle 200 töötoa kooliõpilastele ja täiskasvanutele. Meie labori komplektid on mõnevõrra erinevad poest ostetavatest. Oleme väga uhked ka meie tublide juhendajate üle, kelle käe all õnnestub meie külalistel ellu viia väga lennukaid ideid.“\nMektory külalised saavad laboris minna robotitega kosmose-ekspeditsioonile, ehitada lillepoti niiskusandurit või päikesejõul sõitvat autot.\nVaata videokokkuvõtet legorobootika labori avamisest:\nSündmuse pildid Novaatori poraalis.


Liideraktsiad langesid täna loius kauplemises\nToomas Truuverk • 9. mai 2000 kell 12:37\nKauplemine Tallinna börsil jäi täna taas väheaktiivseks ja börsi päevakäive ulatus registreeritud 74 tehingus 8,26 mln kroonini. Börsi enamkaubeldavate aktsiate hinnaliikumist kajastav ÄP indeks langes päevaga 0,32%, 428,74 punktile.\nFondiemissioonist tingitult tegi päeva suurima 66,6%se kukkumise Harju Elektri aktsia. Nimelt täna jõustus Harju Elektri aktsia fondiemissioon, millega tuli iga senisele aktsiale kaks uut juurde ja lisaks maksti 3 krooni dividendi. Tegelik aktsia muutus täna oleks olnud seega +2,4%.\nPõhinimekirjas ei suutnud ükski aktsia täna kauplemist plussis lõpetada. Väikese kauplemishuvi juures jäid küll ka aktsiate hinnamuutused väikeseks, valdavalt alla protsendi. Suurima kukkumise tegi siin Optiva Panga aktsia, mille hind langes 74 366 kroonise käibe juures 1,89%, 7,8 kroonile.\nJätkus aga erastamisväärtpaberi (EVP) tugevnemine ja seda endiselt suure käibe juures ? käive 17 tehingus 3,46 mln kr ja hind +0,16%, 49,28 sendile. EVP oli ühtlasi ka juba kolmandat päeva järjest börsisüsteemi enimkaubeldud väärtpaber.


Autor: Kardo Karon\nKes on Eneseleidja? Eneseleidja on isik, kes on leidnud vaimse valgustatuse tee, mida mööda ta rõõmuga käib. Eneseleidjaks võib saada igaüks, kes on kas läbinud või läbimas eneseleidmise teed, tehes seda siis kas üski või kasutades selleks teise eneseleidja abi ja toetust. Eks iga eneseleidja tee ja taust on pisut erinev, kuid hea eneseleidja on omal nahal kogenud vaimsed ja füüsilisi vaegusi, mis muudavad iga uue alguse veelgi raskemaks. Lisaks on hea eneseleidja pühendumise, organismi füüsilise puhastuse ja tugeva vaimsuse abil jõudnud valgusesse ning omab seal juures jõudu, oskusi ja tahet aidata ka teised valgusesse ehk siis tõelise õnne lätetele, mida tänapäeva kõikehaaravas tarbimisühiskonnas poest osta ei saa.\nMida teeb Eneseleidja? Klassikaline psühholoog on kuulaja ja parimal juhul ka isik, kes aitab paremini mõista minevikku. Tänapäeva moodsa ameti „Coach“ pidaja on isik, kes esitab kindlaid küsimusi kindlas järjekorras, aitamaks isikul mõista ja leida lahendusi oma tuleviku osas. Kaasaja arst on tänuväärt isik, kes teab väga palju inimese ühe konkreetse osa/piirkonna kohta, kuid seal juures sageli ei suuda näha inimest kui tervikut. Eneseleidja on keegi, kes omab endas kolme eelnimetatu põhilisi positiivseid omadusi sidudes need ühteks tervikus. Eneseleidja mõistab, et inimene on üks tervik koos vaimse, füüsilise ja energeetilise poolega. Eneseleidaja ei aita likvideerida ega vaigistada sümptomeid, vaid aitab jõuda probleemi algallikani, et see koos isiku enda abiga lahendada, mille tulemusel kaovad jäävalt ka sümptomid. Eneseleidja küsib olulisi küsimusi, kuid mis peamini aitab leida ka vastuseid kõigile küsimustele, mis eneseleidmise raskel, kuid see eest ääretult arendaval teel inimest ees ootavad. Eneseleidja aitab sind nii sinu vaimse, füüsilise kui ka energeetilise keha puhastamisel ja selgitab sulle, miks on puhastamine niivõrd oluline ja millised vaevused, mis tunduvad inimesele loomuliku osana tema igapäeva elust, on siiski võimalik kõrvaldada. Eneseleidja selgitab, kuidas toimub puhastamine, mida selleks teha, kas ja kuidas mõjutab seda toitumine, mõtlemine, suhted teiste inimestega jms.\nKellele sobib Eneseleidja abi? Eneseleidmine on midagi, mida soovib ja väärib iga inimene. Tihti nimetatakse seda klassikaliseks õnne otsinguks, mis ei taha ega taha kohale jõuda. Seega kui sina tunned, et oled väsinud õnne otsimisest ja ootamisest, siis sobib sinule oma isikliku eneseleidja hankimine suurepäraselt. Eneseleidja abi sobib kõigile ega sea mingeid piiranguid ega nõudeid isikule, kes soovib enda kõrvale isikut, kes aitab tal leida üles õnne, rahulolu ja sisemise eneseleidja, mis meis kõigis on tegelikult olemas, kuid mis pahatihti varjab end kiivalt sügaval meie sees. Eneseleidja sobib kõigile, kes tunnevad ,et nende elus on miski, mis takistab neil olemas õnnelik või kes tunneb, et ta ei ole siiski päris terve, kuigi klassikalise meditsiini järgi ollakse täiesti terve. Eneseleidja abi sobib kõigile ja ainsaks tingimuseks on inimese enda soov ja tahe läbida tee sisemise rahuloluni koos inimesega, kes on selle teeraja endas juba leidnud.


Kevadseiklus Ida-Virus aitab akusid laadida - Reisijuht\nKevadseiklus Ida-Virus aitab akusid laadida\nKevadseiklus Idavirus.Ida-Virumaa turismiklaster\nKevad on Eestis juba täies ilus: metsa all õitsevad sinililled ja ülased, päike paistab eredalt ning puhub kohati küll jahe, aga lootustest ja ootustest tulvil tuul. Kuna päris suvepuhkusteni läheb enam kui kuu, on just nüüd õige hetk aeg maha võtta ja minna Ida-Virusse seiklema.\nVaata lähemalt Ida-Viru kevadseikluste kohta SIIT!\nIda-Viru turismiklastri kevadseikluste kampaania, mis kestab 1.–31. maini, on suunatud täiskasvanutest sõpruskondadele ja paaridele. Seikluste ampluaa on väga lai: saab nautida kultuuri, sportida, laiendada silmaringi ja omandada uusi teadmisi. Loomulikult mahuvad kampaaniasse lõõgastavad veeprotseduurid spaades ja sekka ikka ka paras annus romantikat.\nKevadkampaaniast leiab mitmeid turismisektoris pärjatud seiklusi, nagu 2019. aasta parim uus seiklus, 2019. aasta parim hariduslik meelteseiklus, 2019. aasta parim maitseseiklus ja 2019. aasta parim piirkonna seikluslugu.\nSillamäe muuseumi otsingumäng „Salastatud linna eesrindlane” annab võimaluse modernse tehnoloogia abil minevikku piiluda. Erinevus nõukogudeaegse Sillamäe ja tänapäevase linna vahel on suur. „Kõigepealt saab täna meie linna sisse eriloata ehk linn on avatud turistidele ja seiklejatele,” räägib muuseumi reklaami- ja suhtekorraldusjuht Jelena Antusheva.\nKauksi Puhkemajas saab toitu valmistada eelnevalt kuumaks köetud augus\tIda-Viru turismiklaster\nSillamäe püüab säilitada ajaloolist vanalinna, mis ehitati 1940.–1950. aastatel generaalplaani järgi, kuid muidugi on palju muutunud. „Hoonete fassaadid ei läigi enam nagu vanasti, sisehoovid ei ole enam nii kenad,” loetleb ta ja selgitab, et see sõltub nüüd kortieriühistutest ja siin on selgelt arenguruumi. „Teisest küljest jällegi annab see müstilise alatooni, kuna mänguruum ei ole kunstlik ega klanitud, vaid inimestest mõjutatud ajalooline linn, mis loob ajarännaku ning antiutoopia atmosfääri.”\nMoodne tehnoloogia võeti appi noorte tähelepanu saamiseks. „Muuseumi töötajad testisid Questcity põgenemismängu, mis oli selline sportlik, seikluslik ning põnev, kuid ei rääkinud linna ajaloost midagi,” meenutab Antusheva. „Lisaks märkasime, et põhikooli ja gümnaasiumi õpilastele ei paku erilist huvi tavaekskursioonid, sest noorte ninad ja kogu tähelepanu on nutitelefonides.”\nSealt tuligi idee teha midagi ajakohast noortele, mis oleks hariv ja lisaks seotud Sillamäe ajalooga, et inimesed saaks seigeldes ja nutitelefoni kasutades saada targemaks linna ajaloo ning üldse tolle perioodi kohta. „Kolmandaks pakkus üks aktiivne kooliõpilane oma abi ning tehnilist tuge selliste mängude väljatöötamiseks.”\nAntusheva kinnitusel üllatab külalisi esmalt linna miljöö. „See on alati olnud roheline, puhas ja ilus linn, kuid jäänud varjatuna puude taha. Sirged tänavad, ainulaadne arhitektuurne ansambel ning n-ö Põhja-Odessa trepistik võluvad seiklejaid esimesest pilgust.”\nÜllatust pakub ka näiteks esimene film, mida linnaelanikud nägid 1949. aastal valminud Kultuuripalees, aga sellest saab teada otsingumängu käigus. „Tulge sõpradega, täitke viisaastakuplaan ühe tunniga ning saage salastatud linna töökangelasteks!”\nEritiitliga 2019. aasta parim maitseseiklus pärjatud Kauksi Puhkemaja kutsub aga ühisele kokkamisele. „Ühiskokkamine on külastaja jaoks n-ö kaks ühes teenus – rõõm koostegemisest ja üks toidukord. Ühiskokkamisel pole perenaise retsept ainuõige. Meil jagavad inimesed oma kogemusi, retsepte, arvamusi,” selgitab puhkemaja perenaine Piret Talistu.\nTeenus on üpris uus, mistõttu vajab harjumist. „Oleme seda pakkunud eelmisel suvel ühele suurele kokkutulekule ja paarile väiksemale seltskonnale. Maiks on meil juba üks konkreetne tellimus ja üks küsimärgiga.”\nSeiklejad saavad süüa maa sees küpsetatud liha, millega Talistu ise tutvus MTÜ Eesti Maaturism korraldatud koolitusel. „Asi tundus põnev ja omanäoline, mistõttu mõtlesin selle oma ettevõttele kohandada ja pakkuma hakata. Seda enam, et suitsusaun on meil olemas ja tihti tellitakse sinna juurde ka toitlustamist.”\nPuhkemaja pakub küpsetusaugus valmistatud liha. „Loomulikult on lihtsam küpsetada liha ja muud köögis temperatuuriandurite ning taimeritega ahjus,” nõusub Talistu. „Toidu valmistamine sel moel eeldab olenevalt õhutemperatuurist 4–5 tundi augu ja kivide kuumaks kütmist. Seetõttu ei ole selline pakkumine mitte just väga odav.”\nPereettevõte Kauksi Puhkemaja on toimetanud peaaegu paarkümmend aastat. „Suureks magnetiks on Peipsi järv, kuigi see jääb meist paari kilomeetri kaugusele. Meie saame lisaks järvele pakkuda mõningast privaatsust ja omaetteoleku võimalust.”\nKampaania põnevad 15 kevadseiklust on järgmised:\n1. VAIVARA SINIMÄGEDE MUUSEUM kutsub osalema ajarännakus, kus tehakse läbi 1944. aastal aset leidnud põgenemine Narva piirkonnast. Enne seikluse algust saavad osalejad e-posti teel stsenaariumi, kus kirjeldatakse evakuatsiooni ning pakutakse välja võimalikke rolle. See annab võimaluse valida, mida kaasa võtta, mida selga panna ning milline võiks olla rännaku lõpus toimuva pikniku menüü. See on 2019. aasta parim uus seiklus ja parim hariduslik meelteseiklus!\n2. ALUTAGUSE MATKAKLUBI kutsub tõukerattamatkale, mis on 2019. aasta parim piirkondlik seikluslugu! Matk tõukeratastel Kohtla-Järve ajalooliste töölisasunduste vahel tutvustab tööstuslinna mitut palet. Kunagi oli kogu Eesti rahvas uhke selle kiiresti areneva linna üle, mida nimetati isegi Eestimaa Ruhriks. Seiklus on emotsionaalselt põnev ning annab võimaluse kogeda midagi uut. Matk kestab keskmiselt kolm-neli tundi, mille jooksul läbitakse umbes 10 km.\n3. KAUKSI PUHKEMAJA kutsub peresid ja sõpruskondi seikluslikule ühiskokkamisele, mille käigus saavad kõik toidutegemisel käed külge lüüa. Küpsetamistseremooniaks valmistatakse ette sea- või lambaliha ning lisandid. See kõik pannakse varem kuumaks köetud auku suitsusauna lähedale. Hiljem lisatakse sütesse kartulid. Kuniks liha küpseb, saab lõkkel küpsetada kala ning teha mõnusa jalutuskäigu Peipsi järve äärde. See on 2019. aasta parim maitseseiklus!\n4. TOILA VALGEVILLA kutsub rattaseiklusele Toila Oru parki, sest esimeste kevadilmadega tuleb kindlasti kasutada iga hetke värskes õhus ja looduses viibimiseks. Sind ootab jalgratas, mille abil leiad üles põnevad asukohad ja ajalooseigad Oru pargis. Lisaks pargile ja Toila sadama ning riigivanem Konstantin Pätsi valduste avastamisele võib sõita Valaste joale, mis sai eelmise aasta lõpus uue matkaraja.\nKarjäärisafari Aidus.\tIda-Virumaa turismiklaster\n5. EESTI KAEVANDUSMUUSEUM sisustab koos Adrenaator Grupiga seltskondade jaoks ägeda päeva, pakkudes seikluspaketti „Kevadine energialaks”, kuhu mahuvad maa-alune ekskursioon, rikastusvabriku külastus, kaevurisupp, seiklusmatk põneval kaevandusmaastikul, karjäärisafari Aidus, saun ja õhtusöök ning majutus ja hommikusöök.\n6. NARVA MUUSEUM kutsub 7. aprillist 27. oktoobrini igal pühapäeval kell 12 Kreenholmi ekskursioonile. Külastaja saab keset monumentaalset industriaalarhitektuuri ülevaate manufaktuuri enam kui 160-aastasest ajaloost. Juhul kui Narva veehoidla lüüsid on lahti, võib näha ka koskede veemängu.\n7. JÕHVI KONTSERDIMAJA kutsub balletifestivalile, mille eesmärk on arendada Eesti balletiharidust, propageerida maailmatasemel tanstukunsti Ida-Virumaal ning tutvustada Eestist pärit tantsijaid, kes on praeguseks saavutanud tuntuse erinevatel Euroopa lavadel.\n8. TOILA SPA pakkumine „OH, MAI!” on mõeldud kahele kaheks ööks. Pakett sisaldab majutust, lõõgastusrituaali aroomitoas, saunakeskuse ja ujula piiramatut kasutust, wellness-keskuse Orhidee külastust, kevadiselt värskendavat greibi- ja jasmiinimassaži koos näohoolitsusega, hommiku- ja õhtusööke ja veel palju muudki.\n9. SAKA MÕIS ootab paare romantikapaketti nautima. Paketti kuulub majutus kahele kaheks ööks, hommikusöögid, lõõgastav massaaž, soolakambri seanss, saunade ja basseiniala külastus.\nValaste puhkeküla.\tIda-Virumaa turismiklaster\n10. VALASTE PUHKEKÜLA kutsub seiklusjanulisi sõpruskondi ja paare puhkama ning seiklema. Seikluse jooksul saab avastada hiljuti valminud Valaste-Ontika matkarada, nautida tärkavat loodust ja hingematvaid vaateid Soome lahele. Seiklejate käsutuses on kolmekohaline kõigi mugavustega puhkemajake ja jalgrattad, millega saab soovi korral avastada ümberkaudseid vaatamisväärsusi.\n11. SILLAMÄE MUUSEUMi otsingumäng „Salastatud linna eesrindlane” viib minevikku. Osalejatel on võimalus modernse tehnoloogia abil külastada nõukogudeaegset Sillamäed. Võtke kaasa nutiseade (koos interneti võimalusega), ostke Sillamäe muuseumist otsingumängu QR-kood ning olge valmis seiklusteks linna tänavatel!\n12. VICTORIA BASTIONIDE põgenemismäng “UKSE TAGA…” ja kasematid panevad teie seltskonna proovile. Millised õudused teid Narvas ees ootavad? Kelle taga sulgub pauguga uks? Kus on väljapääs?\nMeresuu spa.\tIda-Virumaa turismiklaster\n13. MERESUU SPA pakett „Kevadpäike” on ideaalne võimalus laadida akusid Narva-Jõesuus. See sisaldab majutust kaheks ööks kahele, rikkalikke hommikusööke, buffet-õhtusööke, kaht lõõgastavat spaahoolitsust, vee- ja saunakeskuse piiramatut kasutust, saunarituaale, jõusaali kasutust, parkimist ja WiFit.\nMäetaguse mõisa supelmaja.\tIda-Viru turismiklaster.\n14. MÄETAGUSE MÕIS pakub romantikapaketti, sest just kevadisel ajal on õhus armastust. Vali majutuseks kas mõisahotelli sviit või mõisakorter. Toas tervitavad trühvlid ja vahuvein, lisaks majutusele on paketis hommikusöök, piiramatu supelmaja kasutus, 18+ tagatuba ning hommikuujumine.\nMimino trahteris saab maitsemeeli ergutada gruusiapäraste magustoitudega.\tIda-Viru turismiklaster\n15. GRUUSIA TRAHTER MIMINO kutsub maitsemeeli rõõmustama gruusiapärase magustoidu ja mõnusa kohviga. Mimino kevadseikluses osalemiseks tuleb valida üks gruusiapärane magustoit (pirn punase veini kastmes vanillijäätisega, Zamtari kook või Pahlava kook) ning öelda teenindajale „kevadseiklus”,sest gruusiapärase magustoiduga saab kohvi tasuta. Tule maiustama!\nProjekti „Ida-Viru turismisihtkoha kui võrgustiku arendamine” kaasrahastab Euroopa Regionaalarengu Fond.


Inimene või küülik? – Koduteel\nNr 131 - 4 2018 Arutlus CS Lewis\nKas on võimalik hästi ja õigesti elada, olemata kristlane? Mind paluti seda küsimust käsitleda, kuid kõigepealt peaksin tegema ühe olulise märkuse. Näib, nagu oleks selle küsimuse esitanud inimene, kes nagu arutleks endamisi: „Mind ei huvita see, kas ristiusk on tõene või mitte. Mulle pole oluline, kas universum vastab tegelikult enam kristlaste või materialistide arusaamale. Ma tahan üksnes hästi elada. Ma ei võta omaks uskumusi, mis on tõesed, vaid üksnes selliseid, mis on mulle kasulikud.“\nAusalt öelda on mul raske sellist mõtteviisi heaks kiita. Muu hulgas eristab inimest loomast soov asjade olemust tundma õppida ja igatsus mõista tegelikkust – lihtsalt teadmise enese pärast. Kui inimene on sellise soovi täielikult minetanud, siis on ta ühtlasi kaotanud osa oma inimlikkusest. Tegelikult ma ei usu, et ükski inimene sellisele kirjeldusele vastaks. Pigem kohtame sageli mõtlematuid jutlustajaid, kes ei väsi seletamast, kuidas ristiusk inimest ja ühiskonda paremale järjele aitab – nagu oleks tegemist mingi patenteeritud ravimiga.\nRistiusk esitab meile faktid, mis väidetavalt seletavad universumi olemust. Need võivad vastata tõele või mitte. Meie asi on faktide usaldusväärsuses selgusele jõuda, milleks meid sunnib meie loomupärane uuriv vaim. Me vajame vastuseid. Kui ristiusk on eksitus, siis ei taha ükski aus inimene seda omaks võtta, isegi siis mitte, kui see kedagi aitab. Kui asi on vastupidi, siis tahab iga ausameelne inimene seda uskuda – ka siis, kui tal sellest mingit kasu pole.\nKui oleme seda mõistnud, siis peame veel midagi möönma. Kui ristiusk väljendab tõde, siis ei saa olla nii, et eeldused heaks eluks on võrdselt nii neil, kes tõde teavad, kui neil, kes elavad teadmatuses. Faktide teadmine määrab meie tegude olemuse. Näiteks oletame, et leiame inimese, kes on näljasurma äärel. Me soovime teda päästa, kuid kuna meil puuduvad igasugused meditsiinilised teadmised, siis anname talle korraliku kõhutäie süüa. See toob kaasa inimese surma. Teadmatuses tegutsemisel on sageli sellised tagajärjed.\nNii uskliku kui uskmatu eesmärgiks võib olla ligimesele head teha.Esimene neist usub, et inimene on Jumala looming, kes leiab igavese ja tõelise rõõmu osaduses Jumalaga ja et sõnakuulelik usk Kristusesse toob inimese Looja juurde tagasi.\nTeise arvates on inimene tekkinud mateeria juhuslike nähtuste tulemusena, et ta sai alguse ja hakkas arenema loomariigist, elab keskmiselt 70 aastat, tema elatustase sõltub sotsiaalsetest tingimustest ja poliitilisest organisatsioonist. Kogu elukorraldust (näiteks haridust, tervishoidu, sündimust, kohtusüsteemi jne) tuleb hinnata heaks või halvaks lähtuvalt sellest, kuivõrd see toetab või takistab inimeste „õnnelikku“ elu.\nNeil kahel lähenemisel on palju ühist. Mõlema esindajad on nõus paljude kasulike asjadega, mis parandavad ligimeste elujärge, olgu nendeks näiteks paremad sanitaartingimused, haiglaravi või tervislik toitumine. Paraku hakkavad nende erinevad veendumused varem või hiljem mõjutama nende praktilisi ettepanekuid. Mõlemad hindavad kõrgelt haridust, kuid hariduse olemust võivad nad näha väga erinevalt. Kui materialist lähtub eeldusest, et iga otsus peaks tegema võimalikult suure hulga inimesi õnnelikuks, siis kristlane võib väita: „Me ei saa teha alati seda, mis teeb paljusid õnnelikuks, sest see ei pruugi väljendada tõde.“\nNii tuleb ilmsiks üha suurem erinevus. Materialisti seisukohalt tuleks enam tähtsustada tsivilisatsiooni, rahvust ja sotsiaalseid klasse, mis kestavad sajandeid, mitte üksikisikut, kes elab lühikest aega. Kristlase jaoks on asi vastupidi – oluline on üksikisik, kes elab igavesti, kõik rassid ja kogukonnad on ajalikud nähtused.\nSelgub, et kristlane ja materialist mõistavad tegelikkust erinevalt ja neil mõlemal ei saa olla üheaegselt õigus. See, kes eksib, käitub viisil, mis ei vasta tegelikule olukorrale. Ka kõige paremate kavatsuste juures juhib ta oma ligimesi hukatusse.\nKui ta kavatsused on ausad, siis ei saa teda hukka mõista? Jumal (juhul kui ta eksisteerib) ei saa ju karistada inimest, kes eksib parimate kavatsustega. Kas see oleks aga aus lähenemine? Kas oleksime valmis riskima elama kogu elu, teadmatuses teistele halba tehes, kui vaid ise terve nahaga pääseksime? Kui vaid keegi meid ei karistaks ega süüdistaks! Loodetavasti pole minu lugejate hulgas selliseid inimesi. Kui neid peaks aga siiski leiduma, siis tuleks asju edasi selgitada.\nMe alustasime küsimusega, kas on võimalik hästi elada, olemata kristlane? See küsimus on tegelikult suunatud igaühele meist. Ajalugu tunneb häid inimesi, kes polnud kristlased, näiteks Sokrates ja Kong Fuzi. Nad polnud kristlusest midagi kuulnud. Inglise ajaloos oli üks sellistest filosoof John Stuart Mill, kes oli aus kahtleja. Juhul kui ristiusk on tõene, siis elasid need mehed ausas eksituses või teadmatuses. Kui nende eesmärgid olid üllad, milles ma ei kahtle (muidugi ei tea ma kõiki nende südame saladusi), siis ma usun ja loodan, et Jumala halastus katab kinni kogu halva, mida nad oma teadmatuses võisid põhjustada nii iseendale kui oma järgijatele. Hoopis teises olukorras on need, kes küsivad: „Kas ma saan õigesti elada, olemata kristlane?“ Need, kes ristiusust midagi ei tea, ei saa sellist asja küsida. Teisalt ei küsi nii ka need, kes on kristlusega kursis, on tõsiselt järele mõelnud ja otsustanud seda mitte tõe pähe võtta.\nSeega meie küsimuse saab esitada vaid selline inimene, kes on ristiusuga kursis ja arvestab võimalusega, et tegemist võib olla tõega. Tegelikult peaks tema küsimus kõlama järgmiselt: „Kas ma peaksin seda tõsiselt võtma? Ehk: saan olla lihtsalt hea inimene, kelle head kavatsused kaitsevad mind süüdimõistmise eest? Ma kardan koputada sellele hirmuäratavale uksele, et teada saada, kas keegi on tegelikult selle taga?“\nSellisele küsimusele peaks õieti vastama järgmiselt: „Tegelikult küsite seda, kas saaksite elada hea inimesena, proovimata välja uurida, mida see „hea“ tegelikult tähendab.“\nAsi ei piirdu sellega. Meie ülesanne pole välja selgitada, kas Jumal karistab sellise küsija argust ja laiskust. Selline inimene karistab ju iseennast. Ta põikleb kõrvale ega taha tegelikult vastust kuulda, sest vastus võib olla ebameeldiv ja tuua kaasa tõelisi kannatusi. Siin on tegemist sellise inimesega, kes „unustab“ teadlikult teadetetahvlile vaadata, kuna seal võib olla tema nimi mingi ebameeldiva ülesande täitmise tarvis. Või näiteks ei julge mõni kontrollida oma pangaarvet, et mitte tegelikkusega silmitsi seista, või ei julge ta kahtlaste valudega arsti poole pöörduda, sest kardab ohtlikku diagnoosi.\nIgatahes pole selline uskmatuse valinud küsija aus eksija. Tegemist on pigem ebaausa eksitusega, mis levib nii tema mõtete kui tegude kaudu. See võib väljenduda teemade vältimises, silmakirjalikus muretsemises või vaimses passiivsuses. Selline inimene oleks nagu kaotanud oma intellektuaalse süütuse. Eksliku, kuid ausa vastuseisu Kristusele võib saada andeks: „Igaüks, kes ütleb midagi Inimese Poja kohta, võib saada andeks, aga kes teotab Püha Vaimu, sellele ei anta andeks.“ (Lk 12:10)\nAndestamatu on Jumala Poja ignoreerimine ja mittemõistmise teesklemine. See sarnaneks mõne inimese vältimisega, ebameeldivate inimeste telefonikõnedele mittevastamisega või tundmatu käekirjaga adresseeritud kirjaümbriku mitteavamisega – kuna sõnum võib tulla just Temalt. Me ei pruugi olla kindlad, kas peaksime olema kristlased, kuid igal juhul peaksime olema inimesed – mitte jaanalinnud, kes peidavad pea liiva alla.\nAumõiste on meie ajal alla käinud. Sestap võime kuulda küsimust: „Mis kasu ma sellest saan? Kas see teeb mind õnnelikuks? Kas peaksin kindlasti kristlaseks hakkama?“ Minu vastus on muidugi jaatav, kuid ma pole kindel, et sellele küsimusele vastamine praegu üldse oluline on. Oletame, et seisame ukse ees, mille taga ootab meid väidetavalt universumi suurim saladus. See fakt kas vastab tõele või mitte. Kui ei, siis on tegemist suurejoonelise pettusega, mida püütakse tõe pähe müüa. Kas pole mitte iga väärika inimese kohus (ma räägin inimestest, mitte küülikutest) uurida välja, millega on tegemist, et siis pühendada kogu oma energia selle imelise saladuse teenimisele või siis hoopis paljastada ja hävitada see pettus? Kas sellise väljakutse ees on võimalik silmad kinni pigistada, et nautida isikliku „moraalse arengu“ õndsust?\nTõepoolest, ristiusk annab palju enam kui me oskame ette kujutada. Esimeseks heateoks on see, et inimesele tehakse selgeks (mis on valuline), et see, mida ta oli mõistnud headuse ja korralikkuse all, pole sugugi nii kiiduväärne, nagu ta oli varem arvanud. Tegelikult saab selgeks, et inimene ei saa olla „hea“ (vähemalt mitte 24/7) iseenda moraalse pingutuse abil. Isegi kui see õnnestuks, ei saavuta inimene sel viisil oma elu tegelikku eesmärki. Selleks pole pelgalt moraalne täiuslikkus – me oleme loodud hoopis muul eesmärgil. Kong Fuzi ja J. S. Mill lihtsalt ei mõistnud elu tegelikku tähendust (tõsi küll, Sokrates oli sellele väga lähedal). Need, kes tahavad teada, kas ilma Kristuseta saab korralikult elada, pole lihtsalt mõistnud elu olemust. Kui see nii oleks, siis nad saaksid aru, et „korralik elu“ on pelgalt elutu masinavärk, võrreldes sellega, milleks me oleme tõeliselt loodud. Moraal on hädavajalik, kuid jumalik Elu, mis on iseennast meie eest ohverdanud ja meidki jumalikuks ülendanud, haarab moraali endasse. Me peame ümber sündima. Meis pesitsev küülik peab kaduma koos oma muretsemise, kaalutlemise ja eetikaga, aga ka koos arguse ja mugavusega. Meilt kistakse maha karvu, mis paneb meid valu pärast kisendama, kuid mis toob esile midagi sellist, mida me ei osanud ettegi kujutada. Nähtavale ilmub tõeline Inimene – Jumala laps, kes elab igavesti, on tugev, kaunis ja täidetud rõõmuga.„Aga kui tuleb täielik, siis kõrvaldatakse poolik.“ (1Kr 13:10)\nNeed, kes arvavad, et on võimalik hästi elada ilma Kristuseta, teevad kahekordse vea. Esiteks, see pole lihtsalt võimalik. Teiseks, seades eesmärgiks „hea elu“, kaotab inimene oma eksistentsi tegeliku mõtte. Moraal on kõrge mägi, mille otsa me ei suuda omal jõul ronida. Kui see peakski õnnestuma, ootab meid tipul ees hukkumine pakase ja õhupuuduse tõttu. Meid päästaks üksnes tiivad, mis meid õnnelikult koju tagasi aitaks. Aeg on köied ja kirkad maha jätta ning alustada lendu.\nTõlkinud TARMO LILLEOJA\nJärgmine artikkel Järgmine Etioopias kooliaasta alguses\nEelmine artikkel Eelmine Andeksandmisest jõulupühade taustal\nVeel rubriigis Arutlus\n„Ta (Maarja, toim.) tõi ilmale oma esimese poja ning mähkis ta mähkmetesse\nFranciscus Assisist on palvetanud: Issand, tee mind oma rahu tööriistaks, seal, kus\nTihti avaldatakse ajakirjanduses kirjutisi, et Euroopa on moraalses ja poliitilises sõjas (vahest


Läti ebasõbralik ?est näitab Eesti edukust - Äripäev\nLäti ebasõbralik ?est näitab Eesti edukust\nLäti on kahetsusväärsel kombel peatanud topeltmaksustamise vältimise kokkuleppe Eestiga. See riivab Eesti firmasid, kes tegutsevad Lätis ega pidanud vastavalt Eesti seadustele poolteist aastat tulumaksu maksma. Nendest tingimustest lähtudes sai tehtud äriplaan ja investeeringud. Vastavalt lepingule olid ka väljamakstavad dividendid Lätis maksuvabad. Läti pool on soostunud topeltmaksustamise vältimist pikendama aasta lõpuni.\nEesti pool peab järelejäänud seitsme kuu jooksul üles näitama välispoliitilist aktiivsust, et kaitsta Eesti ettevõtjate ärihuvisid. Toetuda tuleb ka Leedule, kes kaalus samuti ettevõtte investeeringute tulumaksuvabastust, ehkki loobus sellest hiljem.\nEesti valitsusel tuleb Läti kolleegidelt aru pärida, kas Läti aktsioon oli: a) mõeldud Eesti firmade tulumaksustamiseks või b) tulumaksu kättesaamiseks nende Läti firmade käest, kes registreerisid tütarfirma Eestisse ja ?kantisid? kasumi siia.\nVastavalt sellele, kas vastus on a või b, tuleb ka tegutseda. Esimese vastuse korral tuleb Lätile rõhutada välisinvesteeringute tähtsust ühele väikeriigile, mille heaks on Eesti üsna palju teinud. Näiteks 1997. aasta börsibuumi ajal oli Eesti üks suuremaid välisinvestoreid Lätis. Eestist või läbi Eesti ? vahet pole ? on tulnud suured välisinvesteeringud kasvõi Hansabankasse ja Rigas Miesnieksi. Rootsi ja Soome kapitalisüstidest on kasu saanud mõlemad Balti riigid, ja muidugi Leedu ka. Topeltmaksustamise vältimise kokkuleppe eiramisega pole sama tüüpi lisainvesteeringuid ilmselt loota. Praegu on Eesti investeerinud Lätti 4 mld krooni (54% kogu Eesti välisinvesteeringutest).\nKui Läti aktsioon oli mõeldud üksnes oma firmade korralekutsumiseks, siis olid meetod vale. Mure oma maksubaasi suhtes on õigustatud, aga reageering on ebaadekvaatne. Läti pool võib kehtestada sisemisi regulatsioone, kuid rahvusvaheliste lepingute kallale minek on liiast. Kõige parem lahend oleks investeeringute tulumaksu kaotamine kõigis kolmes Balti riigis, mis maandaks pinged ja muudaks terve piirkonna investorite jaoks atraktiivseks.\nEestil on topeltmaksustamise vältimise kokkulepped sõlmitud 21 riigiga. Kõige halvem oleks doominoefekt, et ka muud riigid hakkavad lepinguid peatama. Teisalt võivad suhted olla kõige teravamad just enam-vähem võrdsete naabrite vahel, nagu Eesti ja Läti puhul, ega pruugi tähendada ülejäänud riikide negatiivset suhtumist Eesti maksupoliitikasse.\nAnalüüsides Rootsi ja Soome seisukohalt, siis on need riigid olukorra oskuslikult ära kasutanud, investeerides mitte otse Lätti-Leetu, vaid Eesti kaudu. Seistes oma majandushuvide eest, toetavad nad ühtlasi Eesti liberaalset maksupoliitikat, mida ei ole küll põhjust muuta.\nTeada on seegi, et poliitikud mõtlevad alatihti äärmiselt ebamajanduslikult. Selle ehedaks näiteks on ka meie välisministri Toomas Hendrik Ilvese avaldused naabrite kohta.


Andineemel, karude ja kitsedega : Õpetajate Leht\nAndineemel, karude ja kitsedega\n18. jaan. 2013 Ene Pajula - 1 Kommentaar\nMart Almers elab Lahemaal Andineeme külas ning õpetab Loksa ja Kuusalu gümnaasiumi ning Vihasoo lasteaia-algkooli poistele tööõpetust.\nMart Almers ei ole sünnipärane Lahemaa elanik, vaid on sündinud, kasvanud ja koolis käinud Tallinnas, täpsemalt Mustamäel. Õppinud Tallinna pedagoogilises instituudis tööõpetuse ja üldtehniliste distsipliinide õpetajaks. Suunatud Salla 8-klassilisse kooli, õpetanud seejärel kaheksa aastat Tallinna 10. keskkoolis. Siis algas laulev revolutsioon, piirid läksid lahti ja nii nagu paljud eestlased, suundusid ka tööõpetuse õpetajad ekskursioonile Soome käsitöökooli.\n„See oli armastus esimesest pilgust,” ütleb Mart. „Olime umbes tund aega kohal olnud, kui olin juba jõudnud direktorile avalduse esitada, et soovin seal koolis ennast täiendada. Avaldus rahuldati ja ma saingi seal aasta aega puunikerdust õppida.”\nSoomest tagasi, seisis ta mitmesuguste kokkusattumuste tõttu elu ristteel. Tallinnasse ei olnud tahtmist jääda, nii suundus ta hõredama asustusega paika, endisesse kalurikülla. Kohendas elamiseks vana rannakalurile kuulunud palkmaja, mis asub merest umbes 200 meetri kaugusel ja mida varjab meretuulte eest metsatukk. Praeguseks on ta Andineemel elanud ja sealsetes koolides õpetanud kakskümmend aastat.\nKellele kuulub mesi?\nKuidas on 21. sajandil elada sellises kohas, kuhu Tallinnast isegi liinibuss ei käi? „Liinibuss eksisteerib,” ütleb Mart. „Tõsi küll, külanimega peatust ei ole,” möönab ta. Sest buss sõidab mööda maanteed, mis jääb külapiiridest kaugele.\nKolga lahe äärde jääv Andineeme küla ei asu tegelikult karulaanes. Ometi naudivad siinsed püsielanikud, keda kirjade järgi on 20, siin aasta ringi elu, millest suuremas osas maailmast võib ainult unistada.\n„Kuulsin akna tagant õuest veidrat põntsumist,” räägib Mart. „Kell oli umbes neli öösel. Meie hundikoer Kessu, kelle nimi passi järgi on Geiša, magas majas õiglase und. Väljas oleks ta lärmi löönud. Võtsin taskulambi, pistsin pea aknast välja … ja mis ma nägin – karu veeretas aiast välja ühte mu kolmest mesitarust. Karjatasin, et minu mesi. Selle peale ehmatas mõmmik ära ja põgenes lepa otsa. Aga ta tüdines varsti ja siis võisin jälgida, kuidas ta silmad aeglaselt allapoole laskuvad – lõpuks kadus mu silmist. Tundus, et oli noor karu. Ma ei tea veel, kas mesilasema jäi selle põntsutamise peale ellu, aga kui ei jäänud, olen tervest perest ilma,” võtab Mart kogu seiga rahulikult kokku.\nKõnealune mesikäpp ei olnud Mardi aias esimene. Neid on tema tarude kallal ennegi käinud. Üks neist oli kiibistatud, mis tähendab, et tal oli samasugune „kõrvarõngas”, nagu on lehmadel või lammastel ja mis omakorda tähendas, et ta oli tõenäoliselt üles kasvanud Nigula loomade turvakodus.\nLääne-Euroopa turistid on nõus karude nägemise eest vabas looduses päris palju maksma. Andineeme külas tuleb nuputada, kuidas karudega kohtumist vältida. Mardi naabrimehe aias käis üks mõmmik rõõmsalt ploome söömas. Teda ei takistanud eriti miski, elektrikarjuse peale ainult turtsatas. Siis pani naabrimees posti otsa liikumisanduriga ühendatud raadio, mis hakkab mängima, kui keegi läheneb. Kui helid on kogu aeg samad, harjuvad loomad ära ja ei karda enam, aga raadiost tuleb iga kord isemoodi häält, seal räägitakse ja lauldakse … See teeb elukad ettevaatlikuks ja siis nad niisama lihtsalt ei tule.\nKord, kui Mart õhtupimedas koju sõitis, sattus karu tema ette teele: „Jooksis valgusvihus nagu jänes. Sõitsin järel ja vaatasin spidomeetrilt, kui kiiresti ta jaksab – 60 km tunnis tuli ära. Mõtlesin omaette, et jooksujalu ei tahaks sattuda karu eest põgenema. Siis pidin kahjuks kurvi võtma, aga karu pani otse läbi võsa, nii see seiklus meil lõppes. Karu tundub olevat üks kohmakas päntajalg, aga ta on väle, kusjuures ronib puu otsa sama kiiresti, kui jookseb siledal maal,” arutleb Mart.\nMart on aastaid loodust pildistanud. Kas ta on ka mõne karu pildi peale saanud? „Ei. Kahjuks mitte.” Karuga on ta kohtunud enamasti pimedas. Mõne korra on ta mesikäpaga siiski ka päevavalgel kokku saanud. Kord läks ta naabrimehega koos mere äärde paati parandama ja karu istus tee peal ees. Naabrimees jäi loomale silma peal hoidma, Mart läks koju fotoaparaadi järele. Kui tagasi tuli, oli elukas lahkunud. Teisel korral kappas mõmmik tema ees kõrges rohus, nii et kõrvad ja turi kerkisid regulaarselt heina seest välja – kahjuks käis see liiga kiiresti, et aparaati fookustada. Nii ta polegi ühtegi päntajalga pildi peale saanud. Aga kes teab, see võib veel juhtuda.\nKarvased ja sarvilised\nÜhel päeval sõitis Mart mööda külavaheteed ja temast paremal tee veeres seisis kolm kitse. „Vöötrada seal just ei olnud,” meenutab Mart, „aga ma mõtlesin, et parema käe reegli järgi on neil eesõigus, ja jätsin auto seisma. Nad astusid väärikalt üle tee. Igaks juhuks ootasin veel hetke, sest olin kuulnud, et sageli on mõni loomadest maha jäänud. Ja oligi! Kui neljas ka üle tee jõudis, siis hakkasin uuesti sõitma.”\nKitsedega on tervel Mardi perel sõbralikud suhted. „Lumistel talvedel käivad nad maja juures magamas. Ei oskagi öelda, kas nad tunnevad ennast seal julgemalt või on maja ümbert lund roogitud ja nad suudavad endale kergemini magamisaseme kraapida,” arutleb Mart. Kord õhtuhämaras vaatasid nad toast, kuidas kitsed kihutasid ümber maja nurga. Miski oli neid hirmutanud. Vaatasid siis teisele poole maja – seal luusis ilves. Mart ütleb, et tema meelest ilveste inimpelglikkus küll tõele ei vasta. „Kord nägin, kuidas üks sirutas end päise päeva ajal kivi peale välja nagu laisk kass ikka ja tundis ennast päikese käes mõnusalt,” kirjeldab Mart kohtumist väidetavalt ohtliku elukaga.\nMis loomi siinkandis veel kohtab? „Lihtsam oleks öelda, milliseid siin ei kohta,” ütleb Mart. „Aga tõesti, siile ja jäneseid ei ole praegu palju. Kuid sarvilised tulevad peaaegu et tuppa,” meenutab Mart juhtumit, kus pere jõi paari külalisega elutoas kohvi ja tuppa langes äkki mingi vari. Esimese hooga ei saanud keegi aru, mille või kellega tegu, aga kui täpsemalt vaatama hakati, siis selgus, et põder oli oma koonu vastu aknaklaasi pressinud. Vaatas sisse ja küllap oli tal tahtmine kohviseltskonnaga ühineda. Ka metssigu on palju, nende pärast tuli kartulikasvatamine ära lõpetada: „Tore küll, kui sead sinu eest kartuli üles võtavad, aga sellest rõõmust jäi lõpuks ikka väheks.”\nKuidas on loomadega nii õlg õla kõrval elada? Kas nad ohtlikud ei ole, inimest ründama ei kipu? „Ei, mina küll ei tea,” meenutab Mart. Kui välja arvata see nugis, kelle ma küülikupuurist välja tirisin, see lõi mulle küll hambad kätte.” Ja tõesti, kui ta kellegi peale tõsiselt pahane on, siis need on nugised: „Mul olid faasanid, aga nugised murdsid kakskümmend lindu kahe nädalavahetusega – ju neil oli vaja pidusööki millegi tähistamiseks!” Nagu sead lõpetasid kartulikasvatuse, nii lõpetasid nugised faasanikasvatuse.\nAga muidu saavad nad hakkama. „Kord käisime jälle mere ääres ja sattusime seakarjale, kes nosis tamme all tõrusid. Plaksutasime käsi ja saime karja liikvele, aga nad ei läinud kaugemale kui järgmise tammeni ja sõid seal rahus edasi. Mitte ei kippunud meid ründama.”\nAga hundid? Kas hunte ka on? „Meil on siin teadaolevalt kolm hunti,” räägib Mart. „Ühel talvehommikul avastasime naabri värava eest mahamurtud kitse. Kui õhtupoolikul tagasi tulin, polnud alles muud kui natuke verist lund. Hundid on ikka tõelised sanitarid. Kõik oli viimseni nahka pandud. Otsisime ümbruskonnast, et äkki on kuskile midagi maha jäänud, pea või mõni luu, aga ei leidnud tõesti muud kui natuke verist lund, kõik muu oli looduse igavesse ringlusse läinud!”\nKogu eelneva jutu taustal võib tunduda uskumatu, et Mart Almersil, tema abikaasal ning poegadel Juhanil ja Andresel võiks olla veel mingi elu väljaspool suhtlemist metsaelukatega.\nMardi põhitöökoht on Loksa gümnaasiumis, aga kuna koormus ei tule täis, peab ta õpetama veel kahes koolis. Poiste tööõpetuse tundide ettevalmistamine on aja- ning töömahukas ja elukorraldus kolme kooli vahel on omaette number. Liiklemine on seal igatpidi keeruline, kuigi Mart tunnustab Kuusalu vallavalitsust – teed on enamasti korralikult lahti aetud, lumevangi on ta ainult kolmel korral jäänud. Hommikuti viib ta abikaasa autoga tööle ja poja kooli, tagasi saavad mõlemad sageli koolibussiga. Mart tunnustab ka Eesti Energiat, sest elektrikatkestused on jäänud harvemaks. Et perele internetiühendust kindlustada, selleks ehitas ta kahekümnemeetrise personaalse masti. Digitelevisioon tuleb otse üle merelahe nii hästi, et pilt oli ees enne, kui juhtmed ühendatud said. Naabrimees toodab endale ise elektrit ka, aga see nõuab investeeringuid, mida õpetaja palk eriti ei võimalda. „Kui sel aastal palgatõusu saame,” naerab Mart, „küll ma siis võtan selle asja ka käsile.”\nAga isegi kui talle pakutaks palju paremaid elu- ja töötingimusi, ei vahetaks ta elukohta. Ka tema pere mitte. Abikaasa töötab Kiiul Remedia alkoholitööstuse laboratooriumi juhatajana, poeg Juhan õpib Tartu ülikoolis, poeg Andres Kuusalu gümnaasiumis. Juhanile meeldib ülikoolis, aga talle ei meeldi, et Tartus pole merd. Kui oled terve elu harjunud õhtul uinuma ja hommikul ärkama merekohina saatel, siis oled ilma selleta kui vaenelaps.\n„Sellist rahu ja vaikust ei saa linnas ühegi raha eest!” arvab Mart. „Ja öist tähesära ka mitte!”\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Andineemel, karude ja kitsedega”\n23. jaan. 2013, 09:16


Hansi talu isa ja poeg Silver ja Sigmar Tammemägi sepitsevad talutööde kõrvalt veoautokrossi meistreid juba mitukümmend aastat\nLaupäev, 03 Oktoober 2020 19:37\nRaivo Ojaveer, Silver Tammemägi, Sigmar Tammemägi,\nJakov Sverdlovi nimelise kolhoosi (1949–1989) mehed eesotsas esimees Arno Laulu ja automajandi juhi Edmont Oruga tajusid rahva huvi ja rajasid ligemale 40 aastat tagasi Roosikule veoautode krossiraja, mis sai kiiresti populaarseks ning meelitas kihutavaid veoautosid vaatama tuhandeid inimesi.\nÜheks kihutajaks ja eestvedajaks oli ka tulevane Hansi talu peremees Silver Tammemägi, kes võitis 1986. aastal Roosikul esikoha. Krossirajal oli siis koguni 69 veokit!\nVõrus Kubja linnaosa külje all Kasaritsa-Meegomäel peeti alates 1961. aastast ridamisi väga võimsaid motokrosse, lausa üleliidulisi.\nHuvilisi oli nii palju, et Võrust käisid Meegomäele ekspressbussid. Ühele sellisele krossile sattus 1972. aastal 13aastane Silver Tammemägi ja et vaatemäng oli nii sügavale hingepugev, sai väikesest koolipoisist andunud krossifänn.


Macadamia pähkli kasu ja kahjustus: koostis, omadused, rakendus\nMaailmas on palju erinevaid pähkleid. Ja selles "pähkel kuningriigis" on kuningas. See on makadaamia pähkel. See on kõige kallim ja kõrge kalorsusega esindaja kõigist olemasolevatest pähklitest Maa peal.\nSelle kõrge hinna tõttu on mitu põhjust eelkõige seetõttu, et selle kogumine ja töötlemine on üsna keeruline, sest selle kest on väga raske ja tuumad on üsna raskesti eraldatavad.\nVeelgi enam, tema reisi Euroopa kontinendiks on väga pikk.\nMacadamia Kuni 15 meetri kõrgune puu kasvab Austraalias, peamiselt Queenslandi märgades metsades. Teise võimalusena nimetatakse seda "kuningat" ka "Austraalia pähkliks", "Queensland nut". See hakkab vilja kandma ainult selle 8. eluaastal. Makadamia pähkel\nMaailm teadis seda imelist puu tänu ühele teadlasele, kelle nimi on John McAdam. Selle auks, ja seda nimetatakse pähkel.\nNende pähklite suurim keskus praegu on USA, Havai saared. Hawaii istandused on lihtsalt hiiglaslikud.\nTänaseks ajaks kasvab makadamia väga dünaamiliselt! 1970. aastal toodi peaaegu 6000 tonni pähklit. Ja juba 1986 - peaaegu 20 tuhat tonni, ja aastal 1999 - 26 tuhat tonni.\nPeamised makadamia tarnijad maailmaturule on Austraalia, USA (Havai saared), Lõuna-Aafrika, Brasiilia, Costa Rica.\nMakadaamia kasulikud omadused\nmineraalid 100 grammi toote kohta:\nvitamiinid ja mineraalid on 100 grammis selle toote kohta palju kõrgemad kui teiste pähklite puhul, mistõttu makadamia on eriti väärtuslik.\nmakadamia pähkli kohta\ntervete rasvade makadaamia puuviljad on suurepärane. Need aitavad hoida vereringesüsteemi artereid heas seisukorras. Monoküllastumata rasvhapped aitavad vähendada kolesterooli ja vähendavad triglütseriidide sisaldust kehas.\nOn teada, et kaltsium aitab luukoe moodustamisel, samal ajal kui mangaan on uue luu põhiosa.\nKui keha säilitab nende ainete esinemise, jääb luustiku-lihaste süsteem püsima isegi vanas eas.\nTeine oluline fakt on see, et neeruhaiguse korral väheneb oluliselt keha võime imenduda kaltsiumi ja mangaani.\nVask, vitamiinid B1, magneesium ja mangaan puuviljad aitavad tugevdada neurotransmitterid, mis on olulised kemikaalid. Nad saadavad signaale ajju.\nMakadamiapähklid koosnevad ka oleiinhappest, mis kaitseb närvirakke ajus.\nSellest järeldub, et see toode aitab kaasa närvisüsteemi tervislikule toimimisele.\nEriti tähelepanelik peab olema inimesi, kes on lemmikloomad kodus. Koer, kes on sellist puuvilja söönud, on päevas halvatud, kuid mitte surmavalt, see taastatakse mõne aja pärast. Kuid ikkagi on see lemmikloomadele ohtlik.\nÄrge kasutage inimestel, kellel on väga tundlik nahk.\nMakadaamia pähkel: kasulikud omadused, maitse, kasutamine\nMakadamia pähkel, mille kasulikud omadused on mitmekesised, on viimasel ajal saanud populaarseks terapeutiliseks ja kosmeetiliseks vahendiks. See taim on kasvatamise seisukohalt üsna eriline ja probleemne, mis on tingitud selle märkimisväärsetest kuludest.\nMakadamia pähkli, mille hind on nüüd umbes 30 dollarit kilogrammi kohta, peetakse maailma kõige kallimaks. Kuid inimesed, kes saavad selliseid kulutusi endale lubada, ostavad selle toote hea meelega, mitte ainult seetõttu, et see on maineka ja eksootiline.\nTegelikult on see taim teatud kasulikud omadused ja seda kasutatakse nii toidu valmistamisel kui ka meditsiinilistel ja kosmeetilistel eesmärkidel.\nEsimest korda avastati see taim Austraalias botaanikuga Mulleri nime all. See oli see, kes esmakordselt kirjeldas seda hämmastavat pähkli ja nimetas selle oma sõbra - keemiku John Mac-Adami auks. See puu kuulub proteiinide perekonda ja nüüd on selle liigi 9 tuntud.\nViis neist kasvatavad ainult Austraaliast pärit maad, kusjuures kaks liiki kasvatatakse kunstlikult. Täna ei ole maailmas nii palju kohti, kus kasvavad makadaamiapähklid. Nende hulka kuuluvad: California, Hawaii, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika.\nMakadamia kasvatamise üheks peamiseks probleemiks on see, et puu hakkab vilja kandma alles 7-10-aastaselt.\nKuid teatud vanuse puu saavutamine ei taga, et see toob kaasa kauaoodatud saagi.\nSelle põhjuseks on asjaolu, et Austraalia kreeka pähkel (üks kõige levinumaid makadaamia nimetusi) kannatab pidevalt orkaani jõudude ookeanide tuumate hävitava mõju all.\nKuid isegi juhtudel, kui puu võib kasvada ja kogu saak saada, on vilja kogumisega seotud mitmeid probleeme. Makodamia kõrgus võib ulatuda 15 meetrini ja väga keeruline jõuda oma tipuni ilma spetsiaalsete seadmeteta. Pähklid on kaetud väga kõva kestaga, mida puuviljadest on raske eraldada.\nNii et need pähklid pole mitte ainult raskesti kogutud, vaid ka puhastamiseks väga probleemsed. Sellepärast on maailmas kõige tuntumateks makadaamiapähklite hulgas kõige kallim. Selle hind muidugi väheneb igal aastal, sest istanduste arv suureneb ja puuviljade tootmine kasvab hoolimata raskustest.\nKuid keskmiselt kulutab selle toote kilogramm lõpptarbijale 30 dollarit.\nNagu me juba mainisime, võib täiskasvanud puu ulatuda 13-15 meetrini. Selle taime lilled on üsna väikesed, valgest kreemist või roosad. Kui nad õitsevad, nende õisikud sarnanevad pikiteljadele, samas kui nad eritavad kerget magusat lõhna.\nSee lõhn meelitab mesilasi, mis on taime looduslikud tolmeldajad. Reeglina jõuavad viljad täies mahus märtsist septembrini, kuid soodsatel tingimustel võib makadamia pähkli (mille kasulikud omadused seda hiljem arutama hakatakse) võib tuua vilja terve aasta jooksul.\nNeed viljad on peaaegu täiusliku ümmarguse kujuga ja võivad olla kuni 2 cm läbimõõduga.\nMida maitse meeldib?\nMakadamiapähkli, mille maitse sarnaneb lihtsa sarapuupähkliga, kritiseeritakse sageli selle üleliigse hinna eest. Kuid tõelised märkijad ütlevad, et see puu on natuke magusam ja lõhnavam.\nSamal ajal, kes ei ole tõsi gurmaanid ja connoisseurs pähklid, lihtsalt ei saa aru, miks maksma suuri trotsib jaoks toode, mis konkreetselt ei erine lihtne pähkli. Sel põhjusel kritiseeritakse sageli makadamia pähkleid, mille ülevaated on erinevad, nende kõrge hinna tõttu.\nKuid ärge unustage, et sellel tootel on kõige kõrgem kalorite sisaldus, samuti on see rikkalik ja kasulik keemiline koostis.\nMacadamia pähkel, mille kasulikud omadused on selle koostise tõttu, sisaldab palju kasulikke aineid, sealhulgas:\nrasvad ja orgaanilised happed, valgud, kiudained, süsivesikud;\nvitamiinid (C, E, B1, B2, B5, B6, B9);\nmakrotoitained (kaalium, fosfor, magneesium, kaltsium, naatrium).\nTänu selle taime puuviljade koostisele on teatav tervendav jõud.\nMacadamia pähkel: kasulik omadused\nSee toode sobib kasutamiseks vitamiinipuuduses ja selle vältimiseks. Samuti on nende pähklite puhul soovitav süüa suurenenud risk kasvajahaiguste tekkeks.\nUsutakse, et makadaamia kasutamine võib leevendada migreeni ja aidata paljude luu-lihaskonna haiguste, näiteks artriidi ja artroosiga.\nSeda mutrit saab ka stenokardia ja meningitiravi ajal täiendava ravina kasutada.\nHoolimata asjaolust, et makadamia on väga kõrge kalorsusega, ülekaalulisus, soovitavad toitumisspetsialistid vahetada ühe täis söögikorda selle peanaha käes.\nVäga väike kogus makadamia suudab kehas küllastuda vajaliku energiaga ja samal ajal toita seda kõikide mikro- ja makroelementidega, mis on vajalikud täielikuks aktiivsuseks.\nLisaks suurendab see toode inimkehas verevarustust ja kõrvaldab liigset kolesterooli, mille tõttu tekivad üldised vananemisprotsessid.\nMakadamiumiõli, mille omadusi ja rakendust on mitmekesine, on õnnestunud mitmel erineval määral põletada.\nNaha taastamine on tingitud asjaolust, et selle õli koostis sisaldab mitmesuguseid küllastumata rasvhappeid, mille hulgas on palmitiinhape. Nagu teate, on see ka inimese naha koostises.\nSellepärast võib õli kiirendada naha taastumist ja soodustab erinevate põletuste ja haavade kiiret paranemist.\nMakadaamiaõli: omadused ja rakendus kosmeetikas\nNaha taastamise võime tõttu on see toode kosmeetiliselt edukalt rakendatud. Õli peetakse väga tõhusaks nii iseseisvaks kasutamiseks kui ka erinevate kreemide ja maskide osana. Kosmeetilistel eesmärkidel korrapäraselt kasutamisel täheldatakse järgmist toimet:\nnäo nahk on märgatavalt pingutatud, väikesed kortsud kaovad ja muutuvad vähem nähtavaks, jume on välja jäetud;\nkehamassaaži õli kasutamisel märgatavalt tugevneb naha turgor;\nselle tööriista kasutamisel erinevate eeterlike õlide lisamisel, tselluliit kaob, keha muutub tooniks.\nVäärib märkimist, et selle mutriõli on suurepärane väga delikaatne ja õhuke nahk. Kosmeetikas kasutatakse seda edukalt huulte, küünenaha ja silmade ümbruse hooldamiseks.\nLisaks sellele, et võime parandada vere mikrotsirkulatsiooni, kasutatakse seda looduslikku ravimit juuste folliikulite stimuleerimiseks koos kiilaspäisuse ja aktiivse juuste väljalangemisega. Õli sisaldub ka erinevate šampoonide, maskide koostises ja see lisatakse tihti juuksevärvide koosseisu.\nVaatamata asjaolule, et sellel tootel on nii palju kasulikke omadusi inimesele, meie neljajalgsed sõbrad, nimelt koerad, võivad põhjustada tõsist kahju. Selle toote koostis ei sisalda päris teaduslikku toksiini, mis kahjustab koera keha.\nPärast ühe pähkli söömist võib koer tunduda halvemini sellisel määral, et see ei pruugi 12 tunni jooksul küüntele käia. Loom võib tekkida raske hingamine ja jäsemete turse. Usutakse, et pärast seda, kui koer proovib makadamiaid, on see täielikult taastatud alles 48 tunni pärast.\nJa kui loomal õnnestub 5-7 pähkleid süüa, siis on tõenäoline, et see on surmav.\nSellepärast peaksid kõik selle eksootilise pähkli armukad, kellel on koerad kodus, olema väga tähelepanelikud.\nMacadamia - omadused ja rakendus\nArtiklis käsitletakse makadamiaid. Õppige välja, mis pähkli välja näeb, millised on selle kasulikud omadused ja kuidas seda kosmeetika- ja toiduvalmistamise eesmärgil kasutada. Sa õpid ka makadamia toiteväärtust ja seda, kui tihti seda saab tarbida.\nMakadamia on kõrge toiteväärtusega eksootiline pähkel. Puuviljade kasvatamise ja koristamise keerukuse tõttu peetakse seda maailma üheks kõige kallimaks pähkliks. Teised nimed on Kindal, Austraalia pähkel, makadaami pähkel. See oli nime saanud saksa bioloog F von Mulleri sõber John Macadami auks, kes oli esimene taime botaaniline kirjeldus.\nMakadamia puuviljad on kaetud tahke rohekas-pruuni naha kestaga, mille sfääriline kuju on läbimõõduga umbes 2 cm. Nutri kernel on kollakas-piimjas värv, meeldiva delikaatse lõhnaga, sarnaneb maitsestatud sarapuupähklitest. Räätsa puu viljeleb seitsmenda eluaasta jooksul 80-100 aastat.\nKus kasvab makadamia\nMacadamia Nut Homeland - Austraalia. Mandri territooriumil kasvab looduslikus vormis neli taimeliiki. Põlisrahvaste seas peetakse kreeka pähkli puu püha.\nKahte liiki makadaamia kasvatatakse tööstuslikus ulatuses riikides, kus on troopiline kliima - USA (California, Havai saared), Lõuna-Aafrika, Brasiilia.\nMakadaamia keemiline koostis\nNutsidel on järgmine keemiline koostis:\nmikroelemendid - magneesium, kaalium, kaltsium, tsink, vask, mangaan ja teised.\nKalorri pähkel on umbes 720 kcal 100 grammi kohta. toode.\nMakadaamia kasulikud omadused on teada pikka aega. Pähkel mõjutab keha järgmiselt:\nkasuliku mõju luu-lihaste süsteemile;\naitab vabaneda sagedast migreenist;\nsuurendab serotoniini taset ja parandab meeleolu;\nküllastab keha kasulike rasvhapetega.\nPähklite korrapärane tarbimine suurendab keha vastupidavust, toidab energiat ja takistab paljude haiguste arengut.\nMacadamia kasu ja kahju\nLisaks kasudele võib Austraalia pähklite kasutamine kehale kahjustada. Makadamia võib põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone, sealhulgas angioödeemi tekkimist inimestel, kellel on pähklite ülitundlikkus. Samuti võib makadaamiapähklite liigne tarbimine põhjustada seedehäireid ja kehakaalu tõusu.\nAustraalia pähkel on koertele väga ohtlik. Isegi väike kogus on piisav selleks, et lemmikloom oleks tõsiselt mürgitatud, mis võib viia surma.\nAustraalia pähklit kasutatakse toiduvalmistamises, kosmeetikas ja parfümeerias. Makaadamiaõli toodetakse ja saadakse ekstrakt.\nSee on kõige suurema kalorsusega pähklitüüp, seega on vaja selle kasutamist piirata. Täiskasvanuks mõeldud makadaamiapähklite igapäevane tarbimine on 40-50 grammi.\nKüpsetamisel kasutatakse kreeka pähkleid värskena või kasutage maapähklivõi roogade valmistamiseks. Värsked pähklid on kaetud šokolaadi, karamelli või jogurti glasuuriga ja serveeritakse kristalliseerunud kujul. Purustatud makadaamia lisatakse kookidele, küpsistele, puuvilja- ja köögiviljasalatitele, kala-ja liharoogadele.\nAustraalia pähkel annab roogadele õrna maitse ja suurendab nende toiteväärtust. Räätsa kasutatakse ka toidus. See viiakse dieeti kui toitu, mis on väga toituv asendaja.\nKodu kosmeetikas kasutatakse ainult makadaamiaõli. Seda kasutatakse puhtal kujul või lisatakse erinevate kosmeetiliste maskide näole ja juustele.\nMacadamial on nahale ja juustele järgnevad tervendav toime:\ntoidab vitamiine ja mikroelemente;\ntoidab ja pehmendab kuiv nahka;\nnoorendab ja silub kortse;\naitab eemaldada armid ja armid;\nMakadamiaõli lisatakse puhastusvahendina kasutatavale kosmeetikavastasele kreemile, määrib huuli, silmade ümbrust ja seda kasutatakse mähiste jaoks. Maapähklivõi alusel valmistavad nad ette erinevaid maske. See sobib kõikidele nahatüüpidele. Järgmine on toitumismaski retsept.\nAustraalia kreeka pähkel - 1 tl.\nLilleseemne - 1 spl.\nNaturaalne jogurt ilma täiteainetena - 1 spl.\nKuidas süüa: jahutage kaerahelbed koos segistiga. Kuumutage õli veevannis kuni 40 kraadi. Vürtsige munakollane mittemetallist tassi ja lisage ülejäänud koostisosad. Segage toitainete koostis.\nKuidas kasutada: puhastage ja aurige nahka. Kandke maski 15 minutiga pintsli abil. Jääk puhastage veega ja kasutage niisutajat oma näole. Tehke iga nädala jooksul kosmeetiline protseduur.\nTulemus: mask toidab ja pehmendab nahka ning aitab ka lahti koorumisest, põletikust ja punetusest.\nÕli koostises olevad rasvhapped on niisutavad ja taastavad juukseid. Makadamia annab juustele loomuliku sära ja tugevuse, hoiab ära näpunäidete ristlõike ja pehmendab juuste struktuuri. Makadaamiaõlide baasil valmistatakse erinevaid maske. Allpool on retsept.\nAustraalia pähkelõli - 2 spl.\nLilleseemne - 2 spl.\nKaneel (pulber) - ½ tsp.\nKuidas süüa: kuumutage õli veevannis kuni 30 kraadi. Kui mesi on paks, lahjendage see väikese koguse sooja veega. Segatakse koostisosad mittemetallist tassi. Valmistatakse ette protseduuri jaoks polüetüleen ja soe sall.\nKuidas kasutada: kergelt niiske ja kammige juukseid. Kandke mask juurtele ja massaaźige segus. Seejärel laius mask üle kogu pikkuse ja hõõruda see juukse otsani.\nPead pannakse kile ja karusnaha. Menetlusaeg on 1,5-2 tundi. Loputage mask jooksva vee all, seejärel loputage juukseid jälle vee ja sidrunimahla seguga, et eemaldada õlidest õline läige.\nTehke kord 1 kord nädalas 1-2 kuuks.\nTulemus: pärast täielikku kulgu, juuksed muutuvad tervena, siidised, siledad ja nõelad.\nValmistatud makadaamiõli saab osta kosmeetikatoodete veebikaupluste ja apteekide ahela saitidel. Toidupoodlates on see väga haruldane, kuna seda kasutatakse kõige sagedamini kosmeetikatoodetes.\nMakadaamiõli on meeldiv õrn pähkli aroom, maitseaine maitse, helekollane värv ja viskoosne konsistents. Kosmeetika- ja kulinaarsetel eesmärkidel sobib ainult külmpressitud rafineerimata õli. Sellel ei tohiks olla kangeid lõhnu ja tumedaid setteid.\nKosmeetilise õli keskmine hind - 1050 ml 450 rubla. Kõlblikkusaeg - 1,5 aastat.\nMakadamiaekstrakti kasutatakse toiduainete kosmeetika- ja parfümeeria-, vürtsika ja aromaatsete lisaainete valmistamisel. Vabal turul leida see peaaegu võimatu. Sageli on see segaduses makadaamiaõli, kuid ekstrakti saamise tehnoloogia on radikaalselt erinev.\nMakadamiat ei tohi tarbida, kui olete allergiline pähklite, toote eripära ja seedetrakti ägedate haiguste suhtes.\nMakadamähkleid müüakse kohe kooritud kujul, kuna neid on koorest üsna raske eemaldada. Kõige sagedamini pakitakse neid 50 ja 100 grammi, pakitud vaakumkottidesse.\nSalvestage värsked pähklid tihedalt suletud klaasist või keraamilisse mahutisse. Kõlblikkusaeg ei ületa 2 kuud. Saate neid osta suurtes supermarketites. 1 kg pähklite keskmine hind on 2500 rubla.\nPärast makadaamiaõli kasutamist unustasin lõhenenud otsadest igavesti. Paar korda nädalas ma hõõrusin sooja õliga minu pähklitesse, mähkan oma pead ja magama minema. Hommikul pesta hoolikalt juuksed šampooniga ilma palsamita. Ma soovitan!\nVäga meeldivad need pähklid, maitsev ja kibeduseta. Enne magamaminekut kasutage makadaamiaõli silmade ümbruses masseerivate liikumistega. Alates selle kasutuselevõtmisest on vareste jalad peaaegu kadunud ja silmalaugude nahk on muutunud õrnaks.\nMakadamia on kõrgeim kalorsusega pähkel.\nVõite tarbida kuni 50 g päevas.\nKaalu langetamiseks asetage üks söögikord mõne makadaamiaga.\nMakadamiaõli kasutatakse naha ja juuksehoolduseks.\nHoia oma koera makadamia söömisel. Üksik mutter on piisav, et lemmikloom oleks tõsiselt mürgitatud.\nEttevaatust Koertele kahjulik! Hoidke makadaamia pähkleid oma lemmikkoera juurdepääsust: toode põhjustab tõsist mürgitust.\nVastavalt piirangutele, kui palju saate päevas süüa, pole makadamia ka silmapaistvat pähklit.\nNagu populaarsete vendade puhul, ärge sööge rohkem kui 30 grammi päevas, mis on sõltuvalt suurusest 9-12 nuklooli.\nPange makadaamiapähklid külmkapis hermeetiliselt suletud klaaspurki. Või külmutage sügavkülmas, pakendatud fooliumile.


Tartu naised karikavõiduni tüürinud Rikand: me ei võtnud võitu kohustusena, aga tundsime, et suudame – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 16.01.2022; 18:21\nAutor Getter Rang 16.01.2022; 18:21\nTartu Ülikool/Bigbank krooniti kolmandat korda karikavõitjaks. | Foto: Gertrud Alatare / volley.ee\nTartu Ülikool/Bigbank krooniti kodusaalis karikavõitjaks. Kaks eelnevat karikavõitu pärinevad aastatest 2017 ja 2018. Peatreenerina tegutseva Hendrik Rikandi silmist paistsid rõõm ja rahulolu saavutatu üle.\nHendrik Rikand, suured õnnesoovid tähtsa võidu puhul! Mis tunne sind tänasel mängueelsel hommikul valdas?\nHommikul oli täiesti tavaline tunne. Enne mängu tuli väike surin sisse. Ma ütlesin riietusruumis ka tüdrukutele, et väike surin peab sees olema. On see närv või miski muu, aga ilma selleta ei saa. Enne finaali peab see sees olema. Isegi väljakule astudes võib surin veel sees olla, mängu käigus see kaob. See mõnus surin annab listõuke, et mänguga korralikult alustada.\nKui võidujanus tüdrukud enne mängu olid? Kas valdas kõhklus või tundsite, et täna võib olla see päev, kui karikavõit koju tuleb?\nSiin on räägitud, et peaksime see hooaeg justkui favoriidid olema, aga arvan, et kuna meil on olnud muresid erinevate vigastuste ja haigustega, siis me ei võtnud võitu kohustusena, aga tundsime, et suudame. Oma kodusaal ka – siin oleme ikka tähtsaid mänge, mõne üksiku erandiga, võitnud.\nTäna olid saalis väga autoriteetsed treenerid – Kristjan Kais kommentaatoripuldis, Andrei Ojamets vastasvõistkonda juhendamas. Kui eriline on nende kõrval olles karikavõit võtta?\nAndreiga on mul juba pikalt eriline sõprussuhe – nii treener treeneriga kui sõber sõbraga. Eks muidugi, kui kõrval on mingis mõttes eeskujud või treenerid, kellelt olen üht-teist õppinud, neilt midagi juurde saanud, nende taktikalisi plaane või mõtteid rakendanud, siis lisab see ikka mingisuguse väärtuse. Praegusel hetkel oli oluline, et meie enda võistkond oleks ühtne ja usuks sellesse, mis me oleme see hooaeg teinud ja muudaks seda, mis eelmine hooaeg kripeldama jäi. Eelmine hooaeg me üheski finaalis mängida ei saanud, nüüd siis saime üle pika aja taas finaalis mängida ja läks kohe võidukalt.\nKui sa võrdled abitreeneri rolli peatreeneri rolliga, siis mis sinu jaoks üht teisest eristab ja kuidas sa erinevates rollides end tunned?\nAbitreeneri roll ongi abistav – sa annad nõu, sa oled mängus sees, aga sa ei võta vastu otsuseid. Need rollid on kindlasti erinevad. Tihti öeldakse, et abitreener on peatreeneri käepikendus, aga abitreener peab olema nii mängijate kui peatreeneri käepikendus ja leidma ühtse keskpunkti, kus asjad kokku panna. Abitreenerina oligi suurimaks katsumuseks kesktee leidmine ja seda eriti just naiskonna puhul. Olgu siis tegu sisemurede või muude asjaoludega, mida kurdetakse ja mida peatreenerile ei julgeta öelda. See oligi abitreenerina suurimaks rolliks ja vastutuseks. Kui abitreenerist tuled peatreeneriks, tuled enam-vähem samade nägude juurde, siis sa juba natuke tead, millised mured keda valdavad ja mis kedagi häirib. See teeb peatreeneri rolli minu jaoks lihtsamaks.\nKas peatreenerina võidu noppimisel on eriline maik juures? On see kuidagi magusam?\nMa isegi ei oska öelda. Võita on alati magus. Kui sa võidad võiskonnana, siis vahet pole, kas oled väljakul või väljaku kõrval, kõik on olulised. Kõik meie platsil olnud mängijad said selle võidu, kõik vahetusmängijad, kogu treenerite staff. See on võistkonnaspordi eriline pool, et võidu magusust saavad tunda kõik. Peatreenerina ei maitse võit nii palju magusamana, aga peatreenerina võites on muu kära natukene suurem. Ikka pead rohkem intervjuusid andma.\nJust, kohe lõpetame, et jääks aega ka tähistamiseks. Mida võidu puhul ette võtate?\nHomme on tööpäev. Kindlasti igaüks endale midagi lubab, aga kas me võistkonnana midagi ette võtame, seda ei julge lubada.\nPalju edu hooaja teiseks pooleks. Et tuleks sarnaseid momente veel ja veel!\nPrevious Post Aasta võrkpalluriteks valiti Laak ja Venno, aasta treener on Rikberg\nNext PostKolm nimekat Eesti koondislast tõttavad Viljandi Metallile appi


RIIK, ÜHISKOND, HARIDUS - Hoolekanne, hooldekodud Lõuna-Eestis - Infotelefon 7404020\nRIIK, ÜHISKOND, HARIDUS > Hoolekanne, hooldekodud Lõuna-Eestis\nHooldekodu - sotsiaalhoolekande asutus - eakate kodu - hoolekanne Asume Tartu maakonnas, Elvast 5 km kaugusel, 1880.a. ehitatud Uderna mõisahoones. Oleme 50 kohaline ööpäevaringset hooldust osutav hoolekandeasutus. Sihtasutuse eesmärk on suurenenud hooldusvajadusega inimeste elukvaliteedi tõstmine, säilitamine ja nendega seotud teenuste osutamine. --- www.kodu.ee/~udernahk\naste ja perede psühholoogiline nõustamine, nii kontaktnõustamine kui ka veebipõhine - psühhoteraapia - individuaalteraapia - pereteraapia - koolitused lastega tegelevatele spetsialistidele - sotsiaalse rehabilitatsiooni teenus ГОСУДАРСТВО, ОБЩЕСТВО, ОБРАЗОВАНИЕ; --- www.tugikeskus.org.ee\nKungla 28 Valga | Tel: 7663566\nMTÜ Valgamaa Tugikeskus on loodud 2004. aastal ja pakub erihoolekandteenuseid täiskasvanud psüühikahäiretega inimestele. Meie kodus elab kuni 50 sügava liitpuudega inimest, kes vajavad ööpäevaringset erihooldusteenust. Lähedalasuvas majas tegutsev päevakeskus võimaldab aktiivselt sisustada meil elavate klientide päevi. Olemas aed, kaldtee ratastooli kasutajatele, bussi- ja raudteejaam asub 200 meetri kaugusel, läheduses haigla, kultuuriasutused, turgja ostukeskused. --- www.valgamaatugikeskus.ee


Videod “Kalevipojast” | Hea Kodanik\nVideod “Kalevipojast”Пользователь Ajalugu Oskariga проект в категории Кино и фотография\n"Kalevipojal" on eesti rahva kujunemises tähtis roll, kuid kui palju me oma rahvuseeposest õigupoolest teame? Enamike inimeste kokkupuude "Kalevipojaga" piirdub kooli kohustusliku kirjandusega. Selleks, et "Kalevipoja" sisu põhjalikumalt mõista, on vaja aga teadmisi, mida koolis ei jagata - näiteks eepose loomise konteksti. Kuidas neid saada? Abiks tuleb Ajalugu Oskariga!\nÜks põhjus, miks inimesed Kalevipojast nii vähe teavad, seisneb selles, et seda ei ole edasi antud kõige selgemalt ega huvitavamalt. Katsume seda viga parandada tehes "Kalevipojast" kaks videot pikkusega 6-10 minutit.\nEsimene video on kergekaalulisem ning annab kiire ülevaate "Kalevipoja" sisust.\nTeises videos käsitleme raskemaid teemasid, näiteks "Kalevipoja" kirjutamise ajaloolist konteksti ning seda, kui palju on eeposes algupärast rahvapärimust. Videod valmivad kolme kuu jooksul ning laetakse üles meie Youtube'i kanalile.\nKas tahate teada, mitu korda on Kalevipoeg eepose jooksul maganud? Kuidas Kalevipojast sai eestlaste kuningas? Kuidas siil sai endale okkad?\nKui vastus on jah, siis ulatage Oskarile abikäsi!\nOskar ja tema meeskond teevad videosid Eesti ajaloost. Varasemaid videosid võib vaadata meie Youtube'i lehelt:\nKaks kuud Kalevipoja esimese video tegemiseks on täis. Kus siis Kalevipoeg on?\nAjalugu Oskariga meeskond oli vahepeal veidi takerdunud päris töö ja muude kohustuste tõttu ning seetõttu Kalevipoja videode tegemise alustamine venis. Nüüd käib töö aga täie hooga. Kalevipoeg hilineb, kuid ta tuleb augustis! Vabandame oma toetajate ees.\nKalevipoega oodates saate vaadata meie uut videot, mis räägib eestlaste algisadest: https://www.youtube.com/watch?v=YnviQdrLUPE (selles on ka "Kalevipoeg").\nПроект был поддержан 03.May.2017\nMeie siiras tänu + kajastame Sinu nime mõlema Kalevipoja video lõputiitrites.\nKõik eelnev + virtuaalne Ajalugu Oskariga tänukaart toetaja e-mailile.\nKõik eelnev + konkreetsele toetajale pühendatud lühike tänuvideo


Category: Health & Beauty, Suurim munn ja kuidas suurendada\nSuurim munn ja kuidas suurendada. Aitab väike peenis, kuidas suurendada\nValik on alati sinu, lähtu enda sisetundest! See on tagatud, et pakkuda teile maksimaalset tulemust. See omakorda takistab liigset verekaotust ja isegi surma. Kuidas suurendada seksuaalset iha meestel loomulikult Kaasautor: X töötajad Meie koolitatud toimetajate ja teadlaste meeskond on selle artikli autoriks ja valinud selle täpsuse ja laiuse. Vali välja keegi, kes saaks sind mure korral toetada ja aidata.\nKeegi ei saa sulle ette ütelda, kuidas sa peale seda end tunda võid või kui mõnus või valus võib sul selle käigus olla. Millal on õige aeg? Enne seksiga alustamist võta Suurenda liige Anaboliki, et mõelda, miks sa soovid seksiga alustada?\nVõtke partneriga aega, et teineteist Suurim munn ja kuidas suurendada õppida. Sul peaks temaga olema turvaline ja mugav koos olla.\nSelleks, et füüsilist lähedust jagada, ei pea kohe seksima. Suurim munn ja kuidas suurendada aitab esimese vahekorra õnnestumisele Suurim munn ja kuidas suurendada see, kui tunned end enne Mille liikmeks on laienenud kondoom vahekorda koos oma partneriga alasti olles hästi.\nMiks mitte enne teineteise kehasid ilma seksita avastada? Õppige teineteise kehasid tundma ja puudutama, lamage alasti teineteise kaisus ja silitage üksteist. Nii võib seks teie jaoks ühel hetkel väga loomulikul viisil alguse saada. Selline rahulik ja eesmärgistamata tegevus võtab maha ka sooritusärevust nii noorel mehel kui naisel, ning laseb esimesel korral pingevabamalt ja seega paremini välja kukkuda. Räägi oma partneriga. Hea oleks enne vahekorda partneriga oma soovidest ja võimalikest hirmudest rääkida, nii oskate te teineteist toetada.\nTehke seda kenas kohas. Selleks, et paremini lõõgastuda, peaks ruum olema soe ja meeldiv. Hea koht esimeseks seksikogemuseks on magamistuba, mille läheduses on vannituba. Samas võib-olla on sinu jaoks parim koht just näiteks telgis või lõkkeääres või köögilaual, peamine, et valik Suurim munn ja kuidas suurendada tehtud teadlikult. Inimesed mäletavad oma esimest seksikogemust elu lõpuni, seega loo selle õnnestumiseks head eeldused, et see kogemus saaks sind Peenise keskmine foto suurused edaspidi toetada.\nKui sa tunned, et sa Suurim munn ja kuidas suurendada taha seksida, siis seda ei juhtu, aga sa pead oma otsust selgelt väljendama. Enese Pihuste ulevaated liikme suurendamiseks seksiks võib luua sinusse vastumeelsuse seksi suhtes ka edaspidi, seega seksi alati vaid siis, kui see on Suurim munn ja kuidas suurendada tõeline soov — siis naudid seda tõeliselt.\nSuurim munn ja kuidas suurendada Nad saavad anda sulle nõu, vastata su küsimustele, sind julgustada, võtta maha asjatuid hirme või võimaldada sulle juurdepääsu kaitsevahenditele. Isegi kui sa enne vahekorda astumist nendega ei räägi, on hea, kui tead, kellega häda korral ühendust võtta. See maandab pingeid, mis esimese seksi planeerimisel niigi kuhjuda võivad. Kehalised muutused.\nÄra Suurim munn ja kuidas suurendada ja naudi protsessi. Kas see on valus? Üks sagedasemaid muresid seksuaalelu alustavatel neidudel on hirm valusa vahekorra ees. Paljud on sõprade käest kuulnud või internetist lugenud, et nn neitsinaha ehk hüümeni rebenemisega võivad kaasneda valu või et esimene vahekord võib muudmoodi ebamugav olla.\nKõige olulisem on see, et naine, kes on seksuaalelu alustamas, tunneks end selles olukorras mugavalt Kas on voimalik suurendada joodi suudaks lõdvestuda. Kui naine ei tunne end mugavalt, võivad lihased pingesse minna, mis teeb tuppe sisenemise kas võimatuks või ebamugavaks. Praktikas tuleb sellist olukorda, kus esimesel korral ei õnnestugi peenist tuppe sisestada, üsna sageli ette.


Kolmas päev - MINA esimesena! - Teele - Fitlap\nKolmas päev – MINA esimesena!\nTäna on kiire päev ja ma pean endale pidevalt kordama, et miski muu ei ole nii tähtis, kui minu õige toitumine. Minu vajadused esikohale. See on raske, see on väga raske. Ma olen harjunud mõtlema täiesti vastupidi. Ma ei tahaks öelda, et olen täiesti altruistlik inimene, aga ma tunnen kuidagi ennast mugavamana tehes olulisi asju, mis otseselt ei ole minuga seotud. Tegelikult on see muidugi enesepettus. Minu asjadega tegelemine on ju oluliselt raksem ja pingutust nõudvam.\nSöögid sain valmistatud. Kana ja šampinjonid küüslaugu ja kookospiima ning pastaga oli küll oivaline. Mu teismeline poeg kahjuks nii ei arvanud ja tal hakkas sellest söögist paha. No mis teha, teine kord talle sellist head kraami ei paku.\nKoosolekute vahel vaaritamas käimine ei ole just minu ettekujutus ideaalsest päevast, aga täna nii läks. Õhtusööki sõin autoroolis. Paras tsirkus pastat autoroolis süüa… ja kindlasti liikluseeskirjaga vastuolus. Kartsin, et kui ma ei söö oma fitlap õhtusööki enne viimast kohtumist, siis ma ei pea vastu ja söön midagi väga maitsvat, mida seal pakutakse. Ma isegi ei vaadanud magustoidu poolegi … no tegelikult korraks ikka vaatasin, aga korduvalt keeldusin.\nOlen teinud oma peas märkmeid selle kohta kui tihti käib mul mõttest läbi see, et võiks midagi magusat süüa. Eile juhtus seda umbes kuus korda. Täna kolm korda.\nTäna kuulasin vahelduse mõttes taas kord audioraamatut "Think like a freak". Autoritelt Dubner and Levitt’ on see üks hea mõttemaailma läbiraputaja. Tänase kuulamise teemaks oli midagi, mille seostasin oma seniste dieedi pidamistega.\nÜhesõnaga mõte selles, et ebaõnnestumine ja mõne tegevuse pooleli jätmine ei ole mitte alati halb asi. Vahel on rohkem kasu mõne tegevuse pooleli jätmisest kui lollikindlast edasi purssimisest, kuid tuleb õppida ja analüüsida, mis tehtud ja miks tegevus ei viinud eesmärgile. Need on justkui teadusliku katsed – tuleb katsetada, kuni katse õnnestub.\nMina suutsin luua paralleeli oma seniste erinevate dieedi pidamistega ja nende pooleli jätmistega. Tean, mida olen igast ühest neist õppinud ja mida kaasa võtnud, et liikuda edasi eesmärgi saavutamise suunas.\n6255 lugemist / 3 fänni