Hulluse süvenemine | | Virgo Kruve blogi\nTäna on viimane päev esitada avaldus Riigikogu valimistel kandideerimiseks. Juba eile nägin TV3 uudistes ühte taolist üritajat, Maardu politseis töötavat meest, kes tahab ka parlamenti saada. Mõtlesin siis, et ilmselt on mingi kummaline kuuseis, sest kuidas tuleb 1/13000 Siseministeeriumi teenistuses olevast ametnikust mõttele, et tema võiks saada mandaadi ja osutuda valituks. Kui tal on üleliia 8700 krooni (eurodes arvutage see ise), siis see peaks olema umbes tema ühe kuu palk. Ma ei prognoosi talle isegi mitte saja hääle saamist, sest kes ikka tahaks po-lits-ei poolt hääletada. Jah, ta on mõnevõrra tuntud aga seda kriminaalide seas, kes peavad teda vältima ja pigem põgenema. Nemad küll tunnevad teda aga ei hääleta elusees tema poolt. Seevastu tavalised valijad ilmselt ei tunnegi teda ilma mundrita ära, sest peale eilse telekaamera ees olemise pole ta ilmselt meediasse pääsenud.\nKokkuvõttes on siis praegu valimiste hulluse süvenemise periood, kus ametnikud mõtlevad ka valituks osutumise ja 4 keskmise palga teenimise peale.\n← ERR muutis artiklit ja kirjutas ajalugu ümber\nVõlgniku ja võlausaldaja kohtumine →


Mõttemõlgutused: Nädala mõte: loon ise oma elu!\nNädala mõte: loon ise oma elu!\nÄrge uskuge kõike, mida teile räägitakse! Teate ju küll, kuidas jutud muutuvad nagu telefonimängus. Igaüks paneb juurde selle, mida kuulis, mõtles, eeldas- ehk siis iseendast lähtuva improvisatsiooni.\nNeed, kel on olnud kokkupuuteid meediaga, teavad, et mitte alati ei pruugi ajakirjanikule piisata sinu ütlustest, vaid ikka on vaja midagi juurde panna. Ikka selleks, et müüks paremini. Jumal nendega! Igaüks tahab ju hea olla ja hästi teenida. :)\nSeepärast on tervislikum keskenduda iseendale ja oma tunnetusele. Ei ole vaja süveneda intriigidesse, sest alati on jõudusid, keda need huvitavad. Intriigid juhivad ju tähelepanu oluliselt kõrvale. Asjad puhutakse suureks, inimesed hakkavad mingit teemat ketrama ning unustavad ümbruse. Samal ajal aga....\nInimesed, kes lasevad ennast kõigest sellest kõigutada, ei pööra enam tähelepanu iseenda elule ja selle loomisele. Nemad on süvenenud teiste eludesse. Nad ei märka seda, kuidas oma eluga edasi minna, milliseid võimalusi see pakub ja kui imeline on tegelikult inimene kui niisugune! Arutelu endast ja oma olemusest on väärtus, mis paneb asjadele vaatama teise pilguga.\nKes teine saaks inimese eest elada kui mitte tema ise? Ei tee siin midagi valitsus ega perekond, kui inimene ise oma elu elada ei taha. Muidugi on kergem kulgeda vaikselt, lugeda ajakirju, kadestada teisi, siunata valitsust ja ohata rikka naabri suunas. Tegelikult on igal inimesel oma elu Ning niipea kui inimene lõpeta enda võrdlemise teistega ja usub, et iga inimese elu on ilus erineval kombel, mitte ühiskondlikult paikapandult, saab temast oma elu looja.\nMida rohkem inimene mõistab oma vajadusi, seda rohkem saab ta aru, kui vähe ta tegelikult vajab ja kui tühised on sageli ühiskondlikud väärushinnangud. Siinkohal ei räägi ma muidugi nn. kümnest käsust, vaid meie praeguses ühiskonnas valitsevatest suundumustest - millisesse kasti keegi kuulub, milline on tema nahavärv, milline on elukoht (linnas vs maal) jpm. Inimene mõistab, et ta võib olla vaba! Vaba kõigest, mis rusub, sunnib, kohustab. Ta võib oma elu korraldada just niisuguseks nagu ta tahab. Oluline on olla õnnelik, saada elamisest rahuldust ja julgeda olla see, kes ta tegelikult olla tahab - maa- või linnamees, arst või koristaja, kokk või jurist. Kõik see, mis pakub rõõmu on südamele hää!\nEt aga oma eluga tegelda, ei ole vaja kuulata seda, mida teised räägivad. Vaja on leida iseennast ning käituda oma uskumuste ja südamesoovide järgi.\nPilt: "Rõõm" internetist\nPostitaja: Kyllike kell 23:35


Kasutage oma sülearvutit ergonoomilise sülearvutiga.\nKasutage oma sülearvutit väljas.\nSuvi on tulnud kodutöötajatele, liigutage oma kontorit väljas!\nSee on päikesepaisteline päev … soov vaba aega veeta on tugev! Väljaspool tööpäeva, kus päike paistab, ja lindude siristamine ja tuul puhub fantastiliselt! Võtke oma sülearvuti ja töötage aias või terrassil ja isegi basseini ääres või rannas!\nKorraldage oma sülearvuti laud väljas. Sul on vaja selliseid funktsioone omavat terrassi või aeda:\nVarjatud ala ekraani vaatamiseks.\nVälistingimustes töötades on varju sinu sõber, mõned praegused seadmed sisaldavad “siseruumide / välistingimustes” tehnoloogiaid, mis on mõeldud nähtavuse tagamiseks sees või väljaspool, aga särav päike on hästi liiga hele. Kui soovite isegi sülearvuti teksti täielikus päikeses lugeda, peate helendama heledust, mis sööb teie aku kasutusaega ja see ei ole isegi kõik loetavad. Välismaal töötamine seisneb stressi vähendamises ja otsese tähelepanu edendamises tööga seotud ülesannetele; silmade pingutamine muudab lõdvestunud fookuse väga raskeks kogunemiseks. Lisaks muudab sülearvuti lahtise päikesepaistega lõhkamine ainult selle töötamise palju raskemaks.\nVäliskliima võib olla mugavam kui kliimaseadmetega siseruumides: vajate ainult ventilatsiooni, reostust ja madala müra. Pikaajaline päevane kokkupuude konditsioneeriga kui avatud kutse haigustele nagu reuma, südame seiskumine, kopsupõletik ja artriit. Istudes pikka aega kliimaseadmega ruumis või külma keskkonnaga, võib see põhjustada liiges- ja lihasvalusid, mis võivad tulevikus põhjustada kaela, selja või jalgade reumaatilist valu. Tüüpilised kroonilised reumaatilised valud liigestes või lihastes muutuvad intensiivsemaks, kui inimesed jäävad pikka aega konditsioneeriga toas. Hingamisteede süsteem kannatab suuresti, kui keha on pikka aega avatud külma kliimaseadmega ja aitab bakteritel ja viirusel, mis põhjustavad kopsupõletikku, larüngiiti ja farüngiiti, areneda. Hingamisteede ärrituse oht on üsna kõrge, kui kliimaseade on liiga külm ja nende bakteri- või viirusinfektsioonide teke on kerge koguda, mis põhjustab kopsudes, kurgus, ninas või kõrvas probleeme. See algab triviaalsetest haigustest nagu külm, katar ja köha; ja järk-järgult muutub see raskemaks neuralgiale (valu) pea või torso, hamba-, peavalu ja sinuse puhul.\nMõned alternatiivsed süsteemid võimaldavad teil neid vabaõhu ruume jahtuda ning muuta need lihtsalt rõõmuks, temperatuuri langetamiseks, lendavate putukate hoidmiseks väikese energiatarbimisega. Kuidas see toimib: Udumoodulid toovad vee vooluvõrgust 60-70 baari rõhuni, pihustades seda spetsiaalsete pihustite kaudu, et pihustada seda ainult 10 mikroni tilkades, nii et vesi aurustub koheselt, vähendades ümbritsevat temperatuuri. Seda protsessi nimetatakse soojusdünaamikaks: vesi vajab aurustumiseks energiat, 600 kalorit, et aurustada ainult üks gramm vett, ja see energia vahetamine põhjustab temperatuuri languse.\nIste mugaval ja ergonoomilisel lamamistoolil või kiesilauas.\nMuidugi, sul on juba istung, kuid Market pakub palju päikesevarju ja suviseid lamamistoole igale maitsele, stiilile ja ergonoomilisele vajadusele, mis on realiseeritud mitmetes materjalides ja lõpetades iga eelarve täitmisega. Outdoor Home Workers’i jaoks on soovitatav ergonoomiline Recliner, mis on valmistatud mugavatest ja transpirantidest materjalidest, nagu rotangist või puuritud tehnilistest tekstiilidest. Peamiselt pakutakse käetugesid, mis aitavad käed ja käed, klaviatuuri kirjutamise ja hiire, ergonoomiliste padjad, padjad ja jalatugi hoidmiseks, jalgade jalad, nimmetugi.\nErgonoomiline tugi, et saada täiuslikku positsiooni sülearvutiga töötamiseks.\nLounge-tek toega saate hõlpsasti leida optimaalse positsiooni sülearvutiga töötamiseks. Saate reguleerida süle\narvuti salve kõrgust, kallet ja pöörlemist ning saada ergonoomiliseks täiuslikuks seadistamiseks, nagu soovitame allpool.\nÄrge hoidke sülearvutit oma kehaga.\nNagu mobiiltelefoni hoidmine liiga lähedal oma peale, hoiab sülearvuti nii lähedal kehale, et kiirgus voolab otse teie kehasse ja mõnda oma kõige tähtsamatesse organitesse. Ja kui te olete rase, loomulikult on ohud veelgi hullemad. Sülearvuti leiutati kasutajate liikuvuse tagamiseks. Sülearvuti põlvili tasakaalustamine võib põhjustada naha püsivat värvimuutust ja arvutite tekitatud soojus võib põhjustada nõgeslöögilaadset löövet, mida nimetatakse röstitud naha sündroomiks. Lounge-teki tugi hoiab teie sülearvutit peatamata ilma otsekontaktita oma kehaga.\nAsetage ekraan silmade kõrgusele.\nIdeaalis seadke sülearvuti kõrgus ja ekraani nurk, nii et saate ekraani hõlpsasti vaadata ilma kaela painutamata või pööramata ja asetada selle enda ette oma käe pikkusele. Selleks peate tavaliselt tõstma sülearvutit mõne tolli kõrgusel oma laua taga, mida saate teha, asetades selle stabiilsele tugipinnale, näiteks sülearvuti alusele või paksule raamatule.\nKasutage eraldi hiirt.\nOlge lahke oma randmetele, kasutades iseseisvat hiirt, mitte hiire, mis on kaasas sülearvuti klaviatuuri. Asetage hiir reguleeritava asendiga hiire platvormile, nagu Lounge-teki hiirepadjad, nii et saate seda oma keha lähedal hoida ja hoida randmevastuvõtja selle kasutamise ajal. Mõned inimesed, kellel on randmevalu, saavad nädalavahetusel vaheldumisi 2 või 3 erineva mudeli vaheldumisi, nii et randme ei ole alati samas asendis.\nViige ekraan võimalikult lähedale.\nSaage oma suurima võimaliku ekraaniga sülearvuti teie vajadustele, et vältida stressi tekitavat stressi, et näha teksti väikestel ekraanidel. Kui leiate, et näete oma ekraani, tõmmake sülearvuti võimalikult lähedale, ühildub õigesti käe ja randme õige asendiga: see on lihtne Lounge-tek toega.\nPropage oma jalad.\nKui peate tõstma oma tooli nii, et käed ja randmed oleksid mugavalt paigutatud, kontrollige, kuidas jalad on nurga all. Teie põlved peaksid olema teie puusade tasemel. Kui teie puusad on liiga kõrged, peate jalgade alla panema jalatugi või väikese kasti, et neid üles tõsta ja hoida ülemäärast koormust maha oma alaselja.\nTehke lühikesed vaheajad iga poole tunni tagant; vähemalt võtke silmad ekraanilt maha ja lase neil puhata kaugel. Parim lahendus on teha mõningaid lihtsaid venitamisi oma laua ääres, nagu näiteks kaela, õlgade, käte ja jalgade venitamine. Iga ühe või kahe tunni järel jätke oma laud ringi liikumiseks, et saada veri ja lihaseid liigutada. Rakendused, mis seda teile meelde tuletavad, on kasulikud, näiteks Apple’i toodete StandApp. Lounge-teki tugi võimaldab teil vabalt liikuda: on lihtne tõusta ja pausi teha, tulles tagasi kõigi asjadega ja oma tööga nagu tavaline töölaud.\nKa sülearvutid töötavad paremini sülearvutiga.\nTekstiili- ja ebakorrapärased pinnad (tüüpilised sülearvutite toetamiseks jalgadega) võivad peatada sülearvuti jahutusõhu, mis põhjustab ülekuumenemist ja madalat jõudlust. Lounge-teki tugedel on puuritud salv ja need on varustatud jahutusseadmetega, et parandada õhuvoolu sülearvuti all, kus tavaliselt on õhuavad.\nWi-fi tsoon ja toitepunkt laadimiseks.\nKeegi, nagu kirjanikud või projektijuht, võib töötada iseseisva tootmistarkvaraga võrguühenduseta. Enamik inimesi vajab veebis surfamist ja peaasjalikult piisab, et olla ühendatud maja wi-fi-ga. Mõnikord võib olla kasulik wi-fi laiendaja, kuid enamikul nutitelefonidel on allalaaditavad rakendused, mis võimaldavad teil sülearvutit telefoni ühendada ja kasutada interneti hotspotina. Või võite osta sülearvuti jaoks manuse (USB-võtmed, kuubik), mis võimaldab traadita internetiühendust peaaegu kõikjal (loomulikult tasu eest). Sülearvuti laadimiseks on vaja ka jõupunkti või päikesepatareid.


esmaspäev, 19 august, kell 19:39:06\n"Kuninga kõne" sai neli Oscarit\nHollywoodis jagati pühapäeval Ameerika filmiakadeemia auhindu Oscareid. Film “Kuninga kõne” võitis parimana neli auhinda.\n27.02.2011 - 19:45\nHeiki Sibul: Sinu häälel on jõud!\nVabariigi valimiskomisjoni esimees selgitab, miks on oluline minna valima.\nÜhing kutsub inimesi valimisvaatlejaks\nVabariigi Presidendi kõne iseseisvuspäeval\nVabariigi President Toomas Hendrik Ilves alustas Eesti teatri- ja kontserdisaalis peetud kõnet Haapsalu lastekodu tragöödiat meenutades.\n24. veebruarist saab veebis hääletada\nElektrooniline hääletamine algab 24. veebruaril kell 9. Hääletada saab ööpäev ringi kuni 2. märtsini kell 20. Elektrooniliselt antud häält saab teatud aja jooksul muuta.\nRumm: Kuidas ma Õhtulehega ebaviisakalt käitusin\nRiigikogu liige Hannes Rumm kirjutab oma blogis, miks ta ei soovinud Õhtulehe ajakirjanikule vastata. Rummi häiris see, et ajakirjanik soovis teada saada vaid negatiivset poolt tema ja ta kolleegide tööst.


Kalapäraselt - värske kala ostmine, puhastamine ning fileerimine - Menüü.ee\nKalapäraselt - värske kala ostmine, puhastamine ning fileerimine\nKas liha või kala? Või hoopis juurikad? Ehk ei ole need küsimused nii igavikulised kui seda on küsimus munast ja kanast, kuid eriarvamusteks on ainest küllaga. Viies läbi Korzetsi õpiköögi kalakoolitusi küsitakse meilt tihti, et kas me toitume ka kodustes tingimustes ainult kalast? Õpikööklaste suureks pettumuseks olen pidanud aga alati tõdema, et nii Vladislav kui ka mina sööme peale kala ka liha. Ja mis veelgi hullem, meile meeldivad ka juurikad!\nSellele vaatamata tunnen mina ennast siiski kõige paremini just kalaroogade valmistamise juures ning oma kogemusi kalade valmistamisest proovin ma järgnevalt Teiega pisut ka jagada.\nKõigepealt peab ütlema, et hakates kaladest rooga valmistama tuleb teada, et kalade liha on struktuurilt õrn, nõudes toidu valmistajalt tähelepanu ning hoolt. Pole vahet, kas praed, aurutad, keedad või küpsetad kala hoopis ahjus – valvel pead olema sa pidevalt. Liiga palju küpsetamist – ning kala liha muutub tuimaks ja puiseks. Liiga vähe küpsetamist – ning kala jääb tooreks.\nAga alustama peab ikkagi algusest, milleks on kala ostmine.\nVärske kala eristamine vananevast pole sugugi raske. Selleks on vaja kala vaid vaadata, nuusutada ning pisut ka katsuda. Kuidas kahe viimase meetodi kasutamisele reageerib kalamüüja, ei oska öelda. Enamasti on müüjad siiski piisavalt vastutulelikud laskmaks kalasid ka lähemalt uurida.\nVärske kala esmaseks tunnuseks on tema lõhn. Kui kala eritab ebameeldivat, vänget haisu, siis on targem konkreetne kala ostmata jätta ning valida söögiks midagi muud.\nTeiseks kala värskuse tunnuseks on tema lõpused. Hingamisorganid, mis liiga kaua seisnud kala puhul hakkavad juba eelnevalt mainitud haisu tekitama, muutuvad aegamööda oma värvuselt ilusast roosakas-punastest tuhmiks ja halliks.\nKui olete lõpustega rahul, jätkake vaatlust ning vaadake korraks kalale silma. Silmad peavad olema selged ning pisut punnis. Seisnud kalal hakkavad silmad aegamööda sissepoole vajuma, olles päris vanal isendil juba selgelt lohkus ning verised.\nKala soomused võiksid olla kaetud läbipaistva limaga ning kala liha näpuga torgates elastne, võttes tagasi esialgse kuju.\nNeid lihtsaid nõuandeid järgides võite olla kindlad, et kala mille ostsite on hea ja värske.\nJõudes koju, on soovitav kalad võimalikult peatselt puhastada lõpustest ning sisikonnast. Puhastamata kala rikneb tunduvalt kiiremini kui puhastatud kala. Sisikonnast puhastatud kala võib külmkapis aga säilitada vajadusel 3-4 päeva ilma, et peaks liialt muretsema kala värskuse üle.\nKala puhastamiseks varu enda lähedusesse korralik, terav nuga, supilusikas, majapidamise paberit, kala näpitsaid luude eemaldamiseks ning soomuste eemaldamiseks kalariiv.\nPuhastamist alusta kala soomuste eemaldamisega (soomuseid, nende pehmuse pärast, pole mõtet eemaldada forellil ning lõhel). Soomuste eemaldamiseks on võimaluse korral soovitav minna õue. Nimelt lendab soomus puhastamise ajal suure kaarega laiali ning nende kokku korjamine pole tegevus mõnusamate killast – õuenurgas ei tekita soomused aga tõenäoliselt kellelegi tüli. Kui välja minemise võimalus puudub on üheks nipiks veel panna kala kilekotti ning soomused eemaldada otse kilekotis. Soomused tuleb eemalda liikudes sabaosast peani ilma selleks liigset jõudu tarvitamata. Nimelt kasutades liigset jõudu võib kergelt vgastada kala liha.\nSisikonna eemaldamiseks tuleb kala pöörata lõikelauale külili, kõhuga enese poole. Nuga tuleb torgata kala sabaosas olevasse auku ning nuga mitte liiga sügavale lükates kõht kuni kala peani lahti lõigata.\nNüüd jõuab kätte see hetk, mis tõenäoliselt ei meeldi eriti kellelegi. Käsi tuleb pista kalale kõhtu, võtta kinni sisikonnast ning see eemaldada. Sisikonna eemaldamise juures tuleb olla ettevaatlik, et mitte vigastada kala sappi, mis kala lihale nõrgudes jätab talle viha maitse. Kui eelnev peaks siiski juhtuma ning kala liha on sapinõre tõttu muutunud kollakas-pruuniks tuleb sapine liha, kas välja lõigata või proovida kiiresti paberiga puhastada.\nKui sisikond on kõhust kätte saadud tuleb kala selgroo siseküljest eemaldada neerud. Selleks toiminguks sobib hästi supilusikas, millega kraapides saab need vereriba meenutavad organid päris hästi kätte.\nKala puhastamise lõpetuseks tuleb eemaldada kala pea tagaosas olevad lõpused. Lõpused ehk kala hingamisorganid on tema keha kõige bakteririkkam osa. Olles mugav ja jättes lõpused välja võtmata muutub näiteks supileem hägusaks ja kaotab oluliselt oma maitses.\nLõpuste eemaldamise juures tasub aga olla ettevaatlik ning neid mitte liiga uljalt välja hakata kiskuma. Nimelt on kaladel siin-seal väljaturrituvaid luuotsakesi, mis kergelt käsi vigastada võivad. Abiks tasub võtta väike nuga, mida kasutades on kerge kalalt lõpused välja lõigata.\nNüüd kui kala rookimine on lõpetatud tuleb kala korralikult seest majapidamise paberiga puhtaks pühkida. Kala puhastamise juures vett kasutada pole soovitav. Nimelt on kala liha nagu juba eelnevalt mainitud õrn ning imab pesemise ajal enesesse piisavalt vett, mõjutades sellega ka paratamatult lõpptulemust.\nMinnes edasi fileerimise juurde on selle tegevuse jaoks vaja kahte asja. Esiteks – kala pikkuse järgi valitud õige mõõduga head, kitsa õhukese teraga, nõtket fileerimise nuga ning teiseks – kogemust. Viimase puudumisel ei jää üle muud kui harjutada. Naljaga pooleks öelduna piisab nii 100 kala fileerimisest, et asi enam-vähem käppa saada. Tegelikuses aga tulevad fileerimise nipid mõnele kiiremini, mõnele aeglasemalt kätte - tulemata nad igatahes ei jää!\nKala fileerimiseks peab ta asetama kõigepealt seljaga enese poole. Esimene lõige toimub lõpuste tagant risti lõigates kõhust seljani. Seejärel tuleb nuga keerata lapiti ning võimalikult pikkade tõmmetege mööda selroogu peast kuni sabani filee rootsust eemaldada. Lõigata on mugavam kui noast vaba käega lahtilõigatud fileed kõrgemal hoida. Kui esimene filee on eemaldatud tuleb kala tõsta ümber nii, et kala oleks jätkuvalt seljaga lõikaja poole lihaosa üleval ning korrata eelnevalt kirjeldatud lõikeid.\nKui mõlemad fileed on rootsu küljest lahti lõigatud tuleb ettevaatlike lõigetega eemaldada ka ribiluud. Selleks tuleb nuga sätitada ribide juurde ning lõigata nad võimalikult vähese lihakuluga kalafilee küljest lahti.\nNüüd jääb vaid näpitsatega noppida luud, mis kalade paksu seljaosasse peitunud ning ongi valmis!\nSellega ongi üle vaadatud kalade ostmise ning eeltöötlemise osa. Järgmises artiklis tulevad jutuks juba praktilised nõuanded kalade kokanduslikuks valmistamiseks.\nSeniks head 100 kala fileermist!\nMärksõnad: kala fileerimine kala ostmine kala puhastamine


Mental breakdown - end or new beginning?\nkuupäeval jaanuar 23, 2016\nMa olen juba väga kaua aega mõelnud, kas ja kuidas möödunud poolest aastast kirjutada. Siin see lõpuks on.\n2015.aasta hooaeg sai juba päris tükk aega tagasi läbi, kuid ma ei ole suutnud sellele korralikku punkti panna, sest hooaja analüüs on senimaani tegemata. Miks? Kuna hooaja lõpp niitis mu jalust ja tagasi järje peale saada on äärmiselt keeruline.\nPeale MMi tundsin end väsinuna, kuid minu sees oli kõike liiga palju, et puhata ja rahulikult võtta. Uued ja kõrgemad eesmärgid, kohusetundlikkus, motivatsioon, tahe, lootus – seda kõike oli rohkem kui küll. Peale lühikest puhkust treenisin hoolega edasi, kuid ma ei suutnud võistelda, sest end vaimselt kokku võtta oli äärmiselt keeruline.\nVaimne väsimus võistlustest, 1,5x õppekoormus ülikoolis, muutused eraelus – see kõik viis mu mental breakdown’ini.\nSeda perioodi oma elus kirjeldaksin ma kui möödapääsmatut situatsiooni, mis pani proovile, kui tugev ma olen ja kuidas ma raskustest üle saan. Olukord, mida peab ise kogema ja mitte vaid korra. See oli aeg, kui istusin, vaatasin aknast välja ja mõtlesin, kui ideaalne ilm trenni tegemiseks on, kuid uksest välja ei astunud, sest ma ei tahtnud, ei jaksanud. Avasin märkmiku ja vaatasin, mis koolis ees ootas. Seejärel võtsin kätte õppematerjalid, lugesin mõne üksiku lause millestki, mis mind tõsiselt huvitab, kuid sulgesin selle sama targalt nagu enne. Võtsin kõrvaklapid, viskasin voodisse pikali, panin muusika tööle ja puhkasin, kõigest. Vaatasin lage ja poetasin mõne pisara. Kõikvõimalike asjade vastu oli blokeering, ma ei suutnud midagi nautida ning viimne kui üks tegevus käis minu tujude järgi. See oli aeg, mil paljud oleksid alla andnud või käega löönud, mina lasin aga kõigel omasoodu kulgeda ning keeldusin alla andmast, sest if you give up now then what were you even fighting for?\nÜmbritsevad inimesed, minu enda mõtted ja eesmärgid aitasid mul seda perioodi üle elada. Praeguseks ei ole ma veel sellest sügavast august täielikult välja tulnud, kuid olukord on kordades parem sügisega võrreldes. Ma olen leidnud taas tee iseendani ja selleni, mida tõsiselt armastan – orienteerumiseni.\nMöödunud võistlushooaja kohta võin mõne sõnaga öelda, et see oli seinast seina. Füüsiliselt olin senimaani elu parimas vormis ning vaimselt madalpunktis. See oli hooaeg, kust sain väga palju uusi ja väärtuslikke kogemusi. Jooksin võistlusi, mida ootasin pikisilmi ja neid, mida jooksin täiesti tühja tundega või isegi vastu tahtmist. Ma käisin enda esimestel juunioride maailmameistrivõistlustel ning naasesin sealt heade tulemuste, oluliste õppetundide ja kõrgemate eesmärkidega. Õnnestumisi oli meeletult, ebaõnnestumisi niisamuti. Hooaja negatiivseimaks kogemuseks oli Junior European Cup Saksamaal, mil ma olin füüsiliselt väsinud ja vaimselt nullis ehk kõik, mis sai valesti olla, seda ka oli. Iga ebaõnnestumine aga õpetab mulle nii mõndagi ning aitab mul ainult paremaks saada.\nEmbrace your scars, they remind you of how far you've come.\nUue hooaja ettevalmistus kogub hoogu – võimalusi on rohkem, füüsiline vorm tõuseb ja ma tunnen end tugevamana kui kunagi varem. Eesmärgid minu enda jaoks saavad järjest täpsemalt paika pandud, kõrgemad kui kunagi varem, sest kehvem ei saa ju olla. Ootan huviga, mis uus hooaeg endaga kaasa toob!\nVahepealsel ajal on mul väga palju sügavamõttelisi vestlusi ja arutelusid olnud selle üle mida ma teen ja kuhu välja jõuda tahan. Need on aidanud mul enda sihte reaalsemaks muuta ja elu osasid terviklikumaks ühendada. Senimaani olen ma üritanud enda spordi-, õpingute- ja vabaajamaailma lahus hoida, sest need tundusid täiesti erinevad. Hiljuti mõistsin aga, et kui tahan enda eesmärkideni jõuda, pean oma maailma üheks tervikuks ning kõik osad üksteist toetavaks saama. Selle viisi leidmine ei ole minu suhtumise juures just kõige kergem, kuid eesmärkide nimel olen valmis kõigeks.\nViimaseks mõte, mille mu parim sõbranna mulle ühel päeval ütles: „sportlased on hullud inimesed, kes otsivad valu“. Igaüks võib sellest oma tõlgenduse teha, kuid mina nõustun selle väitega täielikult enda kogemuse põhjal. Me ei otsi sellist valu, mida tunned kui lööd näiteks varba vastu kapinurka või kui jätad kogemata sõrme ukse vahele, vaid seesmist valu. Sellist valu, mis pingutades laseb mõistusel öelda, et aitab, aga mille peale me vaid muigame ja edasi pingutame. See on vastik ja nõme sel hetkel ning võibolla me tahamegi alla anda, sest see on igati inimlik, aga kui olla vaimselt nii tugev ja end edasi sundida, siis see heaolutunne peale pingutust on väärt kõike siin ilmas. Need, kes ei ole seda kunagi läbi teinud, ei olegi võimelised seda hindama. Mina isiklikult võin öelda, et see on üks peamine põhjus miks ma üldse treenin ja võistlen.\n"Pain is temporary. It may last for a minute.. or an hour.. or a day.. or even a year, but eventually it will subside and something else will take it's place. If I QUIT however, it will last forever!" Lance Armstrong.\nLõpetuseks tahaksin tänada kõiki, kes sellel raskel perioodil minu kõrval olid ja toetasid. Tänu Teile mõistsin, et kõigest on võimalik välja tulla ja maailm on ikka värviline. Oma eesmärkide nimel tuleb tööd teha ja vaeva näha, kuid seda ei ole võimalik üksinda saavutada. Minu teekonnal on algusest peale toeks olnud minu armsad vanemad, OK Võru ja Võru Spordikool. Möödunud hooajal ja praegusel ettevalmistusperioodil on mind toetanud Grete ja Sigrid ning uueks hooajaks aitab mul valmistuda Adrenalin Arena. Suur suur aitäh Teile! :)\nMy mental breakdown was a new beginning!


Riigil on Merelaevanduse eest saamata 127 miljonit krooni - Äripäev\nRiigil on Merelaevanduse eest saamata 127 miljonit krooni\n09. august 2001, 09:05\nEesti Merelaevanduse erastanud ESCO Holding on jätnud Eesti riigile tähtajaks maksmata 127 miljonit krooni, mida firma ei suuda tasuda ilmselt majandusraskuste tõttu, kirjutab Postimees.\nErastamisagentuuri spetsialist Katrin Kivi möönis Postimehele, et ESCO Holdingul on tõesti osa järelmaksusummast õigeks ajaks tasumata. Postimehe andmetel moodustab maksmata 127 miljonit krooni ligikaudu poole Merelaevanduse teise osa erastamise rahast.\nASi Eesti Merelaevandus (EML) aktsiad erastati kahes osas. 70 protsenti aktsiatest müüs riik 1997. aastal 700 miljoni krooni eest ESCO Holdingule, ostusumma tasuti kohe lepingu allakirjutamisel.\nKaks aastat hiljem ostis sama firma ka ülejäänud 30 protsenti EMLi aktsiatest, mille eest tasumine pidi käima pikaajalise maksegraafiku alusel. Maksetähtaeg möödus tänavu 8. märtsil.\nKivi andmetel on ESCO Holding esitanud enne maksetähtaja lõppemist tänavu märtsis taotluse pikendada tähtaega ühe aasta võrra.\nMiks pole erastamisagentuuri nõukogu taotlust seni menetlusse võtnud, ei osanud Kivi öelda. Agentuuri töötajad pole edastanud taotlust mitmele vahepeal peetud istungile ja seda pole ka lähitulevikus kavas arutada. ?Taotlust pole nõukogu 15. augusti istungi päevakorras,? nentis Kivi.\nErastamisagentuuri nõukogu liige Tiit Tammsaar avaldas imestust ja nördimust, miks pole nõukogu seni maksetähtaja pikendamise taotlust näinud. ?See on ennekuulmatu, et niivõrd olulise küsimuse arutelu on seni viibinud,? leiab Tammsaar.\nPostimehele on väidetud, et ESCO Holding pole täitnud majandusraskuste tõttu ka kohustust investeerida EMLi kahe aasta jooksul 3,1 miljardit krooni.\nPostimehe andmetel hoidub suuromanikust Norra laevandusfirma Tschudi Eitzen väikeaktsionäre EMLi majandusseisust teavitamast. Viimased sellekohased andmed pärinevad aastast 1999.\nMerelaevanduse erastamise ajal 1997. aastal kuulusid ESCO Holdingu erastajate sekka Eesti firmadest Ühispangale kuuluv Ühisinvesteeringud, Balti Cresco Investeerimisgrupp ja toiduainetootja Epeks.


Topelttekk Aloe Vera | Dormeo\nClub5 liikmedsäästavad 75,99 € sellelt tootelt.\nKirjuta kommentaar (7 Reviews)\nMõnus ja pehme topelttekk\nVäga hea lahendus nii suvel, kui ka talvel kasutamiseks. Võin kindlalt soovitada, kuna ise olen väga rahul oma ostuga.\nHea ja kvaliteetne ja soodne\nHea lahendus kogu aastaks. 3 varianti: õhem tekk, veidi paksem tekk ja ühenda need ja ka külmal ajal soe ja mõnus!!!\nVäga rahul, et on olemas võimalus nii paksema kui õhema teki jaoks ning vajadusel saan need omavahel ühendada.


UTV8100B, Microsemi UTV8100B on saadaval. Osta UTV8100B parima hinnaga Components-Mart.com\nKodu > Tooted > Diskreetse pooljuhttooted > Transistorid - bipolaarne (BJT) - RF > UTV8100B\nOsta UTV8100B kindlalt Components-Mart.com, üheaastase garantii\nTRANS RF BIPO 290W 15A 55RT2\n8.5dB ~ 9.5dB\nRF Transistor NPN 60V 15A 470MHz ~ 860MHz 290W Chassis Mount 55RT\nComponents-Mart.com on elektrooniliste komponentide usaldusväärne varude turustaja. Oleme spetsialiseerunud kõigile Microsemi-seeria elektroonilistele komponentidele. Meil on 389 UTV8100B UTV8100B tükki, mis on praegu saadaval. Küsige pakkumist komponentide komponentide komponendist Components-Mart.com, meie müügimeeskond võtab teiega ühendust 24 tunni jooksul.\nSeotud uudised UTV8100B-le\nUTV8100B seotud märksõnad\nMicrosemi UTV8100BUTV8100B turustajaUTV8100B tarnijaUTV8100B hindUTV8100B allalaaditavate andmete lehtUTV8100B andmelehtUTV8100B aktsiaosta UTV8100BMicrosemi UTV8100BMicrosemi Analog Mixed Signal Group UTV8100BMicrosemi Analog Mixed Signal Group [MIL] UTV8100BMicrosemi Consumer Medical Product Group UTV8100BMicrosemi HI-REL [MIL] UTV8100BMicrosemi Power Management Group UTV8100BMicrosemi Power Products Group UTV8100BMicrosemi SoC UTV8100BMicrosemi Commercial Components Group UTV8100BMicrosemi Corporation UTV8100BMicrosemi Solutions Sdn Bhd. UTV8100B


Kaasakiskuvad krimiromaanid: Prantsuse kirjaniku kütkestavad meistriteosed | Diktor\nKaasakiskuvad krimiromaanid: Prantsuse kirjaniku kütkestavad meistriteosed\n29. veebr. 2020 kell&nbsp11:51\nPolitoloog ja geograafiaprofessor Michel Bussi on üks Prantsusmaa armastatuimaid ja tuntumaid krimikirjanikke. 2013. aastast on ta püsinud enimmüüdud Prantsuse kirjanike nimistus ning viimastel aastatel on ta müünud umbes miljon raamatut aastas.\nTema läbilöögiromaan ning esimene teos, mis temalt eesti (aga ka näiteks inglise) keelde tõlgiti, oli „Leidlaps lumetormist“. 1980. aasta jõulude eel satub Pariisi poole teel olev lennuk lumetormi ja kukub Šveitsi ja Prantsusmaa piiril alla. Pardal viibinuist jääb ellu vaid üks: 3-kuune tüdruk.\nPuhkeb võitlus kahe perekonna vahel, kes mõlemad peavad end lapse vanemateks. 18 aastat hiljem ei tea noor neiu endiselt, kes tema pärisvanemad on. Vastust võib teada vaid detektiiv, kes on juhtumiga algusest peale tegelenud.\nJärgmisena ilmus eesti keeles „Mustad vesiroosid“. Tegevus leiab aset väikeses Giverny külas, kus veskitornis istuv vanaproua külaelu jälgib. Talle jäävad silma vesiroosivärvides silmadega naine ning ühetestaastane tütarlaps, kes armastab maalimist. Kõik kolm jagavad saladust, mis on seotud Monet’ „Vesirooside“ maaliga.\nJa viimaks pagulas- ja immigratsiooniteemat käsitlev „Keegi pole süütu“, mis ilmus eesti keeles alles sel aastal. Malist pärit veetleval üksikemal Leylil on kolm last: Bamby, Alpha ja Tidiane. Leylil on suur unistus, mida varjutab ränk saladus.\nKes teda kuulata soovib, neile räägib ta oma elust – kuid kas kogu tõde? Kui äkki hakkavad toimuma mõrvad, paistab Leyli tütar Bamby olevat neisse segatud. Innukas politseiuurija aga seda ei usu ning lugejate ees hargneb lahti üks raputavalt põnev lugu.\nMärksõnad: elisa, krimikirjandus, Michel Bussi, prantsuse kirjandus, raamat


Vangistuse kulg | Vanglad\nVangistus on jagatud kolme järku: vastuvõtu-, põhi- ja vabastamisjärk. Vastuvõtujärgu eesmärk on aidata vangil vanglaellu sisse elada ja koostada resotsialiseerimisprogramm. Põhijärgus viiakse ellu täitmiskavas kavandatud meetmed. Vabastamisjärgu ülesanne on valmistada vang ette eluks pärast vanglast vabanemist.\nTavaliselt alustab vang karistuse kandmist kinnises vanglas, kust ta on võimalik üle viia avavanglasse. Vang paigutatakse vangla vastuvõtuosakonda ning avatakse tema isiklik toimik (sh identifitseerimisabinõud, individuaalne täitmiskava ja muud dokumendid). Hiljemalt saabumisele järgneval päeval kohtub vang vanglateenistuse ametnikuga, kellelt ta saab algteadmised oma õigustest ja kohustustest.\nIndividuaalse täitmiskava koostamine\nTäitmiskava eesmärgiks on planeerida tööd iga vangiga individuaalselt: selgitatakse välja võimalused vähendada tema kuritegevusriski (haridus, töövõime ja -oskused jm) ning pannakse paika ajakava nende abinõude ellurakendamiseks. Individuaalse täitmiskava koostab inspektor – kontaktisik koostöös vangla psühholoogi, sotsiaaltöötaja, hariduskorraldaja, vangide töö korraldamise eest vastutava isiku, arsti ja osakonnajuhatajaga. Enamasti vaadatakse täitmiskava üle kord aastas ning vajaduse korral seda muudetakse. Individuaalse täitmiskavas kajastatakse kinnipeetava paigutamine vanglas või ümberpaigutamine teise kinnisesse vanglasse. Täitmiskava kinnitamisega lõpeb vastuvõtujärk.\nPõhijärgu ehk vangla igapäevaelu peaeesmärgiks on vangi individuaalne täitmiskava ellu rakendada. Tähtsal kohal on vanglaväline suhtlemine – lühi- ja pikaajalised kokkusaamised, kirjavahetus, telefonikõned, aga ka lühiajalised väljasõidud –, mis aitab vältida sidemete katkemist ühiskonnaga. Vangla direktor võib anda loa lühiajaliseks väljasõiduks kuni 21 päevaks aastas, kui see on kooskõlas vangistuse eesmärkidega.\nPõhijärgu tähtsaimaks küsimuseks ja ühtlasi ka taasühiskonnastamise raskuspunktiks on vangi hõivatus. Sel eesmärgil pakutakse talle võimalust õppida ja töötada.\nVangla, kus kinnipeetav asub (lähtevangla) teavitab ümberpaigutamise menetluse alustamisel kinnipeetavat kirjalikult tema kinnisest vanglast avavanglasse ümberpaigutamise menetluse alustamisest. Kinnipeetavalt võetakse kirjalik nõusolek avavanglasse või kinnise vangla avavanglaosakonda paigutamise kohta ning seejärel teavitatakse ümberpaigutamise menetluse alustamisest koheselt vanglat, kuhu kinnipeetavat kavatsetakse paigutada (sihtvangla). Avavanglasse paigutatakse kergemaid kuritegusid toime pannud ja need vangid, keda pole otstarbekas pidada kinnises vanglas, kes on karistuse kandmise ajal kinnises vanglas üles näidanud usaldatavust ja õiguskuulekat käitumist ning kelle suhtes on piisavalt alust oletada, et ta ei pane toime uusi õiguserikkumisi.\nEt vang kohaneks ühiskonnaga võimalikult valutult, tehakse enne vabastamist rida ettevalmistusi. Levinuimad on sotsiaalabi osutamine ja vangi ümberpaigutamine avavanglasse. Sotsiaaltöötaja aitab vangil luua kontakte perekonna ja sotsiaalhoolekandeasutustega. Tegelikult peab kogu vangistuse ajal vangiga tehtav töö kujutama ettevalmistust tema vabastamiseks. Vabastamisel makstakse vangile tema töötasust kogutud vabanemistoetus.


Avaldusena TsÜS § 160 lg 2 p 4 mõttes on käsitatav ka kriminaalasja kohtueelses menetluses KrMS § 38 lg 1 p 2 kohaselt uurimisasutuse või prokuratuuri kaudu esitatud tsiviilhagi (vt RKKKo nr 3-1-1-58-07, p 10; RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 42; RKTKo nr 3-2-1-88-12, p 12). (p 14) TsÜS § 160 lg 2 p 4 eesmärgiga poleks kooskõlas, kui tsiviilhagi esitamisel kriminaalmenetluses ei peatuks nõude aegumine ainuüksi seetõttu, et kriminaalmenetlus lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist ja prokuratuuril KrMS § 226 lg 7 teises lauses sätestatud tsiviilhagi edastamise kohustuse tekkimist või isegi enne seda, kui isikust, kelle vastu tsiviilhagi esitatakse, saab kriminaalasjas kahtlustatav või tsiviilkostja. Ühtlasi osutuks KrMS § 38 lg 1 p 2 kannatanu suhtes sõnamurdlikuks, kui kannatanu, kasutades seadusega tagatud õigust esitada oma tsiviilnõue kriminaalmenetluses, kaotaks temast mitteolenevatel asjaoludel (kriminaalmenetluse lõpetamine) aegumise tõttu selle nõude maksmapaneku võimaluse hilisemas tsiviilkohtumenetluses. (p 16) Selleks, et tsiviilhagi esitamine kriminaalmenetluses peataks TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel nõude aegumise, on oluline, et hagiavaldus - või osal juhtudel tsiviilhagi koos süüdistusaktiga - võimaldaks ühemõtteliselt kindlaks määrata tsiviilhagis esitatud nõude adressaadi (vt RKKKo nr 3-1-1-106-12, p-d 43-47). Seejuures on kriminaalmenetluses lubatav ja seega ka TsÜS § 160 lg 1 ja lg 2 p 4 kohaselt aegumist peatav vaid selline tsiviilhagi, milles esitataval kannatanu nõudel süüdistatava või tsiviilkostja vastu on piisav seos kriminaalmenetluse esemega. Esmalt on osutatud seose olemasoluks nõutav tsiviilhagi aluseks olevate faktiliste asjaolude kogumi vahetu seos süüdistuses kirjeldatud teoga. See tähendab, et kriminaalmenetluses on võimalik esitada üksnes selline tsiviilhagi, mille aluseks olevad faktilised asjaolud kattuvad olulises osas süüdistuse aluseks olevate faktiliste asjaoludega. Menetletava kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavad faktilised asjaolud peavad moodustama tsiviilhagi aluse raskuspunkti. Teiseks peab kannatanu nõue selleks, et seda saaks maksma panna kriminaalmenetluses, olema vahetult suunatud kuriteo tunnustele vastava teoga rikutud hüveolukorra taastamisele või heastamisele. Kolmandaks saab kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis esitada üksnes sellise nõude, mis TsMS § 1 kohaselt oleks põhimõtteliselt võimalik läbi vaadata ka tsiviilkohtumenetluses. (Vt lähemalt RKKKo nr 3-1-1-13-14, p-d 20-23.) (p 17) Olukorras, kus tsiviilhagi nõude rahuldamiseks või tunnustamiseks on esitatud kriminaalmenetluses, mis lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist, ja tsiviilhagi koopiat KrMS § 226 lg 7 kohaselt kohustatud isikule ei edastata, võib hageja hilisem tuginemine TsÜS § 160 lg 2 p-st 4 tulenevale nõude aegumise peatumisele olla vastuolus hea usu põhimõttega. See võib olla nii eeskätt juhul, kui hageja ei esita kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis näidatud nõude kohta hagi tsiviilkohtumenetluse korras mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta sai kriminaalmenetluse lõpetamisest teada või pidi sellest teada saama. Selline tõlgendus võimaldab kehtiva seaduse kontekstis parimal viisil tasakaalustada kriminaalmenetluses tsiviilhagi esitanud kannatanu huve ja aegumise regulatsiooni eesmärke, sh võlgniku kaitset, õiguskindlust ja õigusrahu (vt ka RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 43). (p 24)\nAvaldusena TsÜS § 160 lg 2 p 4 mõttes on käsitatav ka kriminaalasja kohtueelses menetluses KrMS § 38 lg 1 p 2 kohaselt uurimisasutuse või prokuratuuri kaudu esitatud tsiviilhagi (vt RKKKo nr 3-1-1-58-07, p 10; RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 42; RKTKo nr 3-2-1-88-12, p 12). (p 14) Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 38 lg 1 p 2 alusel on kannatanul õigus esitada uurimisasutuse või prokuratuuri kaudu kriminaalmenetluses tsiviilhagi. Selline võimalus muudab kuriteo negatiivsete tagajärgede kõrvaldamise või heastamise kannatanu jaoks lihtsamaks ning annab kannatanule ka mitmeid eeliseid, võrreldes sama nõude esitamisega tsiviilkohtumenetluse korras. (p 15) Tsiviilhagi on võimalik esitada alates kriminaalmenetluse alustamisest või isegi enne seda, nt koos kuriteoteatega, kui pärast tsiviilhagi esitamist alustatakse selle aluseks olevas teos kriminaalmenetlust ja tsiviilhagi esitaja kaasatakse kannatanuna menetlusse (vt RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 44). Seega on kriminaalmenetluses võimalik esitada tsiviilhagi ka sellise isiku vastu, kes ei ole tsiviilhagi esitamise hetkel veel menetlusosaline (vt ka RKKKo nr 3-1-1-13-14, p 15. (p 16) TsÜS § 160 lg 2 p 4 eesmärgiga poleks kooskõlas, kui tsiviilhagi esitamisel kriminaalmenetluses ei peatuks nõude aegumine ainuüksi seetõttu, et kriminaalmenetlus lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist ja prokuratuuril KrMS § 226 lg 7 teises lauses sätestatud tsiviilhagi edastamise kohustuse tekkimist või isegi enne seda, kui isikust, kelle vastu tsiviilhagi esitatakse, saab kriminaalasjas kahtlustatav või tsiviilkostja. Ühtlasi osutuks KrMS § 38 lg 1 p 2 kannatanu suhtes sõnamurdlikuks, kui kannatanu, kasutades seadusega tagatud õigust esitada oma tsiviilnõue kriminaalmenetluses, kaotaks temast mitteolenevatel asjaoludel (kriminaalmenetluse lõpetamine) aegumise tõttu selle nõude maksmapaneku võimaluse hilisemas tsiviilkohtumenetluses. (p 16) Selleks, et tsiviilhagi esitamine kriminaalmenetluses peataks TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel nõude aegumise, on oluline, et hagiavaldus - või osal juhtudel tsiviilhagi koos süüdistusaktiga - võimaldaks ühemõtteliselt kindlaks määrata tsiviilhagis esitatud nõude adressaadi (vt RKKKo nr 3-1-1-106-12, p-d 43-47). Seejuures on kriminaalmenetluses lubatav ja seega ka TsÜS § 160 lg 1 ja lg 2 p 4 kohaselt aegumist peatav vaid selline tsiviilhagi, milles esitataval kannatanu nõudel süüdistatava või tsiviilkostja vastu on piisav seos kriminaalmenetluse esemega. Esmalt on osutatud seose olemasoluks nõutav tsiviilhagi aluseks olevate faktiliste asjaolude kogumi vahetu seos süüdistuses kirjeldatud teoga. See tähendab, et kriminaalmenetluses on võimalik esitada üksnes selline tsiviilhagi, mille aluseks olevad faktilised asjaolud kattuvad olulises osas süüdistuse aluseks olevate faktiliste asjaoludega. Menetletava kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavad faktilised asjaolud peavad moodustama tsiviilhagi aluse raskuspunkti. Teiseks peab kannatanu nõue selleks, et seda saaks maksma panna kriminaalmenetluses, olema vahetult suunatud kuriteo tunnustele vastava teoga rikutud hüveolukorra taastamisele või heastamisele. Kolmandaks saab kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis esitada üksnes sellise nõude, mis TsMS § 1 kohaselt oleks põhimõtteliselt võimalik läbi vaadata ka tsiviilkohtumenetluses. (Vt lähemalt RKKKo nr 3-1-1-13-14, p-d 20-23.) (p 17) Olukorras, kus tsiviilhagi nõude rahuldamiseks või tunnustamiseks on esitatud kriminaalmenetluses, mis lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist, ja tsiviilhagi koopiat KrMS § 226 lg 7 kohaselt kohustatud isikule ei edastata, võib hageja hilisem tuginemine TsÜS § 160 lg 2 p-st 4 tulenevale nõude aegumise peatumisele olla vastuolus hea usu põhimõttega. See võib olla nii eeskätt juhul, kui hageja ei esita kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis näidatud nõude kohta hagi tsiviilkohtumenetluse korras mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta sai kriminaalmenetluse lõpetamisest teada või pidi sellest teada saama. Selline tõlgendus võimaldab kehtiva seaduse kontekstis parimal viisil tasakaalustada kriminaalmenetluses tsiviilhagi esitanud kannatanu huve ja aegumise regulatsiooni eesmärke, sh võlgniku kaitset, õiguskindlust ja õigusrahu (vt ka RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 43). (p 24)\nAvaldusena TsÜS § 160 lg 2 p 4 mõttes on käsitatav ka kriminaalasja kohtueelses menetluses KrMS § 38 lg 1 p 2 kohaselt uurimisasutuse või prokuratuuri kaudu esitatud tsiviilhagi (vt RKKKo nr 3-1-1-58-07, p 10; RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 42; RKTKo nr 3-2-1-88-12, p 12). (p 14) Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 38 lg 1 p 2 alusel on kannatanul õigus esitada uurimisasutuse või prokuratuuri kaudu kriminaalmenetluses tsiviilhagi. Selline võimalus muudab kuriteo negatiivsete tagajärgede kõrvaldamise või heastamise kannatanu jaoks lihtsamaks ning annab kannatanule ka mitmeid eeliseid, võrreldes sama nõude esitamisega tsiviilkohtumenetluse korras. (p 15) Tsiviilhagi on võimalik esitada alates kriminaalmenetluse alustamisest või isegi enne seda, nt koos kuriteoteatega, kui pärast tsiviilhagi esitamist alustatakse selle aluseks olevas teos kriminaalmenetlust ja tsiviilhagi esitaja kaasatakse kannatanuna menetlusse (vt RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 44). Seega on kriminaalmenetluses võimalik esitada tsiviilhagi ka sellise isiku vastu, kes ei ole tsiviilhagi esitamise hetkel veel menetlusosaline (vt ka RKKKo nr 3-1-1-13-14, p 15. (p 16) TsÜS § 160 lg 2 p 4 eesmärgiga poleks kooskõlas, kui tsiviilhagi esitamisel kriminaalmenetluses ei peatuks nõude aegumine ainuüksi seetõttu, et kriminaalmenetlus lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist ja prokuratuuril KrMS § 226 lg 7 teises lauses sätestatud tsiviilhagi edastamise kohustuse tekkimist või isegi enne seda, kui isikust, kelle vastu tsiviilhagi esitatakse, saab kriminaalasjas kahtlustatav või tsiviilkostja. Ühtlasi osutuks KrMS § 38 lg 1 p 2 kannatanu suhtes sõnamurdlikuks, kui kannatanu, kasutades seadusega tagatud õigust esitada oma tsiviilnõue kriminaalmenetluses, kaotaks temast mitteolenevatel asjaoludel (kriminaalmenetluse lõpetamine) aegumise tõttu selle nõude maksmapaneku võimaluse hilisemas tsiviilkohtumenetluses. (p 16) Selleks, et tsiviilhagi esitamine kriminaalmenetluses peataks TsÜS § 160 lg 2 p 4 alusel nõude aegumise, on oluline, et hagiavaldus - või osal juhtudel tsiviilhagi koos süüdistusaktiga - võimaldaks ühemõtteliselt kindlaks määrata tsiviilhagis esitatud nõude adressaadi (vt RKKKo nr 3-1-1-106-12, p-d 43-47). Seejuures on kriminaalmenetluses lubatav ja seega ka TsÜS § 160 lg 1 ja lg 2 p 4 kohaselt aegumist peatav vaid selline tsiviilhagi, milles esitataval kannatanu nõudel süüdistatava või tsiviilkostja vastu on piisav seos kriminaalmenetluse esemega. Esmalt on osutatud seose olemasoluks nõutav tsiviilhagi aluseks olevate faktiliste asjaolude kogumi vahetu seos süüdistuses kirjeldatud teoga. See tähendab, et kriminaalmenetluses on võimalik esitada üksnes selline tsiviilhagi, mille aluseks olevad faktilised asjaolud kattuvad olulises osas süüdistuse aluseks olevate faktiliste asjaoludega. Menetletava kuriteo koosseisulistele tunnustele vastavad faktilised asjaolud peavad moodustama tsiviilhagi aluse raskuspunkti. Teiseks peab kannatanu nõue selleks, et seda saaks maksma panna kriminaalmenetluses, olema vahetult suunatud kuriteo tunnustele vastava teoga rikutud hüveolukorra taastamisele või heastamisele. Kolmandaks saab kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis esitada üksnes sellise nõude, mis TsMS § 1 kohaselt oleks põhimõtteliselt võimalik läbi vaadata ka tsiviilkohtumenetluses. (Vt lähemalt RKKKo nr 3-1-1-13-14, p-d 20-23.) (p 17) Kui tsiviilhagi on esitatud sellises kriminaalmenetluses, mis lõpetatakse enne, kui tsiviilhagis näidatud nõude adressaadist on saanud menetlusosaline, eeldab nõude aegumise peatumine järgnevat: 1) tsiviilhagi esitaja vastab kriminaalmenetluse esemeks olnud kuriteokahtluse asjaolusid ja kvalifikatsiooni arvestades KrMS § 37 lg-s 1 sätestatud kannatanu materiaalsele määratlusele (vt ka RKKKm nr 3-1-1-84-14, p 38; RKKKm nr 3-1-1-41-15, p-d 31-40) ja 2) isik, kelle vastu tsiviilhagi on esitatud, oleks juhul, kui eeldada kriminaalmenetluse esemeks oleva kuriteokahtluse tõesust, käsitatav kuriteo toimepanijana või isikuna, kes vastab KrMS § 39 lg-s 1 sätestatud tsiviilkostja materiaalsele määratlusele. (p 18) KrMS § 226 lg 7 puhul ei ole tegemist seaduselünga, vaid seadusandja teadliku valikuga, et tsiviilhagi koopia edastatakse süüdistatavale, tema kaitsjale ja tsiviilkostjale samal ajal süüdistusakti saatmisega kohtusse. Seetõttu pole kriminaalmenetluses tsiviilhagi esitatuks lugemisel TsMS § 362 lg 1 kohaldatav. (p 21) Olukorras, kus tsiviilhagi nõude rahuldamiseks või tunnustamiseks on esitatud kriminaalmenetluses, mis lõpetatakse enne süüdistusakti koostamist, ja tsiviilhagi koopiat KrMS § 226 lg 7 kohaselt kohustatud isikule ei edastata, võib hageja hilisem tuginemine TsÜS § 160 lg 2 p-st 4 tulenevale nõude aegumise peatumisele olla vastuolus hea usu põhimõttega. See võib olla nii eeskätt juhul, kui hageja ei esita kriminaalmenetluslikus tsiviilhagis näidatud nõude kohta hagi tsiviilkohtumenetluse korras mõistliku aja jooksul pärast seda, kui ta sai kriminaalmenetluse lõpetamisest teada või pidi sellest teada saama. Selline tõlgendus võimaldab kehtiva seaduse kontekstis parimal viisil tasakaalustada kriminaalmenetluses tsiviilhagi esitanud kannatanu huve ja aegumise regulatsiooni eesmärke, sh võlgniku kaitset, õiguskindlust ja õigusrahu (vt ka RKKKo nr 3-1-1-106-12, p 43). (p 24)


Rahvuslane: ARTIKKEL ERSP KODULEHELT\nJewroliit - Euroopa rahvaste surmavaenlane\n(11.11.2010)“Euroskeptitsism viib sõjani ja tõusev rahvusluse laine on Euroopa Liidu suurim vaenlane, ütles Euroopa Liidu nõukogu president Herman Van Rompuy Berliinis. Van Rompuy seostas vaenulikkust Euroopa Liidu vastu ja ideed, et riigid võiksid sellest välja astuda agressiivse natsionalismi taassünniga, kirjutab Daily Telegraph”, vahendab Delfi.\nNüüd on siis hr. Kelami näo ja sm. Ceausescu kõnemaneeridega “presidendi” poolt välja öeldud, miks kardavad kõikvõimalikud jewrotolerastidest Uue Maailmakorra apologeedid rahvuslust kui vanakurat viirukit.\nSeega on just rahvuslus maailmavaade, mida peavad oma suurimaks vaenlaseks kõikide Euroopa riikide ja rahvuste liberaal-globaalsed hauakaevajad, kõik need Euroopa vabamüürlikud ümberrahvastajad, rahvusliku alaväärsuse ja dekadentsi kongusninalised apostlid, alates kodukootud libarahvuslikust IRL-st, nende Jewroparlamendi fraktsioonikaaslastest Sarkozy ja Merkeli parteidest ning lõpetades täiesti avalike marxistide-internatsionalistidega, kes pole erinevalt nendest esimestest “rahvuslastest” iial oma eesmärke varjanud.\nJust sellist Jewroliidu poolt aktsepteeritud “rahvuslust” propageeritakse ka meil, kus “vormilt rahvuslik, sisult multikultuurne” uusjeestlane võib oma rahvustunnet ainult laulupeorongkäigus pasteldes karates välja näidata. Ja kui sealgi, sest jälle võib välja ilmuda mõni väljavalitud rahvusest juudimuusika uurija Philip Bohlman Chicago Ülikoolist, kellele viirastuvad läbi eesti rahvariiete Iraani islamistide pandzaraad ja kes tõlgitseb regilaulu pruuni loitsuna.\nPole vähimatki kahtlust, et püüdu Jewroliidust lahkuda tõlgendavad selle globalistliku kimääri juhid “agressiivse natsionalismi taassünnina” ja ei kohku oma mentaalse eelkäija Nõukogude Liidu kombel “separatismile” kasvõi jõuga vastu astumast. Sellest ka vihje, et “euroskeptitsism viib sõjani”. Jörg Haideri üleeuroopaline survestamine ja mõrvamine on veel selgelt meeles.\nSelle “presidendi” kõne peaks lihsamaks tegema ka eelseisvatel Riigikogu valimistel osaleda otsustanud rahvuslikult meelestatud eestlaste valiku: kas hääletada libarahvuslike “jewrorahvuslaste” poolt või anda oma hääl iseseisvusmeelsetele kandidaatidele. Kõik peaks selge olema - kotletid ja kärbsed on eraldi.\nKuid seda peaks hr. Van Rompuy ja ta mõttekaaslased küll meeles pidama, et Euroopa rahvuste biomassiks ja Euroopa tsivilisatsiooni multikultuurseks kloaagiks muutmine ei saa ta bandel kerge olema ja võib lõppeda hoopis vastupidise tulemusega.\nLingid Van Rompuy kõnele: http://www.telegraph.co.uk/news/worldnews/europe/eu/8124189/Herman-Van-Rompuy-Euroscepticism-leads-to-war.html\nPostitaja: Matti Ilves kell 16:31


Ajaloorubriik: Kalamaja tules | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: ajaloorubriik, ERR, foto, hoone, Jaak Juske, Kalamaja, kodu, Kopli, linn, maa, maja, objekt, pere, rajatis, rate, riik, Tallinn, Telliskivi, tööstus\nKalamaja hoonestus sai Teise maailmasõja ajal kannatada nii 1941. aasta augustis kui punaarmee õhurünnakus Tallinnale 1944. aasta 9. märtsi õhtul. Õnneks elas suurem osa vanast puitasumist sõja siiski üle.\nAugusti lõpus 1941 lähenesid Saksa väed kiiresti Tallinnale. Punaarmee viis enne mere kaudu evakueerimist Stalini käsul ellu musta maa taktikat. Eelkõige strateegilised objektid tuli hävitada. Miski ei tohtinud tervena vaenlase kätte langeda.\nPäev enne Tallinna maha jätmist 28. augustil 1941 süüdati venelaste poolt Balti jaama vana, 1871. aastal avatud paekivist hoone, samuti Kopli kaubajaama mitmed rajatised. Õhiti ka vana raudtee pumbatorn Kalamajas Telliskivi tänava ääres.\nTuli pandi otsa Ilmarise tehasele Põhja puiestee ääres. Süüdati ka Jahu tänava kandis asunud 1924. aastal rajatud kõrge Puhkide äriperekonnale kuulunud jahuveski. Õhiti mitmed Tallinna elektrijaama hooned Põhja puiesteel.\nPommide tekitatud õhusurvest said kergemaid kahjustusi lisaks kümned Kalamaja hooned. Minu vanaisa Anto Juske, kes elas toona Kalamajas Kopli 13h raudteelaste majas, on meenutanud, kuidas lennukipommi plahvatuse tekitatud õhusurve lõi pikali nende suure köögikapi, mis blokeeris keldriluugi.\nNeil läks perega tükk aega, et lõksust pääseda. Vanaisa kodumaja jäi õnneks enamvähem terveks. Kõrval asunud Kopli kaubajaam, kus seisis pommitamise ajal sakslaste laskemoonarong, ei saanud aga üldse pihta.\nKokku moodustasid Teise maailmasõja aegsed purustused kuni kümme protsenti Kalamaja toonasest hoonestusest.\nOlulisem on aga see, et Tallinnale 1944. aasta märtsis sooritatud karm terrorirünnak nõudis paarikümne Kalamaja elaniku elu.\nFotol Tallinna elektrijaama varemed septembris 1941.\nUuem uudis: Ehitushinnaindeks pöördus taas tõusule ››


Herkel: Soormi ettevõttele eraldatud toetus lõhnab korruptiivselt - Riigikogu\nHerkel: Soormi ettevõttele eraldatud toetus lõhnab korruptiivselt\n11.12.2017 / Fraktsioonide teated, Eesti Vabaerakonna fraktsioon\nOpositsioonisaadikud andsid täna maaeluminister Tarmo Tammele üle arupärimise, mis puudutab korruptsiooni ja huvide konflikti põllumajanduses. Arupärimine on ajendatud majandusminister Kadri Simsoni elukaaslase Teet Soormi ettevõttele toetuse eraldamisest.\nSigade tõuaretustoetuse eraldamisest on kirjutanud Postimees tänavu 6. ja 7. detsembril. Uudislugudest selgus, et majandusminister Kadri Simsoni elukaaslase Teet Soormiga seotud seafarm sai riigilt esimest korda jagatud tõuaretustoetustest ainsana Eestis kohe maksimumilähedase summa ning ettevõtte üks juhtidest väidab, et ei teadnud toetuse määramise kuupäevadest midagi.\n„Lugudes välja toodud otsuste aegrida näitab veenvalt, et majandusminister Kadri Simsoni elukaaslane Teet Soorm sai toetusmeetmest osa tänu siseinfole ning kiirele tegutsemisele 2016. aasta novembris,“ ütles arupärimise esitajate nimel Vabaerakonna saadik Andres Herkel.\nTa lisas, et Soormiga seotud ettevõte OÜ Linnamäe Peekon esitas taotluse saada Eesti Tõusigade Aretusühistu liikmeks kaks päeva pärast koalitsiooni otsust toetada seakasvatajaid. „Ehkki peaminister Jüri Ratas ei mäletanud algul, et selle meetme läbirääkija oli Keskerakonna poolt Kadri Simson, möönis ta seda oma hilisemas selgituses,“ ütles Herkel.\nKoalitsioonikõnelustel otsustati sigade tõuaretustoetuse eraldamine kahe miljoni euro ulatuses aastas, mis ka 2017. aasta riigieelarve seadusega eraldati. Toetuskõlbulikuks kuulutati Keskerakonna liikme Urmas Lahe poolt juhitud Eesti Tõusigade Aretusühistusse kuuluvad seafarmid.\n„Sellega seoses on meil maaeluministrile terve rida küsimusi, mis puudutavad poliitilist korruptsiooni, emisetoetuse selektiivset iseloomu, selle toetuse kooskõla riigiabi reeglitega ja pikaajalist otstarbekohasust. Samuti ministri nõukotta kuuluvate isikute huvide konflikti otsuste tegemisel,“ võttis Herkel kokku.\nArupärimisele kirjutas alla Andres Herkel, Krista Aru, Artur Talvik, Külliki Kübarsepp, Andres Ammas, Terje Trei ning Igor Gräzin.


Hannes Rumm: 11/2007\nPoliitdoktorid panid nädala alguses mureliku diagnoosi: valitsuse muidu nii terves ihus on tekkinud põletikukolle majandusminister Juhan Partsi ümber. Ja mis kõige hullem: see kolle ohustab Tallinna–Tartu maantee laiendamistööde algust, bussi- ja praamiliikluse korrastamist ning mida kõike veel.\nTõsi ta on, et valitsusliidus on tekkinud pinged Reformierakonna ja IRLi vahel – seda nii Nord Streami gaasijuhtme ning nüüd ka mõningate majandusministri haldusalasse käivate probleemide pärast. Aga nagu ikka, on poliitdoktorite ohuhinnang üle pakutud. Kui lahutada loost Andrus Ansipi valitsuse «sügavaima kriisi kohta» arusaadav ajakirjanduslik liialdus, siis jääb järele järjekordne õpetlik näide Eesti valitsusliitude üldise toimimisloogika kohta.\nKes on Liivimaa parim ratsutaja?\nEestis on juba 15 aastat ihaletud tõupuhast parem- või vasakpoolset valitsust. Paraku pole seda veel kordagi sündinud. Tavaliselt on meie valitsuste retsept olnud kaks osa parempoolseid ja üks vasakpoolseid või vastupidi. Nende koosluste juures räägivad opositsiooni jäänud erakonnad tavaliselt sellest, et maailmavaateliselt nõrgem pool kaotab valitsuses oma näo.\nTegelikkus on hoopis teistsugune. Valitsuse sees käib kõva konkurents valijate toetuse pärast mitte erinevate, vaid sarnast maailmavaadet kandvate erakondade vahel. Praeguses valitsuses võistlevad just Reformierakond ja IRL selle üle, kes on tegelikult Liivimaa parim ratsutaja. Mis võimaldab sotsiaaldemokraatidel rahulikult oma huve teostada, tegeldes näiteks avaliku sektori palgatõusude, toimetulekutoetuse tõstmise, lasteaedade rahastamise ja muude meile omaste asjadega.\nVäiksed pinged praeguses valitsuses pole ka midagi uut ega üllatavat. Pärast 2003. aasta valimisi lõppes Res Publica ja Reformierakonna koostöö valitsuses esialgu kavandatud liitumise asemel hoopis sellega, et paremparteide omavaheline vihane konkurents viis valitsuse lagunemiseni.\nKa Rahvaliidule ei saanud viimastel riigikogu valimistel saatuslikuks mitte ainult korruptsiooniskandaalid, vaid ka maailmavaatelt lähedase Keskerakonna varju jäämine. Kuna kahe aasta vältel ühes valitsuses ei paistnud Villu Reiljan Edgar Savisaare selja tagant lihtsalt välja, siis lõi Keskerakond väiksemalt vennalt hulga hääli üle.\nÄra panna või ära teha\nEnamikule SL Õhtulehe lugejatest on üsna ükskõik, mis värvi kassid parasjagu valitsuses on, peaasi, et nad hiiri püüavad. Seepärast on ka sotsiaaldemokraatide suurim mure, kuidas leppida võimalikult kiiresti kokku Tallinna–Tartu maantee laiendamiskava rahastamine. See tee on lisaks liiklusohutuse tagamisele oluline selleks, et töökohad liiguksid Tallinnast ja Harjumaalt ka Kesk- ja Kagu-Eestisse. Kui näiteks Põlvas toodetud kaupu pole võimalik kuluefektiivselt toimetada kõige ostujõulisemale siseturu osale ehk Tallinna ja Põhja-Eesti sadamate kaudu välisturgudele, siis ei koli töökohad Põlvasse, vaid põlvamaalased kolivad Tallinna.\nSellest ei võida Eestis keegi, kui kusagil kuluaarides üritatakse majandusminister Juhan Partsile külge pookida Toivo Jürgensoni mantlipärija imagot. Mis tahes tühjast tülist hoopis kaotavad need tavalised reisijad, kelle huvides on valitsuse üksmeelne tegutsemine bussijuhtide streigi ärahoidmiseks ja praamipiletite järsu hinnatõusu leevendamiseks.\nPraegune valitsus on juba esimese poolaastaga teinud päris palju häid asju ning nagu näitavad avaliku arvamuse uuringud, oskavad meie valijad seda hinnata. Kui valitsusliit tahab toetust hoida ja kasvatada, siis on mõistlik keskenduda ärapanemise asemel vajalike asjade ärategemisele.\nKahjuks on praegune opositsioon nii nõrk, et ei esinda oma valijate huve, valitsusliidu survestamisest rääkimata. Isegi parandusettepanekuid riigieelarvele esitas nüüdne opositsioon mitu korda vähem, kui seda on tehtud varasematel aastatel. Riigieelarve teisele lugemisele võtsid kogenud kolleegid kaasa hambaharja ja habemeajamistarbed, aga opositsioon lasi nad koju vaid mõnetunnise loiu arutelu järel. Kui opositsioon jalad kõhu alt välja võtaks, sunniks see ka valitsusliitu tõhusamalt tööle.\nSee artikkel ilmus ka tänases SL Õhtulehes.\nKahjuks valdab Eesti meediaruumis hoiak, et kuna avalikku sektorit rahastatakse riigieelarvest, siis on see sektor teravdatud kriitika all, aga erasektor on avaliku kriitika alt suuresti väljas, sest erafirma eesmärk on ükskõik kuidas kasumit teenida. Avalik sektori palgad on tavaarusaama kohaselt põhjendamatult suured ja läbipaistmatud, erasektoris käivad palgatõus ja tootlikkus seevastu käsikäes.\nPidasin seda artiklit kirjutades nõu mõne maineka erasektoris (!) töötava majandusanalüütikuga ning sain kinnitust oma veendumusele, et tegelikkus erineb oluliselt meedias maalitud mustvalgest pildist.\nEriti karm oli palgaralli ehituses, kuna kinnisvarabuum suurendas selles sektoris järsult nii töökohtade arvu kui ka palgataset. Ehituse mõju muu majanduse palgatasemele on viimastel aastatel aga väga suur, sest tänavu esimeses kvartalis oli Eestis ehituses hõivatud 11,2% kõigist töötajatest.\nParaku pole ehitussektori mõju meie majanduse konkurentsivõimele sugugi meeldiv, sest äsja kirjutas ühes artiklis Hansabank Marketsi analüütik Maris Lauri: „Ehitus on Eestis praegu selgelt tootlikkust hävitav sektor – uued töötajad ei tooda enam väärtust juurde, nad hävitavad seda.”\nSeega hõõruvad mõned ettevõtlusjuhid ülekohtuselt avalikule sektorile nina alla tootlikkust ületavat palgatõusu olukorras, kus mitmes suures majandusharus on tootlikkuse kasv palgatõusudest mitu aastat pikalt maas olnud.\nKuna avalik sektor pole nii paindlik kui erasektor, spurtisid erasektori palgad viimastel aastatel pikalt ette. Võrreldavatel ametikohtadel on riigi palgal olevate inimeste töötasu juba 2000 krooni madalam kui eraettevõtetes. Mistõttu erasektor ostis riigilt järjest üle parimaid politseinikke, õpetajaid ja ametnikke.\nTekkinud olukorras on loomulik, et sotsiaaldemokraadid täitsid ühe esimese asjana oma valimislubaduse tõsta palku õpetajatel, politseinikel ja isegi paljukirutud ametnikel. Kui valitsus ei tõstaks 2008. aasta riigieelarves avaliku sektori palku, siis põlistataks pikaks ajaks olukord, kus avalik sektori töötajad teenivad ebaõiglaselt väikest palka. Seega ei võeta avaliku sektori palgatõusu numbreid mitte laest, vaid näiteks hariduses ja sisejulgeolekus tõstetakse need välja sellest sügavast august, kuhu nad erasektori käivitatud palgaralli käigus kukkusid.\nMõned ettevõtlusjuhid on viimasel ajal avaliku sektori ja eriti ametnike palgatõusu peale käredalt pahandanud. Meenutan neile hiljuti Eesti Päevalehes ilmunud Indrek Neivelti sõnu: „Ka paljude kritiseeritud avaliku sektori palgatõususus ei ole midagi halba. /…/ Ka sellega annab valitsus selge sõnumi ettevõtjatele: tegelege efektiivsuse tõstmisega ja makske töötajatele rohkem palka. Aeg, mil kõrgharidusega spetsialisti sai endale palgata kolmesaja-neljasaja euro eest kuus, on möödas.”\nOlen ise töötanud mõned aastad riigikantselei ametnikuna, kokku kolme peaministri alluvuses. Seepärast tean täpselt, et juba sajandi alguses oli paljude riigikantselei töötajate põhipalk vaid 50-60% nende tegelikust sissetulekust, sest põhipalgale lisandusid lugematud lisatasud „nõutust tulemuslikuma töö”, võõrkeelte oskuse ja tont teab mille eest veel.\nKahjuks pole sest saati avaliku sektori palgasüsteemis midagi muutunud. Varasemad valitsused kartsid palgasüsteemi korrastada ja uus valitsus seda esimese poole aastaga lihtsalt teha ei jõudnud. Ühe meeldiva erandiga – oma haldusalas juba korrastab palgasüsteemi ja kaotab ametikohtade tabelitest surnud hingi sotsiaaldemokraat siseminister Jüri Pihl.\npostitas Hannes Rumm kell 09:58 2 comments: Lingid sellele sissekandele\npostitas Hannes Rumm kell 10:49 2 comments: Lingid sellele sissekandele\nKuidas kommunistid võltsisid Narva nukuvalitsuse ajalugu\nTänases Postimehes ilmus artikkel sellest, et 90 aastat tagasi 29. novembril Narvas välja kuulutatud Eesti Töörahva Kommuuni mälestusmärk püsib piirlinnas tänini. Kahjuks ei ole selles loos kirjeldatud anekdootlikku seika selle kohta, et mälestusmärk on rajatud kohta, millel Narva nukuvalitsusega mingit pistmist pole.\nNagu kinnitab Narva muuseumi direktor Andres Toode, kuulutati töörahva kommuun välja hoopis Aleksandri kirikus. (See on ka üks suuremaid Eesti kirikuid, mis pidi mahutama korraga tuhandeid Kreenholmi töölisi ning mida viimastel aastatel tänuväärselt renoveeritakse.) Kui kommunistid otsustasid seitsmekümnendatel aastatel püstitada kunagisele nukuvalitsusele mälestusmärgi, siis leiti, et pühakoda ja kommunistlik mälestusmärk ei sobi kokku.\nSeetõttu otsustati täiesti kompelksivabalt ajalugu võltsida ning püstitati mälestussammas hoopis Narva raekoja kõrvale.\nSeda kummalisem on, et Narvas püsib tänini mälestusmärk Eesti Vabariigi vastasele nukuvalitsusele meie riigi 90. aastapäeva eel ning kohas, mis on puhas ajaloovõltsing.\npostitas Hannes Rumm kell 10:04 No comments: Lingid sellele sissekandele\nHetk tagasi võttis Riigikogu vastu seaduse, mis tõstab järgmisel aastal pensione keskmiselt 22%. Nagu arvata võis, anti sellele seadusele ainult poolthääli. Seda enam äratas tähelepanu üksik vastuhääl.\nPersonaalseid hääletustulemusi oodates imestas Aivar Riisalu kõva häälega: "Huvitav, kes küll sellisele seadusele vastu hääletab!?"\nKui tulemused Riigikogu suurele tabloole ilmusid, pööras kogu Riigikogu täissaal pead, et teada saada, kes on see eelviimases pingis istuv keskerakondlane, kes Eesti kõigi aegade kõige suurema pensionitõusuga päri pole.\nEnnäe imet, tagareast naeratas vastu Aivar Riisalu! Puhkes rõõmus lärm ja aasimine, sest nagu Riisalu ise tunnistas, hääletas ta pensionitõusu vastu kogemata, mitte soovist odavat populaarsust võita.\npostitas Hannes Rumm kell 15:01 7 comments: Lingid sellele sissekandele\nAlustuseks palun lugejatel ära arvata, kes on järgneva tsitaadi autor:\na) Ametiühingute Keskliidu esimees Harri Taliga;\nb) sotsiaaldemokraat Eiki Nestor;\nc) Tööandjate Keskliidu juhataja Tarmo Kriis;\nd) Hansabank Marketsi makroanalüütik Maris Lauri?\nTsitaat ise on selline: „…kui võrrelda meie ettevõtete kasumeid aastatel 2000-2006 teiste Euroopa ettevõtete kasumitega (kasumi ja käibe suhe), siis oleme riikide arvestuses väga kõval neljandal kohal. Meist on ees vaid Türgi, Iirimaa ja Läti. See tähendab, et teenitud lisandväärtusest on Eestis märksa rohkem läinud omanike kui töötajate taskusse ja meil on olemas tegelikult reserv, mille arvelt töötajate palku tõsta. Tõsi, siin on juba viimase aasta jooksul toimunud suur muutus töötajate kasuks ning mõistagi on see tööandjatele ebameeldiv ja valus. Aga kokkuvõtteks: töötajate palgatõusu üle on Eestis ebaõiglane viriseda, sest seni on neilt saadud märksa rohkem, kui neile on antud.”\nMillegipärast ma kahtlustan, et enamus Ärielu lugejaid peab sellise mõtte autoriks kas Taligat või Nestorit. Eks tõekspidamine, et Eesti tööandjad on töövõtjate arvelt hästi elanud sobib ikka ametiühingujuhi või sotsiaaldemokraadi suhu.\nAga ennäe imet! Sedapuhku on nii „ettevõtjavaenuliku” mõtte julgenud avalikult välja öelda hoopis Maris Lauri ajakirja Director viimases numbris. Tsiteerisin Eesti üht mainekamat majandusanalüütikut nii pikalt põhjusel, et sedasorti mõtteavaldusi kohtab Eesti ajakirjanduses haruharva.\nTulistame ametnike pihta\nKlassikalistes vesternides on tavaks, et head tegelased kannavad valgeid ja halvad tegelased musti riideid. Nii on vaatajale suisa visuaalselt selgeks tehtud, kelle poolt tuleb olla ja kellele õiglast karistust soovida.\nSamasugune mustvalge maailmanägemine kehtib kahjuks suuresti ka Eesti avalikus ruumis. Eesti ajakirjanduses keerutab efektselt kolti heledas kostüümis ettevõtja ning annab imetleva publiku silme all kiirtuld mustade meeste pihta avalikust sektorist.\nPublik kiidab tulistamisele takka, sest viimased 15 aastat on eestlastele sisendatud, et eraettevõtlus on efektiivne ühiskonna vedur, avalik sektor seevastu ebaefektiivne ühiskonna pidur. Mida õhem riik, seda parem.\nKuigi Eesti avalik sektor on kindlasti üle Euroopa keskmise edumeelne ja edukas. Kui tuua vaid üks näide, siis suudab Eesti võrreldes teiste Ida-Euroopa riikidega silmapaistvalt efektiivselt ära kasutada euroliidu toetusmiljardeid, sest meie bürokraadid olid selleks hästi ettevalmistanud nii ennast kui ka raha lõppkasutajaid.\nSelle sügise üks lemmikteema on ettevõtjate katusorganisatsioonide pahandamine avaliku sektori palgatõusu, eriti ametnike palgatõusu pärast. Taustaks nii palju, et 2006. aastal töötas Eesti avalikus sektoris 25 protsenti ja erasektoris 75 protsenti kõigist töötegijatest. Rahandusministeeriumi andmetel on aastatel 1999–2006 Eesti kõigi töötajate palk keskmiselt tõusnud 110 protsenti, riigiteenistujate keskmine palk aga 80 protsenti.\nAvaliku sektori töökohtade struktuur erineb seejuures kõvasti erasektorist, sest seal on väga vähe Narva Kreenholmi tüüpi organisatsioone, kus kõrgharidusega töötajaid on vaid mõni protsent ning odava lihttöö tegijaid palju. Avalikus sektoris on tunduvalt rohkem selliseid elukutseid, mis nõuavad kõrgharidust ja seega ka keskmisest kõrgemat palka – mõelgem näiteks õpetajate või ministeeriumiametnike peale.\nJärelikult võiks arvata, et avaliku sektori keskmine palk ületab erasektorit. Tegelikus elus see kahjuks sageli nii pole, sest viimastel aastatel on erasektori palgad tõusnud palju kiiremini kui avaliku sektori palgad. Alles äsja teatas Statistikaamet, et esimest korda pärast taasiseseisvumist on erasektoris palgad keskmiselt kõrgemad kui avalikus sektoris.\nVihane võitlus tööjõu pärast\nEelneva jutu taustal võib igati mõista Tööandjate Keskliidu ja Kaubandus-Tööstuskoja pahameelt järgmisel aastal riigieelarvesse kirjutatud palgatõusude üle. Kui riik tõstab palku, siis suudab avalik sektor tööjõuturul erasektorile konkurentsi pakkuda, mis tööjõupuuduses vaevlevate ettevõtete jaoks ei ole kindlasti meeldiv uudis.\nEttevõtjatele oleks see kindlasti hea uudis, kui erasektoris jääb järgmise aasta palgatõus rahandusministeeriumi prognoositud 15% asemel 8% tasemele nagu ennustab Tööandjate Keskliit. Aga kindlasti ei saa erasektor eeldada, et avalik sektor peab oma palgatõusu puhul piirduma sama numbriga, sest palgakasv on avalikus sektoris olnud pikki aastaid ebaõiglaselt aeglasem.\nMuidugi on ettevõtlusorganisatsioonidel lihtsam süüdistada valitsust, kui tunnistada ebameeldivaid tõsiasju. Ketserlikult kirjutas Indrek Neivelt hiljuti Eesti Päevalehes: „Ka paljude kritiseeritud avaliku sektori palgatõususus ei ole midagi halba. /…/ Ka sellega annab valitsus selge sõnumi ettevõtjatele: tegelege efektiivsuse tõstmisega ja makske töötajatele rohkem palka. Aeg, mil kõrgharidusega spetsialisti sai endale palgata kolmesaja-neljasaja euro eest kuus, on möödas. Nii lihtne enam ettevõtjate elu ei ole. Niisiis kiirendab valitsus avaliku sektori palgatõusuga jällegi möödapääsmatuid muutusi.”\nMart Laar kurtis hiljuti, et mõnede ministeeriumite ametnike palgatõusu tuleb kärpida, sest see on kiirem kui nende tootlikkuse tõus. Olen ise töötanud kolm aastat riigiametnikuna ning tean hästi, et ühes ja samas riiklikus organisatsioonis töötavad sama palga eest mõned ametnikud 10 tundi ja teised 6 tundi päevas. Olen nõus ka nende kriitikutega, kes nõuavad riigisektoris ametnike arvu kahandamist, sest siin-seal on see tõesti vajalik.\nSeni annab parimat eeskuju avaliku sektori efektiivsemaks muutmisel sotsiaaldemokraat Jüri Pihl, kes kaotab järgmisel aastal sadu piirivalvurite, politseinike ja päästeametnike töökohti. Pihl ei koonda töötajaid, vaid surnud hingi, mõttetult kirjas olnud ametikohti, mis ei kustutanud tuld ega püüdnud pätte. Lisaks korraldab Pihl näiteks päästeametnike tööd ümber moel, mis muudab nende töö efektiivsemaks ning võimaldab koondatud ametikohtade arvelt palku tõsta.\nEnt taas kehtib lubamatult mustvalge arusaam, et tootlikkusega on probleeme ainult avalikus sektoris ning et ainult avalik sektor veab majanduslikult ebaefektiivset palgatõusu. Tootlikkuse ja palgakasvu vahet on kiiresti kasvatanud hoopis pankade käivitatud kinnisvarabuum. Tsiteerin veelkord Maris Laurit: „Kui see nõudlus aga järsku kasvama hakkas (nagu ehituses), jooksid palgad teenustesektoris eest ära. See aga hakkab rõhuma neid sektoreid, mis majandust tegelikult toidavad – tootmine ja eksport. Ehitus on Eestis praegu selgelt tootlikkust hävitav sektor – uued töötajad ei tooda enam väärtust juurde, nad hävitavad seda.”\nSotsid Savisaare häälte kallal?\nLõpetuseks tänan Tööandjate Keskliidu juhatajale Tarmo Kriisi, kes süüdistas eelmisel nädalal ajakirjanduses sotsiaaldemokraatide selle pärast, et me soovime ametnike palka tõstes Edgar Savisaarelt valijaid üle lüüa.\nKriisi väide ei pea paika, kuid toimib sotsiaaldemokraatide jaoks kindlasti hea tasuta reklaamina. Sotsiaaldemokraadid ei püüa avaliku sektori ega isegi mitte ametnike palku tõstes Keskerakonnalt hääli üle lüüa. Teeme seda lähtudes teadmisest, et Eesti riik peab olema mitte õhukene, vaid tugev. Et riigi palgal peavad olema head ja konkurentsivõimelised töötajad. Tugev riik on ka ettevõtjatele hea partner, nagu tõestavad näiteks Soome pikaajaline püsimine maailma kõige konkurentsivõimelisemate majanduste edetabeli tipus.\nSee artikkel ilmus tänases ajakirja Ärielu numbris.\npostitas Hannes Rumm kell 09:14 4 comments: Lingid sellele sissekandele\nLaupäeval tähistas 95. sünnipäeva Rakvere Gümnaasium, mille on alates 1918. aastast lõpetanud 7995 inimest. Muidugi on iga kooli juubeli suurim rõõm saada kokku nende inimestega, kellest paljudega käisime 11 aastat koos samas klassis.\nÜleeilsel peol oli üks ilusamaid hetki aga ka see, kui kevadel loodud Rakvere Gümnaasiumi Parim Õpetaja tunnustas kirjandusõpetajat Mare Muiki 30 000 krooni suuruse stipendiumiga. Heameel oli selle pärast, et just see legendaarne õpetaja tunnustuse osaliseks sai, kuigi samavõrra oli kahju sellest, et mitu teist sama väärt õpetajat sedapuhku stipendiumit veel ei pälvinud.\nEhk nagu küsis stippi vastu võttes Mare Muik ise: “Kas te teate meie koolis mõnda õpetajat, kes ei ole hea?”\nSama head meelt tegi aga asjaolu, et leidub piisavalt vilistlasi, kes oma kooli õpetajaid toetades ja tunnustades tahavad hoida ja tõsta oma kodukooli taset. Järgmise stipi või järgmised stipid tahab vilistlasi koondav sihtasutus välja anda järgmisel kooli sünnipäeval. Kõigil neil, kes tahavad seda head üritust toetada soovitan vaadata sihtasutuse kodulehekülge aadressil:\npostitas Hannes Rumm kell 13:24 No comments: Lingid sellele sissekandele\nKui mina Tartu Ülikooli jõudsin, oli Juhan Peegel ägedamast õppetööst juba kõrvale tõmbunud ja tunniplaanis olid tal ainult mõned üksikud sissejuhatavad loengud.\nSeda hardamalt ootasid esmakursuslased legendaarse professori esimest loengut. Mille algus venis üle akadeemilise veerandtunni. Viimaks läks auditoorumi uks lahti ja Peegel astus vaikselt sisse.\n"Ma vabandan oma hilinemise pärast, aga selle eest lähen ma täna varem ära!" teatas ta sissejuhatuseks surmtõsise näoga.\nOlen seda Juhan Peeglilt laenatud vabandust kasutanud paljudel puhkudel ja võin kinnitada, et see toimib ka teistes keelekeskkondades ja kultuuriruumides.\nEile meie hulgast lahkunud Peegel oli imetlusväärselt hea inimene ja õpetaja. Kahjuks on viimasel ajal ära ununenud tema kirjanduslik looming. Peegli ausust näitab asjaolu, et tema oma elulool põhinev fragmentaarium "Ma langesin esimesel sõjasuvel" kirjeldas 1940. aastal Eesti kaitseväest punaarmeesse sattunud meeste saatust ausalt ja halastamatult hoolimata sellest, et ilmus see raamat seitsmekümnendate teisel poolel.\nLoodetavasti annab mõni kirjastus sellest raamatust peatselt välja uustrüki, sest Peegli teos on kirjanduslikust kõrgklassist ning annab tollesse masendavasse aega suurepärase sissevaate.\npostitas Hannes Rumm kell 13:40 No comments: Lingid sellele sissekandele\nAlates Aleksander Einselnist ja lõpetades Tarmo Kõutsiga on kõik Eesti kaitseväe juhatajad lõpetanud oma ametis tõsise tüliga kas kaitseministri või presidendiga.\nEi ole mingit põhjust arvata, et kaitseväe juhatajad on eriti konfliktsed inimesed. Samuti pole põhjust arvata, et väga erinevad poliitikud - alates president Lennart Merist ja lõpetades kaitseminister Jürgen Ligiga - on eriti konfliktsed ning kaitseväe suhtes pahatahtlikud inimesed.\nMis siis on nende 15 aastat kestnud ja Eesti riigikaitse arengut pidurdanud ohtlikult konfliktide põhjus? Põhjus peitub ajaloos. Nagu osutas Riigikogu põhiseaduskomisjoni ja riigikaitse komisjoni ühisistungil riigiõiguse ekspert Ülle Madise, kirjutasid meie põhiseaduse autorid selle riigikaitse osasse presidendi ja kaitseväe juhataja eriti tugeva rolli tulenevat ühest õigustatud hirmust.\nSelleks hirmuks oli 1991-1992. aastal kartus, et Eestis tuleb demokraatlike valimiste tulemusena võimule valitsusjuht, kes võib kaitseväe abil ebaseaduslikult võimu haarata. Just seetõttu tõsteti põhiseaduses kaitseväe juhataja sisuliselt peaministriga võrdsele tasemele ning lisaks anti presidendile riigikaitse juhtimises kõigi teiste valdkondadega võrreldes ebatavaliselt suur otsustusõigus. Toon vaid ühe näite: kaitseväe juhataja nimetab ametisse Riigikogu erinevalt kaitseministrist, kes astub ametisse lihtsalt ühe valitsuse liikmena.\nNüüd, 15 aastat hiljem, võime rõõmuga tõdeda, et toonased hirmud ei olnud õigustatud. Seetõttu on mõistlik "normaliseerida" kaitseväe juhataja ja presidendi staatus põhiseaduses. Rõhutan siinkohal, et algatus põhiseaduse muutmiseks tuli presidendilt. See on mitte ainult Eestis, vaid mujalgi kaunis ebatavaline, et riigipea ise loobub osast oma võimust. Tavaliselt käituvad poliitikud vastupidiselt. Seega on riigipea omalt poolt esimese vajaliku sammu teinud.\nNüüd on vaja Riigikogul teha järgmine samm, muuta põhiseadust ning korrastada riigikaitse juhtimise süsteemi tervikuna.\nEelmisel aastal kirjutas Andrei Hvostov Eesti Ekspressis umbes nii: tüli kaitseministeeriumi ja kaitseväe juhtide vahel on läinud nii ägedaks, et kohati tundub, nagu oleks need kaks organisatsiooni unustanud, et nende ülesanne ei ole sõdida mitte üksteisega, vaid Eesti riigi vaenlastega. See väide on ajakirjanduslikult liialdatud, kuid tugev hoiatav tõetere peitub selles kindlasti.\nJust seepärast on sotsiaaldemokraadid veendunud, et põhiseaduse muutmine president Toomas Hendrik Ilvese pakutud viisil aitab korrastada Eesti riigikaitse juhtimist mõistlikul moel. Loomulikult on selleks vaja lisaks põhiseadusele muuta alama astme õigusakte ning jõuda lõpuks ometi kaitseväe korralduse seaduse vastuvõtmine, mida pole suudetud 15 aastat valmis saada.\nMeil on heameel, et selle töö tegemiseks loob Riigikogu erikomisjoni. See tähendab, et jäme ots riigikaitse edasisel korraldamisel ei ole kolmest erakonnast koosneva valitsuse, vaid kõigi kuue Riigikogus esindatud erakonna kätes ühiselt. Rõhutan siinkohal samuti nagu põhiseaduse muudatuse esimesel lugemisel, et Riigikogu fraktsioonid ei pea siin äraootavalt valitsuse otsa vaatama, vaid ise liidrirolli võtma.\nSeepärast toetavad sotsiaaldemokraadid põhiseaduse muudatuse teise lugemise lõpetamist ning põhiseaduse muutmist veel selles Riigikogu koosseisus. Lükates põhiseaduse muutmise ning sellest tulenevalt ka teiste seaduste muutmise edasi nelja aasta võrra võtame me endale vastutuse uute võimalike konfliktide eest kaitseväe juhataja, kaitseministeeriumi ja presidendi vahel. Jõuan siis jutuga tagasi oma kõne alguse juurde ja meenutan, et neid konflikte on minevikus olnud hoiatavalt palju.\nLoodan, et Riigikogu jõuab põhiseaduse muutmises ning teistes vajalikes seadusemuudatustes järgmiseks kevadeks üksmeelele. Kui me selles tempos edasi liigume, siis oleme põhiseaduse muutmisele kulutanud ühe aasta ehk veerandi oma töö ajast. Kiirustame aeglaselt, nagu manitses kolleeg Evelyn Sepp.\npostitas Hannes Rumm kell 10:14 No comments: Lingid sellele sissekandele


Kanep salv tšilliga lihaste ja liigeste jaoks, 12ml - Salv tervendava lihase ja liigeste jaoks\nSalv tervendava lihase ja liigeste jaoks. Kanepisalv liigestele ja lihastele - 12ml\nKokkupuutel piirkondadega, kus on tekkinud verevalum, elimineeritakse tursed, valu neutraliseeritakse ja põletikulist protsessi hoitakse ära. Lihase venitusalv: jahutav Salvide jahutamise peamine ülesanne sidemete ja lihaste venitamisel on kahjustatud kehapiirkonna jahutamine.\nTa ei saa kiita kanepitooteid. Ta isegi ostis kanepi teemida ta joob regulaarselt enne magamaminekut, et saaks öösel rahulikult magada. Tal on isegi palju kanepikreeme terve ja ilusa välimusega nahk.\nHommik ja õhtu kanepi tee on minu jaoks muutunud rutiiniks ja ma ei kujuta seda päeva ilma ette. Lisaks teedele kasutan CBD õli ja juuste šampoon.\nOlen kõigega ülimalt rahul. Isegi mu vanaema proovis teda valutavate põlvedega ja kiitis. Super tooted.\nPlusside ja miinuste kasutamine salvide kasutamisel Võib eristada salvide järgmisi eeliseid: Stretch-salv: tüüpide klassifikatsioon Esialgsel etapil, sidemete ja lihaste venitamisel, on vaja kasutada põletikuvastase ja analgeetilise toimega salve. Eristada saab järgmisi ravimitüüpe: Mittesteroidsed ravimid. Neil on kerge jahutav toime. Ravimeid toodetakse kreemi ja salvide kujul.\nMul on füüsiline valu ja nende tõttu ka unetus. CBD tabletid, nende kaunis roheline värv on pidusöök silmadele ja mitte ainult, nad magavad pärast neid ilusti magama, tundsin üldist vaimset rahu.\nIlusat päeva ja jätkake, teete suurepärast tööd.\nSpasmid, närvilisus kadus ja ma lõpuks magan pikka aega. Ma tunnen lõdvestunud ja tasakaalustatud. Mulle meeldib ka nõusid valmistada kanepi valgukanepiseemneõli ja kanepiseemned.\nIgal päeval pühkis mu väsinud salv tervendava lihase ja liigeste jaoks ja valulik põlve pärast kogu päeva.


Kust osta inimese kasvuhormooni kulturismi Narvas Eesti\nKas ma saan osta inimese kasvuhormooni pillid Sillamäe Eesti\nTellida inimese kasvuhormoon tabletid Rakveres Estonia\nOstmine Trenbolooni steroid korstnad Viljandi Eesti\nOctober 3, 2015 by Dody Ureano·0 Comments\nInimarengu Kehaline hormoon on oluline hormoonide keha ja mängib olulist rolli hulk funktsioone ja töötleb ka. On aru tüüpiline kasvu ja ka kinnisvaraarendus, remonditööd kulumise ja ka pisar, ainevahetuse käigushoidmiseks, suurepärane lihaskoe mass ja ka lihasmassi toon, kaitstes suuri Bode paksus, aidates psühholoogilist heaolu ning õhutades üldist tervist.\nKuid aastaselt kolm dekaadi tase looduslik kasv Hormonaalsed agent alustab väheneb. Vähenenud kraadi HGH tulemused massiivi märke, näiteks – kaotus lihaskoe mass ja lihasmassi toon, võimendatud rasva ladestumist, vähenenud kehaline liikuvus, kurnatus ja alandas võim kraadi vähenes taastumisvõimet, kaasa riski, et luua südame-veresoonkonna haigustega, vähenenud eluiga, juuste väljalangemine, samuti kortsudega. Erinevates Teisisõnu, vananemine kollektsioone.\nkliki siia, et osta HGH-X2 Narvas Eesti\nEelised kasutades HGH-X2 Somatropin\nResearch Faili et toetab hGH-X2 Somatropin\nViisi kasutada HGH-X2 Somatropin\nKust osta HGH-X2 Somatropin Narvas Eesti\nInimarengu hormoon on tohutu Valguhormooni toodetud ajuripatsis ja moodustub ka 191 aminohapet. HGH, mis on geneetiliselt muundatud (Somatropin) vastab tavaliselt juhtub HGH. 191 aminohapet on dubleeritud ja loodud täpsed sama järjestus DNA sel looduslike HGH. Somatropin on kindlasti sarnased – keemiliselt, sõna otseses mõttes ja ka bioloogiliselt arengusse hormoonidega algatatud ajuripats.\nSomatropin tõotab sulle külge kleepunud tähelepanuväärne kasu:\nTõhustatud tugevus ja tolerantsuse tase, parem treening vastupidavuse\nParem lihasmassi, tõuke lihaskoest mõõde ja palju parem lihastoonust\nMinimeeritud füüsilise keha rasva\nRenoveerimine naha välimust, tiheduse ja nõtkus, kaotus kortsud.\nParem juuste areng\nSuurenenud vigastuste paranemist samuti vigastused\nRegulaarne menstruaaltsükkel, alandas menopausi sümptomeid ja täiustatud sooga seotud funktsioon samuti libiido\nEmotsionaalne turvalisus, vähenenud meeleolumuutused ja paranes ka mälu\nHoidke-ups näitajad vananemise väga heale tasemele\nIdeaalne ravi kõrvaldada arengu kehaliste hormooni puudus (GHD) häire lastel ja täiskasvanutel\nTreats raiskamise seotud AIDS ja ka Kahheksia\nHoolitseb IUGR, Prader Villi häire ja Turneri sündroom\nAastal 1990, revolutsiooniline kinnitus ning ka kinnitamise kohta HGH oli avalikustatud Daniel Rudman’i. Uurimus avaldati New England Journal of ravimeid.\nTeadusliku test, 12 meest, 61-81 aastat saanud inimarengu hormonaalse aine ravi ja nad pöördusid ümber ringi sobitamist 20 aastat vananemise jooksul kestusega 6 kuud inimarengu kehaliste hormoon süstid.\nPakkudes Dimension: 2 pillid iga päev\nSoovitatav kasutamine: Võtke 2 (2) kapslit veega umbes 20 minutit enne oma hommikust sööki. Ideaalseteks tulemused, kasutamine minimaalselt 2 kuud. Kasutamine koos sobiva dieedi ja ka treeningprogrammi.\nNagu alati, kui saan ravimeid online, siis kindlasti peaks leida kõige tõhusam lugupeetud allikast ja ka jääda selge pettused. Eesmärk on otsida tarnija, et laevad Kanadas, Ameerika Ühendriigid, Suurbritannia ja Saksamaa. See on tegelikult kindlaks tehtud, et transportijad nendest riikidest on mainekaim.\nCrazyBulk on juhtiv tootja ja turustaja RX-klass, hardcore toidulisandeid ja seaduslik anaboolsed steroidid. Kõik oma seaduslike anaboolsed steroidid pakkuda müügiks ja ka kere toidulisandeid pakkuda ei ole kõrvaltoimeid, ja ka tulemused on tegelikult möllitud vaid kolmkümmend päeva. Siinsamas leiad kõige tõhusam juriidiline anaboolsed steroidid saada online Narva Eesti.\nVäga parim viis saada crazyBulk Steroidid on online osta. Kui te elavad Narva Eesti ja ka soovivad omandada HGHX2, pead arvestama selle kohutav plaan CrazyBulk madala hinnaga.


Heili Klandorf: Kes võidab Eesti Laulu? - sõbranna.ee\nHeili Klandorf: Kes võidab Eesti Laulu?\n27. veebruar 2016, 9:01\nHeili Klandorf, Postimees Elustiil, juhataja\nFOTO: Heiki Laan/erakogu\nKui möödunud aasta 2. novembril kukkus kell 15.05, oli Eesti Laulu konkursile laekunud rekordiliselt 238 uhiuut, omanäolist ja julget laulu. Päris muljet avaldav hulk loomingut, mis sai nagu värske tuulepuhang Eesti muusikataevasse paisatud ...\nSel nädalal on Elustiil pühendatud Eesti Laulu finalistidele. Teeme laulude esitamise järjekorras lähemalt tutvust nendega, kes pole veel avalikkuse hammasrataste vahele sattunud, ja räägime ka nendega, kes on juba aastaid meelelahutuspöörises tiirelnud.\nEesti Laulul kuulis suur osa meist esimest korda näiteks Saaremaalt pärit kaunitari Kati Laeva. Kes tegelikult on süüdi selles, et ta rahamaailma hoobade kõrvalt taas muusika poole pöördus? Miks meeldis maagilise häälega Mick Pedajale lapsepõlves keldriaknaid sisse visata? Kuidas usk jumalasse saadab siniste juustega tulesädet Hanna Parmani läbi elu? Mis on lummava Ketter Orava ilu saladus ja mida on talle õpetanud ema Kare Kauksi lavakogemus? Kuidas mitmekülgselt andekas Johanna Eenma oma bändipoisse riietab? Ning millise tseremooniaga võlub Jaan Tätte juunior meid kõiki ära? Kui te nendest andekatest noortest lauljatest veel eriti palju ei tea, siis killukese oma isiklikust elust nad teile nüüd avaldavad.\nNo jah, ja siis muidugi juba muusikamere vanad kalad. Aasta meesartist Jüri Pootsmann, kes räägib, miks temast ei saa laamendavat, šokeerivat ja ropendavat staari. Nooruke, kuid suure Eesti Laulu kogemusega Grete Paia, kes leiab, et parem mitu ametit kui üks, mis võib suvalisel ajal lõpu leida. Turboga töötav Kristel Aaslaid, kes meile ühe tulise tantsutrenni andis. Ja Laura Remmel, kelle kostüümikapp on nii mõnegi daami unistustemaa.\nKuidas neil läheb? Kes keda? Saame seda teada järgmisel laupäeval, 5. märtsil algusega juba kell 19.30, kui Saku suurhallis ja ETV ekraanil selgub parim lugu, mis esindab Eestit maikuus 61. Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis.\nEesti Laulu finalistide esinemisjärjekord ja hääletusnumbrid:\n1. laul: Supersonic / Esitaja: Laura\nHääletusnumber: 900 7001 või SMS 15330 «1»\n2. laul: Sally / Esitaja: Go Away Bird\nHääletusnumber: 900 7002 või SMS 15330 «2»\n3. laul: Seis / Esitaja: Mick Pedaja\nHääletusnumber: 900 7003 või SMS 15330 «3»\n4. laul: Stories Untold / Esitaja: Grete Paia\nHääletusnumber: 900 7004 või SMS 15330 «4»\n5. laul: Lonely Boy / Esitaja: Kéa\nHääletusnumber: 900 7005 või SMS 15330 «5»\n6. laul: Play / Esitaja: Jüri Pootsmann\nHääletusnumber: 900 7006 või SMS 15330 «6»\n7. laul: Kaugel sinust / Esitaja: Kati Laev ja Noorkuu\nHääletusnumber: 900 7007 või SMS 15330 «7»\n8. laul: Immortality / Esitaja: Cartoon ja Kristel Aaslaid\nHääletusnumber: 900 7008 või SMS 15330 «8»\n9. laul: Parmupillihullus / Esitaja: Meisterjaan\nHääletusnumber: 900 7009 või SMS 15330 «9»\n10. laul: Patience / Esitaja: I Wear* Experiment\nHääletusnumber: 900 7010 või SMS 15330 «10»\nKõne/SMSi hind on 96 senti, see lisandub järgmise kuu telefoniarvele. Kõnekaardi kasutajatel arvestatakse kõne või SMSi hind kõnekaardi jäägist kohe maha.\nLiinid avatakse 5. märtsil siis, kui laulud on kõlanud.


EESTI AKVARELLISTIDE ÜHENDUS MTÜ: Tegevuslugu 28.05.2022\nEESTI AKVARELLISTIDE ÜHENDUS MTÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, R. M. , E. O. ja K. K. , seda juhtima hakkasid. R. M. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus, E. O. kogemus puudus ja K. K. alles alustas ettevõtlusega. EESTI AKVARELLISTIDE ÜHENDUS MTÜ valdkond on kunstialane...\nTALLINN, A. WEIZENBERGI TN 7 KÜ: Tegevuslugu 28.04.2022\nTALLINN, A. WEIZENBERGI TN 7 KÜ alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liige T. L. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat. TALLINN, A. WEIZENBERGI TN 7 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga ...\nTIINA TARVE FIE: Tegevuslugu 28.04.2022\nTIINA TARVE FIE alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liige T. T. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 13 aastat. TIINA TARVE FIE valdkond on kunstialane loometegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 90031) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 1046 tükki, kes annavad tööd kokku 1496-le inimesele ja kogu valdkonna 2022...\nTelefon (+372) 55634611\nTALLINN, A. WEIZENBERGI TN 7 KÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTIINA TARVE FIE Füüsilisest isikust ettevõtja Logi sisse


angelbay profiil | Free Live Sex Chat Young Naked Girls\nViimase sisselogimise aeg: 31.05.20 13:05:11\nKlõpsates nupul, tõstad angelbay esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. angelbay hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja angelbay kohta\nKasutaja angelbay tööaeg\nKasutaja angelbay amatöörvideod


GeoBaltica OÜ on loodud 2007. aasta veebruaris sooviga pakkuda täisteenust kinnisvara planeerimisega seonduvates valdkondades. Meie peamiseks tegevusalaks on katastrimõõdistamine ja geodeetiliste tööde teostamine, samuti koostame detailplaneeringuid. Tänu tegutsemisele mitmes seonduvas valdkonnas, võidate meilt teenuseid tellides nii ajas kui rahas!\nEttevõtte juhid ja töötajad on litsentseeritud spetsialistid, kes on töötanud nii era- kui avalikus sektoris ning tänu kogemustele suudame saavutada Teie eesmärkide elluviimise parimal moel. Lisaks kogemustele omame ka kaasaegset tehnikat, et tagada töö kiire ja kvaliteetne teostus.\nTeeme Teile parima pakkumise hiljemalt 24 tunni jooksul! Kirjuta geobaltica@geobaltica.ee\nPostitatud : 01.12.2020\n1.– 14. detsembrini 2020 toimub\nAudru alevikus Põllu tn 11 ja 13 kinnistute detailplaneeringu avalik väljapanek.\nPlaneeringuala jagatakse 9 elamumaa ja 4 transpordimaa krundiks.\nPlaneeringu koostaja on GeoBaltica OÜ.\nPostitatud : 01.10.2020\nHarku Vallavolikogu 27.08.2020 otsusega nr 76 võeti vastu Rannamõisa külas Keila metskond 10 (katastritunnus 19801:002:0199) maaüksuse osa detailplaneering vastavalt GeoBaltica OÜ tööle nr DP-02-17.\nDetailplaneeringu avalik väljapanek toimub 01.10.2020–14.10.2020 k.a.


5 Ühing ja juhataja – Tarkuseveski\nPosted on 10/02/2017 by admin\nÜhing (MTÜ, äriühing, aga ka Eesti Vabariik) on juriidiline isik. Juriidiline isik on fiktsioon, inimeste kokkulepe või ühe inimese otsus, kirjapanduna paberil, tänapäeval siiski üha enam digitaalsel kujul (digiallkirjastatud ja puha), tegutse-da ühe nime all, teatud eesmärkidel ning tingimustel. See asutamisleping või\n-otsus (vahel ka ühinguleping) on registreeritud kuskil registris (andmebaasis). Kuigi osanikeks ja liikmeteks võivad olla ka teised ühingud, on lõpuks kõigi ühingute taga inimesed. Kasvõi juhatuse liige, nt OÜ puhul\n[…] Juhatuse liige peab olema teovõimeline füüsiline isik. ÄS § 180 lg 2.\nJuhataja, enamasti juhatuse liikme, aga ka täisosaniku (täis- ja usaldusühingute puhul, viimase puhul teatud juhtudel ka usaldusosaniku) poolt ühingu nimel tehtavad tehingud on samad, mis ühingu tegevused, kuna juhataja on paberil oleva kokkuleppe ehk ühingu esindaja. Paber ei saa end ise kaitsta, inimene saab teda kaitsta. Seetõttu on iga ühingu taga inimene, ükskõik, mis skeem välja mõeldakse. See olgu julgustuseks, kui tuleb tegemist teha petistega.\nÜhingu või FIE erinevus töötajast (esindajast) on, et tšekile paneb esindaja müüjaks ühingu või FIE nime. Isegi kui tšekil on tööandjale lisaks ta enda nimi, siis seetõttu, et ta esindab tööandjat (sellega et aitab müüa kaupa), mitte ei müü enda vara. Esindusõigus (ehk esindamist reguleerivad seadused) on üks väga-väga oluline õigus (ehk väga-väga olulised seadustest tulenevate põhi-mõtete kogum). Esindusõigust on käsitletud TsÜS § 115-131.\nOluline on teada, millal võid esindada ja millal ei või. Samuti teada, et kui keegi teeb su eest mingi tehingu sinu nimel, siis sina vastutad. Ei, mitte keegi teine, vaid sina vastutad esmalt. Võib olla õnnestub sul kahju tekitajalt midagi välja nõuda, võib olla ka mitte. Võib olla hakkab temast kahju. Kahjud kannad aga sina.\nCategoriesTaskufirma: Mõni mõte enne alustamist äris või heategevuses, Tegutsema hakkamine Tagsandmebaas, digitaalne, esindaja, esindusõigus, fie, fiktsioon, füüsiline, isik, juriidiline, kokkulepe, müüja, nimi, otsus, paber, teovõimeline, töötaja, tšekk\nPrevious PostPrevious 4 Ühingute piiblid ning abimaterjalid\nNext PostNext 1 Kes on ja kes pole ettevõtja?


SharePoint Online konsultant - Uptime\nSharePoint Online konsultant\nEesti tugevaim Office 365 ärilahenduste tiim otsib oma ridadesse konsultanti, kes aitaks leida klientidel nende ärivajadustega sobivad lahendused, kannaks hoolt uute SharePointi keskkondade konfigureerimise eest ning delegeeriks vajadusel keerulisemad ning tehnilisemad ülesanded selgelt arusaadavas vormis arendusmeeskonnale.\nMiks Uptime’i SharePointi meeskonnaga konsultandina liituda? Põhjuseid on palju:\nKonsultandina saad näha ja juhtida pilveteenuste elutsükli kõiki etappe, alates sobivate lahenduste leidmisest kuni konfigureerimise, juurutamise ning jätkuarendusteni välja.\nUptime’is saad liituda meeskonnaga, kes on suurte SharePointi süsteemide kallal töötanud enam kui 15 aastat, mõistes seetõttu detailselt lahenduste võimalusi, ohukohti ning tulevikusuundasid.\nSharePoint Online konsultandina naudid vabadust – sinu käes on otsused selle kohta, millist lahendust kliendile pakkuda, kuidas see üles seada ning mida erilist lisada või mida välja jätta.\nKaardistada, kuidas võiks pilveteenustel põhinevad lahendused klientide ärivajadusi rahuldada\nKonfigureerida SharePointi keskkondasid ning tagada nende töökindlus\nTöötada võimeka arendustiimiga, kes toetab sind keerulisemate custom-arendusi nõudvate probleemide korral\nKanda ühteaegu konsultandi, analüütiku, projektijuhi ning tehnilise eksperdi ülesandeid\nOma tööd ja lähenemiseid ise juhtida, hallates Office 365 lahenduste elutsüklit\nSul aitab uuel ametikohal edukas olla:\nVarasem kogemused Office 365 keskkondade konfigureerimisel ning haldamisel\nOskus mõista klientide ärivajadusi ning leida oma tööriistakastist väljakutsetele sobivad lahendused\nSoov töötada nii iseseisvalt kui ka meeskonnas\nHea tehniline taip ning soov pidevalt areneda ja õppida\nKasuks tulevad elementaarsed programmeerimisoskused (mittekohustuslik)\nPõnevad ühisüritused ja -tegevused\nMiks meeldib teistele Uptime'is töötada?


- BMI 47 Kaalulangus\nMiller KMI valem ja see on mõeldud ainult inimestele, kellel on Vanuserühm 20 et 65 aastat vana ja aitab teil arvutada oma KMI ja määrab ideaalse kaalu, mida peaks saama. Lihtsalt tegin selle algselt enda jaoks, aga mõtlesin, et võin ka teiega ju seda jagada : Väike info ka BMI kohta: Normaalset kehakaalu näitab kehamassiindeks vahemikus , kehamassiindeks alla 19 viitab alakaalule. Lisaks on laste rasvumine 9—11 a ristlõikes olnud seotud unearterite suurenenud jäikusega, sõltumata teistest kardiovaskulaarsetest riskiteguritest.\nSelle dokumendi valguses võib väita mitmel viisil. Ainult lumeni läbimõõdu eraldiseisvad analüüsid ei anna vastust sellele, kas meie CIMT leiud on tingitud veresoonte suurusest. See annaks vastuse, sest meie järeldusi võib seostada pigem vaskulaarse suurusega kui ainult CIMTiga. Peale selle, olenemata sellest, kas tavaline CIMT peegeldab ateroskleroosi, on näidatud, et see ennustab haigust, nagu insult ja südame isheemiatõbi. Sellest tulenevalt osutavad meie tulemused noorukite BMI ja suurenenud südame-veresoonkonna haiguste riski aastastele suhetele.\nTulevased uuringud peaksid seega kinnitama meie järeldusi seose kohta, mis on seotud kaalu vähendamise ja CIMTi regressiooni vahel. Lõpuks, noorukite BMI bioloogilise varieeruvuse tõttu kajastab iga uuringu üksikmõõtmine selle uuringu kohta pikaajalisi keskmisi näitajaid, mis on vähem täpselt kui mitmed mõõtmised.\nArvestades tugevat seost mõlema meetme vahel meie kohortis, on noorukite BMI mõju täiskasvanud BMI-st jätkuvalt raske välja tuua. Muskatiiniuuringu hiljutiste andmete hiljutine analüüs näitas ka, et lapsepõlve BMI, mõõdetuna 8 kuni aastaselt, on korrelatsioonis CIMT ga ja koronaararterite kaltsifikatsiooniga 34 vanuses 29—43 aastat. Kahjuks ei tehtud sellises raamatus meie sarnast analüüsi, millel oli nii nooruki BMI kui ka täiskasvanu BMI ühes regressioonimudelis.\nSanchez jt 35 teatasid võrreldavatest tulemustest isegi nooremas vanuserühmas 13—18 akuigi esitati ainult ühemõõtmelisi korrelatsioonikoefitsiente. Lisaks on laste rasvumine 9—11 a ristlõikes olnud seotud unearterite suurenenud jäikusega, sõltumata teistest kardiovaskulaarsetest riskiteguritest.\nSeevastu ei ole meie leidmine kooskõlas vanemaealiste populatsiooniga, kus noorukite ülekaalulisus on märkimisväärselt seotud suurenenud CIMT-ga, kardiovaskulaarse haigestumuse ja suremusega, sõltumata täiskasvanud BMI-st. Mitmed uuringud 37, 38, 39, 40, 41 näitasid, et keskealistel ja eakatel isikutel olid suurenenud ühise CIMTi olulised sõltumatuteks teguriteks ainult vanus, hüpertensioon, düslipideemia ja praegune suitsetamine.\nStevens jt 42 on näidanud, et kaalutõus varases täiskasvanueas aastased keskealiseks täiskasvanueas aastased oli seotud CIMTi suurenenud ulatusega meestel ja naistel.\nCIMT tõusis ligikaudu kaalutõusude spektris ligikaudu lineaarselt. Lisaks on Lakka et al. Laiendame neid tähelepanekuid, näidates, et see suhe võib olla juba noorukieas noorte täiskasvanueas. Mitmetes uuringutes on hinnatud kaalu vähenemise mõju kardiovaskulaarsetele riskifaktoritele ja ateroskleroosi progresseerumisele.\nOn näidatud, et kaalulangus parandab kardiovaskulaarset riskiprofiili, vähendades vererõhku ja lipiidide taset täiskasvanutel 44, 45 ja noorukitel. Võrreldavaid tulemusi on kirjeldatud sümptomaatilise koronaarse ateroskleroosiga patsientidel.\nLisaks näitasid Mavri jt 50, et varased aterosklerootilised muutused võivad olla vastupidised kehakaalu normaliseerimisele tervetel eelsoodumusega rasvunud naistel. Need uuringud, mis on valdavalt läbi viidud keskealistel rasvunud isikutel, rõhutavad rasvumise vältimist ateroskleroosi ennetamiseks. Laiendame tõendeid, näidates, et isegi noorukieas ja nooruses on madalam BMI seotud CIMT vähenemisega ja seega ka hilisemate aastakümnete südame-veresoonkonna haiguste vähenenud riskiga.\nKuna kehakaalu vähenemine on keskealiste 51 - ndate aastate jaoks üsna oluline ja harva on saavutatud püsiv kaalukaotus, siis 52, 53, 54 rasvumise ennetamine nooremas eas võib olla tõhusam kardiovaskulaarse riskiprofiili parandamiseks. Järeldused ARYA uuringu tulemused toetavad kardiovaskulaarse riskiprofiili muutmist nooremas eas, et aeglustada kardiovaskulaarse riski markerina suurenenud tavalise CIMT-i arengut ja progresseerumist, et viivitada kardiovaskulaarsete haiguste kliinilise ilmingu tekkimist hilisemas elus.\nSiin on siis uus tabel, kust seekord on puudu angel, karin sa siiski ei teatanud oma kaalu hommikulPäike, siuts, Victoria ja öösärk. Kus te olete?\nOotan ka vastukaja, kui teile see BMI värk eriti ei meeldi, siis võin selle järgmisest tabelist eemaldada. Seadke oma sihtmärk, hoida kaalulogi, salvestada oma kaalu edusamme ja kaalust alla.


Majutamine Schaffhausen | LIMBA\nMajutamine Šveitsis > Majutamine Schaffhausen\n1x APARTEMENT: 1x2, +1\nMajutamine peremajas äärelinnas, 500m kaugusel järvest Zürich see. Terrass, aias istumine, lahtikäiv aiatool, aia ilujärv, tuleplats. Kättesaadav: jalgrattad, lastevoodi, interneti ühendus, pesumasin, pesu kuivati, tolmuimeja. Toitumisvõimalusega pärast kokkulepet. Majutaja räägib ka inglise keele