Kogemuse vääramatus — Sirp\nMul on kaks sõjakogemust. Sain nad ammu enne praegust Ukraina sõda. Üks kogemus on pärit kevadest 1999, kui ÜRO andis loa pommitada Jugoslaavia sõjalisi objekte – selleks, et kukutada Miloševići režiim. Miloševićil pärast seda enam pikka pidu ei olnud. Tema, nagu te tõenäoliselt teate, läks Haagi kohtu alla.\nVõimalik, et Eestist vaadates tundus too Kosovo sõda kauge ja lokaalne ega puudutanud siinsete inimeste elu kuigipaljukest.\nMinul on sellest sõjast teistsugune, omaenda isiklik kogemus. Kogesin Kosovo sõda oma õue all oleva sõjana, nii nagu seda kogesid itaallased, sest sel ajal oli mu kodu Roomas.\nMäletan pommilennukeid Aadria mere kohal. Õhku tõusid nad Itaaliast. Mõnikord kukkusid pommid merre. Võin selle pildi iga hetk oma silmade ees taastada.\nPommitamise esimesel päeval langes kogu Roomale hall vari. Lehtedesse oli rasvaselt trükitud sõna la Guerra ehk Sõda. Inimesed läksid teist nägu. Keegi ei teadnud, kas sõda laieneb ja mis sellest saab. Rooma ilmusid uutmoodi kerjused, Balkani sõjapõgenikud.\nProtesti märgina Putini sissetungi vastu Ukrainasse eemaldavad meeleavaldajad Venemaa lipult alumise, vere värvi triibu.\nSilar / CC BY-SA 4.0 / Wikimedia Commons\nTeise sõjakogemuse sain siis, kui elasin 1996. aastal DAADi stipendiaadina Berliinis.\nSee ei olnud uus sõda, see oli ikka seesama vana äraleierdatud Teine maailmasõda, kuid see, mida ma kogesin, oli mulle uus.\nSellele kogemusele toetudes võib järeldada, et Teine maailmasõda jääb lõpetamata seni, kuni Vene sõjakurjategijaid ning võika režiimi kaasosalisi ja täideviijaid ei ole pandud jagama oma Saksa ning Jugoslaavia ametivendade saatust.\nSeda, mis sunnib mind ütlema, et Teine maailmasõda on lõpetamata, kogesin ma päise päeva ajal, viiskümmend üks aastat pärast ametlikku sõjalõppu ühes Berliini metroorongis. Olen seda juhtumit pikemalt kirjeldanud „Varjuteatris“ lehekülgedel 156–158.\nLühidalt kokku võttes: rongis minu vastas istusid kaks vanaprouat, kaks sõbrannat, kes kõige järgi otsustades olid väga noortena Vene soldatite sõjalõpukuriteod Saksamaal üle elanud, seejärel emigreerunud ning alles nüüd esimest korda peale sõda julgenud Berliini tulla.\nNad olid elevil ja rõõmsad seni, kuni vagunisse tulid kaks vene poissi, kes rongides laulmas ja kerjamas käisid. Kui vanaprouad vene keelt kuulsid, juhtus nendega täpselt see, mida ma „Varjuteatris“ kirjeldada püüan: „Vanad daamid jäid poole sõna pealt vait. Ma polnud kunagi varem näinud, kuidas inimese nägu läheb valgeks nagu paber. Nüüd ma nägin. „Die Russen! Venelased!“ sosistas vana naine lapsehäälega ja tõstis käed abitult kurgu juurde. See katkev hääl, see õudusega täidetud sosin kostis siia vagunisse otse 1945. aasta kevadest. Olen seda oma kõrvaga kuulnud ja kuulen praegugi, kui ma sellest räägin.“\nNeed on täiesti isiklikud kogemused. Neid ei saa keegi muuta. Keegi ei saa mulle pärast neid kogemusi selgeks teha, et Kosovo sõda ei heitnud Itaalia peale halli varju või et Vene soldatid ei pannud sõja lõpus Saksamaal toime kuritegusid.\nInimene mõistab maailma ainult oma isikliku kogemuse kaudu. Kui sul näiteks lapsena jäi puudu raamatu lugemise kogemus, lugemise õhin ja rõõm, siis ei saa mitte keegi sulle hiljem selgeks teha, mis see on ja miks seda üldse vaja on.\nPraegune Ukraina sõda jõudis omas täies ebainimlikkuses minuni mitte varemete ja surnukehade piltide kaudu, vaid hoopis rafineeritumalt ja samas ka jubedamalt. Kogesin nüüd ise midagi, millest seni olin aru saanud ainult mõistusega. Kogesin praegu sedasama, mida britid, prantslased ja juudid olid kogenud ligi kaheksakümmend aastat varem. Siis, kui saksa keel muutus neile koletiste keeleks. Olin sellest lugenud, olin kuulnud, kui inimesed sellest rääkisid, kuid asja tuum ja tähendus polnud täielikult minuni jõudnud, kuna mul puudus isiklik kogemus sellest, kuidas üks keel, Goethe ja Rilke keel, võib sulle üleöö vastikuks minna. Ma ei uskunud seda sisimas, sest mul puudus omaenda kogemus.\nNüüd olen seda ise kogenud, kuidas Bulgakovi ja Pasternaki keel muutus üleöö koletiste keeleks, muutus talumatuks ja vastikuks. Ma ei taha avada ühtki selles keeles kirjutatud raamatut ega taha näha neid ka raamatupoes. See on jube kogemus. Ei jää mitte sugugi maha laipade ja varemete nägemisest.\nKes minuga selles asjas vaielda tahab, teeb tühja tööd ja räägib seinale, sest see kogemus saadab mind nüüd eluaeg, nii nagu saksa keele vastikuks muutumise kogemus saatis omal ajal juute. Mina ei ole ainuke, kellele see kogemus praegu on osaks saanud. See on osaks langenud paljudele. See on kõige jubedam kogemus, mis inimesele saab osaks langeda. See on kultuuri tühistamise kogemus.\nKultuuri ei tühista mitte need, kes selle kogemuse saavad ja seda endas kannavad. Näiteks vene kultuuri tühistab praegu koletis, kes mõrvakäske jagab ja selle keele kogu maailmale võikaks muudab. Vene kultuuri tühistavad praegu iga minut ja iga tund kõik need, kes koletise käske täidavad ja tema propagandat levitavad.\nEestis oli ühe põlvkonna hulgas naisi, kes mitte kunagi ei kandnud punast värvi riideid ega pannud mitte kunagi vaasi punaseid nelke. See oli minu ema põlvkond. Neil oli punasest värvist isiklik kogemus, mida keegi kõrvalseisja ei suutnud mõista ega väärata. Sellest protestist ei saanud ma siiani aru muidu, kui ainult mõistusega.\nNüüd olen ka mina saanud oma isikliku punase värvi kogemuse, kui ma näen, kuidas Putini vastased venelased katavad valgega kinni Vene lipu punase triibu.


5 müüti hambaimplantatsioonist - Straumann\n5 müüti hambaimplantatsioonist\nHambaimplantatsioon on kaasaegne ja kõige turvalisem ning loomulikum viis kadunud naeratuse taastamiseks\nPatsiendid, kes on valinud hammaste taastamise hambaimplantaatidega on juba aastakümneid ja enamgi nautinud hästi funktsioneerivat hammaskonda ja esteetilist naeratust. Kuigi me võime sellist ravimeetodit julgelt nimetada üheks hambaravi olulisemaks läbimurdeks ja saavutuseks, ei julge kahjuks kõik valitsevate müütide tõttu implantatsiooni valida. Millised on need müüdid?\nImplantatsioon on kauakestev, keeruline ja valulik protseduur 01/05\nEsmapilgul võib hammaste implanteerimine tunduda keeruline või valulik. Tegelikult on tänapäevane hambaravi hästi arenenud, seega pole vähimatki põhjust protseduuri karta. Hambaimplantaat paigaldatakse kasutades kohalikku tuimestust ja valutu protseduur kestab kõigest 20–30 minutit. Lisaks sellele võib väga tundlikutele patsientidele seda protseduuri teha sedatsiooniga. Hambaravi sedatsiooni puhul süstib spetsiaalse erialase väljaõppe saanud anestesioloog patsiendi veeni rahustit, mille mõju ei ole väga tugev ja mille tulemusel tunneb enamik patsiente lõdvestumist ja rahulolu. Patsient ei tunne protseduuri ajal valu ega ärevust ning ärgates naudib ta juba uut, veatut naeratust.\nHambaimplantaadid vajavad erilist hoolt 02/05\nImplantaatidele kinnitatud hambakrooni välimus ja funktsioon asendavad loomulikke hambaid. Nende eest hoolitsetakse just nagu oma hammaste eest: harjamine ja hambaniidi kasutamine kaks korda päevas, regulaarsed hambaarsti ja suuhügienisti visiidid.\nHambaimplantaadid paranevad ehk luustuvad on raskelt 03/05\nStraumann hambaimplantaatide ühilduvusnäitajad on äärmiselt kõrged (kuni 99%). Spetsiaalne implantaadi valmistamise tehnoloogia, Roxolid implantaadi sulam ja unikaalne implantaadi SLActive pealispind annavad kokku suurepärase tulemuse. Need ainulaadsed omadused kiirendavad paranemisprotsessi ja kiirendavad luukoe moodustumist, parandavad luukoe verevarustust ja vähendavad põletiku riski.\nImplantatsioon on lühiajaline lahendus 04/05\nImplantatsioon ei ole ainus viis hammaste taastamiseks, kuid see on tõenäoliselt ainus lahendus, mis kestab terve elu ja kaitseb teid peale hammaste kaotust negatiivsete tagajärgede eest. Straumann hambaimplantaatidele on antud eluaegne garantii, et patsiendid saaksid olla kindlad pikaealise kvaliteediga tulemuste osas.\nHambaimplantaat kahjustab terveid hambaid 05/05\nHambaimplantaatide paigaldamine ei nõua tervete hammaste lihvimist. Järelikult on see ohutu lahendus kaotatud hammaste asendamiseks, kahjustamata kõrval asuvaid naaberhambaid.\nStraumann hambaimplantaadid – võimalus nautida taastatud naeratust kogu elu!


test 07. november 2018\nHallux valgus ehk rahvakeeli varbanukk on geenidega edasi antav jalalaba deformatsioon. Mugavad ja piisavalt ruumikad jalanõud on abiks, kuid vahel võib kasu olla ka varbavahe eraldajast.\nVarbavahe eraldajat võib kasutada küll, kuid varba õiget asendit see ei taasta, varbanuki arengut ei pidurda ja ära ei hoia. Kui varba asend on juba kord muutunud, aitab ainsa võimalusena selle taas õigeks sättida operatsioon,» ütleb ortopeed Vahur Metsna.\nArsti sõnul on varbavahe eraldajatest kasu siis, kui neid kandes on mugavam või valuvabam kõndida. Kui mingit efekti tunda ei ole, pole kasutamisel mõtet, suunab ortopeed. «Valuga seda toodet kindlasti kasutada ei tohi.»\nMetsna soovitab enne abivahendite soetamist jalgade-varvastega seotud probleemide korral ortopeediga konsulteerida. Paljud poes müüdavad ja internetis pakutavad tooted pole muud kui petukaup, mille kasutamisest abi ei sünni. Neid soovitavad sageli olematud arstid, nagu kinnitab kõige lihtsam internetiotsing. «Iga n-ö vidina kasutamisel on alati oma aeg, koht ja põhjus. Alustama peaks arsti konsultatsioonist,» manitseb kogenud arst.


Kirjed kus märksõnaks on "hoolekanne (vaeste ja kodutute eest)" (25)\n"Keskabi" korjandus keskmiste tulemustega.\nLühiülevaade 24. ja 25. novembril toimunud korjandusest. Võrreldes eelmise aastaga oli korjanduse tulu väiksem, sest ka korjajaid oli vähem.\n361.8Trt., Keskabi + 362.5\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / Erahoolekande keskkorraldus Keskabi / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu\n"Ühisabi" toetus 400 inimesele.\nStatistilised andmed "Ühisabi" toetustest puudustkannatavatele inimestele. Kõik summad on saadud vabatahtlikest annetustest.\n361.8Ühisabi + 362.5\nArvukas mudilaspere Räpina naisseltsi jõulupuul. Laupäeval, 22. dets. korraldati Räpina Sillapea lossis Räpina naisseltsi poolt vaestele jõulupuu ühes jõulukinkidega. Jõulupuule oli ilmunud lapsi arvukamalt kui eelmistel aastatel. Vaeslastena oli registreeritud 60, kuid lapsi oli jõulupuul ühes vanematega üle 100 ja naisselts jagas kõigile kokku tulnud lastele kingitusi.\n342.726(06)Räpina NS + 362.5\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu / Räpina Naisselts\nJõgeva valmistas jõulurõõmu.\nJõgeva koolides korraldati lastele jõulupeod. Valla- ja alevivalitsused andsid koolidele selleks toetusi. Ka valla vanadekodus korraldati vanuritele jõulupuu ja jagati kingitusi.\n352.1 + 352.1 + 362.5\nJõulupuu vaeslastele Nõos. Viimasel pühal korraldas Meeri naiskodukaitse Nõo koolimajas ümbruskonna vaesematele lastele jõulupuu, kus jõuluvana igale lapsele tõi paki. Jõulupuul pidas jumalateenistust koolijuhataja Ed. Tasa.\n351.743NK,Meeri + 362.5\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / Naiskodukaitse (tegevus kohtadel) / põhjakihi elu\nJõulurõõmu Elva vaestele. Elvas on moodustatud koguduse, alevivalitsuse ja kahe naisorganisatsiooni poolt vastav komitee, kes korraldab vaestele jõulupuu. Vaeste registreerimine sünnib koguduse kantseleis 20. detsembrini, kuna jõulupuu korraldatakse 23. detsembril koolimajas. Andeid korjavad kõik organisatsioonid omaette ja annavad need komiteele üle 20. dets.\nKodanikud, avage kuldsed südamed!\n22. novembril sai Tartu Erahoolekande keskkorraldus "Keskabi" politseivalitsuselt loa korraldada korjandus 24. ja 25. novembril 200 korjanduslehega. Lühiülevaade eelmisel aastal korraldatud korjandusest.\nKorjandus laste heaks. Lastekaitse korraldusel algas laupäeval [22. september] karbikorjandus lastekaitse heaks. Organisatsioonide liikmed olid agaralt oma töö juures. Korjandus kestab ka pühapäeval. Lastekaitse tegelased panevad kodanikkudele südamele, kõigiti kaasa aidata korjanduse heaks kordaminekuks, sest kogutud raha läheb nende laste heaks, kes pärit neist perekondadest, kus vajatakse ühiskonna abi kõige teravamal kujul.\nKorjandus vaeslaste abistamiseks.\nTartu Lastekaitse Ühingu poolt korraldatud karbikorjandusest 22. ja 23. septembril Tartus. Ühingu tegevusest vaeslaste abistamisel.\n362.5 + 362.7(06)Trt. LKÜ\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu / Tartu Lastekaitse Ühing\nNarvas "kuldsüdame" korjanduse läbi on raha saadud 830 krooni. Läinud aastal saadi 640 krooni.\nPajakestega jõuluandeid korjamas. Eelmiste aastate eeskujul toimetab ka tänavu jõulude puhul päästearmee korjandust vaeste heaks eriliste jõulupajakestega, mis asetatud neljapäeval [20. detsember] linna tänavatele 5-6 kohta. Pajakeste kohale on kinnitatud plakatid üleskutsega: "Hoidke pada keemas! Päästearmee jõulusöök vaestele." Korjandus kestab mõned päevad. Eelmistel aastatel on vaeste jaoks üsna rohkesti annetusi kokku pandud.\n362.5 + 267.15\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / Päästearmee / põhjakihi elu\nPalutakse korjajaid ülelinnaliseks korjanduseks.\n19. novembril toimunud "Keskabi" korjandustoimkonna koosolekul otsustati pöörduda üleskutsega "Keskabi" liikmete, teiste organisatsioonide ja koguduste poole, et saada võimalikult rohkem korjanduse korjajaid. Korjandus toimub 24. ja 25. novembril.\nRannu vanakestele pühaderõõmu. Eelmise aasta eeskujul korraldab ka tänavu Rannu Maanaisteselts "Laine" Rannu vallamajas valla vanadele 22. detsembril kell 5 p. l. jõulupuu, kus esinaine A. Päts jagab hoolealustele seltsi liikmeilt korjatud andeid. Samuti ei unusta vallavalitsus vaeseid, milleks külakümnikkude kaudu korjandus toime pannakse. Vallavalitsus jagab oma kinke välja jõululaupäeval.\n352.1Rannu + 362.5 + 342.726(06)Rannu, Laine\nalevite omavalitsus / alevivalitsus / annetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / külavanemad / kümnikud / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / Laine (Rannu Maanaiste Selts) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu / Rannu Maanaiste Selts Laine / valdade omavalitsus / valdade piirid / vallaametnikud / vallakäskjalad / vallakasakas / vallanõukogud / vallasekretär / vallavahimees / vallavalitsus (kohtadel) / vallavanem / vallavolikogu (kohtadel)\nRäpina vaeslapsed saavad jõulupuu. Eelmiste aastate eeskujul korraldab ka käesoleval aastal Räpina naisselts 22. detsembril Räpina sillapea lossis vaeslastele jõulupuu ühes jõulukinkidega. Mudilaspere jõulupuu juures saab jutlustama koguduse õpet. A. Saaremaa. Naisseltsi esinaiseks on pr. Linda Kangro.\nToetusi Pauluse koguduse vaestele. Pauluse koguduse teise pihtkonna poolt on 70 kehvemale koguduse liikmele saadetud koju igaühele 1 / 4 sülda puid. Ka on neile saadetud kartuleid. Umbes 130 lapsele on jagatud sooja pesu ja riideid. Need esemed on kõik valmistatud pihtkonna oma käsitöö osakonna poolt. Peale selle korraldati jõulupuu umbes 300 lapsele. Ka käsitöö osakonnal oli jõulupuu, millest osa võttis umbes 120 isikut. Vaesed, kellele toetust antud, on kõik koguduse tegelaste poolt kontrollitud.\n284.1Tartu, Pauluse + 362.5\nTõrva NMKÜ finantsnädala rünnakpäevad. 24. skp. algas Tõrva NMKÜ finantsnädal, mis kestab kuni 15. dets. Korjanduse rünnakpäevadeks oli määratud laupäev, pühapäev ja esmaspäev. Korjajad olid jagatud rühmadesse ning finantsnädalaks ülesseatud sihtsumma - 100 kr. purustati juba rünnakupäevadega. Nii saavutati kolme päevaga üle 110 krooni. Esikoha rünnakupäevadel saavutas noorterühm "Kes ees, see mees".\n267.2NMKÜ, Tõrva + 362.5\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu / Tõrva NMKÜ\nVaeste abistamine Elvas. Elva alevivalitsus on otsustanud alevi hoolealustele jõuluks määrata ühekordne toetus. Koguduse kantseleis on registreeritud jõuluks abitahtjaid 80 ümber.\n352.1Elva + 362.5\nVanade liikmete heaks karbikorjandus. Tartu Eesti Vabatööliste Abiandmise Ühing on palunud luba vanade ja jõuetumate liikmete abiandmise ja matuse kulude katteks panna toime loterii-allegri 21. oktoobril ja ühtlasi ka karbikorjandus 50 korjanduslehega.\n331.17(06)EVAÜ + 362.5\nannetused (kodutute, vaeste heaks) / Eesti Vabatööliste Abiandmise Ühisus / hoolekanne (vaeste ja kodutute eest) / jõulupuud (kodutute, vaeste heaks) / küttepuud (jagamine vaestele) / kerjamine / korjandused, üritused (kodutute, vaeste heaks) / moraalselt langenud (hoolekanne) / põhjakihi elu\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 249016962


Loetelu õpilaskodude andekas - Tips for you - Tipsed.Com\nLoetelu õpilaskodude andekas\nVanemad kõrge saavutada õpilaste, võib leida, et õpilaskodude on paremini sobib kui traditsiooniline koolikeskkonnas.Andekad õpilased võivad end isoleerida eakaaslastega või riigikoolid lihtsalt ei pruugi olla võimelised pakkuma vahendeid nad vajavad, et saavutada oma täit potentsiaali.Paljud õpilaskodude et rahuldada andekatele õpilastele nõuavad noteerimise taotluse, samuti kõrge hinne punkt keskmiselt riik residentuuri, soovitusi õpetaja või põhi- või intervjuu.\nasub St. Louis, Missouri, Thomas Jefferson koolis on co-ed õpilaskodu klassi õpilastele seitse läbi 12. Thomas Jefferson rõhutab kultuurisuhete arendamise kirjaoskuse ja analüütilinemõtlesin, ja tunnistab, et teismeeas on suurepärane aeg, et luua ja toitev nende oskusi.Nad pakuvad väikesed õpetaja ja õpilase suhe lisaks õppekava.Õpilased peavad võtma SSAT ja ajakava intervjuu.Ükski riik või riiklikud residentuuri piirangute kehtestamist.\nAvati aastal 1980, Põhja-Carolina School for Science and Mathematics oli esimene riiklikult toetatud elamu keskkooli ja sai kiiresti mudel 18 samalaadsete institutsioonide 15 teistes riikides.Kool, mis põhineb eeldusel, et investeerimine inim- ja intellektuaalse kapitali toodab globaalne majanduslik kasu, mis kasu piirkonda.Seal on riigi residentuuri piirang olemas, ja õpilased hinnatakse SAT-1 hinded, õpetaja ja nõuandja hinnanguid, ärakirju ja käimist kooli Discovery Day.\nasub New Hampshire, Phillips Exeter Academy asutati 1781. aastal ning praegu teenib 1000 klassi õpilased üheksa läbi 12. Exeter on kuulus oma Harkness õpetamise meetod, kus seminar-stiilis klass onmajutatud õpetaja ja ainult 12 õpilast.Lubatud õpilased koos pere sissetulek on alla $ 75.000 on võimalus osaleda kooli tasuta.Exeter otsib kindlameelselt, sõidetakse üliõpilastele, kes on juba osalenud kooliväliste tegevuste ja on armastuse matemaatika ja loodusteaduste.\nPutney School in Vermont lubab õpilastele "progressiivne haridus jätkusuutliku tuleviku."Kuna progresseeruv koolis, Putney keskendub kohaldamise materjali asemel teste ja jäik hindamise stiile.Lisaks koolis on kavandatud toimima ühiskond, kus õpilased on kaasatud palju aspekte töötab kooli.Rakendades õpilased võtavad SSAT, pakkuda neli soovitust, täielik esseesid ja ajakava intervjuu.Hinnad vastuvõtu aluseks on "isiklik lubadus ja näitas akadeemiline saavutus."\nHoagies "Andekas: Resources üliõpilastele, kes on väga või sügavalt Andekas


Pikki - leiti 1914 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "pikki" leiti 1914 faili\nKoostaja: Tallinn 2005 Milline näeb välja känguru? Känguru kasvab kuni 2 meetri kõrguseks. Känguru pea on väike,kõrvad keskmise suurusega. Nendel on esi käpad lühemad tagumised käpad suured ja tugevad. Kängurul on hästi tugev ja pikk saba(1meeter). Käppadel on teravad ja tugevad küüned. Punakänguru on pruunikas-punane. Pojad hallikat värvi. Känguru e...\nVõnked, Ringliikumine, lained, inferents, difraktsioon\nÜhikud ja arvutus valemid. · Periood on ühe täisvõnke sooritamiseks kulunud aeg. Tähis- T ühik-1s Valem- T=1/f · Sagedus on täisevõngete arv ühes sekundis. Tähis-f ühik- 1Hz · Hälve on pendli kaugus tasakaalu asendist mis tahes aja hetkel. On perioodiliselt muutuv suurus x. Tähis-x · Ablituut on maksimaalne hälve. Tähis-xm Ühik-1m 2)Rin...\nTÕDE ja ÕIGUS I KIIRE sisukokkuvõte\nRaamat algab sellega, et Andres koos oma vastvõetud naise Krõõdaga kolib Vargamäele  Andres on endale talu ostnud. Pearu, kes on vanem ja elab juba ammu naabruses, ei armasta konkurentsi ja näeb Andreses potensiivset vaenlast. Ent Andres ei mangu sellest alla. Ta hakkab agaralt kõiki majapida...\nElas kord üks suur koletis, kellele meeldis õudselt logeleda. Ta logeles pikki tunde kõrgel oma lossis , imetledes rohelisi metsi, kuldkollaseid põlde ja sinavaid mägesid. Talle meeldis kuulata linnu laulu ja mängida peitust, kuid mure oli selles et ta ei saanud kuhugile ennast peita, ükskõik kuhu oleks a ennast peitnud ikka oleks ta üles leitud. Talle meeldis ka käia järvede ääres, vaadates siledalt veepinnalt enda peegeldust. Suur koletis armastas järvi ja nende juures olles oli ta väga õnnelik. Kuid s...\nGlobaliseeruv maailm Minu arvates ei ole Hiinas töötavatel tehase töötajatel inimõigused tagatud. Nende inimõigused Ameerika festivali külastajate omadest erinevad selle poolest, et nad töötavad rohkem kui ameeriklane seda teha võib, nende palk on ameeriklaste normist väga palju madalam, Hiina töötajate töötingimused on võrreldes ameeriklastega väga nadid. „Me ei kohtle t...\nNii leidis ka peakangelane oma suureks imestuseks tolle imekauni naise vastu endas tundeid trkamas. Sellesama, kelle ta kunagi kauges elukevades ra oli planud. Nd oli Jevgeni kord loota, igatseda ning unistada. Mehe llatuseks ji tunnetele vastus saamata. Olukorda enam vljakannatamata otsustas Onegin Tatjana juurde selgust saama minna. Romantiliste hingedega lugejad ootasid kindlasti, et paarike teineteist peale pikki aastaid leiab ning nnelikult elupevade lpuni kokku jb. Naine otsustas aga hoopis oma truuduse ja rajatud kodu najal seisma jda. Jevgeni saatis ta hinges pesitsevast armastusest hoolimata minema. Puðkin otsustas ettearvamatu lpuga teosele punkti panna. Arvatavasti silitas romaan nii parimal viisil oma teprasuse ja usutavuse. ratas mingil mral lootust alal hoidma ka kige lootusetumates olukordades, kuid jda uskuma juhusesse, et miski prae...


Eesti energeetikasektori tööjõuvajadus ja selle katmise võimalused aastail 2011-2020* | Praxis\nEnergeetikasektori lisatööjõuvajaduse puudujääv osa on võimalik katta eelkõige teistest sektoritest energeetikaharidusega spetsialistide värbamise teel, sest paljud vastava erialase väljaõppega inimesed töötavad väljaspool energeetikasektorit. See on teostatav esmajoones nendel erialadel, kus energeetikasektori osatähtsus erialaspetsialistide hõives on olnud väga väike, nagu mehaanika ja metallitöö ning elektroonika ja automaatika. Kaevandamise ja rikastamise õppekavarühmas selline võimalus peaaegu puudub, sest vastava eriharidusega inimesi on vähe ning ligikaudu kolmandik neist juba töötab energeetikasektoris. Tuleb arvestada, et sellise värbamise tulemusena võib tekkida erialaspetsialistide nappus ka teistes sektorites.\nAllikas: Eesti energeetikasektori tööjõuvajadus ja selle katmise võimalused aastail 2011–2020*, RiTo


2015.01.17 Nädal pealinnas\n1) Eesti Ajaloomuuseum alustas eelmisel aastal Maarjamäe tallihoone mälumängu sarjaga "Murra mälu". Tuleristsed on edukalt läbitud ja ees ootamas teine mälumäng, mis pühendatud Valdo Pandile.\n2) Mis on jooga? - kas mingi veidrike harjumus istuda rätsepa istmes, ümiseda ja ennast venitada; fanaatikute pärusmaa, kes loobuvad heast ja paremast ning hakkavad taimetoitlasteks; või hoopis elustiil, mis aitab püside tasakaalus, eristada head halvast ja musta valgest.\n24.-25. jaanuaril toimub Salme kultuurikeskuses Jooga- ja muusikafestival, mis aitab vastust leida paljudele küsimustele, mis seotud jooga imelise maailmaga.\n3) Kalamaja lastemuuseumis Miiamilla on jaanuarikuu lõpuni avatud retrostiilis mängutuba, kus leidub vaatamist ja tegevust kogu perele. Saab mängida, nostalgitseda, multifilme vaadata.\n2015.01.10 Nädal pealinnas\n1) Uue aasta esimest saadet alustame raamatute tutvustamisega. Soovitusi jagab Tallinna Keskraamatukogu töötaja Epp Leikop.\n2) Arstid ja tervete eluviiside propageerijad ei väsi kordamast, et kes tahab olla terve ja tegus kõrge eani, peab lisaks õigele toitumisele pöörama tähelepanu ka oma füüsisele. Kellele jõusaal ega ujumine ei sobi või ei meeldi, võib näiteks proovida tantsimist, ja mitte lihtsalt tantsupõrandal tammumist, vaid swingtantsu, millest seekord ka pikemalt räägime.\n3) Innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus Mektory meelitab tehnikahuvilisi mitmete põnevate võimalustega. Ja ehkki maja on loodud eelkõige teadlaste, üliõpilaste ja ettevõtjate jaoks, tasub uudistama minna ka teistel.\n2014.12.20 Nädal pealinnas\nSaate teemad: 1) Jõulud on ukse ees ja käes on kingituste tegemise aeg. Osavate näppudega käsitöömeistril Evelina Bartškel on varuks mõned vahvad kingisoovitused.\n2) Kristlikus maailmas on aga jõuludel sootukse teine, sügavam tähendus, mis ei ole kuidagi seotud kingituste, lookas laudade ja punastes kuubedes päkapikkudega. Kuidas peaksime, olles kasvanud üles tarbimisühiskonnas, mõtestama lahti jõulud? Oma vaatenurga annab teemale Nõmme Rahu koguduse diakon Toivo Treiblut.


Tallinna trollid vahetatakse välja hübriidbusside vastu - NewsHub\nTallinna trollid vahetatakse välja hübriidbusside vastu\nkolmapäev, 16. detsember 2015. a 21:14\nPealinna teenindab ühtekokku seitset trolliliini, millel sõidab 85 sarvedega sõidukit. Järgnevate aastate jooksul saadetakse vanema põlvkonna trollid romulasse ja uuemad jäävad sõitma vaid Mustamäele.\nTallinna Linnatranspordi juhatuse esimees Enno Tamm selgitas, et vanad sõidukid asendatakse järgneva 1,5 aasta jooksul uuel tehnoloogial töötavate masinatega. Solarise kaubamärgi trollid aga värvitakse, vahetatakse välja aknad ja istmed ning vajadusel tehakse mootoritele kapitaalremont. Solarise busse on 51, neist 20-le on juba uuenduskuur tehtud.\nÕismäe trollid sõidavad kuni 31. detsembri õhtuni ja 1. jaanuaril on asemel juba täna esmakordselt avalikkusele näidatud Volvo hübriidbussid, mis sõidavad lisaks diisliküttele ka elektriga. Tamm lubas, et Õismäe suunal hakkab toimuma ka tihedam liiklus, et liigendtrolle võrdväärselt asendada.


NWN Vangid - NWNScript\nKuidas siis koodi käsitsi kirjutamine ikkagi käib? Neverwinter Nights kasutab omaenda programmeerimiskeelt, mille nimi on NWNScript. Toon ühe näite koodi näol, mis toimib olukorras, kus tegelane joob ära alkoholse joogi, mis põhjustab talle ühe punkti kahjustust ja lisaks tema reflekside vähenemist kahe punkti võrra, kuid visaduse (fortitude) ja tahtejõu (will) kasvamist samuti kahe punkti võrra.\nNWNScriptis näeb mu võhiklikult nikerdatud, aga kokkuvõttes funktsionaalne kood välja selline:\nJa lõpetuseks pole muud, kui vaadata uhkusega seda sõnadejada, mis veel paari kuu eest oleks mulle näinud hiina keelena, ja tunda sellesama koodi üle juba mõni kuu hiljem piinlikkust, kui mõistan kui palju lihtsamalt ja vähemate võimalike tõrgeteta oleksin võinud sama eesmärki täitva koodi kokku panna.\nKui kedagi huvitab NWN koodide kirjutamine lähemalt, siis siin on link piiblile, ilma milleta ma Vangide mooduli ehitamisega jänni oleks jäänud. Olgu hoiatatud, et õpetus on üle 300 lehekülje pikk.


tankodroom sinu mõtete šampoon: 2005\nLaps minu sees\nMinu küsimuse peale pistis arstitädi pea röntgeniaparaadi tagant välja ja köhatas minu küsimuse peale umbes nii:\n"Misasja?! Mis last? Teie sees? Ärge lollitage, noormees! Võtke särk ära."\nCaptain's blog, stardate 3025.3\nPole ammu aega olnud kirjutada, sorri. Crew on meil juba üsna väsinud, mitu episoodi järjest oleme pidanud universumit koledast ähvardavast ohust päästma. Pidevalt satuvad ette mingit planeedid kus ajalugu on kulgenud umbes nagu Maal, aga mitte päris. Ja siis mina olen pidanud hullult vaeva nägema et kogu see krempel ümber korraldada ja teha jummala pekkis tsivilisatsioonist midagi normaalset. Kord põgene natside eest, kord kakle roomlasega. Täitsa lõpp! Ja siis ükskord hakkas Spock mingit segast panema, selgus et tal on jooksuaeg. Teate küll et ta on niigi paras kõlupea meil. Üks järgmine episood oli eriti hull - pidime mingist värava moodi asjast sisse-välja kargama, vahepeal reaalsused vahetusid jms hullem jämm. Värava moodi asja nimi muide oli "The Guardian of Forever". No kamoon! Lõpuks kõik ikkagi lahenes muidugi.\nIgatahes nüüd meile öeldi et võime puhata. Saatsin McCoy ühte lahedat Maa-tüüpi planeeti chekkima, kus saaks rahulikult veidi aega chillida. McCoy võttis õige pea ühendust ja ütles et nägi inimesesuurust vesti riietatud küülikut, ja tema järel väikest kleidis tüdrukut. No selge see, ma ütlesin raadiosse midagi sellist et "kuule sa oleks võinud ikka meid järele oodata enne kui marke popsima hakkad!" Rezhisöörile see ei meeldinud ja pidime selle koha uuesti tegema. Lõpuks pidime ise ka planeedile beamima. Siis läks ikka hullem kamm lahti. Sulut ründas samurai, mina kohtasin oma vana prutat, McCoy koksati mingi musta ratsaniku poolt maha. Täitsa juhe kokku värk noh! Fuck I duck, ma ei tea mida tehagi. Bossid on jälle mingi trouble'i meile kaela saatnud. Eks kirjutan veel kui aega saan. Tsau.\nNaljahambad seal Paramounti stuudios rääkisid välja, et see on tegelikult selline planeet kus sinu ettekujutused saavad tõeks. Siin olles tuleb ettekujutada ainult ilusaid ja meeldivaid asju. Päris lahe või jah!? Igatahes me tripime oma djuudidega siin niikaua kui saab. Ojee. Nägemist.\nJälgige kapten Kirki seiklusi esmaspäeva õhtuti kl 00:00 ETVst.\nFoto algupära on siin.\n"Meil pole raha, järelikult peame mõtlema."\nErnest Rutheford, inglise füüsik, 1871-1937, Nobeli laureaat 1908\nLõpp on tõesti lähedal\n"Kõik on läbi! Kõik on läbi! Maailm hukkub!" hüüdis Maailmalõppu Läbi Asteroidiga Kokkupõrke Kuulutav Prohvet. "Astronoomid on avastanud meist tuhande kahesaja miljardi kilomeetri kaugusel asuva asteroidi mis liigub meie poole tuhat üheksasadasadaaasa asdfda kilomeetrit tunnis. Kui see siia jõuab, aurustuvad ookeanid, vulkaanid purskavad ja taevas muutub helevalgeks!"\n"Kuule-kuule! See on minu tekst, mees!" segas vahele Maailmalõppu Läbi Päikese Muutumise Punaseks Hiiuks Kuulutav Prohvet. "Päikese sisemuses toimuvad keerulised termotuumaprotsessid panevad Päikese paisuma Veenuse orbiidi suuruseks. Maakera pind söestub kohutavas kuumuses ja edasi toimub see, mida sa kirjeldasid."\n"See kõik on tühine," ütles Maailmalõppu Läbi Inimeste Muutumise Hingetuteks Küberzombideks Kuulutav Prohvet. "Meid ähvardab märksa reaalsem oht - inimesed siirdavad oma ajudesse mikrokiipe ja andureid ja lõpuks võtab tehisintellekt meid üle ja hakkab valitsema."\n"Mis kiibid? Mis tehisintellekt? Mida sa patrad, jobu!" ägestus Maailmalõppu Läbi Tuumakatastroofi Kuulutav Prohvet. "Merepõhjad on täis tuumapomme ja jäätmekonteinereid. Need on seal aastakümneid roostetanud. Iga hetk kärgatab kohutav plahvatus, muutub pimedaks nagu öösel ja saabub tuumatalv."\nMaailmalõppu Läbi Tuumakatastroofi Kuulutav Prohvet vaikis. Vaikisid ka teised prohvetid: Kosmilise Tapjaviiruse Prohvet, Nässuläinud Nanomasinate Prohvet, Gammasähvatuse Prohvet ja Füüsikute Poolt Laboris Kogemata Esile Kutsutud Kvark-Katastroofi Prohvet. Õrnas tuules sahisevate kaskede all mänglesid päikeselaigud ja eemal siristas linnuke. Vastikult ilusasti. Aga tuleb lihtsalt oodata. Iga hetk nüüd...\n"Kuradi maarotid," mõtles Sergei. Mutrivõti 403 ei sobinud süsinikdioksiidi eemaldaja eesmise sisselaskeventiili kinnitusmutriga. Operatsioon 23-B "Süsinikdioksiidieemaldaja Воздух aktiivelementide vahetus" aga nõudis selle mutri avamist. Sergei ütles mikrofoni:\n"See võti ei sobi. Kontrollige palun oma andmeid."\nNatuke aega vaikust, uuriti andmebaasi. Siis vastati keskusest:\n"Kasuta võtit 404."\nSergei hõljus orbitaaljaama teise otsa ja tõi konteinerist "Süsinikdioksiidieemaldaja Воздух hooldus" mutrivõtme 404. Juba enne mutri puudutamist võtmega sai ta aru, et ka nr. 404 ei sobi. Võti oli küll ainult natuke liiga väike, ent siiski ei sobinud. Ta ütles mikrofoni:\n"Kuulge teie seal Maa peal. Võti 404 ka ei sobi. Kust te oma andmed võtate?"\nVaikuseminut. Siis pakuti Maalt:\n"Sergei, kas sa saaksid selle parajaks viilida?"\n"Jah, saaksin küll."\n"Olgu, see võtab umbes pool tundi."\nOrbitaaljaam oli parajasti maakera varjus. Täielikku pimedust väljas torkisid kaugete tähtede teravad valgusnõelad. Planeedid liikusid majesteetlikus rahus mööda oma ürgseid radu. Tähtede sisemuses põles vesinik heeliumiks, igas sekundis muutusid tohutud mateeriakogused puhtaks energiaks. Päikesesüsteemi ääremail otsustas keeruline taevamehaanika komeetide elu ja surma üle. Universum eksisteeris oma jumalikus ettemääratuses.\nSergei oli ettevalmistustega valmis saanud. Mutrivõti 404 oli kinnitatud. Tema ise oli samuti omale tugipunkti leidnud, millest viilimise ajal jalgadega kinni hoida. Ta oli jõudnud viiliga paar esimest liigutust teha, kui lennujuhtimiskeskus eetrisse tuli:\n"Sergei, me otsustasime, et sa ei tohi mutrivõtit 404 rikkuda. Seda läheb hiljem vaja."\nSergei lõpetas viilimise. Oli hetke liikumatult. Hingas sügavalt sisse, hoidis hinge kinni ja hingas siis välja.\n"Mida ma siis teen?"\n"Me otsustasime operatsiooni 23-B edasi lükata. Me mõtleme siin Maal, mida selle mutriga teha. Sinul on praegu vaba aeg."\nOrbitaaljaam hakkas jõudma Maa päikesepoolsele küljele. Esimesed õrnad päikesekiired paitasid jaama külma parrast. Sergei vaatas läbi illuminaatori päikesetõusu.\n(Lugu põhineb 24.08.2005 kl 10:00 - 11:00 NASA TV-st kuuldud Vene lennujuhtimiskeskuse ja ISS-i vahelisel vestlusel)\n(Foto: Nasa "Image of the Day" Gallery)\nKuidas tehakse uusi sõnu?\nUue tehistüve loomisel tuleb arvestada häälikkuju ekspressiivsust. Aavik oskas seda teha ja on korra isegi üle pingutanud. Kombineerides uut sõna kuriteo asemele, alustas ta seda jõulise ja rämeda r-ga, lisas "sügava ja tumeda, peagu koleda" diftongi oi ja lõpetas mitte klusiili, vaid kestva konsonandiga, "mis annaks sõnale enam õudset järelkaja". Kokku tuli sõna roim, mida keeletarvitajad ei seosta enam näiteks taskuvargusega, vaid üksnes mõrva vm raske kuriteoga, ning raha väljameelitav pettur on küll kurjategija, aga mitte roimar.\n(Allikas: Eesti keele käsiraamat - L17)\nInimesed tuleks jaotada kaheks: need kes jaotavad inimesi kaheks, ja need kes ei jaota.\npole muud kui jooma\nkäes ju reede\nKünniuudis ületas uudisekünnise.\nKünnivares vaakus uudisekünnisel.\nKünnikeldri praokil uks lõi mõra künnivarese valesse.\nValedel eeldustel kündnud künnivares kündis uudisesse künnise.\nUudistesaate helirezhissöör küünitas üle uudisekünnise.\nHelikiirusel liikuva keha järel leviv lööklaine jättis endast järele vahutava uudisriba.\nVannikünnisevaresemunakanapann roostetas kuuri all.\nLehelugeja roostepüüdja, üleni roostene, püüdis lehelugeja lehest roostet.\nUudiskruus mõranes vale künnivarese küünisesse.\nKünnitraktori järel lohisev künniader jättis endast järele künnise.\nKirsades mehed kõndisid künnisel.\nKirsades mehed jätsid künnisele kõnnise.\nUudismaa valulävi ületas kirsades meeste uudisekünnise.\nUudismaa valuläve põhjustas terav uudiseküünis.\nTerav uudiseküünis kündis uudismaa kõnnisel.\nAitähh, Erkki Luuk, et panid mind ka niimoodi mõtlema. jne.\nMilles oli uba?\n„Uba oli selles, et redis jõi ennast peedist täiesti kapsaks - kakerdas ringi, ise paljas nagu porgand ja nüüd on tal kurk haige.”\n© tari (vist)\n"Üks minu isa lemmiktarkusi oli, et tuleb eristada kahte liiki tõdesid. Põhitõe tunned ära sellest, et ka vastupidine on põhitõde. Seevastu triviaalsuse vastand on ilmne absurd."\nNiels Bohr, kogumikust "Oxford Dictionary of Modern Quotations", 1991\nseda maksab meelde tuletada, kui arvad, et oled leidnud absoluutse tõe. :)\njälle nad ronivad välja\nrõvedad limased elukad\nalgelised ja näljas\nkasige tagasi merre\nloodan et kinni teid pistab\nmõni näljane barrakuuda\noma ruumika sooltoru pinnal\nmis asja teil on minu juurde\nma olen intelligentne imetaja\n13. aprill 2005\njah. just: tere!


Põhjarannik » Südamlikust lohest ja printsess Miniminnist lennukatastroofi ja tapmiseni\n26. aprill 2017 TIIA LINNARD\nNarvalased seekord laureaadiks ei tulnud − ka kõige täpsem laskur ei tulista alati kümnesse −, kuid pälvisid Maeterlincki “Sinilinnu” eest eripreemia ja kaks näitlejapreemiat.\n“Mu kõvaketas on praegu igatahes täis,” tõdeb teatrikriitik Rait Avestik, suu naerul. Ta on žüriiliikmena vaadanud kahe päeva jooksul ära 19 etendust.\nIkka kammersaalis ja ikka suures saalis. Ikka suures saalis ja ikka kammersaalis, nii neid etendusi Jõhvi kontserdimajas reedel ja laupäeval toimunud kooliteatrite põhikooliastme riigifestivalil mängiti.\nKaks päeva, 19 etendust − noortelt teatrijüngritelt Jõgevamaalt ja Lääne-Virumaalt, Harjumaalt ja Tartust, Järvamaalt ja Tallinnast, Valgamaalt ja Saaremaalt, Läänemaalt ja Raplamaalt, Tartumaalt ja Pärnumaalt ja Viljandimaalt ja Võrumaalt ja Hiiumaalt ja Ida-Virust.\nReede hommikul see kõik algas ja laupäeva õhtuks sai läbi.\nŽürii on elus\nKava näeb ette, et autasustamine algab kell pool seitse.\nKell on kolmveerand seitse, žüriid ei kuskil.\nJah, ega see otsuste tegemine kerge ole.\nNarva laste algatusel tuletatakse žüriile deadline`i kukkumist meelde Queeni legendaarset laulu “We will rock you” skandeerides, nii et saali põrand rütmi trampivate jalgade all väriseb ning õhk käteplaksutustest vibreerib.\nŽürii, uu! Kärmelt nüüd lavale, või muidu lennutab laste energia kontserdimajalt katuse pealt!\n“Žürii on veel täitsa elus,” kostab festivali Jõhvi-poolne korraldaja, kohaliku kultuuri- ja huvikeskuse direktor Anne Uttendorf ning haarab laval ohjad enda kätte.\nKõik festivalil osalejad saavad südamest tänatud ning kringli koduteele kaasa.\nNii, nüüd on, žürii, sinu kord.\nVaid 15 minutit\nIda-Virumaad esindas üle-eestilisel mõõduvõtmisel maakondliku ülevaatuse võitja, Narva laste loomemaja teatristuudio 16. Komnata.\nKuu alguses Tallinnas peetud gümnaasiumiastme riigifestivalil läks neil hästi: nende päralt oli üks kolmest peapreemiast.\nVaadanud Jõhvis ära narvalaste lavastuse “Sinilind”, oli selge, et sedapuhku ollakse peapreemiate konkurentsist väljas.\nKa kõige parem laskur ei tulista alati kümnesse.\nKüll aga ennustan narvalastele kahte näitlejapreemiat.\nJa nii ka läheb.\nKümnest näitlejapreemiast kaks lähevad Narva − Jelizaveta Anderžanovale ja Kristina Konorevale. Suurepärane mäng, tüdrukud! Ja rollis püsimine algusest lõpuni.\nNarva lavastus pälvib ka eripreemia, lavastusliku terviku eest.\nLavastaja on üks stuudio juhendajatest Vitaly Katuntsev.\nKatuntsevile endale meeldib festivalilavastustest kõige rohkem Tallinna 32. keskkooli oma − “Klassiekskursioon”.\nSee on kõige lühem lavaline ekskursioon maailmas − kestab vaid 15 minutit! Paljud lavastused sel festivalil on kolm korda pikemad.\nAga tallinlased mängisid ennast selle veerandtunniga laureaadiks!\nVahvad lavalised leiud\nŽürii pole ainus, kes kõik festivalilavastused hindava pilguga ära vaatas.\nNäitetruppide juhendajad vaatasid samuti, ja ikka hindava pilguga. “See on ju nii põnev vaadata, mida mujal tehakse: mis teemadel mängitakse ja milliseid võtteid kasutatakse,” nendib festivalil eelviimasena lavale astunud Võru Kreutzwaldi kooli näiteringi juhendaja, eesti keele ja kirjanduse õpetaja Raili Leesalu. “Selle kahe päeva jooksul on olnud palju väga vahvaid leide.”\nOn olnud ka lavastusi, kus juhendaja tahe on rohkem esiplaanil kui laste oma, tõdeb ta.\nSel festivalil mängiti ka “Kärbeste jumala” järgi lavastatud “Koletist”, kus lapsed satuvad pärast lennukatastroofi üksikule saarele ning tapavad seal koletise pähe ühe endi seast.\nJa mängiti ka “Sinilindu”, kus kõigel välisel on sümboolne tähendus.\n“Aga eks sellises vanuses lastele tulebki anda juba ka pähkleid pureda,” märgib Leesalu. “Meie lugu oli, jah, lihtsakoeline, aga me tahtsime seda ikkagi mängida. See on nii armas lugu.”\nVõrulaste väike trupp, kes tulnud koolist, kus näitemängu tegemiseks on võimalused tagasihoidlikud ja juhendaja pole teatriprofessionaal, vaid oma heast tahtest lastega lavastav emakeeleõpetaja, preemiaid ei saanud. Nad mängisid Edgar Valteri “Lugu lahkest lohest Justusest ja printsess Miniminnist”.\nTõesti südamlik ja vaimukas lugu. Kui mõni algaja juhendaja ei tea, kust otsast lastega näitemängu alustada, siis Justuse ja Miniminni lugu sobib selleks igati.\nIseküsimus, kas seda mängida just põhikooliastmes, kus 5. klassi lastel tuleb võistelda üheksandikega ja nende tunduvalt avarama maailmaga. Algklassides oleks Miniminni lugu kindlasti omal kohal.\nIgatahes anname fotograafiga võrulastele suulise eripreemia tänutäheks ilusa muinasjutu eest!\nÜle rambi tulemine\nKui gümnaasiumiastme riigifestivalil anti välja grand prix ja kolm peapreemiat, siis keskastme teatripidu lõpeb grand prix´ta, see-eest viie peapreemiaga. “Me jäime raske südamega viie juurde pidama, sest tegelikult oleks tahtnud neid veelgi välja anda,” märkis žüriiliige Rait Avestik.\nKas žürii ikka vaidles ka? Või läks kõik nagu lepase reega?\n“Ikka vaidles,” kostab Avestik ja muigab. “Aga nugade peale ei mindud.”\nViis võidulavastust − need viis olid kõik üsna erisugused, tõdeb Avestik, aga ühtemoodi kvaliteedimärgiga.\n“Need lavastused kõnetasid ka noori näitlejaid endid,” ütleb Avestik.\nEhk siis lapsed said aru, mida nad mängisid.\n“Ja nendes lavastustes suutsid näitlejad n-ö üle rambi tulla,” ütleb Avestik.\nEhk siis suure lava ära täita.\n“See on puhas meisterlikkus,” kostab ta.\nRakveres esietendus Aleksandr Ostrovski “Kaasavaratu”


Individuaalsed Fotogalvaanilised Paneelid Korteriühistu 🔨 Seadmed - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Seadmed Fotogalvaanilised paneelid korteriomandis\nIga korterelamu võib kasutada mis tahes ühist osa fotogalvaaniliste paneelide paigaldamiseks, välja arvatud komplekti õigus seada kasutuseeskirjad.\nKorterelamu varade kasutamine\nFotogalvaaniline isiklikuks kasutamiseks korteriühistu\nStandardite praktiline rakendamine\nSee on võimalik Korterelamu jaoks paigaldada fotogalvaaniline süsteem (või igal juhul taastuvatest energiaallikatest toodetud energia tootmine) ühisomandi osades, et teenindada oma kinnisvaraüksust?\nvastus on positiivne; Vaatame, miks lühidalt mainida üldist distsipliini, mis on dikteeritud ühiste kaupade kasutamisel, ning mainides esimesi kohtupraktika otsuseid uuenduste kohta, mis on kehtestatud Korterelamu reform.\nMis puudutab hoonete kortereid ja täpsemalt ühiste osade kasutamist individuaalsetel eesmärkidel, siis on olemas reegelart. 1102, esimene lõik, c., mis on järgmine:\nEespool nimetatud standard dikteeritakse seoses osadusega, kuid see kehtib ka rahumeelselt Korterelamu hoonetes viide nendele reeglitele, mis sisalduvad antud valdkonnas. 1139 c.c... Mida karistatakse, on õigus võrdsele kasutamisele koos kohustusega austada kõigi võrdseid õigusi.\nMida tähendab võrdne kasutamine?\nRiigikohus, kes on selles küsimuses mitu korda sekkunud, ütles et need, kes osaduses osalevad tal on õigus kasutada tavalisi kaupu ainuõiguslikul otstarbel, võimaldades tal saada kaubalt erilist kasulikkust, mis erineb teistest kommunistidest saadud omadustest, tingimusel et see individuaalne kasutamine ei muuda selle järjepidevust ja sihtotstarvet ning mitte takistada teiste inimeste kasutamist.\nSelles kontekstis ütlevad õiguspärasuse kohtunikud: art. 1 viidatud üldise asja võrdse kasutamise mõiste; 1102 c.c. ei tohiks mõista sama ja kaasaegse kasutuse mõttes, mida tuleb pidada seadusega antud iga osavõtja osaliseks, kes on võimeline tegema ühisest asjast kõige intensiivsemat kasutamist, tingimusel et see on teiste õigustega kooskõlas, sest see on korteriühistute aruanne. solidaarsuse põhimõttele, mis nõuab pidevat tasakaalu kõigi osaduses osalejate vajaduste ja huvide vahel (nii, erinevate, Cass. 5. oktoober 2009, n. 21256).\nsee üldine reguleeriv raamistik ühiste kaupade individuaalse kasutamise kohta.\nKorterelamu reform (Seadus nr 220/2012) kehtestas tsiviilkoodeksi art. 1122-bis on spetsiaalselt mõeldud ühiste osade konkreetsele kasutusviisile.\nPunkti teine lõik. Tart. 1122-bis c.c. loeb:\nTaastuvatest energiaallikatest toodetud energia tootmisrajatiste paigaldamine on lubatud kortermaja üksikute üksuste teenindamiseks tasapinnal, mis tahes muul sobival ühisel alal ja huvitatud isiku üksikutel osadel.\nnad on kaks menetlust sätestatud asjaomases artiklis:\na) seda ilma assamblee sekkumiseta, mille suhtes kunst. 1122-bis, teine lõik, c.c. ta piirdub sellega, et öelda, mida on äsja teatatud;\nb) seda aktsionäride resolutsiooniga (vabatahtlik ja tsiviilseadustiku artikli 1136 viiendas lõigus ettenähtud enamuse puhul), kui ühiste osade muutmine on vajalik (Itaalia tsiviilseadustiku artikli 1122 bis kolmas lõik).\nMind: assamblee sekkumine sellel ei ole autoriteetset laadi tööd, vaid see võib lihtsalt reguleerida ühiste kaupade kasutamist.\nTäpselt, kui kogudusel on õigus sekkuda?\nkolmas lõik. 1122-bis c.c. täpsustage kui ühiste osade muutmine on vajalik, teavitab andmesubjekt haldurit, märkides sekkumiste konkreetse sisu ja läbiviimise korra..\nKas nad peavad katuse osa muutma, et paneelid oleksid kergemini toetatud? Siis on mul kohustus edastada see administraatorile, kes peab viivitamatult kokku kutsuma assamblee kõige sobivamate otsuste tegemiseks.\nL 'korteriühistu assies (võimu teostamine on seega vabatahtlik):\na) sätestama piisavad alternatiivsed viisid ehitustööde teostamiseks või hoiatuse andmiseks hoone stabiilsuse, turvalisuse või arhitektuurse dekoratsiooni tagamiseks;\nb) esitama huvitatud isikute taotlusel t taaskäivitada päikesekatte kasutamine ja muud ühised alad, kaitstes korteriühistute määruses sätestatud või igal juhul käimasolevaid erinevaid kasutusviise;\nc) saab ka alluv huvitatud isiku poolt kahju hüvitamiseks sobiva tagatise esitamine.\nKõik see meenutab meile punkti 3 kolmandat lõikuart. 1122-bis c.c., tuleb lahendada koosolekul osalejate enamuse poolthäälega ja 2/3 hoone minimaalsest väärtusest.\nSee on meie määruse lugemine fotogalvaaniliste paneelide paigaldamine individuaalseks kasutamiseks korteriühistu hoone ühistes osades.\nLause poolt tehtud lause Milano kohus 7. oktoobril 2014, annab meile kinnituse meie tõlgenduse headuse kohta; Vaatame, miks.\nSel juhul korteriühistu ta oli vaidlustanud otsusemuu hulgas seetõttu, et assamblee oli keelanud ühisele katusele paigaldada seeria fotogalvaanilisi süsteeme, mille eesmärk on elektri tootmiseks nende kinnisvaraüksuse kasuks.\nMilanese kohus ta oli õigus, tühistades selle resolutsiooni. Tegelikult toimus kehtetuks tunnistamine muudel põhjustel, kuna üldiselt väidetakse, et tehniline žargoon on ülejäänud kaebuste suhtes, kuid apellatsioonkaebuse esitanud kohus on siiski kavatsenud oma kunsti tõlgendada. 1122-bis, millega kinnitatakse aktsionäride üldkoosoleku otsuse ebaseaduslikkus.\nSisuliselt Euroopa Kohus on seda täpsustanud:\na) kunst. 1122-bis c.c. teine on ainult üks eristandard üldises ettekirjutuses, mis on antud valdkonnas. 1102 cm3;\nb) selle tulemusena aktsionäride koosolekule ei anta volitusi võrreldes fotogalvaaniliste paneelide paigaldamisega individuaalseks kasutamiseks ühistes osades, vaid pelgalt sellise reguleerimise reguleerimisvõimega;\nc) nende kaalutluste tõttu, otsused, mida nad muul viisil käsutavad, parem kui keelata individuaalne kasutamine, ületades kunstniku sätteid. 1122-bis c.c. tuleb tühistada ühisosade subjektiivse õiguse rikkumise eest (vt selle kohta Tribunal Milan, 7. oktoober 2014, nr 11707).


Jaak Madison: eri stsenaariumide variandid tulebki välja töötada, teisiti oleks rumal, vastutustundetu ja ohtlik | Õhtuleht\nKaks ja pool aastat tagasi ütles toonane riigihalduse minister Mihhail Korb, et Eesti ei peaks kuuluma NATOsse. Siis leidis Jaak Madison (EKRE), et peaminister peaks keskerakondlase ametist tagasi kutsuma. Kuidas reageerib Euroopa Parlamendi saadik nüüd enda erakonnajuhi kommentaaridele NATO kohta?\nTeadupärast andis siseminister Mart Helme intervjuu Soome ajakirjanikele, millest sai enim tähelepanu EKRE juhi jutt plaan Bst, kui NATO ei peaks suutma Eestit kaitsta: "Oleme tegemas tööd ka plaan B-ga ehk mida peab Eestis tegema siis, ja mitte üksnes Eesti, vaid ka teised Balti riigid, kui Macron on päriselt rääkinud tõtt." (Kuula täispikka usutlust SIIT.)\nNii koalitsiooni- kui ka opositsioonipoliitikud hakkasid ministrit tema väljaütlemise ja väljaütlemist ennast koheselt kritiseerima - peaminister Jüri Ratas võttis kärmelt sotsiaalmeedias sõna, meediaväljaannete postkastid täitusid teisipäeva õhtul paari tunni jooksul kõikide parlamendierakondade esindajate avaldustega. Helme ja tema sõnade hukkamõist oli ühene.\nSarnaselt kahe aasta tagusele olukorrale, esitasid ka nüüd opositsioonipoliitikud, antud juhul sotsiaaldemokraadid, küsimuse peaminister Ratasele, millal ta kutsub Helme ametist tagasi. Jaak Madison, kes kaks aastat tagasi opositsioonis olles samasuguse väitega esines, situatsioonides võrdlusmomenti ei näe.\n"Korbi ja Helme väljaütlemised on võrreldamatud, kuna ühe arvates ei peaks Eesti kuuluma NATO-sse, teine aga väljendas just lootust, et NATO suudaks olla tugevam ja paremini toimivam. Seega pole siin tagasisastumise teemal võimalik kuidagi paralleeli tõmmata," sõnas Madison Õhtulehele.\nEKRE politiik ei öelnud, kas NATO on kriisis või mitte, kuid kinnitas, et NATO on koos iseseisva Eesti kaitsevõimega meie põhiline julgeoleku alustala. "Kuid samal ajal on täiesti vastutustundetu, rumal ja ohtlik mõelda paljude poliitikute poolt, et isegi ei tohi töötada ohtude minimaliseerimise nimel. Justkui silmaklappides loodetakse, et ehk kõik toimib ning midagi ei lähe viltu. Kuid kaitsevõime kohalt on kohustuslik töötada välja kõik variandid erinevateks stsenaariumiteks ega saa olla dogmat, et me mingil teemal isegi ei tohi mõelda, kuna mõned ei suuda lihtsalt teemast arugi saada," noomis Madison teisi riigimehi.\nTa sõnas, et Eesti kaitsevõime põhilisi garantiisid on olnud lähedased suhted USAga, kes on NATO põhiline jõud. "Seega Eesti peab kaitsevõime tagamiseks alustuseks suurendama iseseisvat kaitsevõimet, koostööd naaberriikidega, et oleks üldse kuhugi võimalik tulla artikkel 5 alusel. Samas aga kuuluvad näiteks NATOsse ka Saksamaa ja Türgi, kellest esimene on norimas tüli Ameerika Ühendriikidega ja tihendamas paraku suhteid Venemaaga ning teine teostab agressiooni Süürias," leidis EKRE poliitik, kes kuulub Euroopa Parlamendis ka väliskomisjoni.\nMadisoni arvates ei hakata temalt kui Helme erakonnakaaslaselt midagi väljaütlemiste kohta väliskomisjonis küsima, sest Eesti seisukoht on piisavalt selge. "Ma arvan, et meie tugevalt toetavat seisukohta NATO osas teatakse väga hästi, hoolimata võltsuudistest ja valelikest katsetest konservatiive diskrediteerida, rääkimata keskmiselt rumalatest ajakirjanikest. Lisaks sellele on väga palju arvatud, et Euroopa Parlamendi väliskomisjonis väga huvitaks kedagi emotsionaalsed artiklid kollases meedias," leidis Madison.


Tšubais ennustab Venemaale energeetikakriisi\n31. oktoober 2017 kell 11:15\nRosnano juhatuse esimees Anatoli TšubaisFoto: epa\nRiikliku nanotehnoloogiafirma Rosnano juhatuse esimehe Anatoli Tšubaisi hinnangul hakkab kuue-seitsme aasta jooksul Venemaal katastroofiliselt nappima olemasolevaid võimsusi.\nVenemaale on hädavajalik energeetikareform ja peatne uute võimsuste rakendamine, ütles intervjuus „Rossiiskaja Gazetale“ riigifirma Rosnano juhatuse esimees Tšubais, kes oli 1990ndate aastate Venemaal üks liberaalsete reformide ideolooge ja eestvedajaid.\n„Osa eksperte räägib, et meie elektrienergia nõudluse kasvu tempo ületab varsti olemasolevad võimsused. Siiski on meil täna veel varu olemas. Ja pole mingit kriisi. Kuid meenutage, mis oli kümne aasta eest. Paljudes olulistes piirkondades jäi võimsusi puudu. Ja alles uute võimsuste juurutamine, mis said võimalikuks tänu energeetikareformile, lahendas selle mure,“ rääkis Tšubais. Ta nentis, et viimase kümne aasta jooksul on energeetikareformi tulemusena Venemaal kasutusele võetud rekordkoguses 35 000 megavatti.\n„Prognoosides jõuavad peaaegu kõik järeldusele, et see ressurss ammendub. Ühed ütlevad, et 2021. aastaks, teised 2023., kolmandad, et 2025. aastaks. Mina arvan, et kuue-seitsme aasta jooksul, kui me ei taga uusi sisendeid, oleme jälle sama probleemi ees, millest tookord tulime välja tänu reformile,“ rõhutas endine Venemaa asepeaminister.\nVäljaande küsimusele, mis juhtub, kui riik ikkagi ei kuula ekspertide arvamust ja ei võta midagi ette olemasolevate võimsuste suurendamiseks, vastas Tšubais, et varem või hiljem viib see dramaatiliste tulemusteni. „Siis lülitub meil elektrienergia välja kõige dramaatilisemal hetkel, näiteks talvel miinus 30 kraadiga. On risk, et maksimaalse koormatuse korral ütlevad seadmed lihtsalt üles. Aga elektrienergia defitsiidile võib järgneda ka hindade hüpe,“ hoiatas Tšubais.


Teekond maailma lõppu | L@SSIE - Kas siga ja kultuur võivad abielluda?\nKalevipoeg tegi kunagi reisi maailma lõppu. Tema laeva nimeks oli Lennuk. Kamp surelikke eestlasi käisid maailma lõppu otsimas. Ka nende laeva nimi oli Lennuk. Aga nad ei leidnud.\nMina tean, kus on eestlaste maailma lõpp. Kuid selleks pole vaja kallist lennuaparaati, mis vee peal loksuks.\nPiisab liinibussist, mis Mehikoormasse kulgeb.\nJuba selle bussi peale istumine on huvitav. Kes tuleb bussi oma vikativarrega. Kes joob tagapingis õlut. Kes kiidab oma majaperenaise kehavorme.\nSõidame. Algul vähemate, siis suuremate, siis jälle vähemate majade vahel. Räpina maanteele teevad asfaldineegrid ringteid. Kergliiklustee aga viib sirgelt. Eks mõelge ise, kumba pidi kiiremini edasi saab…\nJa nii mööda hobuserikkast Luunjast, vabadussõda meenutavast Võnnust. Kuni äkki… Läänistes on sild remondis.\nEks kobi aga bussist välja ja matka üle silla teise bussi. Parajas seenevihmas.\nTeine buss on vanaaegne ja bussijuht näeb kurja vaeva, sest buss ei taha teda endale ligi lasta. Viimaks õnnestub. Tagantpoolt. Saab ukse lahti ja kobime sisse ja koliseme edasi.\nPilvede värvid võtavad üha tihedama tooni. Ja hakkabki. Õnneks lõpeb enne ära, kui Mehikoorma tuleb. Mehikoorma kohal on pilvitu taevas, külatüdrukud jalutavad neljakesi reas ja ei nuta.\nMajad on valdavalt kollased, kas pastellkollased või luitunud kollased. Mehikoorma on tore küla. Siin on tunda Setumaa sooja hingust. Samas ka ülejärvetaguse külma mõju.\nEnamus rahateenijad on siin kalurid. Teised töötavad kalurite heaks-ehitavad neile maju, kasvatavad nende lapsi. Mina olen kavalam.\nLähen randa ja imetlen vaadet. Jah, on. Siia on kunagi maandunud Nõukogude armee väeosad, et luua sillapea. Mille kaudu Eesti korpus tungis Lõuna – Eestisse ja Tartusse. Neile on mälestusmärk 1938 a. valmis saanud majaka seinal-kaks kurjailmelist nägu. Ju neid kaks kurja meest oligi, kes ennast kuuks ajaks kohalikku kõrtsi unustasid kuni sõbrad otsima tulid.\nVaade on tõesti kena. Eesti poolel on aktiivses pöörlemises kordoni radatitiivik. Vene poolel on vaikus. Roheline mets ja ei ühtegi maja, laeva, ega lindu. Vaid mustavalgetriibulised toodrid loksuvad laisalt vees. Siin lõpeb Eestlaste jaoks maa.\nPuhkemaja juures ukerdavad turistid. Sest ega kohalik nii kirjut riietust ei kanna. Kuulukse, et siin olla teinegi külastusasutus, mille omanik vangist välja sai jala ümber seatud võru vastu.\nPööran pikapeale tagasi. Ja avastan, et turistid on jätnud maha seda mida turistid ikka jätavad. Korjan kokku väärtuslikumad esemed ja viin arreteeritud kohalikku A ja O poodi.\nTaaraautomaati poes ei ole. Selle asemel on kasutusel keskealine naine, kes kestad kokku loeb ja väljastab rohelise kviitungi, mille peale on kirjutatud, millist liiki kesta ja kui palju ära anti.\nKui tahad kohalikku koloriiti sisse sulanduda, siis mine taarapunkti. See reegel kehtib ka siin. Taarapunktis on oma kastitäisi lahendamas veel üks sõbralik keskealine, kes räägib Pintsliga.\nPintsel on Mehikoorma koer. Selline madal must sõbralik koerakoonlane. Kes pidada naise jutu järgi iga päev meestega koos kalal käima. Sellegi poolest teda poodi ei lasta. Ometigi peaks koeral olema teenistust piisavalt. Aga poodi ei lasta.\nLeian veel pinkplonke, nii et olen päris jõukas mees, kui Mehikoormast lahkun. See reis on end ära tasunud.\nRohelise käsitsikirjutatud kviitungi pealt leitud arvude põhjal piiksutab müüjanna taara hinna skanneriga arvesse.\nTuleb kena miinusarve. Poodi minnes on tore, kui sul lahkudes on rohkem raha kui minnes. Tehke teie ka niimoodi, kaubandus võidab alati.\nJa see asi, mis pärast Mehikoormasse tulla on vana õigeusu kiriku kõrval. Õigeusu kirikust on alles vaid torn. Kohaliku külaväino sõnul lammutati muu osa laiali, et taaskasutada seda kooli vundamendiks. Nii et kohalik kool põhineb õigel usul.\nKes aga Mehikoormas usklik on, selle päralt on kiriku kõrval olev pisut räämas, aga väga romantiline EELK koguduse hoone. Väike tornikene teisel isegi olemas.\nViimane asi, mida ma Mehikoormast näen, on keegi külavello kes käib mullikat teise kohta sööma viimas. Ilmselt tema ema sööb pisut kaugemal ja lausub kuulsa tsitaadi: “Ammuu”.\nMehikoormas on koormas nii mehi kui naisi. Potensiaalne suvituskoht.\nVaikne. Hulkuvad külatüdrukud. Mitte ühtegi eravalduse silti. Mis sa hing veel ihkad.\non august 17, 2012 at 6:04 p.l. Comments (1)\nThe URI to TrackBack this entry is: https://lassie.wordpress.com/2012/08/17/teekond-maailma-loppu/trackback/\nOn september 5, 2012 at 4:49 p.l. miis kuurmalt said:\n– maailma lõpp om iks veits edesi – Meerapalun, Mehikoorma võissi küll olla ehk vinnelaste maailmalõpp – ta om iks vanna vinne külä\n– Lääniste sild om nüid kõrran\n– kui sul vähä silma om, sis näät küll, et ka vinne puulel omma paar majja ja üits piirivalvetorn\n– puutin olle vast Marge tuu päiv\n– vannast kirikust om tegelikult järel ainult torni edemine külg – väega huvitav arhitektuuriline fenomen\nAga tule iks jälleq!\nL@SSIE: Jah. Ära iial ütle iial iial. Tavaliselt on ikka nii, et see koht, kuhu kogemata satub, sinna jääbki käima…


Eestisse tuli esimene elukindlustusmaakler\nGlobal Assurance'i konsultant Ain Niineste ütles, et kontori avamise eesmärk on jälgida eelkõige turu arengut. «Firma esindajad käisid Eestis juba aastavahetuse paiku,» lausus Niineste. «See, et nad otsustasid esinduse avada, näitab, et nad näevad Eestis perspektiivi.»\nKindlustusinspektsiooni peadirektor Ellen Ridaste lausus, et Eestis tohib kindlustusseaduse kohaselt müüa ainult Eesti kindlustusseltside poliise, mistõttu Global Assurance'i esinduse puhul on esialgu tegemist konsultatsioonifirmaga.\nNiineste sõnade kohaselt näeb Global Assurance perspektiivi eelkõige pensionikindlustusturu arengus. Seni on Eesti pensionikindlustuse areng tema ütlusel olnud tagasihoidlik kahel põhjusel: ühelt poolt puuduvad seadused ja elukindlustusturu arengut soodustavad tingimused; teisalt ei ole inimestel veel piisavalt raha, et seda tuleviku tarvis säästa.\nGlobal Assurance, kes Rootsis kogus eelmisel aasta 1,3 miljardit krooni preemiaid, on seotud ka reisilaeval Estonia hukkunute omastele Norra kindlustusfirma Skuld poolt makstud hüvitiste paigutamiseks loodud fondiga.\nKindlustusmaaklerite tegevust ei reguleeri praegu ükski seadus, samuti ei pea kindlustusmaaklerid alluma kindlustusinspektsiooni kontrollile ega esitama kindlustusjärelevalvele oma tegevuse kohta aruandeid.\nEllen Ridaste märkis, et praegu ettevalmistatavas uues kindlustusseaduses tuleb kindlustusmaaklereid puudutav peatükk. Samuti leevendavad olukorda võlaõiguse seaduses tehtavad täiendavad sätted kindlustusmaaklerite tegevuse kohta, lisas Ridaste.\nRidaste lisas, et Global Assurance'il on võimalik esialgu hakata vahendama Eesti kindlustusseltside tooteid, kuni vajalike seaduste väljatöötamiseni. «Ma arvan, et seda nad ka teevad,» märkis Ridaste.\nSeni tegutseb Eestis umbes viis kahjukindlustusmaaklerfirmat, neist tuntuim on rahvusvaheline maaklerfirma Lowndes Lambert Eesti AS. Kahjukindlustusmaaklerid vahendavad Eesti kindlustusseltside poliise.\nEbaseaduslikult on Eestis elukindlustuspoliise müünud mitu Austria ja Shveitsi elukindlustusfirmat, kelle puhul oli teateid, et kannatanud ei saanud oma hüvitisi kätte.


17. juuli 2009 15:18\nNimelt varaste eest tahaks hoiatada. Käisime mais 12-liikmelise kambaga Mauritiusel ja ööbisime villas, mis oli renditud interneti kaudu. Villa nimi oli Rialto. Lisaks sellele, et koht ei vastanud väljareklaamitud standarditele (pidi olema luksusvilla, kuid kohapeal selgus, et pildid, mis internetis üleval, olid tehtud vaid paarist äsja remonditud toast. Ülejäänud maja oli täielik urgas, kus jooksid lisaks ringi hiired ja prussakad.) käisid meil mitu korda sees vargad. Esimesel korral varastasid verandalt, teinekord juba ronisid majja sisse. Kätte me neid tüüpe kahjuks ei saanud ja politsei ei viitsinud ka suurt midagi ette võtta.\nÜhesõnaga - kuna meid seal kohapeal selle eest ei hoiatatud, siis mõtlesin igaks juhuks siin teada anda, et selline oht seal on reaalne. Alguses olime tõesti ise natuke hooletud (poleks tohtinud asju verandale vedelema jätta), kuid pärast esimest vargust panime alati kõik tuppa ja uksed-aknad lukku. Sellegipoolest leidsid tüübid võimaluse läbi akna trellide mingi tokiga öösel ühe käekoti pihta panna ja teise korruse aknast sisse ronida.\nPS! Villa territooriumi ümber oli küll korralik aed aga see ei osutunud neile mingiks takistuseks.\n17. juuli 2009 15:39\nKui lugeda igatsugu reisikirjandust (muuhulgas ka Lonely Planet), siis loeb sellised hoiatused välja küll. Mauritius on kõrge kuritegevuse tasemega riik, kus varguste levikule aitab kaasa vohav tööpuudus. Sinna juurde kuulub ka narkots ja ohter rummitarbimine. Õhtuti ja öösiti ei soovitata turistidel äärelinnadesse ronida ja ka keskustes olla ettevaatlik ja käia võimalusel kambakesi. Väärtuslikke asju ja suuri rahasummasid pole mõistlik kaasa võtta. Kui rendite auto, siis ei tohi midagi nähtavale jätta. Pigem kõik kaasa võtta ja näitamiseks, et kõik on tühi, jätta avatuks kindalaegas ja eemaldada pagasiruumi kate. Ega ilmaasjata korralike hotellide territooriume betoonmüüriga piirata ja relvastatud turvameestega kaitsta.\nJutt India Ookeani pärlist ja paradiisist käib pigem looduse kohta. Ühiskond, inimeste tõekspidamised ja käitumine on nagu suures osas vaese elanikkonnaga arengumaal ikka. Loomulikult ei ole mõtet loota kohalikule politseile, mille põhiline funktsioon on teha trahve ja seeläbi riigi rahakotti täita (sageli rumalate turistide rahakottide arvelt).\nSama teema valitseb ju praktiliselt kogu Aasias, Aafrikas ja Ladina-Ameerikas, mis seal ikka üllatavat.\nReaalne paradiis asub 240 km edelas - Reunion. Prantsusmaa provints - EU seaduste ja ühiskonnakorraga ja samuti paradiisliku loodusega. Erinevalt Mauritiusest ei tekkinud Reunionil kordagi kahtlust, et keegi ihkab Su maist vara omastada või igal võimalusel nahka üle kõrvade tõmmata.\n18. juuli 2009 09:42\n:( Mingil tasemel varuse vastu oled veel valmistatud, aga teise korruse aknast sisse ja tokiga käekoti ära varastamsit, ei oskaks küll ette näha.\nThanks! Et hoiatasid.\n18. juuli 2009 19:56\nHotellides teeb tihti mõni inimene personali seast koostööd mingi organiseeritud jõuguga. Just sellisest hotellist kus käivad mitte nii väga rikkad külastajad kes tippi ei loobi. Vargad valivad välja mõned külastajad, jälgivad paari päeva jooksul nende harjumusi, käivad enne toas luurel (et kaardistada pagasi asukoht) ja siis sobivate juhuste kokkulangevusel teevad "asja ära"\nMauritiuse reisilugudest tean juhust kus vargad käisid toas öösel, sel ajal kui toaelanikud magasid. Kusjuures tuppa roniti 2. korruse rõdu kaudu. Rõduuks oli öösel nimelt lahti. Et ikkagi teine korrus ja turvaline.:) Minema viidi laadima pandud telefonid, kellad, rahakotid sularaha ja krediitkaarditega, fotokad mis olid voodite kõrval öökappide peal. Sedasorti vargus ei saa iial olla juhus vaid kindla peale välja minek.\nKusjuures varastel on olemas ka "omad joped" mõnes kohalikus poes, sest antud varguse ohvrid sulgesid enda krediitkaardid juba väga vara hommikul enne poodide avamist aga juba oli jõutud mitu tehingut teostada.\nNii, et kunagi kui ma käisin ühel pakettreisil ja reisisaatja soovitas magada pass ja rahakott padja all, siis ma muigasin....enam ma ei muiga, vaid teengi seda. Parem karta kui kahetseda.:)\n4. aug 2009 17:31\nMeie kusjuures seda kuritegevust eriti ei tunnetanud, vaesust küll... Eks me naersime küll, et kõrgete kiviseinte äärte peale olid liimitud katkised pudelipõhjad ja killud. Ju siis oli see puudu, mis teil just vaja oli :P Öösel liikusime ka suhteliselt vabalt ringi. Mingi gäng mängis öösel prügikasti peal kaarte ja mees tahtis siis neist pilti teha. Keelitasin küll, et kahtlane värk ja ära parem torgi, aga ikka küsis. Mehed naersid sõbralikult ja isegi poseerisid, et paremini pildile jääda. Küll aga tekkis mul endal kahtlus, kui olime mingis prantsuse restos ja siis omanik sebis ringi, väiksed tüdrukutirtsud niisama ema sabas mängimas. Mingil hetkel tuli must mees ja hakkas ühe tüdrukuga suhtlema. Ma ei pööranud sellele tähelepanu enam, aga kui lahkusime restost, siis oli juba pisipiiga mehe auto juures ja mees viipas umbes, et lähme sõitma, aga tüdruk raputas häbelikult pead. Siis oli küll tahtmine minna hooletu resto omaniku juurde ja öelda, et õu - näed ka, kus su väike tütar on või? Aga mees ütles, et pole midagi, et küllap on tuttav. Mul siiamaani kusjuures see lugu painab.\nKui veel majutusröövidest rääkida, siis veetsime osad ööd väga fänsis hotellis, mis oli keset suhkruroopõlde ja sellises laguniis, et ega võõrastel sinna asja polnud. Seal küll ei tekkinud mõtetki, et äkki pannakse midagi pihta.


Jakko Väli: Äripäev alahindab Reformierakonda - Arvamus\nJakko Väli: Äripäev alahindab Reformierakonda\n30. aprill 2013, 0:54\nVaatleja Jakko Väli kirjutab Postimehe arvamusportaalis, et kui üks erakond on Eesti ühiskonnas teinud neliteist aastat järjepidevat tööd absoluutse võimuvertikaali saavutamise nimel, siis oleks naiivne arvata, et üks ajakirjandusväljaanne suudab selle hiiglasliku pingutuse paari kaugest minevikust välja nopitud sündmusega neutraliseerida.\nReformierakond peab ennast täna Eesti riigi võrdkujuks. See arvamus ei põhine mitte liiga kõrgel ensehinnangul või enesekriitika puudumisel. See arvamus põhineb ajakirjanduse poolt ühiskonnas loodud üldpildil ning valimistulemustele ja skandaalidele järgnenud avaliku arvamuse uuringute tulemustel.\nReformierakond = Eesti riik\nKuni Reformierakonda juhtis Siim Kallas, iseloomustas võimuerakonda intelligentsus, diskussioon ja valmisolek oma seisukohti partnerite huvidest lähtuvalt korrigeerida. Kallase juhitav Reformierakond oli demokraatlik erakond. Kuid siis tuli Ansip ja Reformierakonna poliitika muutus pelgalt võimupositsioonide kindlustamiseks, dogmade kaitsmiseks iga hinna eest ja diskussiooni välistamiseks. On Ansipi seisukoht, mis vürtsitatud talle sobiva statistilise lõigu numbrilise osaga, ning vale arvamus. Dialoog ja diskussioon ei kuulu tänase Refomierakonna stiili juurde. Küll aga osatakse ebameeldivad teemad kanaliseerida tupikusse osavalt poliitehnoloogiaid kasutades. Parim näide sellest on Rahvakogu, kes leidis, et rahvas siiski ei taha presidenti otse valida (sic!). Demagoogia võidab alati ja must võib mõnikord olla ka valge, hea Eesti ühiskond!\nVaenlase kuvand aitab võimul püsida\nAnsipliku Reformierakonna poliitika on lihtne, et mitte öelda primitiivne. See põhineb veendumusel, et ilma oravaparteita langeks Eesti kohe Kremli mõju alla ning majandus püsib meil üksnes tänu Reformierakonna targale juhtimisele. Tegelikkus on siiski vähe teistsugune. Esiteks ei oma Eesti Vabariigi valitsus või riigikogu Eesti iseseisvuse üle otsustamisel erilist rolli. Kui tuleb taas aeg, kus mõjujooned maailmas ümber jaotatakse, siis tehakse seda ilma Toompealt või Kadriorust nõu küsimata. Me oleme olnud Venemaa mõjusfääris ja sellesse mõjusfääri jääme me ka tulevikus. Venemaa on 21. sajandil üks vähestest kasvava majandusega BRIC riikidest ning tema mõjuvõim globaalses mastaabis suureneb järjekindlalt. On meie valik, kas me tahame ennast jätkuvalt vastandada sellele jõule või siis püüame osavate kaupmeestena võtta kõik mis võimalik meie naabri põhjatust turust ja toorainete rikkusest. Olla uhke ja näljas on muidugi üllas. Kuid kas ikka tasub tampida 2 protsenti rahvuslikust koguproduktist võitlusvõimetu jalaväebrigaadi ülalpidamisse samal ajal kui meil on süvavaesuse piiril 63 000 last? See, mitu mehitamata miinitraalerit sadamas loksub, ei oma mitte mingit tähtsust. Samal ajal on aga rahvuse säilimise mõttes need 63 000 last kriitilise tähtsusega. Kuid Reformierakonna ideoloogiat silmas pidades need nälgivad lapsed neile sobivad. Enne valimisi annab lumpenile visata peotäie münte ja mõned kringlitükid, ning õnnest joovastunud vaesed tormavadki oma «heategijaid» valima. Primitiivne, lihtne ja toimiv.\nSavisaar on Reformierakonna garant\nReformierakond ei oleks täna enam Toompeal võimul, kui all-linnas ei püsiks linnapeana Savisaar. Sest seni, kuni opositsiooni juhtparteiks on Savisaare Keskerakond, ei leia opositsiooni aktsioonid koalitsiooni inimvaenuliku poliitika vastu suuremat kõlapinda. Teame ju kõik, et Tallinna linnastruktuur on roheline broilerifarm, kus Edgar kasvatab tallinlaste maksuraha eest endale kuulekaid broileritibusid. Ning sellest lähtekohast on igasugune kriitika Toompea suhtes nagu endale noaga neeru löömine. Oma Šveitsi fondid on nii Reformierakonnal kui Keskerakonnal. Ja kui õnn peaks Reformierakonna suhtes pöörduma, siis pannakse ka mõned väiksema kaliibriga oravapägalikud vanglasse istuma, nii nagu juhtus kesikutest mutrite Parbuse ja Sepaga. Eliit ehk ohvitserid pääsevad mõlema juhul puhta nahaga. Nii et seniks, kuni on Savisaar, ei ohusta miski ka Ansipit. Tõestavad seda ka avaliku arvamuse uuringud. Kogu turmtulest hoolimata on ju Reformierakond sisuliselt oma reitingud säilitanud. Aeg teeb oma töö, kaevatakse välja veel mõned keskerakondlikud mineviku varjud ja Reform pääseb taas Olümposele.\nAjupestud väikeses ühiskonnas, nagu seda on Eesti, ei maksa neljandal võimul ehk ajakirjandusel langeda soovunelma küüsi, et see erakond, keda nad ise on aastate kaupa poputanud ning kätel kandnud kõikidest jamadest ja hämaratest tehingutest hoolimata; et see erakond muutub äkitselt, loobub magusast võimust ja tunnistab ennast süüdi. Ei mingit hävingut, ei mingit hävingu algust!\nMitte ealeski! Kuniks Savisaar tervislikel põhjustel ise mängust välja ei lange, seni ei ähvarda ka Reformierakonda oma positsioonide kaotamine. Tagastiõmbumine liiga tihedaks muutuva tule all on ju vaid ajutine nähtus. Äripäev ei suuda anonüümsete rahaannetustega seoses Reformierakonnale olulist kahju tekitada. Sest esiteks on roosa ärileht ise aidanud luua müüti Reformierakonnast kui asendamatust parteist ja teiseks langevad sündmused aega, kus õiguskaitseorganid menetlust ei alusta ning sisulist hinnangut toonasele tegevusele ei anta. Äripäev versus Reformierakond 0:1.


Soovid, et lemmiku karv läigiks ja tervis oleks alati tippvormis? Käitud targalt, kui lisad looma menüüsse just selle aine - Lemmik\nKindlasti olete kuulnud soovitusi süüa vähemalt kaks korda nädalas punast kala või kasutada kalaõliga toidulisandit. Erinevad teadusuuringud on näidanud, et kalaõlil on kasulikke toimeid pea kõikidele meie organitele.\nTäpselt samu häid omadusi on kalaõlil leitud ka koerte ja kassidega tehtud uuringutes.\nKalaõlis sisalduvad asendamatud oomega-3-rasvhapped eikosapentaeenhape (EPA) ja dokosaheksaeenhape (DHA), mida saab ainult merelistest allikatest – erinevad kalad, vetikad, krill jne. Organism ise neid ei tooda ja neid saab ainult toidust.\nKui inimeste keha on võimeline EPA-t ja DHA-d sünteesima taimsetest toitudest (näiteks linaseemneõli), siis kassidel selleks vajalik ensüüm praktiliselt puudub. Koera organism on võimeline vähesel määral taimset õli sünteesima, aga mitte piisavas koguses. Loomaarstide ja teadlaste välja töötatud SPECIFIC tootesari põhineb kalal ja kõikidesse toodetesse on lisatud ohtralt kalaõli.\nKalaõli olulisusest kutsikate ja kassipoegade menüüs\nSageli mõeldakse kalaõli kasulikkuse puhul pigem eakamatele loomadele. Tegelikult on noorte loomade puhul leitud, et DHA toetab nende aju ja nägemise arengut.\nVõib isegi öelda, et kasvueas kalaõli saanud kutsikad õpivad kiiremini ja näevad paremini. Seetõttu ongi SPECIFIC kutsika- ja kassipojatoitudes väga kõrge kalaõlisisaldus, et aidata ajul ja nägemisel korralikult välja areneda.\nKuiva naha ning tuhmi ja hapra karvastiku puhul tuleks valida rohkelt rasvhappeid sisaldav toit. Rasvhapped aitavad nahka niisutatuna hoida ja sisaldavad karvakasvuks vajalikke toitaineid, soodustades sellega ilusa läikiva karva kasvamist.\nLisaks on leitud, et kõrge rasvhapete sisaldus toidus aitab nahaprobleemide korral vähendada sügelust, punetust ning karvakadu. Seega on kalaõlirikkad toidud kasulikud allergiate käes vaevlevatele loomadele, olgu allergia põhjustatud toidust või ümbritsevast keskkonnast (atoopia).\nTootesarjast SPECIFIC leiab mitmeid erinevaid kuivtoite ja konserve, mis on erinevate naha ja karvastikuga seotud probleemide korral ideaalne valik.\nOrganismis olemasolevate rasvhapete asendamine EPA ja DHA-ga võtab aega. Tulemuste ilmnemiseni võib minna kuni 12 nädalat, kuid sageli on olukord märgatavalt parem juba 6–8 nädala möödudes. Seega ärge laske end heidutada, kui lemmiku karv ei ole kuu aega pärast toiduvahetust veel ideaalses korras.\nKalaõli söömine alandab liigeseprobleemide korral valu ja longet ning toetab liigeste normaalset funktsiooni ja suurendab liikuvust.\nKoerte puhul on leitud, et kalaõlirikka toidu söömine liigesepõletiku korral vähendab oluliselt liigesekõhre hävinemist. See aitab liigeseid kauem tervemana hoida. SPECIFIC koerte ja kasside liigesetoidud sisaldavad ainulaadselt suurt kogust EPA-t ja DHA-d.\nLisaks omavad EPA ja DHA nii liigestes kui ka kogu organismis põletikuvastast toimet. See on oluline näiteks ülekaaluliste loomade puhul, kuna liigne rasvkude tekitab kehas pideva põletikuseisundi ja oomega-rasvhapped aitavad seda pärssida. Kõik SPECIFIC kaalulangetuseks mõeldud toidud sisaldavad rohkelt kalaõli.\nKalaõli aitab nii neeruprobleemidega kui ka südamepuudulikkuse all kannatavaid loomi\nOomega-3 rasvhapped mõjuvad soodsalt neerude tervisele ja uuringud on leidnud, et kõrge EPA tase neerupuudulikkusega kasside toidus pikendab märgatavalt nende eluiga.\nNeerufunktsiooni toetamiseks mõeldud kasside kuivtoit SPECIFIC sisaldab nendele andmetele tuginedes erakordselt palju kalaõli – lausa 7,7%! Oluliselt on suurendatud kalaõli taset ka kõikides teistes neere toetavates SPECIFIC toitudes – kasside konservides (pasteet ja tükid kastmes) ning koerte kuivtoidus ja konservis.\nEPA ja DHA on südamele kasulikud, aidates taastada normaalse südamerütmi, toetades südamepuudulikkuse korral ja reguleerides vererõhku. Südameprobleemide korral on sobilikud SPECIFIC neerutoidud – täpsemalt on need toidud mõeldud nii neeru-, südame- kui ka maksafunktsiooni toetamiseks.\nSPECIFICu toidud on saadaval hästi varustatud loomakliinikutes ja e-poes www.specific.ee.