Buffeti firma Berkshire Hathaway aktsia hind kerkis juba 100 000 dollarile - Äripäev\nBuffeti firma Berkshire Hathaway aktsia hind kerkis juba 100 000 dollarile\nAasta algusega võrreldes on aktsia kallinenud 13 protsenti, alates 1965. aasta 10. maist, mil Buffett võttis üle endise tekstiilikompanii, on see kallinenud 5555 korda. Toona oli aktsia hind 18 dollarit.\nDow Jonesi tööstuskeskmine on aasta algusega võrreldes kerkinud samuti 13 protsenti. Sellest ajast peale, mil Buffett võttis üle Berkshire, on maailma enimjälgitav ettevõtete hinnaliikumist peegeldav indeks kerkinud "vaid" 13 korda.\nSellele vaatamata peavad analüütikud Berkshire väärtpaberit allahinnatuks. Investeerimisfirma Morningstar analüütik Justin Fuller hindab aktsia õigeks hinnaks 129 000 dollarit.\nÜheks aktsia suhtelise odavuse põhjuseks peetakse asjaolu, et pole täpselt teada, kes hakkab firmat juhtima pärast seda, kui 76aastane Buffett loobub aktiivsest tegevusest või sureb. Tema enda sõnul on ettevõtte nõukogu järglase kandidaadi juba valinud, kuid see võib veel muutuda. Järglase nime pole avalikustatud.


Kuidas teha Tricorn Hat - Tips for you - Tipsed.Com\nülbitsev piraat või seiklushimuline kolonist - tricorn müts määrab ära need kostüümid suurepäraselt, ja sa ei pea kulutama palju raha, et saada üks.Tee oma vanast viltkübara või käsitöö üks paber, vill või tundnud.\nedumaa Vana Hat\nSest rumaluhke tricorn, upcycle vana müts, mis on madala kroon ja 3- kuni 4-tolliseääreni.Tähtajalise versiooni, korda ääreni üles ja lisab selle võra kolm laigud liimiga dots.Tee püsivam kangast liimi.Kleit see üles ja lisada tekstuuri: Punch paari augud jäänoaga kolmes laigud ümber võra.Punch sobitamine augud ääreni.Pits ääreni võra nahast cording.\nKasuta sama tehnikat teha hat paberist või tundnud.Kui te kasutate regulaarselt vildist asemel käsitöö tundsin, lisada sulav liidestamine et valel pool aidata hoida mütsi kuju.\nCard laos või käsitöö tunda\nCraft liimivõi klammerdaja\nLõigake 22-by-3-tolline riba cardstock.Võite kasutada ka lause ribad, mis on saadaval enamikus õpetaja kauplustest, ja kas värvida või katta see paber või kangas.\nTee ring ribad ja pane see ümber pea suuruste.Kasutage kirjaklambrid, et hoidke seda kinni, kui te veenduge saate libistage sõrme vahel ringi ja oma otsaesise.Märgi rida näidata, kus otsad peavad kattuma.\nkärpimise mingit täiendavat pikkus ribad ja liimi riba ring.Olgu liimi endale hatband kuivada.\nCenter hatband lehel cardstock ja jälgida selle ümber.Lisa teine rida 1 toll väljaspool esimene ja lõigatud ringi piki välimine ring.Teise kasutada ehitus paber top ja ääreni mütsi või kasutada tundsin võimalus.\nCut lõikab äärest sees line kõik ümber ringi, umbes 02/01-tolline lai. Siis korda neid kõiki ühes suunas teha kaarte.Kui teie paberist või riidest on erinev õige või vale poole, pöörata tabs poole valel poolel.\nLiimi kida sees müts bänd, snuggling ülalt alla bänd.Kui kasutate vildist, kangast liimi on teine võimalus.\nTrace bändi teisele paberile, ja lisada 4 tolli ümbritsev.Lõigatud ringi.\nJoone 3 tolli äärest.Joonista teine rida 1 toll kaugemal keskosa suunas.Lõigatud keskus koos, et teine rida.\nTee tabs sisemisest äärest ääreni, lõigates liini, mis on 3 tolli välisserva.Seekord korda sakid suunas paremal pool paberit.\nLiimi klapid müts bänd.Kui liim on kuivanud täielikult, lahtikäiv kolm punkti kohta ääreni, jagades kübara ligikaudne kolmandikku pühitakse laigud bänd punktiga liimi.\nPöörake oma tricorn sisse cavalier mütsi voltimine vaid ühel pool ja lisades faux jaanalinnu voog.Need liikumised võib leida käsitöö kauplustes.Kuna suled võivad põhjustada lämbumisohtu ohud, järgige tootja etikett vanuse soovitusi.


5 Teeninduse arendamise etappi, mis garanteerivad edu! | Rahaasjad\n5 Teeninduse arendamise etappi, mis garanteerivad edu!\nService Check asutaja Ettevõtlus\nTihtipeale ei panusta ettevõtted hea klienditeeninduse saavutamiseks piisavalt, olgu siis takistuseks raha-, aja-, või huvipuudus. Tegelikkuses on hea klienditeenindus alustalaks lojaalse kliendibaasi loomisele, positiivsele brändikuvandile ja headele müüginumbritele. Selleks, et seda kõike saavutada, peab ettevõttes olema kasutusel läbimõeldud klienditeeninduse arendamise plaan, mis koosneb üksteisele järgnevatest etappidest. Järgides iga etappi ja korrates protsessi aastast aastasse, on ettevõtte edu garanteeritud ning igasugused rahalised ja ajalised finantseeringud tasutud.\nEsimene etapp – Analüüsimine\nEnne kui saate alustada klienditeeninduse arendamist, peate teadma, milline on teeninduse hetkeolukord. Oluline on oma tarbijat tunda ja olla teadlik tema ootustest. Olenemata ettevõtte tegevusalast, on oluline omada klientide kohta võimalikult palju informatsiooni. Näiteks kui tegutsete restoraniäris ja olete avatud nii hommiku-, lõuna- kui ka õhtusöögiks, siis tuleb arvestada, et hommikusöögi kliendi ootused võivad täielikult erineda õhtusöögi kliendi omadest.\nPärast kliendivajaduste kaardistamist tuleb välja selgitada, kas teie teenindustase on vastavuses kliendi ootustega. Lihtsaim viis teenindustaseme analüüsimiseks on läbiteenindusauditi, mis hõlmab nii teenindajate teenindusoskuste hindamist läbi testostude kui ka eksperthinnangut teeninduskohale endale.\nTeenindusaudit hindab tavapärast teenindussituatsiooni hetkest kui klienti ettevõtte esindusse siseneb – Kas klienti tervitatakse? Kas teenindus on sõbralik, abivalmis ja tulemuslik? Mis saab edasi? Audit ei hinda ainult teenindajate suhtlemis- ja müügioskusi, vaid ka teeninduskeskkonda ennast, sealhulgas tootepaigutust ja atraktiivsust, kliendi teekonda, turundus- ja müügimaterjale. Analüüsides teeninduspersonali ei jälgita vaid viisakust ja sõbralikkust. Oluline on ka teenindaja õpitud oskused nagu tarbijate vajaduste väljaselgitamine ja mõistmine, lisamüügi oskus ning closing. Teenindusaudit annab lisaks ettevõtte enda teenindusele vajadusel hinnangu ka konkurentide teeninduskvaliteedile. Toode võib konkurentide seas olla sama, kuid see, kes paistab silma hea klienditeenusega, võidab võitluse.\nTeine etapp – Teenindusstandardi loomine ja rakendamine\nTeenindusstandardi loomine ja selle rakendamine kõigis teeninduse etappides on klienditeeninduse arendamise protsessi oluline osa. Pärast klienditeeninduse hetketaseme kindlaks määramist, peate panema paika teeninduse põhireeglid. On vale eeldada, et teenindajad teavad, kuidas ettevõtte juhtkonna ootustele vastata, kui neil pole selget arusaama, mida neilt oodatakse.\nIdeaalis on teenindusstandard aktiivselt kasutusel olev teenindusprotsessi juhtimise mudel, mis tagab organisatsioonisisese koostöö ja teeninduskvaliteedi vastavalt eesmärkidele. Teenindusstandard annab töötajatele juhised, kuidas teenindusolukordades käituda ja vastab küsimusele “miks me neid asju just nii teeme?”. Teenindusstandard on klienditeeninduse alustala, mistõttu on oluline, et kogu teenindav personal saaks standardist ühtemoodi aru ja ka kasutaks sealt saadud teadmisi igapäevases kliendisuhtluses.\nKolmas etapp – Koolitamine\nJärgmine tähtis samm klienditeeninduse parandamise protsessis on teenindajate koolitamine. Seejuures on oluline järjepidevus. Veenduge, et leiate koolitusteks aega ja ressursse. Pahatihti teevad ettevõtted vea alahinnates teenindajate koolituste olulisust. Enne koolituse läbiviimist koostage nimekiri olulistest oskustest, mida tahate, et teenindajad omandaksid. On oluline, et koolitusprogramm oleks hästi läbimõeldud, eesmärgipärane ja kindla struktuuriga. Vastasel juhul võib see olla vastuolus töötajate isikliku arenguga, rääkimata mahavisatud ajast ja rahast.\nKoolitusprogramm on efektiivsem, kui ettevõttes on konkreetne inimene, kes selle eest vastutab. See tagab, et kogu protsessil hoitakse silm peal ka pikas perspektiivis. Kindla spetsiifilise koolituse läbiviimiseks on soovituslik kasutada professionaalsete koolitajate abi, kes õpetatavad erinevat tüüpi kliendiga suhtlemist; mida öelda, kui kliendi hinnangul on toote hind liiga kõrge või kuidas hakkama saada tülikate klientidega. Kindlasti tasuks mõelda ka spetsiaalsetele müügikoolitustele – upselling ja cross-selling tehnikate omandamine tõstab kindlasti teenindajate müügioskusi ja enesekindlust.\nNeljas staadium – Teadmiste kinnistamine\nTeeninduse arendamise protsessi käigus ei tohi unustada ka teenindajaid, kes peaksid olema kaasatud nii lahenduste väljatöötamise kui ka probleemidega tegelemise protsessi. Looge toetav ja kaasav keskkond, kus kõik hea meelega töötada tahavad. Leidke uusi viise, mis motiveerivad töötajaid andma endast parimat ja veenduge, et kogu meeskond mõistaks, mida neilt oodatakse ja kuidas nad saavad aidata kaasa ettevõtte edule.\nKuulake oma töötajaid ja tegutsege meeskonnana, küsige töötajate arvamust ja andke neile jooksvalt tagasisidet. Lisaks teavitage neid ka muutustest, millest nad peaksid teadlikud olema. Jagage informatsiooni pakutavate toodete või teenuste kohta (tootekoolitused on väga olulised) ja töötajatele oluliste ettevõtet puudutavate uudiste kohta. Veenduge, et meeskond teaks ettevõtte ja selle toodete kohta rohkem kui kliendid.\nPaljudes ettevõtetes kasutatakse töötajatele mõeldud spetsiaalseid motivatsioonipakette. Efektiivseima lahenduseni jõudmiseks tuleb lähtuda ettevõtte eripärast ja sisekeskkonnast. Töötades välja konkreetset süsteemi veenduge, et see oleks meeskonnatööd toetav. Seadke eesmärgid, mis motiveerivad kogu meeskonda ühiste eesmärkide nimel koostööd tegema.\nOlenemata valitud meetodist ja kasutusel olevatest süsteemidest, on alati oluline premeerida töökust ja tunnustada parimaid. Ärge unustage, et õppimine on järjepidev protsess ja see peab olema pidevas arengus ning muutumises. Andke nii positiivset kui ka konstruktiivset tagasisidet. Jälgige põhimõtet: „Kiida avalikult, aga kritiseeri eraviisiliselt.“\nViies etapp – Kontrollimine ja kordamine\nKui olete loonud süsteemi, mis tagab suurepärase klienditeeninduse, on oluline süsteemi elus hoida ja jooksvalt selle tulemuslikkust jälgida. Veenduge, et kogu vaev, mis on selle arendamisse pandud, ka ära tasuks. Näiteks igakuised või kvartaalsed testostud annavad hinnangu teeninduse hetketasemele ja tagavad, et tarbijad saavad alati parimat teenindust, olenemata ajast, teenindajast või poest.\nÄrge jääge loorberitele puhkama. Vaadake teeninduse arendamise protsess üle iga aasta. See annab informatsiooni, millistes valdkondades on toimunud areng, millistes mitte ja mis peaks olema fookuses järgmisel aastal. Nagu Bill Gates on öelnud: “Sinu kõige rahulolematumad kliendid on parimad nõuandjad.”


Cachet platvormilt saab osta spetsiaalselt sõidujagamisteenuse pakkujatele mõeldud liiklus- ja kaskokindlustust - Auto.pub\nCachet platvormilt saab osta...\nTäna on erinevatel platvormidel sõidujagamisteenust pakkumas ligi 7000 juhti, kellest umbes pooled pakuvad teenust vähem, kui 15 tundi nädalas. Aga kõik need juhid peavad teenusepakkujaks saades vahetama oma tavalise liikluskindlustuse taksodele mõeldud liikluskindlustuse vastu, mis on kordades kallim, kui tavaline liikluskindlustus.\nSenini pole suudetud leida head lahendust, kuidas hinnastada liikluskindlustust nendele juhtidele, kes pakuvad sõidujagamiseteenust lisatööna ja mitmel platvormil korraga. Tänane olukord on sundinud paljud juhid sõidujagamisteenuse pakkumisest ja lisaraha teenimise võimalusest loobuma, kuna see on majanduslikult ebamõistlik.\nCachet hakkab pakkuma kokku nelja toodet: sõidujagaja kasko- ja liikluskindlustus ning kasko ja liikluskindlustus tavakliendile. Lisaks võimaldab platvorm mugavat kahjust teatamise võimalust, kus kogu info on ühes kohas, alates poliisist, lepingutest, kahjujuhtumi teatamisest, kuni kahjujuhtumi käsitlemiseni välja.


Endel Lippmaa mälestusmedali pälvib Taani veteranpoliitik 15.09.2020\nEesti teaduste akadeemia akadeemik Endel Lippmaa mälestusmedali pälvib 2020. aastal Taani veteranpoliitik Uffe Ellemann-Jensen....\nÜlo Nugis. Suure algustähega Direktor, kelle haamrilöök tõi Eestile vabaduse 20.08.2020\nEesti iseseisvuse taastamine 29 aastat tagasi tundub siiani kui väikene ime. Aga imesid suudavad korda saata vaid tõeliselt tugevad inimesed....\nTartu ülikool tunnustas Tanel Kiike ja Irja Lutsarit töö eest eriolukorra ajal 19.06.2020\nTartu ülikooli rektoraadi hinnangul on teaduspõhise lähenemisviisi toomisel valitsuse tegevusse suuri teeneid just Tanel Kiigel, mistõttu tunnustati sotsiaalministrit täna Skytte medaliga. Tunnustuse sai ka Tartu ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia ja viroloogia professor Irja Lutsar, kes on üksiti ka TÜ senati liige....\nEndel Lippmaa mälestusmedali pälvib Taani veteranpoliitik 15.09.2020 Eesti teaduste akadeemia akadeemik Endel Lippmaa mälestusmedali pälvib 2020. aastal Taani veteranpoliitik Uffe Ellemann-Jensen....\nÜlo Nugis. Suure algustähega Direktor, kelle haamrilöök tõi Eestile vabaduse 20.08.2020 Eesti iseseisvuse taastamine 29 aastat tagasi tundub siiani kui väikene ime. Aga imesid suudavad korda saata vaid tõeliselt tugevad inimesed....\nTartu ülikool tunnustas Tanel Kiike ja Irja Lutsarit töö eest eriolukorra ajal 19.06.2020 Tartu ülikooli rektoraadi hinnangul on teaduspõhise lähenemisviisi toomisel valitsuse tegevusse suuri teeneid just Tanel Kiigel, mistõttu tunnustati sotsiaalministrit täna Skytte medaliga. Tunnustuse sai ka Tartu ülikooli meditsiinilise mikrobioloogia ja viroloogia professor Irja Lutsar, kes on üksiti ka TÜ senati liige....


Küsilausete funktsioonidest eesti argivestluses - Keel ja Kirjandus\nLaanesoo väitekirja põhitees ongi, et analüüsitud küsilaused on oma suhtlustegevuselt polüfunktsionaalsed, ehk et nendega viivad osalejad korraga läbi mitu suhtlustegevust. Väitekirja sissejuhatavas osas esitatakse polüfunktsionaalsuse kohta veenvaid kriteeriume ja tugevaid argumente ning tuuakse materjalil põhinevaid näiteid. Kahjuks aga mitte sugugi kõik analüüsitud näited või igaüks viiest artiklist ei too neidsamu asju esile. Eriti on probleeme mis– ja mida-küsisõnu käsitlevas artiklis. Laanesoo teeb küll selgeks, et uuritud küsilausete abil tehakse suhtluses erinevaid suhtlustegevusi (nt väiteid, kaeblemisi, seisukohti, keelde). Kahjuks alati ei õnnestu sama hästi eesmärk näidata, et sama küsilause täidab korraga mitut rolli (nt võib korraga olla nii käsk, etteheide kui ka küsimus), arvestades vestlusanalüüsi meetodi põhimõtete kasutamist. Asi on selles, et kaasvestleja(te) reaktsioone, nii keelelisi kui ka kehalisi, ei ole alati arvesse võetud – piisavalt selgelt pole põhjendatud, millal ja kuidas vaadeldud küsilaused, võttes arvesse nendele saadud vastuseid, on või ei ole polüfunktsionaalsed. Näiteks mis– ja mida-küsisõnu sisaldavate voorude analüüs põhineb väitekirjas tihti vooru enda formuleerimisel ja vähem sellel, kuidas vestluskaaslane sellele vastab. Samuti on analüüsides natuke kõikuvust selles, kuidas ja mis alustel on „primaarne” ja „sekundaarne” suhtlustegevus määratletud. Teisest küljest on just selles artiklis, milles uuritakse mis– ja mida-küsisõnu sisaldavaid kõnevoore, väga huvitavaid tähelepanekuid prosoodia rollist suhtlustegevuse määratlemises: Laanesoo näitab, et direktiivsetes mis– ja mida-küsilausetes on lauserõhkude asetsemine infoküsimustest erinev.


Teil sündis äsja neljas laps. See on päris äge ju?\nOn küll. Olen mitu aastat mõelnud, et oleks tore kui beebi oleks taas majas. Ka tööalaselt oli see õige ajastus ja ma usun, et ma kedagi seal alt ei vedanud sellega. (Ene töötas sealsamas, kus ta ka õppis, Tartu ülikoolis. Tema vastutusalad olid nii administratiivsed kui organisatoorsed ülesanded kunstide osakonnas.)\nAga mõtled sa, mis saab edasi? Kui laps suurem, lähed sa sinna tagasi?\nTagasi tööle plaanin minna kolme aasta pärast, aga kas enam samale kohale, seda ei tea, sest siis on toimunud rektorivalimised ja mitmed ümberkorraldused. Eks ma jään ka senitehtust puudust tundma, eelkõige vabade kunstide professorite töö korraldamisest, sest seal sai kokku puutuda väga toredate inimestega. Sellised inimesed nagu Merle Karusoo, Arvo Pärt, Vello Salo ja paljud teised! Meeldis, et akadeemilisuse kõrval oli loomingulisust.\nKui Ene räägib, on ta rõõmsameelne. Istub sirge seljaga, ühelt poolt väärikalt, aga teisalt on valmis ka end kõrvalt vaatama ja enda üle naerma. Tartusse on ta tulnud Haapsalust, kasvades üles omakorda pastoriperes. Juttu rääkides jääb ta aeg-ajalt mõne ilusama eestikeelse sõnaga mängima, see paistab meeldivat talle.\nVarem kui beebit ei olnud, siis olid tööl ja kodus ei saanudki olla? On nüüd teistmoodi?\nJah. Need õhtud, mil lapsed tulid koju, väsinud ja näljased, võtsid hingetuks, või veel parem sõna oleks „hingeldama”. Ise olin ka väsinud, ja teinekord võisin enesehaletsusest nutma puhkeda, kuid eks ka sellise eluga harju ära. Mida aga ei tahtnud, oli see, et kool ja küla kasvataks lapsi.\nAga kes sa oled? Identiteeti silmas pidades.\nMa ütleks kristlane ja ema. Abikaasa muidugi ka. Varasemalt vastanuks midagi tööalaselt, aga praegu mitte. Abikaasana olen eelkõige tagalahoidja, ja püüan mitte nii väga pildile jääda. Seekord see vist väga ei õnnestunud.\nVäga ei õnnestunud tõesti. Me tegime mõned lood ka teistest pastorinaistest: Aili Roosimaast, Maali-Liina Remmelist ja Einike Pillist.\nEinike Pilliga oleme sugulased. Aili Roosimaaga elasime tudengipõlves ühe aasta samas ühikatoas.\nEinikese kõrval võib ka kergesti alaväärsust tunda, sest ta on nii võimekas ja aktiivne. Absoluutselt teisest kategooriast! Ta on ühtlasi Kolgata eelmise pastori abikaasa. Aga eks võrdlemine on patt, ega ole hea asi. Seda pole vaja. Ja tegelikult, enne teda oli Kolgatal ju Urve Jürma, kes oli seal Einikesest veel kauem! Tema tegeles pühapäevakoolilastega, kellest paljud olid mittekristlikest peredest ja kellest mitmest on nüüdseks saanud ususambad.\nKuidas oli sul pastori naiseks saamisega? Sa ise ju tuled pastoriperest. Tahtsid sa seda?\nTeismelisena ei tahtnud. Võib-olla mulle ei meeldinud see, et peale teenistust pidi nii kaua ootama ja oli igav. Aga muul ajal oli isal mu jaoks aega, olime väga head sõbrad. Ka emaga saime kõigest rääkida.\nKuid ega Leho planeerinud ju ka pastoriks saada?\nJah, mäletan, et see oli ühel jaanuarikuul, siis kui me veel käisime. Ta ütles, et on nõus pastoriametiga, kui kogudus teda usaldab. Aga tegelikult sa ei abiellu ju pastori, vaid inimesega! Pastoriksolemine on üks identiteet, kuigi, jah, inimesest üsna suurt osa hõlmav.\nAga selline nimi nagu Pastoriproua, kuidas see tundub?\nOmal ajal öeldi ka „koguduseema”. Mulle tulid alguses Kolgatal vanemad liikmed ütlema, et „meie koguduseema”, aga selle peale ma kohkusin nii ära ja 24aastase tüdrukuna vastasin: „Mis ema, ma olen teile hoopis tütar!” Maakogudustes võib seda seni olla või mäletatakse seda, aga linnakogudustes ja nooremates kogudustes on ajad muutunud. Autoriteedi-kesksest lähenemisest on läinud kogudusejuhtimine koostöökesksemaks ja annipõhisemaks – eks teisi uusi sõnu on veel. Loen üle-eelmise põlvkonna pastor Oskar Olviku mälestusi, kes töötas nõukogude ajal. Praegu täidavad näiteks hingehoidja rolli koguduses mitmed vastava anniga inimesed. Tol ajal kujunes aga sageli pastori abikaasast see, kelle juures käidi hinge hoidmas – ta oli justkui vaimuliku ema eest.\nAga millist elu sa tahaksid kunagi tulevikus, näiteks pensionärina?\nOi, ma tean küll! Minu jaoks on suur eeskuju mu oma vanaema, kes oli suure pere ema. Ta palvetas koguduseliikmete ja üldse paljude inimeste eest. Temaga oli tunda armastust nii praktilistes asjades kui palvetes. Ta oli vana aja pastori abikaasa, tagala. Hoolitses, et kodu ja lapsed oleksid korras. Temani ma ei küündi. Võib-olla igatsen just seda, et mul oleks inimestega sisulisi vestluseid ja usalduslikke suhteid. See on ühtlasi see, mis mulle töö juures meeldis, kui sain rääkida päris asjadest. Jumal kinkis olukordi ja loodan, et ka sellest mingi jälg jäi.\nKuidas näeb välja su argipäev?\nOlen beebiga õnneks ühes rütmis ja oleme mõlemad pigem ööinimesed. Esimene söömine on tal 3:30, siis järgmine 6:30. Kella 7st keedan lastele hommikuputru ja siis saadame Lehoga kordamööda lapsi kooli. Vahel saab peale koolisaatmist ka puhata, aga siis on lõuna tegemine. Lapsed tulevad pooleks tunniks koju, lähevad muusikakooli, kes flööti, klaverit või viiulit õppima. Mina käin laste e-koolis ja kui koju jõutakse, on pilliharjutamine, koolitükkide tegemine ja siis saab igaüks 30 minutit olla arvutis. Õhtul saab teinekord ka mõnusasti lastega aega veeta. Lehole meeldivad lauamängud. Esmaspäeviti ja laupäeviti oleme püüdnud hoida päevi perele, aga eks neid erandeid tuleb ikka sisse. On ka koguduse emmede kodugrupp, mis vahel satub pühapäeva peale.\nMis sulle meeldib teha vabal ajal?\nLugemine. Muusika. Klaverimäng. Kuigi jah, jõuluõhtuks ei jõudnud sel korral midagi ära õppida. Samuti ajalugu ja kirikulugu. Kui saab, siis ka suusatamine.\nMida sa sellelt aastalt kõige rohkem ootad?\n„Oh kaunis hetk, oh viibi veel…” vastaksin hoopis. Ma ei oskagi nii ette mõelda või eesmärke seada. Võib-olla soovin enim, et võiksin olla Jumalale tööriistaks ja ta kasutaks mind kasvõi läbi palvete. Eestis on liberalismi diktatuur ja sõna kristlus on Euroopas üldse devalveerunud. „Aga eks me tea, et neile, kes Jumalat armastavad, laseb Jumal kõik tulla heaks – neile, kes on tema kavatsuse kohaselt kutsutud.”\nAkna taha linnumajakesse lendab rasvatihane ja nokib toitu. Maha on sadanud lumi. Paldretel seisavad ees uued toimetused. Järgmisel päeval on nende teisel tütrel kaheksas sünnipäev ja sellega on Ene väga rahul. Siis vastutavat kogu peo eest Leho ja sünnipäevalised sõidavad autodega Võrtsjärve äärde, Ene jääb beebiga koju.


Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni esimees on Kadri Simson - Riigikogu\n04.04.2011 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Keskerakonna fraktsioon\nRiigikogu Keskerakonna fraktsioon valis esimeheks Kadri Simsoni ning aseesimeesteks Mailis Repsi ja Valeri Korbi.\nKadri Simson ütles, et opositsiooni suurima erakonnana seisab Keskerakond jätkuvalt tööpuuduse vähendamise, õiglasema maksupoliitika ning kõigile kättesaadava hariduse eest. „Keskerakond loodab heale ja tulemuslikule koostööle sotsiaaldemokraatidega, et olla tasakaalustavaks jõuks parempoolse valitsuse poliitikale.”\nSimson lisas, et on aeg tunnistada, et Eesti primitiivne ja eranditeta maksusüsteem on saanud üheks meie raskuste põhjustajaks: „Meie maksusüsteem vajab kiiresti reformimist. Loodetavasti on Riigikogu uus koosseis enam võimeline oma pilku Euroopasse suunama.”\nSimson rääkis, et astmeline tulumaks võimaldab viia läbi maksusüsteemi uuendamist, mis on suunatud Eesti ettevõtluse konkurentsivõime tõstmisele ja ühiskonnas tasakaalu saavutamisele.\nSimson peab oluliseks eesmärgiks seista elanikkonna vähenemise peatamise eest. „Riik peab hakkama hoolima ka neist noortest inimestest ja perekondadest, kes on viimastel aastatel majanduslikel põhjustel Eestist lahkunud. Lahkunutele tuleb anda tagasi põhjus koju naasta.”\nRiigikogu XII koosseisul tuleb keskenduda tööpuuduse ja sellest tingitud probleemide laheduste leidmisele. „Keskerakond esitab Riigikogu menetlusse töökohtade loomise seaduse, mis nelja meetme abil ergutab töökohtade loomet alates keerukaid tooteid eksportivast sektorist kuni sotsiaalsete töökohtadeni,” sõnas Simson.


7 põnevat fakti Kontaveidi ja endise maailma esireketi tänase duelli kohta - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n7 põnevat fakti Kontaveidi ja endise maailma esireketi tänase duelli kohta\n26. aprill 2019, 11:26\nEesti tennise esireket Anett Kontaveit (WTA 15.) kohtub täna Stuttgardi saviliivaväljakutel peetava WTA turniiri veerandfinaalis endise maailma esireketi, valgevenelanna Victoria Azarenkaga (WTA 61.). Postimees noppis eelseisvaks mänguks välja 7 põnevat fakti.\n1. Kontaveit on karjääri jooksul Stuttgardis mänginud üheksa kohtumist, millest võitnud seitse ja kaotanud kaks. Võrdluseks: 15 matši pidanud Azarenka on lahkunud väljakult võitjana kümnel korral ning pidanud tundma kaotusvalu viis korda.\n2. 23-aastane Kontaveit on senise karjääri jooksul teeninud auhinnaraha kogusummas ligi 3,4 miljonit USA dollarit, 29-aastane Azarenka aga veidi üle 29,5 miljoni USA dollari.\n3. Täiskasvanute klassis on Kontaveit seni teeninud ühe WTA tiitlivõidu, Azarenkal aga kogunenud kaukasse koguni 20 triumfi.\n4. Parimal juhul on Kontaveit jõudnud Stuttgardis poolfinaali, kui kaotas mullu hilisemale võitjale, tšehhitarile Karolina Pliškovale. Azarenka lõpetas seevastu eile hilisõhtul 16 parema seas just samuti endise maailma esireketi Pliškova teekonna.\n5. WTA maailma edetabelis asub Kontaveit praegu 15. kohal, mis on ühe positsiooni võrra kehvem karjääri kõrgeimast edetabelikohast (1. aprillil tõusis ta 14. reale – toim). Võrdluseks: praegu 61. kohal paiknev Azarenka tõusis 30. jaanuaril aastal 2012 maailma esireketiks.\n6. Kontaveit ja Azarenka on varem omavahel kohtunud ühe korra, kui 2015. aasta Wimbledoni turniiri avaringis sai 6:2, 6:1 võidu valgevenelanna. Toona jõudis Azarenka suisa veerandfinaali, kus kaotas hilisemale võitjale, ameeriklannale Serena Williamsile.\n7. Kontaveidi tänane kaotus märgiks esimest allajäämist WTA edetabelis madalamal kui 50. positsioonil asuvale tennisistile pärast 2018. aasta oktoobrikuud. Toona jäi eestlanna Moskvas peetud turniiril tulemusega 5:7, 1:6 alla 101. positsioonil paiknenud tuneeslannale Ons Jabeurile.\nMatš on kavas reedel peaväljaku viimase mänguna ehk ei alga Eesti aja järgi varem kui kell 21.30. Postimees vahendab sündmuste käiku tekstipõhise otseblogi vahendusel.


Petturid kasutavad ära Venemaa kõrget korruptsioonitaset - Äripäev\nPetturid kasutavad ära Venemaa kõrget korruptsioonitaset\n04. mai 2004, 17:35\nEelmine artikkel: Facio Ehitus rekonstrueerib Keila hüdroelektrijaama\nJärgmine artikkel: Kunda tselluloositehase rahastamisleping sai allkirjad\nTöötult Moskva elanikult peteti välja 15 000 dollarit, teatas Interfax.\nTalle helistati 3. mai hommikul ning teatati, et tema poeg - autoteeninduse direktor, on süüdlaseks avariis, milles hukkus inimene. Helistaja soovis skandaali kinnimätsimise eest 15 000 dollarit. Pettur määras talle kohtumise, mille käigus kannatanu andiski summa üle.\nPärast selgus, et kannatanu poeg pole mingit avariid teinud. Kannatanud pöördusid miilitsasse ning praegu otsitakse petturit taga.\nHiljuti peteti sama skeemiga välja 30 000 dollarit ühelt Rahvusvahelise Moskva Panga juhilt. Temale teatati, et ta tudengist poeg sõitis otsa jalakäijale. Ka pankur taipas pojale helistada alles pärast seda, kui oli raha valemiilitsale üle andnud.


Euroopa F3 meistrivõistluste etapil Spa ringrajal finišeeris Jüri Vips kahel korral esikuuikus ja tõusis mõlemal korral ka uustulnukate arvestuses poodiumile. Foto: FIA F3 Jüri Vips polnud varem Spa ringrajal sõitnud ja seega oli esimeseks tutvuseks rajaga alles vabatreening. Kvalifikatsioonides sõitis Motorparki võistkonna sõitja Jüri Vips välja ringiajad, mis andsid avasõiduks üheksanda stardikoha ja kaheks ülejäänud sõiduks kuuendad stardikohad. Avasõit kujunes Jüri jaoks\nRalf Aron saavutas F3 Euroopa meistrivõistluste 5.etapil avasõidus kolmanda koha ja tõusis sarja punktiliidriks, aga pidi selle koha taas loovutama teises sõidus juhtunud avarii tõttu. Foto: Prema Powerteam Kuulsal Spa ringrajal toimunud etapi kvalifikatsioonisõitudes sõitis Prema Powerteami sõitja Ralf Aron välja ringiajad, mis andsid talle nädalavahetuse kolmeks võistlussõiduks vastavalt viienda, teise ja üheksanda stardikoha. Avasõidu stardi järel langes Aron korraks kuuen\nALM Motorsport meeskond võitis Balti turismiautode meistritiitli\nLeedus toimunud Palanga 1006 km võistluse raames mängiti välja ka Balti regiooni turismiautode TCR sarja meistritiitel, mille võitis Eesti võistkond ALM Motorsport. Foto: TCR Baltic Seat Cupra TCR autol sõitnud meeskonnas sõitsid lisaks 18-aastasele eestlasele Robin Vaksile ka noor Leedu võidusõitja, 16-aastane Justas Jonušis ja tuntud Läti rallikrossisõitja Reinis Nitišs. Ligi üheksa tundi kestnud pingelises heitluses konkurentidega õnnestus ALM Motorsport meeskonnal edestad\nJüri Vips saavutas Euroopa F3 meistrivõistluste etapil Hollandis kuuenda ja kaheksanda koha ning tõusis uustulnukate arvestuses kahel korral poodiumile. Foto: FIA F3 Zandvoorti ringrajal toimunud etapi kvalifikatsioonis sõidetud ringiajad andsid Motopark tiimi sõitjale Jüri Vipsile esimeseks kaheks võistlussõiduks 9. ja 8. stardikoha, aga kolmandaks sõiduks pühapäeval õnnestus Vipsil välja sõita teise stardikoha vääriline ringiaeg. Esimeses sõidus pääses Vips väga hea stard\nEuroopa F3 meistrivõistluste 4. etapil Zandvoorti ringrajal Hollandis võitis Ralf Aron kaks sõitu kolmest ja tõusis punktitabelis teisele kohale. Foto: Prema Powerteam Kvalifikatsioonisõitudes sõitis Prema Powerteami sõitja Ralf Aron välja ringiajad, mis andsid nädalavahetuse kaheks esimeseks sõiduks teise stardikoha. Kahjuks ei saanud teises kvalifikatsioonis Ralf Aron kirja teist head ringiaega, mille põhjal pannakse paika stardirivi kolmandaks sõiduks ja nii pidi eestlane


Maria P. – Ищут работу зооняней – Pere24.ee\nTallinn13 лет5-10 € за час\nTere, armas lemmiklooma omanik!\nPakun teile lemmiku hoidmist ja/või jalutamist. 1h jalutamise hind oleks sõltuvalt asukohast 5-10EUR.\nMul endal on üks saksalamba koer 3a, kellega jalutan igapäevaselt. Ning igat korda naudin väga:) Kui vajate lemmiku hoidjat või koera jalutajat siis võtke minuga ühendust. Võite pakkuda ka välja enda hinna pakkumise.


Ida prefektuuri piirivalvurid on mereohutuse rikkujaid trahvinud ühe korra - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMerepäästjate kaater. Foto on illustreeriv.\n«Paljudel juhtudel on patrull seaduse vastu eksinud kodanikke suuliselt hoiatanud. Meie tegevuse eesmärgiks on eelkõige tõsta piiriveekogul viibivate isikute teadlikust mereohutusnõuete täitmisel ja seega suurendada nende ohutust,» lausus prefektuuri pressiesindaja Marit Liik.\nIda prefektuuril eraldi veepolitseid ei ole, kõik kaatrid, mootorpaadid ja hõljuk kuuluvad piirivalve struktuuriüksustele. Liik märkis, et seadusandlusest tulenevalt on piirivalve põhiülesanneteks ebaseaduslike piiriületuste ennetamine, avastamine ja tõkestamine; piirirežiimi täitmise kontrollimine; otsingu ja päästetegevus ning veekogudel tagatakse turvalisust ja ohutust põhiülesannete täitmise käigus. Nii kontrollitavad piirivalvurid meresõiduohutuse nõuete täitmist, näiteks turvavarustuse olemasolu ja veesõiduki juhtide lubatavat joovet, ning avastavad ja ennetavad võimalike rikkumisi.\nIda prefektuuri piirivalvekaatrid ja –mootorpaadid on jääoludest sõltuvalt käigus märtsist-aprillist kuni novembri-detsembrini, hõljukit kasutatakse aastaringselt.\nLiik tõi välja mõned järgmised tüüpjuhtumid meresõidu ohutuse rikkumise teemal\nPeipsi järvel kontrolliti väikelaeva, mille juhil ei olnud kehtivat väikelaevajuhi tunnistust ning väikelaeva varustusest puudus päästerõngas ja tulekustuti. Meresõiduohutuse seaduse alusel võib eelnimetatud juhtumi puhul määrata rahatrahvi kuni 200 trahviühikut.\nNarva jõel kontrolliti väikelaeva, mille juht oli alkoholijoobe tunnustega. Isikul tuvastati alkoholijoove üle ühe promilli. Meresõiduohutuse seaduse alusel võib eelnimetatud juhtumi korral määrata rahatrahvi kuni 300 trahviühikut.\nPiirivalvurid teevad veekogudel ohutu liiklemise ja käitumise tagamiseks koostööd organisatsiooni teiste valdkondade esindajatega.\n«Veel liikumise ohutuse teema on olulisel kohal valdkondlikus ennetustegevuses, mille alla kuuluvad ühisoperatsioonid, selgitustöö merepäevadel, selgitavad plakatid piiriveekogude ääres ja temaatiliste voldikute jagamine,» rääkis Liik.


Ristna tuletorn on tuntud ka kui alumine Dagerort. Kõrgus maapinnast on 30 meetrit, kõrgus merepinnast 37 meetrit. Tuletorn asub suhteliselt lähedal Kõpu majakale (ülemine Dagerort), mis on ehitatud kõrgendikule keset soid ja on seetõttu vahel uduga varjatud.\nTeine tuletorn ehitati osalt ka seetõttu, et Hiiu madalast mööduvaid laevu oli tarvis lisaks lääne suunast julgestada. Nii otsustatigi Hiiumaale uus tuletorn rajada. Üsna projekteerimistööde algusjärgus otsustati, et torn tuleb ehitada omavahel poltidega kokkumonteeritavatest malmkilpidest. Varem oli selliste tuletornide juures kasutatud ühenduskohtade katmist tinavalge värviga, kuid see ei takistanud niiskuse tungimist liitekohtadesse. Uue tuletorni detailid otsustati valmistada selliselt, et iga kilp ühest servast teist kataks. Ülemise korruse teenistusruum otsustati soojustada kahekordse laudvooderdise vahele paigutatud vildiga. Samuti otsustati ehitada vaheruum ja ahi, mille korsten väljuks laternast kõrgemal. Vahelagedesse kaevandati luugid kaupade tõstmiseks ülal asuva vintsi abil. Varem ehitati sisemine malmisilinder pöörleva aparaatidega tuletornidesse kellamehhanismi raskuspommide jaoks. Samas muutis sisemine silinder ehitise stabiilsemaks. Sel põhjusel ehitati niisugused silindrid ka tuletornidesse, kuhu kellamehhanismi abil pöörlevaid ekraane enam ei paigaldatud. Nii talitati ka Ristna tuletorni puhul.\nValgustusaparaat kavatseti tellida kas Sotteri tehasest Prantsusmaal või Inglismaalt, Chance'ide tehasest, sõltuvalt sellest, kumb tuleb odavam. Lõpuks 1873. aastal telliti Prantsusmaalt 21,3 m kõrgune ja 2-meetrise läbimõõduga silindriline torn. See oli valmistatud 31,8 mm paksusest katlaplekist. Torni toestas 8 kontraforssi, mida omakorda iga 4,9 m tagant toestasid horisontaalsidemed. Horisontaalsidemetest moodustasid torni välisseintele galeriid. Sisemise, 0,4-meetrise läbimõõduga silindri ümber ehitati mademetega keerdtrepp.\nTorni ülaosas on 5-meetrise läbimõõduga tambuur, kus asub raudkapi ja – toolidega valvuriruum. Valvuriruum soojustati vildi ja männilaudadest voodriga ning seinad kaeti hinnalisest punasest puidust lakitud paneelidega. Ruumi kütmiseks oli ette nähtud vasktoruga malmahi. Kütte ja muu vajaliku ülestoimetamiseks oli tõstuk, mis kujutas endast kontrafrosside vahel olevat kasti, mida liigutati vintsi abil teenistusruumist.\nUus tuletorn hakkas tööle 1. oktoobril 1874!\n1875. a. pandi tuletorni üles 7-puudane vaskkell.\n1879. a. ehitati petrooleumi hoidmiseks kivist kütuseait.\n1888. a. muudeti tuletorni valgustussüsteemi – paigaldati pöörlevad ekraanid. Varjutav tuli pidi hoiatama laevu jää eest Soome lahe laevateel. Tuletorn sai lõpuks püsiva punase tule, mis talvel, kui sissepääs Soome lahte oli jää tõttu suletud, vaheldus plinkiva punase tule vastu (iga 4 sekundi tagant plink 2 sekundit). Tuletorn oli varustatud 3. järgu Fresneli aparaadiga. Kõik kõrvalhooned olid puidust. Tuletorni paigutati raske udukell. Lisaks oli 80 m kaugusel tuletornist veel musta kettaga semafor, mis signaliseeris hoiatust jää eest Soome lahel. Tuletorni lähedal Kalana külas asus 10-aerulise päästepaadiga päästejaam.\n1889. a. ehitati tuletorni lähedale aurusireeni jaoks raudplekist kuur.\n1900. a. tehti tuletornile põhjalik remont.\n1901. a. ehitati tuletorni üleviimiseks elektrivalgustusele generaatorihoone.\n1902. a. süttis tuletornis elektrituli.\n1904. a. lõpetati tuletorni remont\n1912. a. algas uue masinistide elumaja ning kütuseaida ehitus.\n1918. a. Esimese maailmasõja lahingutes sai tuletorn Saksa sõjalaevadelt avatud tule tõttu kannatada, kuid juba 1920. a, pärast edukalt läbi viidud remonti, hakkas tuletorn taas tööle. Remondi käigus kaeti torni tüvi ja tugisõrestikud betoonkestaga. Sellest ajast peale ei ole tuletorni välimus muutunud. Kaasajastatud on üksnes aparatuur.\n1998. a tegi firma GT Projekt Ristna tuletornis kapitaalremondi.\nAlates 2005. a kasutab Kõrgessaare Vallavalitsus (Hiiu Vallavalitsus) lepingu alusel Ristna tuletorni oma funktsioonide täitmiseks turismi- ja kultuurielu edendamisel.


Kuidas saada linnas Pärsti asukohta Väike-Kõpu: Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Pärsti asukohta Väike-Kõpu: Buss?\nSuunajuhised asukohta Väike-Kõpu, Pärsti, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Väike-Kõpu lähedusest\nBuss: 28, 361\nMillised Buss liinid peatuvad Väike-Kõpu juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Väike-Kõpu juures: 28, 361.\nÜhistransport sihtkohta Väike-Kõpu linnas Pärsti\nTahad teada, kuidas saada linnas Pärsti, Eesti sihtpunkti Väike-Kõpu? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Väike-Kõpu pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Väike-Kõpu jõudmiseks.\nSihtpunkti Väike-Kõpu jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 28, 361\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Väike-Kõpu.\nMuudame sihtpunkti Väike-Kõpu sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Pärsti, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Väike-Kõpu, Pärsti läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Väike-Kõpu linnas Pärsti\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Väike-Kõpu, Pärsti\nLihtsam saada Väike-Kõpu kasutades app!


Kuidas Vähendada Raputamist Rv Väljalasketorus 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nSanitaartehniliste Seadmete Nõuded\nRongi RV väljatõmbe hõõguv müra ei ole lihtsalt tüütu, see võib olla ka märk sellest, et midagi on valesti. Kui leiate, et teie RV heitgaas tekitab müra, on siin mõned sammud probleemi lahendamiseks.\n1. samm - Jack Up RV\nLülitage RV välja ja laske sellel jahtuda. Seejärel kasutage pistikut, et seda üles tõsta. Konsulteerige oma RV-juhendiga, kui te pole kindel, kus peaksite otsima; võite vajada taskulampi näha.\n2. samm - kontrollige purunenud osi\nPeamine põhjus, miks võib teie heitgaasirongis olla gravitatsioon, on see, et osa on purunenud. Kontrollige, kas tõsine kahju on, nii et saate otsustada selle kõige paremaks lahendamiseks.\n3. samm - Fix Part\nLahtiste osade jaoks kasutage mutrivõtmeid nende pingutamiseks ja kinnitamiseks. Kui leiate, et on osa väikesest kahjust, võite kaaluda keevitamist või heliplaadi kasutamist, et seda parandada. Kuigi see on lühiajaline lahendus, ärge lootke, et see kestab kaua või lahendaks probleemi kõik koos. Tõsiste vahede korral asendada osa täielikult.\nVideod Seotud Artiklid: GIGANTE REESE da manteiga de amendoim CUP | COMO FAZER MAIOR CUP manteiga de amendoim do mundo.\nPõhiline » Autod » Kuidas Vähendada Raputamist Rv Väljalasketorus\nKuidas Ehitada Dokkide Redel\nKui leiate, et teie BMW paanikahäire hoiab uuesti aktiveerimisel isegi siis, kui olete selle välja lülitanud, siis võib-olla olete loobunud BMW remondi juhendi vaatamisest. ja proovige leida vastuseid muul viisil. On mitmeid põhjuseid, miks häire võib kõlada, ja probleemide leidmine ja lahendamine võib olla lihtne asi.\nMida Enne Turul Olevate Katalüütiliste Konverterite Ostmist Teada Saada


Negatiivne tagasiside võib ka positiivne olla\nVärbajate jaoks on kandidaatidele eitavate vastuste andmine tavaliselt ebameeldiv ja raske. Mõnikord ei ole kandidaadil midagi puudu, vahel on nii, et teisel kandidaadil on veel mingi lisaväärtus, mis tööandjale kasu toob. Vahel jällegi on valikust kõrvale jäänud kandidaat oma tausta poolest tase kõrgem ja tööandja näeb, et see oleks võimekuse raiskamine, kui suurema potentsiaaliga inimene tuleks väiksema vastutusega tööd tegema. Alati on põhjus, miks keegi tööle saab ja teised valikust välja jäävad.\nKandidaadid on tänulikud, kui nendega suheldakse, neile aus ja põhjalik tagasiside antakse isegi siis, kui see teade neile meeldiv ei ole ja nende ootusi ei täida. Paljud kandidaadid on tänulikud juba selle eest, et neile üldse vastatakse. Kuid eriti positiivse tunde annab see, kui kandidaat kiidab selle eest, et ta saab ka laiema pildi kogu otsinguprotsessi käigust ja lõpplahendusest.\nNegatiivse info edastamine saab olla väga positiivne! Ja seda nii kandidaadile kui ka värbajale. Peatükist 5.3.10. leiate mõned soovitused inimestele, kes eitavate vastuste andmist pelgavad.\nKuula: värbamine sotsiaalmeedias\nKuula teabevara tunni saadet värbamisest sotsiaalmeedias ja tööandja turundusest. Saate külaliseks on tarkvaraarendusfirma Ignite (värbamistarkvara Recrur looja) tegevjuht Marit Alaväli. Küsimusi esitavad personalijuhtimise teabevara peatoimetaja Külli Gutman Talentorist ja teabevara veebitoimetaja Piret Frey.\nVärbamistehnika peab tänapäeval sobima õige turundus- ja müügitaktikaga. Tugev tööandja bränd ja hea maine nii internetis kui ka internetivälises keskkonnas on väga oluline, et parimaid kandidaate ligi meelitada ning häid töötajaid hoida. Potentsiaalsed töötajad uurivad enne tööavalduse esitamist ettevõtet sama hoolikalt kui tööandjad kandideerijaid. Statistika järgi ei kaalu enamik professionaale töökohana ettevõtet, millel puudub korralik kodulehekülg ning LinkedIni ja Facebooki profiil.\nSaate leiate personalijuhtimise teabevara audiofailide hulgast või peatüki 5.3.7 lõpust.\nKuula Teabevara tundi: Kui tööleping lõppeb tüliga\nJuhtiv õigusnõustaja Kristel Tiits Grant Thorntonist räägib Teabevara tunnis töölepingu lõpetamisest. Kuidas seda korrektselt teha, mida silmas pidada, millal ja kellel tuleb maksta kompensatsiooni. Kristelil on varuks mitmeid põnevaid näiteid ka töövaidluskomisjoni tehtud otsustest. Küsimusi esitavad personalijuhtimise teabevara peatoimetaja Külli Gutman Talentorist ja teabevara projektijuht Piret Frey.\nSaate leiad siit.\nTänastelt noortelt, kes tööturule on siirdumas, on õppida palju positiivset – nad on koostöömeelsed, globaalselt mõtlevad, usaldusväärsed ja bürokraatiavastased. Võrreldes noori nende vanematega, kes on majanduslikule edule orienteeritud, huvitavad neid pigem võimalus areneda, eneseteostus ja rahulolu. Nende tööl ja elul peab olema nende endi jaoks mõtestatud eesmärk. Olulised motivaatorid on sobiv töökultuur, meeskond, kaasav ja horisontaalne juhtimisstiil, paindlikkus ja loomingulisuse toetamine.\nKui noor aga tööle kandideerib, siis ei pruugi tal veel olla klassikalises mõttes esimest töökogemust. Samas võib tal olla mitmeid töövaldkonnas kasulikke kogemusi, mille ta on omandanud varasema mitteformaalse õppe ja vabatahtliku tegevuse ehk noorsootöö kaudu. Noorsootöö toetab noori tööle siirdumisel, pakub mitmekülgseid arenguvõimalusi ning arvestab ka tulevikutöö ja -oskuste trendidega. Selliste kogemuste teadvustamine on tööandjatele noorte värbamisel oluline.\nEesti Noorsootöö Keskuse direktor Edgar Schlümmer kirjutab peatükis 5.3.6.Noored ja tööturg. Mida noorte värbamisel silmas pidada, lugege peatükist\n5 nippi Facebookis värbamiseks\nKui kasutad Facebooki värbamisel, on hea teada järgmist:\nHea disain ja firmabrändile truu töökuulutuse kujundus loob usaldust ning on kandideerijale oluliseks otsustuspunktiks.\nFacebookis ja Instagramis on hea rakendada ruudukujulist visuaali, et olemasolevat pinda kõige optimaalsemalt kasutada.\nKasuta sarnast sõnastust ja visuaalset disaini töökuulutusel ja kandideerimislehel. Visuaalne ja sisuline ühtlus on kandidaadi jaoks oluline veendumaks, et tegemist on päris kuulutuse, mitte petuskeemiga.\nOlemasolevad töötajad teavad arvatavasti veel inimesi, kes sobiksid sinu firmasse. Palu, et nad jagaksid sinu loodud töökuulutust enda seinal.\nKindlasti jaga oma postitust ka sobilikes Facebooki gruppides, aga küsi selleks eelnevalt lehe administraatorilt luba. Erinevatel lehtedel on erinevad käitumisreeglid – arvesta nendega.\nLoe lähemalt peatükist: 5.3.7. Värbamine sotsiaalmeedias.\nUuenenud on peatükid:\n11.3.13 Töölepingu lõppemine\n11.3.13.1 Töölepingu ülesütlemisega seonduvad ja makstavad hüvitised


Liiklusinfo 18.11.2019 - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\n18.11.2019 kell 08.51 laekus teade liiklusõnnetusest Tallinn – Paldiski mnt 13. km-l kui sõiduauto Škoda kaldus vastassuunavööndisse, kus põrkas kokku talle vastu liikunud veoautoga. Kokkupõrke tagajärjel paiskusid sõidukite detailid vastu kolmandat sõidukit, mis liikus suunaga Tallinna poolt Keila suunas. Sõiduauto Škoda juht (naine, sünd 1989) toimetati sündmuskohalt Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse (vigastuste ja võimaliku joove tuvastamiseks).\n18.11.2019 kell 08.58 laekus teade liiklusõnnetusest Liimi tn 6/2 ja Liimi tn 6/1 hoonete vahelises parklas, kus sõiduauto sõitis otsa jalakäijale (kojamehele). Jalakäija toimetati sündmuskohalt Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse (vigastuste ja võimaliku joove tuvastamiseks).\n18.11.2019 kella 12.45 paiku toimus liiklusõnnetus Narva linnas, Hariduse tn. hoone nr. 15A juures. Kaine ja vastava kategooria juhtimise õigust omav autojuht ei veendunud manöövri ohutuses ning juhtis mootorsõiduki tagurdades otsa jalakäijale (naine, sünd 1944). Toimetati Ida-Viru Keskhaiglasse.\n18.11.2019 kella 16.25 paiku toimus liiklusõnnetus Rakvere-Haljala mnt 0,4 km-l, kus sõiduauto sõitis otsa pimedal ajal, valgustatud reguleerimata jalakäijate ülekäigurajal, vasakult poolt teed ületavale helkurita jalakäijale (naine, sünd 2002). Jala murruga jalakäija toimetati Rakvere Haigla.\n18.11.2019 kella 17.53 ajal toimus liiklusõnnetus Tartu linnas, Kaunase pst 73b, kus jalakäija (mees, sünd 1939), sai ülekäigurajal löögi mööduvalt sõiduautolt. Jalakäija ületas sõiduteed selleks mitteettenähtud kohas olles ise tumedates riietes ja helkurita. Jalakäija toimetati kiirabi poolt TÜ Kliinikumi kontrolli, kust lubati kodusele ravile.\n18.11.2019 kella 20.40 ajal toimus liiklusõnnetus Tartu linnas, Vabaduse tn ja Uueturu tn fooriga reguleeritud ristmikul, kus mootorratas ei andnud teed vastassuunast otse sõitnud sõiduautot. Mõlemad juhid kained. Mootorrattur toimetati Tartu TÜ kliinikumi ravile.


Tutvustame põnevat ja sportlikku Mazda3 luukpära, mis paistab silma juhikeskse salongi poolest\nMazda3 luukpära loob dünaamilise reljeefse vormiga mulje võimsast edasiliikumisest. Sõiduki muljetavaldav välimus on saavutatud tänu meie auhindadega pärjatud disainikeelele „KODO – Soul of Motion” ning selle kontuurne ja jõuline kere annavad edasi jõulisust ja voolavust, et luua veelgi dünaamilisem ja nauditavam sõiduelamus. Tugev ja lai kere viitab esmaklassilistele sõiduomadustele ja suurepärasele manööverdusvõimele. Välisilme jätab mulje energiast pulbitsevast pinevusest ja rütmilisest kulgemisest, mis tõmbab tähelepanu.\nMazda3 peen inimesekeskne salong on loodud parimatest materjalidest ning tähelepanu on pööratud ka kõige pisematele detailidele. Uskumatult ruumikast ja luksuslikust ümber kujundatud siseruumist leiate sportlikud istmed, elektrilise seisupiduri ja pehmed materjalid, mis suurendavad oluliselt mugavust. Uue kujundusega näidikupaneel, nahkkatte ja soojendusega rool ning ventilatsiooniavade kroomdetailid muudavad siseruumi veelgi luksuslikumaks.\nJõuline esiosa rõhutab eesmärgikindlust ja keskendumist\nMazda3 luukpära kujunduses on inspiratsiooni ammutatud disainikeelest „KODO – Soul of Motion” ja mudelile on antud jõulise kaarega rattakoopad ehk auto õlad\nSelle Hatchbacki väljendusrikkad kerejooned voogavad sujuvalt eest taha, suurendades ootusärevust põneva sõiduelamuse suhtes, mis teid ees ootab\nEesmise ja tagumise põrkeraua täiustatud disain suurendab veelgi Mazdale iseloomulikku ülimat sõidurõõmu.


Kas Teid praegu midagi ka rahustab?\nelektritsaabtasuta blogspot com 09.09 kell 22:48\nPäikene rahustab ja toidab jpms.\nKuku Raadio rahustab Anne 09.09 kell 16:57\nMa elan USAs. Pingelises keskkonnas töötades kuulan taustaks Kuku Raadiot, mis hetkega meele rahulikuks teeb. Eesti keele, koduste uudiste ning huvitavate mõttete kuulamisel tekib mingi teatud turvatunne: juhtugu mis iganes aga kodu on olemas ja siia saab alati tagasi tulla.\nM49 09.09 kell 16:17\nRahustab teadmine, et kõik möödub..\nilu rahustab jaan 09.09 kell 16:17\nAlati rahustab, kui viibin männikus ja eriti rahustab pohlade punane ja sinikate sina. Seal ei ole mul olnud mingit vajadust mõtelda poliitikast, riikidest ja rahast. Selle asemel imetlen noori kaseriisikaid ja tajun geenide imelisi võimeid ning naudin vanu tuttavaid: taimi, päikeses kullendavaid männitüvesid ja kaskede kaunist kuju. Kui ma pole metsas, vaid pühin tänavat või jalutan niisama, siis pakub mulle naudingut tajuda eeldusi, mille järgi maailma olemus on preküberneetiline ja determinantselt määratud ja mistahes evolutsioon polegi juhuste jada vaid tuleneb eelnevast eeldusest. Jällegi ei pea ma vajalikuks muretseda raha ja poliitika pärast vaid tunda vaimset naudingut. See on väga rahustav.\nUku 09.09 kell 16:10\nEnese rahustamiseks ja vaimse tasakaalu säilitamiseks on terve rida häid ja kasulikke võtteid. Iga inimene võiks nende seast valida just temale kõige sobivama ja veenvalt usutavama. Alustada võiks, näiteks, selle teadmisega, et siinilmas on kõik ajutine ja ükskord lõpeb kõik niikuinii. Kõik tänased mured ja probleemid on juba homme ajaloo hämarusse taandunud ja neid meenutatakse kui vajalikke õppetunde. Selle asemel, et asjatult muretseda ja närveerida, võiks kõigepealt teha kõik endast olenev ja alles seejärel loota kellelegi teisele, kaasaarvatud Kõigekõrgemale. Kõik, mis peab juhtuma, juhtub nii või teisiti, meist endist sõltumata. Seni aga elame veel ja hoiame oma mõttemaailma eluterve ja lootusrikkana. Küll siis saabuvad ka paremad ja helgemad päevad, kuna nii on alati olnud ja on ka edaspidi, kuni määratud aegade lõpuni.\n. 09.09 kell 15:56\nGoogle Mapsi järgi on Piirisaar Põlva maakonnas,mitte Tartumaal.\nTiiu 09.09 kell 15:45\nSellele saab vastata vaid huumorivõtmes, sest teemad, mis üleval, ei rahusta kuidagi. Kui nüüd sellest kiuslikust viirusest rääkida, siis on ju tore, et nii paljud aitavad kuvandit uimasest eestlasest kõrvaldada. Esialgu peab ju haigena kõik talle teadaolevad klubid Tartus läbi käima, et haiguse levitamine oleks ikka massiivsem. Kui piirid veidi avanesid, siis oli väga paslik kokku võtta kümnene kamp ja siirduda sinna, kus haigust rohkem. Muidugi väärivad kiitust ka inimesed, kes rallilt kohe lahkuvad (14!!!! katselt) kui tervis halveneb. See maskijutt on ju loba, sest hamburgereid õgivad ja niisama maskid lõua all suhtlevad jäid ju ikka ja jälle silma igale telekavaatajale. Kõik need inimesed aga väärivad kiitust, sest oskavad loendada sadu, keda nakatasid.\nSamavõrra rahustab ka valitsus. Väga headel majandusaastatel teha ikka ja jälle puudujäägiga eelarve ja nüüd kavandada erakorralise laenuga kõikmõeldavate tobedate lubaduste täitmine on rahustav. Pensionitõus on meelitav kõikidele pensionäridele, aga meil ei ole ju kombeks nimetada asju õigete nimedega. Need tõusud ei peegelda ju tegelikkust vaid ikka ainult seda, et nende, kes oma pensioni teadlikult tõsta püüdsid rabades tööd teha, ei ole lootustki lisa saada. Seda peegeldab ka hästi ju nn üksiku pensionäri toetus, mis tegelikult on sotsiaalabi väikese pensioni saajatele ega ole kuidagi seotud üksi elamisega. "Rahustab" see, et sellega antakse signaal, et ära õpi, ära püüa paremat vaid aja kuidagi läbi, küll siis kui hääli on vaja siis sulle ka abi antakse.\nRahustavat on praegu väga vähe nii maailmas kui meil. Populism ruulib rohkem kui kunagi varem.\n. 09.09 kell 15:44\nRahustab,et on selline rahulik ja mõistlik valitsus ja peaminister ja Ekre,kes kaitseb riiki ja traditsoonilisi pereväärtusi.Teistsuguse valitsusega oleks rahutused ammu olnud.\nKapitalism kuulaja 09.09 kell 15:07\nKapitalismis elamine ei garanteeri kunagi hingerahu. Rikkad, kes kardavad enamkõige oma külluslikku vara kaotamist ja vaesed, kes võitlevad lihtsalt ellujäämise nimel. Kadunud Sotsialismil olid siiski ka mõned head ja inimlikud küljed, millest muidugi ei räägita.\nraha põle haige 09.09 kell 14:57\nKallid Ravimid aitavad meie rahvast rahustada !


Toidumisprogramm NutriData muutus nutisõbralikumaks | Terviseinfo\nBlogi / Toidumisprogramm NutriData muutus nutisõbralikumaks\nToidumisprogramm NutriData muutus nutisõbralikumaks\nTervise Arengu Instituudis välja töötatud veebipõhine toitumisprogramm NutriData kasutab nüüdsest ka nutiseadmele sobilikku veebiversiooni, programmi lisandusid samuti uued võimalused menüüde paremaks planeerimiseks ja analüüsimiseks.\nLisaks sellele, et kasutajal on nüüd mugav NutriDatat kasutada oma nutiseadmes, on tal ka võimalik otsinguakent sulgemata valida toidukordasid, kuhu alla toitusid sisestada. Samuti lisandus võimalus kopeerida toidukordasid või päevi. Näiteks kui eelmise päeva õhtuks söödi sama toitu, mis järgmise päeva lõunaks, ei pea enam kõike uuesti sisestama. Menüüsid on võimalik hõlpsasti jagada ka teiste programmi kasutajatega.\nEnergiavajaduse täpsemaks arvutamiseks valmis NutriDatas liikumispäevik. Kehakaalu, vöö- ja puusaümbermõõdu paremaks jälgimiseks kuvatakse liikumispäeviku alla ka kaalu ja ümbermõõtude graafikud.\nToitlustajate tööd lihtsustab lisandunud võimalus sisestada toiduainetele hindu ja arvutada menüüde maksumust. Toiduvalmistamisel tekkivaid toorainekadusid aitab paremini määrata võimalus ise toiduainetele sisestada kaoastmeid.\nNutriData arendustööde käigus täienesid nii toitude otsingusüsteem, toiduainete ja retseptide lisamissüsteemid kui ka toidupäevik ja menüüarvutustulemused. Viimaseid on võimalik nii alla laadida kui ka saata e-mailile.\nSoovi korral on tavakasutajatel võimalus NutriDatas aktiveerida meeldetuletusfunktsioon.\nNutriData toitumisprogramm võimaldab analüüsida toidukordade energia- ja toitainete sisalduse vastavust riiklikele ea- ja soopõhistele toitumissoovitustele. NutriData aitab toitlustajatel planeerida menüüsid, programm sobib kasutamiseks ka eraisikutele.\nPikemalt saab uuenduste kohta lugeda toitumisprogrammi kodulehelt (http://tap.nutridata.ee/uuendused)


James Arness Netoväärtus: Bio, vanus, naine, lapsed, perekond, vend ja surm - Kuulsad Inimesed Usa-S\nJames Arness Vend ja naine: Bio, perekond, vanus, lapsed, surm ja netoväärtus\nJames Arness oli Ameerika näitleja, kes oli tuntud 20 aastat marssal Matt Dilloni kujutamise eest CBSi telesarjas Gunsmoke. Pika ja kuulsa karjääri alustas ta raadiodiktorina Minnesotas 1945. aastal.\nHaridus, varajane elu\nArness läks John Burroughsi klassi koolile, Washburni keskkoolile ja Minneapolise lääne keskkoolile. Ta lõpetas Lääne keskkooli juunis 1942. Arness töötas keskkooliajal juveelitoodete hulgimüüja juures kullerina, varem laadis ja laadis ta maha Minneapolises Burlingtoni kaubahoovides raudtee kastikärusid ja raius Idahos Pierce'is.\nPüstolitäht James Arness Foto\nJames oli sündinud peal 26. mai 1923 , Minneapolis, Minnesotas, Ameerika Ühendriigid ja suri 3. juunil 2011 88-aastaselt oma Brentwoodi kodus Los Angeleses.\nJames Arness Surm\nArness suri looduslikel põhjustel oma Brentwoodi kodus Los Angeleses 3. juunil 2011 vanus kohta 88.\nTa kantakse kinni Glendale'is Californias asuvas Forest Lawn Memorial Parkis.\nJames Arnessi perekond\nTema vanemad olid ärimees Rolf Cirkler Aurness ja ajakirjanik Ruth Duesler. Tema isa esivanemad olid norralased; tema ema oli sakslane. Perekonnanimi oli olnud Aursnes, kuid kui Rolfi isa Peter Aursnes emigreerus Norrast 1887. aastal, muutis ta selle Aurnessiks. Arness ja tema perekond olid metodistid.\nJames Arness vend\nArnessi noorem vend jäi hiljaks Peetruse hauad . Ta on filmi- ja telenäitleja, keda tuntakse kõige paremini Jim Phelpsi rolli eest CBSi telesarjades Missioon: Võimatu 1967–1973 ja 1988–1990. Arnessi vend sündis 18. märtsil 1926 Minneapolis, Minnesota, Ameerika Ühendriigid. Ta suri 14. märtsil 2010 Ameerika Ühendriikides Californias Los Angeleses Pacific Palisadesis. Ta oli aastatel 1950–2010 abielus Joan Gravesiga.\nJames Arnessi naine\nArness oli kaks korda abielus, kõigepealt Virginia Chapman aastast 1948 kuni lahutuseni 1960. Ta suri narkootikumide üledoosi tõttu 1976. aastal. Arness oli abielus Janet Surtees aastast 1978 kuni surmani.\nJames Arnessi naise vanus, Janet Surtees'i vanus\nJanet Surteesi vanus pole avalikult teada. Tema täpset sünnikuupäeva pole üheski veebiväljaandes saadaval, mistõttu on raske teada, millal ta sündis ja millal ta oma sünnipäeva tähistab.\nJames Arnessi lapsed\nTa võttis oma esimese naise poja Craigi. Teise naise Janet Surteesiga oli tal kaks poega, Rolf sündis 18. veebruaril 1952, Craig sündis 1946. aastal ja suri 14. detsembril 2004, ning ühe tütre Jenny Lee Arnessi, kes sündis 23. mail 1950. ja sooritas 12. mail 1975 üledoosi teel enesetapu.\nJames Arnessi mõõtmised ja faktid\nSiin on mõned huvitavad faktid ja keha mõõtmised, mida peaksite teadma Arnessist.\nTäis Nimed : James Arness\nJames Arness Vanus ja surm\nSurma vanus : 88 aastat (26. mai 1923 - 3. juuni 2011)\nSünnikuupäev : 26. mai 1923\nSünnikoht : Minneapolis, Minnesota\nSurmakuupäev : 3. juuni 2011\nSurmakoht : Brentwood, Los Angeles\nMaetud : Metsamuru, California, Ameerika Ühendriigid\nArnesse keha mõõtmised\nKõrgus : 2,01 m (6 jalga 7 tolli)\nKaal : 235 naela\nJames Arnessi perekond ja suhted\nIsa (isa) : Rolf Cirkler Aurness (ärimees)\nEma : Ruth Duesler (ajakirjanik)\nÕed-vennad (vend) : Peter Graves\nAbikaasa : Virginia Chapman (m. 1948; div. 1960), Janet Surtees (m. 1978)\nLapsed : Rolf Arness, Craig Arness, Jenny Lee Arness\nJames ArnessNetoväärtus jaPalk\nNetoväärtus : 8 miljonit dollarit (2011)\nAktiivsed aastad: 1947–1994\nTuntud : Relv, kuidas Lääs võideti\nSissetulekuallikas : Filmid ja telesaated\nPärast kolimist Los Angelesse sai ta tööd näitlejana. Ta sai populaarseks 1947. aastal, kui ta sai filmis „Põllumeeste tütar“ Loretta Youngi vastas peamise rolli. Samal aastal võttis ta osa ka arvukatest vesternitest. Jim esines klassikalises ulmefilmis “Asi”. Tema karjäär võttis nüüd positiivse pöörde.\nTa sõlmis lepingu John Wayne'i tootmisettevõttega ‘Bat Jack’ 1950. aastate alguses. Kolme aasta jooksul Wayne'i tootmisettevõttes tegi ta temaga neli filmi. See oli John Wayne, kes oli abiks Jimi mahamängimisel, mis oli tema suurim karjäärimurre uues telesarjas Gunsmoke 1955. aastal marssal Matt Dillonina.\nNagu lugu räägib, nõudis CBS Wayne'i rolli, kui seriaal raadios televisiooniks muudeti. Wayne keeldus rollist, kuid soovitas rolliks oma hea sõbra. CBS nõustus 6-suu-7-tollise näitleja kuulamisega. (Võrgustik kuulas ka 25 teist osalejat, sealhulgas Raymond Burr.)\nPärast seda, kui Arness valiti Dilloni tegelaskuju mängima, kahtles ta televisiooni tegemises, kuid otsustas selle maha lasta. Ta tegi seda ja viibis lõpuks Gunsmoke juures 2 aastakümmet. Jim sai kolm Emmy nominatsiooni, kuni saade lõpetati 1975. aastal, hoides rekordit kui kõige pikema stsenaariumi saanud USA esilinastuses telesari, kuid filmi The Simpsons peagi ületab ta. mis algas 1989. aastal.\nLisaks sarjale tegi Jim telerile neli Gunsmoke filmi, millest viimane toodeti 1992. aastal “Gunsmoke IV: The Long Ride”. Pärast oma eelkäija Gunsmoke edu jäi Jim televisiooni vesternisse.\nKuidas võitis lääs James Arnessi\nAastatel 1976–1979 oli Jim filmis „How the West was Won”, mis hiljem hinnati kõigi aegade viiendaks minisarjaks. Tema viimane telesari oli politseidraama “Big Jim McLain” 1980. aastate alguses.\nJames Arness Netoväärtus\nArnessi netoväärtus oli hinnanguliselt 8 miljonit dollarit dollarit tema surma ajal. Arness oli kõige paremini tuntud marssal Matt Dilloni kujutamise eest 20 aastat CBSi telesarjas Gunsmoke. Pika ja kuulsa karjääri alustas ta raadiodiktorina Minnesotas 1945. aastal.\nJames Arnessi filmid ja telesaated\nPõllumehe tütar (1947)\nMees Texast (1947)\nRoosid on punased (1947)\nKaks kadunud maailma (1950)\nKahekordsed ristluud (1950)\nTähed mu kroonis (1950)\nWyomingi post (1950)\nRatsaväe skaut (1951)\nSuur Belle (1951)\nAsi teisest maailmast (1951)\nInimesed O’Hara vastu (1951)\nTüdruk valges (1952)\nSuur Jim McLain (1952)\nÜksik käsi (1953)\nBagdadi loorid (1953)\nTema kaksteist meest (1954)\nSaarte leek (1955)\nPaljud ületatavad jõed (1955)\nMere tagaajamine (1955)\nEsimene rändav müügiesindaja (1956)\nVideoteater Lux, „Tagaajamine“ (1954)\nGunsmoke - 635 osa - marssal Matt Dillon (1955–1975)\nEsirea keskus (1956)\nRed Skelton Chevy Special (1959)\nTervitus televisiooni 25. aastapäevale (1972)\nKuidas lääne võideti (1977–1979)\nMcClaini seadus (1981-1982)\nTelevisiooni pioneerid (2011)\nJames Arnessi auhinnad ja filantroopia\nOma karjääri jooksul võitis ta eeskujuliku töö ja õiguskaitsele pühendumise eest arvukalt autasusid ja autasusid. Temast on kaks korda tehtud Ameerika Ühendriikide aumarssal, tunnustades nende arvukat panust nende heategevusprojektidesse aastate jooksul. Jim lisati ka Oklahoma Citys asuvasse Cowboy kuulsuste galeriisse ja sai palju Lääne pärandiauhindu.\nTeise maailmasõja ajal teenis Jim oma riiki Anzios, kus ta sai vigastada ja talle anti Purple Heart.\nJim andis oma aega ja isiklikke annetusi erinevatele mittetulundusühingutele. Ta annetas 1968. aastal Brandise Instituudile oma 1400 aakri suuruse rantšo Põhja-Los Angelese maakonnas annetuse Brandise Instituudile. Lisaks annetas ta mereskautidele oma ainulaadselt ehitatud 60 jalga katamaraani “Sea Smoke”.\nKorduma kippuvad küsimused James Arnessi kohta\nKes on James Arness?\nKuidas James Arness suri?\nArness suri looduslikel põhjustel oma Brentwoodi kodus Los Angeleses 3. juunil 2011 88-aastaselt.\nKes on vend James Arness?\nArnessi noorem vend oli varalahkunud Peter Graves. Ta on filmi- ja telenäitleja, keda tuntakse kõige paremini Jim Phelpsi rolli eest CBSi telesarjades Missioon: Võimatu 1967–1973 ja 1988–1990.\nKas James Arness oli abielus?\nArness oli kaks korda abielus, esmalt Virginia Chapmaniga 1948. aastast kuni lahutuseni 1960. Ta suri narkootikumide üledoosi tõttu 1976. Arness oli abielus Janet Surteesiga 1978. aastast kuni tema surmani.\nKui palju oli James Arness väärt?\nArnessi netoväärtus oli tema surma ajal hinnanguliselt 8 miljonit dollarit.\nMiks James tegi Arnessil on lonkamine?\nAnzio lahingus olles pandi Arnessi parem jalg kuulipilduja kuulidega ja kui luud olid paigas, ei paranenud need korralikult, jättes talle kerge, kuid püsiva lonkamise. Kogemuste katsumus vajus pärast sõda sihituks.\non rettide ja sidemega abielus


Viljar Arakas: „Euroopa on tagumikukursil, aga nautigem sõitu!“ - Eesti Ekspress\nKas Keskerakond valis oma kongressi aja USA presidendivalimiste järgi? Ei usu.\nKukkusid toolilt maha?\nJaanilaupäeval läksin magama õndsas teadmises, et Brexitit ei toimu. Sama kindlalt uskusin, et Trump ei saa presidendiks. Kõik lugupeetud uuringuagentuurid ju väitsid nii. Selles mõttes oli uudis šokk. Aga mis huvitav: kui Obama valimispäeval lõpetas USA börsiindeks S&P 500 miinuses, siis Trumpi valimispäeval oli see plussis.\nTrumpi võidukõne oli ühendav. Kui ta midagi puldis maha loeb, saame aru, et ehk on tegemist on tõesti USA presidendiga. Aga kui ta midagi omast peast ütleb, siis läheb lappama.\nTrump on loetamatu x-box kõigi jaoks. Kui Trump ütleb, et NATO riigid peaksid kõik kulutama kaks protsenti riigikaitsele, siis äriinimesena ütlen – jutt jumala õige.


Evan Peters mängib Jeffrey Dahmeri rolli Netflixi koletises: Ryan Murphy Jeffrey Dahmeri lugu - Netflix Originals\nEvan Peters mängib Jeffrey Dahmeri rolli uues Netflixi sarjas Monster\nkas tuleb veel üks riverdale’i hooaeg\nTORONTO, ONTARIO - 6. SEPTEMBER: Evan Peters osaleb „Ma olen naine“ pressikonverentsil 2019. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil TIFF Bell Lightboxis 6. septembril 2019 Torontos, Kanadas. (Foto: Frazer Harrison / Getty Images)\nOuter Banksi 2. hooaeg ei tule 2021. aasta aprillis Netflixi Kas väikesed asjad on Netflixis?\nKes on Jeffrey Dahmer?\nHoiatus: osa järgmisest sisust on häiriv!\nJeffrey Dahmeril oli mitu monikerit, sealhulgas Milwaukee Cannibal ja Milwaukee Monster.\nAastatel 1978–1991 mõrvas, tükeldas, sõi, osales nekrofiilias ja osales 17 mehe ja alaealiste poiste nekrofiilias ning säilitas kehaosi, kirjutab Deadline aruanne.\nOn Evan Peters kujutasid veel inimsööjat? Kui ei, siis see roll katab selle.\nMis on Monster?\nKuigi pealkiri ütleb, et see on Jeffrey Dahmeri lugu, ja see krooniks tema mõrvu, Tähtaeg teatab, et sellest räägitakse suuresti Dahmeri ohvrite vaatepunktist, ja sukeldub sügavalt politsei saamatusse ja apaatiasse, mis võimaldas sarimõrvaril minna mitme aasta pikkusele tapmisele.\nSee seab Koletis peale teiste Dahmerist tehtud filmide, mis keskendusid suures osas loo õuduse aspektile.\nLisaks dramaatilisele näitamisele vähemalt kümnel korral, kus Dahmer arreteeriti, kuid teda ei süüdistatud ega lastud lahti, puudutab sari raporti kohaselt ka valgeid privileege. Paljud tunnevad, et politseinikud ja kohtunikud olid leebed oma otsustamisel ja Dahmeriga suhtlemisel, mis võimaldas tal nii kaua oma koledatest tegudest pääseda. Lisaks olid paljud tema ohvrid mustanahalised.\nTähtaja järgi mängib Niecy Nash Dahmeri naabrit Glenda Clevelandi, kes mitte ainult ei kutsunud mitu korda Dahmerit politseisse, vaid üritas ka FBI-d kaasata. Mõlemal juhul tulutult.\nRichard Jenkins ja Penelope Ann Miller mängivad Dahmeri ema ja isa, Lionelit ja Joyce'i.\nShaun J. Brown võtab Tracy-nimelise mehe rolli, kellel õnnestus põgeneda enne, kui Dahmer suutis ta tappa, ja lõpuks viis ta selleni, et Dahmer lõpuks arreteeriti. Netflixis mänginud Colin Ford Päevahommik, on ka uues sarjas.\ntäht sünnib, kus vaadata\nPüsige kursis uute uudistega Koletis: Jeffrey Dahmeri lugu.\nkas võõrastel asjadel on hüppehirmud\ngrey anatoomia 14. hooaja Netflixi väljalaskekuupäev\nkuninglikud valud 8. hooaja voogesitus\nmillal lucifer Netflixi tuleb\njacy from sa oled see üks\nmillal tvd lahkub Netflixist


Kommentaarid: Detsembris Toila vallast kadunud ning eile leitud mehe võisid tappa kaks alaealist\nvõisid tappa!/ 15. jaanuar 2014 07:14\nei tapnudki ju! lihtsalt lõid maha! e.mättasse.\nvabadus/ 11. jaanuar 2014 12:50\non ilus elu ,aga kui vabadusest saab korralagedus vat siis läheb asi nässu. Olen elanud teises ühiskonnas ja tean mida räägin,võisin õhtul või öösel liikuda linnas või maal ,no ei tulnud hirmi tunda,aga mis on nüüd,kui pimedaks minema hakkab ära enam välja mine.Noorte kambad ,pidevalt purjutamised,ja sa ei tea iialgi kellel on nuga taskus.Kakeldi ka vanasti aga mitte nii nagu praegu ,Julmus on läinud eriti suureks.Kõige jubadam et alaealiste seas ja tingib seda teadmine ,et karistused on väga leebed.Kui satud vangi ,siis seal omasuguste seas õpitakse veel juurde ,mitte ei paraneta.Kui ikka vanal ajal tapsid teise siis istusid kakskümmend viis aastat ja osadele surmanuhtlus.See pani mõtlema .\nmädchen/ 9. jaanuar 2014 21:13\nMa olin vist küll ainus sinisilm, kes lootis, et Airet ilmub elusana välja, kui ta kadumisest kirjutati ja tõsiselt kurb oli lugeda, et leitigi hoopis tapetuna. Neile mõrtsukatele ise küll ei halastaks, kuid teades meie kohtuid siis tuleb masendus kohe peale. Mees on igati ära teeninud, et neile sadistidele koht kätte näidataks!\nTimo/ 8. jaanuar 2014 13:05\nDekriminaliseerime tapmise ka ja mure kaob võluväel! Karistame ainult neid tegusid mille toimepanijatel on tegevusest tulenev sundus karistus kiiresti ära kanda (trahv tasuda!) ning kellel pole niipalju pappi,et erõiguslikust justiitssüsteemist endale karistamatus osta.....\nkohalik neiu2/ 7. jaanuar 2014 17:54\nEi tea kas nutta või naerda KARJU või appi mis siin toimub? Mõnel on siin mõttemaailm ja fantaasia ikka päris hea ma vaatan et ostes mõttes paska siia kirjutada.Airetit teades tema sugust inimest ikka annab otsida siin ma muna peal .TA oli hea tahtlik abi valmis sõbralik mul lihtsalt ei jätku niipalju sõnu et teda kirjeldada milline tore inimene ta oli.ja palun kes Airetit ei teadnud pole vaja temast igasugust sitta siia kirjutada\n14 ja 17/ 7. jaanuar 2014 13:43\nSellise vanuses mõrvarid? Mida pekk siin toimub?\nMa olen 26 ja käin ka saunas oma vendade ja tuttavatega. Mõni on samuti 14, mis selles kahtlast on?\nfedja/ 7. jaanuar 2014 13:18\nvenemaal raidusid ka kaks poissi keskealisel mehel pea maha ning mängisid sellega jalgpalli ja pärast lõid pea prügikasti... ja üks koristaja leidis selle.\nTänu sellele leiti poisid üles , sest nad olid kohalikud ja verised riided olid kodus.\nVot selline on elu\nfedja/ 7. jaanuar 2014 13:17\nLapsevanem/ 7. jaanuar 2014 10:11\nSõrmeluud puruks peksta siis teavad mida nad järgminekord teha v mitte.. mingi kodune kasvatus ju peaks ikka olema.. saaks aru kui laseks mingi kommi vms rotti.. aga johhaidi läheb tapab kellegi ära see kisub jamaks.\nainus abi..../ 7. jaanuar 2014 08:07\n..... on surmanuhtluse taastamine.\nolavi/ 7. jaanuar 2014 07:49\nJust,tahaks nende retside pilte ja nimesid ka siin artikkli juures näha...\nKah yks ema/ 7. jaanuar 2014 07:09\nvastuseks kysimusele kas töötan KAHTLUSALUSTE emaga koos:jah yhega nendest,sest poisid on ju eri perekonnast ja see korterelamus elaja:sellel emal,keda minu kom.puudutab pole kunstkyysi ja solaariumi jumet jne. täitsa tavaline inimene järelikult jutt käib eri inimestest.sellepärast tasub möelda ,kui oma kommi.yles paned......\njanno/ 7. jaanuar 2014 06:47\nsala vesi , sugav pohi . tavaline eesti vend ei pane kaela kudketti .\nto Kah üks ema 18.36/ 7. jaanuar 2014 04:21\nKuidas su kirjutisest aru saada ? Kas töötad nende alaealiste mõrvarite emaga koos ?\nto 18.00 5.jaan/ 7. jaanuar 2014 03:50\nTäiesti vastupidi kusjuures. Teisest rahvusest inimeste nimesid ei tohi kirjutada, see on diskrimineerimine ja seda teha ei tohi.\nohmoon/ 7. jaanuar 2014 02:48\näggi sellebärasd ed sa ei osga kirjudada?\nMiks niipalju/ 7. jaanuar 2014 00:00\nkommendare on kustutatud?\nlapsevanem/ 6. jaanuar 2014 23:25\nKui lapsevanem on nõudlik lapse suhtes, läheb laps ju lastekaitsesse ja kaebab, et tal on vilets eluke, lastekaitse soosib kuritegevust. Vajalik oleks alates 10-aastasest lapsi sellise teo puhul karistada. Siis ehk lastekaitse mõistab, et nemad on selles süüdi, mitte lapsevanemad. Lapsevanemad soovivad olla nõudlikud,karistada lapsi, aga lastekaitsespetsialistid soosivad seda. Ja ässitavad lapsi vanemate vastu üles. Nii on teinud pr. Frey Viljandist.\nok/ 6. jaanuar 2014 23:15\nTuletagem meelde, et nad on kahtlusalused. Selle asemel, et siin vinguda lapsevanemate üle, parem oleks minna ja kasvatada oma lapsi õigesti siis. Kui selline asi juhtus, siis arvatavasti mitte niisama, mida te kõik mölisete siin, kas olite seal kohal, kui tapeti ära? - ei. See võis ka enesekaitse olla, nemad teavad paremini, kui kõik meie siin.\n6. jaanuar 2014 23:11\nparim kaitse on rünnak, eks ju, S.L. ja väljändi "suumulgu kinni hoida" kasutavad ainult targad inimesed,irw\n6. jaanuar 2014 23:10\nArvatavasti need 2 alaealist olid mingid narkarid, kes püüdsid tapetud meest röövida, et uut doosi hankida. Või ole selle taga mingi võlgadega seotud jama.\nKss/ 6. jaanuar 2014 23:06\nNegatiivsed kommentaatorid senini kuni mingi otsus on langetatud võiksid oma suumulgu kinni hoida ning mõelda mida nad kommenteerivad võttes arvesse seda, et nad ei tea neid noori.\nS.L/ 6. jaanuar 2014 22:52\nKuidas see jutt teie perset torgib kui te esiteks ei tea seda 2 last kes seda tegid (kui yldse tegid) ja kust te teate mida see mees ise oli teinud? AUSALT, PANGE OMA SUUD KINNI KUI SEALT MIDA TARKKA EI TULE!!!\nkuid meeletult kahju,/ 6. jaanuar 2014 22:20\naga meie ühiskonnas hakkab taoline asi suurenema, sest miks,sellepärast et sünnitavad ka narkosõltlased ja kaua aega alkot tarbinud jne... naised-tüdrukud, kahju, kuid ka sünnihälvetega on taoliseks kasvavad, miski ei aiata siin, mingi aja pärast näitab kahjustatud aju neil vaesekestel pahupoole külge ja suunab need noored ja ka vanad ettearvamatuid tegusid tegema.\nSelline on varsti me tulevik!!!\nKjh/ 6. jaanuar 2014 21:59\nJulgen arvata, et see, et asi üldse juhtus Ida-Virumaal ei ole nüüd küll teema mida arutada. Nagu ainult seal juhtuks halbu asju? Ei. Ka igal pool mujal juhtub halbu asju. Idas leidub väga palju eestlasi, (üllatus-üllatus, eks?) tundub, et üldjuhul on seal eestlased kokkuhoidjamad kui mujal ning jah, seal on ka venelasi. Mis siis? Tallinnas on, Pärnus on... Kas see, et Ida-Viru kõrval kohe Venemaa on, teeb selle kohe jubedaks kandiks? Ei. Endal palju tuttavaid seal ning olen palju seal puhkamas käinud. Kohutavalt kena paik, eriti see Toila ümbrus. Kaastunne lähedastele...\n21.37/ 6. jaanuar 2014 21:56\nNeed emad, kes vägivaldse mehe tuhvli all.\nNemad peavad ülimaks mehele allumist ning mehe kinnihoidmist, mitte lapsi. Nad ei kasvatagi ega kaitse lapsi, kasvatab isa vali hääl ja rusikas, "kaitseb" sõpruskond.\nImelik/ 6. jaanuar 2014 21:52\nkaks tapmist , uks Ida - Virus , teine Raplamaal . uhte loodi Haamriga , teist kirvega , uhe tappis rauk , teise alaealine( kirvega sai luua ainult see kelle kaes oli kirves , teine vaatas pealt . samuti vaatas ka Raplamaal teine pealt ) , uhte tapjat kommentaatorid pooldavad , teist vihkavad . kes oskab oelda , milles vahe .\nvabakasvatus või mittekorralikud vanemad/ 6. jaanuar 2014 21:37\nMillised emad küll kasvatavad selliseid mõrtsukaid kui ikka ei oska ja ei suuda lapsi kasvatada siis parem lapsendada anda!\nto teoreetiline lastekasvatus....16:51, 6.jaan/ 6. jaanuar 2014 21:17\nmitte vabakasvatus vaid kindlasti hoopis vägivaldne isa...kui see ka mitte, siis enesekaitse näiteks.\nPäris kummaline ikka, kui täismees alaealistega semmib.\nVabakasvatus eeldab ikka kasvatust, inimesega suheldakse nagu võrdne võrdsega, mitte ei vehita rusika-rihmaga asja eest teist taga oma tegemata töö pärast, mida ise õpetanud pole ning kehv tuju vajab väljaelamist.\nsober/ 6. jaanuar 2014 21:08\nteie koik kes airetit homoks tembeldate jne ärge kunagi monitage inimest keda teie ei tunne. Tundsun teda juba palju aastaid temast lahkemat,abivalmimat ja sudamlikumat inimest annab eesti pinnalt tikutulega otsida annaks jumal et teie ise ei peaks sellise sobra surmauudist kuuldes tundma Nagu oleks tapetud oma lihane vend. Teda jäävad leinama kumned kui mitte öelda sajad inimesed .\nTo üks ema / 17:48/ 6. jaanuar 2014 20:34\nVäga rumal on siin emade poole näpuga näidata! Kui laps on metsa poole, siis ei aita neid mingi suunamine ega kasvatus. Kõik on kinni ikka iseloomus ning ümbritsevas seltskonnas. Kodud võivad neil olla vägagi korras ja naisena igati tublid ja edukad. See ei puutu asjasse üldse. Või Sina arvasid, et kõikide pättide ja mõrtsukate vanemad on just ise pätid ja alkohoolikud? Täiskasvanud inimesena võiksid osata ikka nii palju asjadest aru saada ikka. Lugeda võiksid rohkem, sinu mõtlemine on lapse tasemel.\n6000 EEK´i oli siiski kuus/ 6. jaanuar 2014 20:30\nVeel üks kohalik/ 6. jaanuar 2014 20:27\nPagana aktiivne on siin see kommentaarium....\nKuulge teie, geograafia maailmameistrid - on sadu kordi hullemaid paiku ja piirkondi Eestis, kui Ida-Virumaa! Mina olen siin elanud kogu oma teadliku elu ja ei plaanigi siit kuskile minna! Selliseid juhtumeid on esinenud terves Eestis ja ka kogu maailmas! Saaks teada, kes see seda Ida-Virut Venemaale tahtis kinkida, postitaks ta enda Alaskale lumekirbuks ühe-otsa-piletiga minema.\nJa see, et need kaagid eluks ajaks vangi - nalja teete või!!!! Te ilmselt pole kursis, kui palju läheb maksumaksjale maksma ühe kinnipeetava ülalpidamine päevas. See summa on üüratu (2005 aastal olla see olnud ca 6000 EEK´i). Mõelge nüüd korraks lastetoetusele (19.- / kuus) ja siis soovige uuesti, et need eluks ajaks kinni pandaks! Siin kohal saab vaid puudust tunda surmanuhtlusest!\nto SW/ 6. jaanuar 2014 20:25\nEks löö siis! Aga tuhakagi sa seda teed. Arvuti ees istudes on ju hea hoobelda ning laiata. Et mida ma kõik teeksin.\nVeel üks kohalik/ 6. jaanuar 2014 20:13\nSaage siin kõik ükskord aru - ühtegi inimest ei tohi süüdlaseks tembeldada, kuni seda ei ole teinud kohus! Olgu see siis ohver või kahtlusalused! Selge ju on, et paljuski kaaluvad siin emotsioonid kaalukausi enda poole. Ka mina teadsin seda noormeest, tean ka tema pereliikmeid ja sõpru. Tõsi - ta oli vaikne ja ei paistnud suurt millegagi silma (mulle vähemalt mitte). Paraku ei anna ka mulle rahu see kooslus - täismees vs. kaks alaealist mahajäetud saunas... no tekitab küsimusi... Ilmselt on õiguskaitse organid juba ka selle sauna naabruskonnaga vestelnud, eks näis, mis sealt välja koorub.\nMis nüüd puutub emadesse/isadesse, kodusesse kasvatusse ja laste huvialadesse ja tutvusringkonda, siis nendel aspektidel on selliste teismeliste arengus üüratult määrav roll - see oleks justkui nelja rattaga vanker: kui üks ratas veab alt, on vanker põõsas! Nii ka teismelistega. Ma olen 110% veendunud, et nende noorukite igapäevases elus midagi logiseb. Normaalsete inimeste puhul selliseid sündmuseid lihtsalt ei juhtu! Rõhutan sõna "NORMAALSETE"!\nAutohimu, gay-värk bla-bla-bla... no kurat, hoidke need kommentaarid endale. Teadja mees pööraks need solvangud teie endi vastu, olge ettevaatlikud. Meil on netipolitsei teadupoolest....\nMis nüüd seadustesse (surmanuhtlus, lastekaitse jne) puutub, siis minugi meelest logiseb siin ka päris korralikult. Andke lastele üha suuremaid õiguseid ja saategi tunda, kuidas see välgukiirusel teie endi vastu pööratakse. Karistamatuse tunde GLOBAALNE suurenemine on vohama läinud... Nad ju teavad, ega nad lollid pole... ja kõik see viibki selleni, mille üle me siin kõik piike murrame... Kirvega kaalikas pooleks ja asi vask, ja siis vaata, et veel kaagutavad, et tõesta, et ma süüdi olen!\nOma kommentaari võtan kokku: ärge rutake sündmustest ette, küll see kõik selgub! Ja siis saate ka kõik teada, mis tegelikult juhtus. Ja veel - ärge jätke oma teismelisi tähelepanuta. Neil on omad huvid, saladused, suhtluskond - olge nendega kursis!\nKarin/ 6. jaanuar 2014 20:12\nKas mõrvarid mitte suvalised narkarid ei olnud ? Tõenäoselt tahtsid tapetud ohvrilt raha saada või autot ?\nKõige vastikumad on kommid, kus öeldakse, et mida noormees tegi, et tapeti ?\nMiks peab mõrtsukaid õigustama ? Kaine mõistus ütleb, et röövida taheti.\nM-Liga nõus/ 6. jaanuar 2014 19:56\nIda-Viru ja Toila (oma võludega) on kindlasti üks Eesti ilusamaid kohti, on äärmiselt rumal öelda, et anname ära Venemaale, sest seal on ainult venelased ja mis kõik muu veel. Olen seal vaid ühe korra käinud, kuid see ilu seal kutsub alati tagasi! Aga eks nendel muidugi savi Idast, kes seal käinud pole...\nto äkki/ 6. jaanuar 2014 19:51\nHull oled või? Kaakide pildid avaldada? Kus seda enne on nähtud! Mida ütleb siis meie kohta Euroopa, kui me nii räigelt nende noorte mõrvarite inimõigusi rikuksime? Delikaatsete isikuandmete salastatus! Pätid tulevad ju üsna varsti välja tagasi (alaealistena saavad alla 10 aasta. Vahest nii 5-6 aastakest. Ning saavad hea käitumise eest nii 1/3 - 1/2 aja äraistumise järel juba tingimisi välja!) Aga sinusugused hakkakksid neile näpuga näitama, neid hurjutama ning mõnitama. Mõni annaks isegi veel vastu tatti ka. Kas tohib siis lapsukeste õrna hingeelu häirida? Kuhu jäävad siis nende pühad inimõigused? Selge, et mitte mingeid nimesid ega fotosid ei sulle ega mulle ei avaldata. Lapsukeste huvides.\nlapsevanem/ 6. jaanuar 2014 19:48\nSinna viib see vabakasvatus ja mängud...\nEii noo yldiselt.. ega me ei ela ju vanas ajas. Me elam nyyd ja see on nyyd ehk tänapäev.. Ära ela mineviksu.. Ole ikka tuleviksu\nou KRISS mis mõttes tänapäeval ? nagu vanasti sellist asja ei olnud\nkristiina/ 6. jaanuar 2014 19:27\nKui aus olla, siis milles on lapsevanemad nyyd syydi?? Kui ema ikka kasvatab last nii nagu suudab ja pyyab ja kui laps suur ja ise tänu s6prade m6jule hakkab asju teisiti tegema, siis mida kuradit siin emasi syydistada? Hea on muidugi kohe vanematele näpuga visata et näe selline poeg tal siis ja näe mis kasvatus v6is olla. Kas teil häbi ei ole nagu? Keegi ei tea kunagi mis k6lks kellegil v6ib läbi käia ja tänu meie Riigile ja maailmale ja telekatest Pasa näitamise see k6ik ongi v6imalik yldse! Inimene ise kes sellise teoga hakkama saab ta ise ongi vaid syydi, kedagi ei saa millekski sundida kui ei taha v6i pole otseselt nuga k6ripel! Teiseks teie kes te laimate juba pedofiilias, siit ilmast lahkunu inimest kas teil nagu m6istust yldse ei ole.? Mida kuradit te räägite millestki mida te ei tea? Oodake ikka enne tegelike asjade p6hjuste selgitamine ära. Kui teie endaga midagi niisugust juhtub siis m6elge sellele et vb olete ka teiste silmis sellised ilma p6hjusetta? L6PETAGE juba ja saage inimesteks! Ja teie kes te olete nyyd närvis ja kirjutatte siin et peaks need väiksed ka samamoodi tapma jne, ega teil ka väga korras midagi ei ole! Sama m6rvariks v6iks ka teid sellise jutu p6hjal tembeldada. Lapsed ju näevad teist juba et kui teie r6hutatte et need tappa siis ega see n6iaring ei l6ppegi.. löödakse maha ka need ja siis juba need kes nemad tapsid jne... HAIGE M6TLEMINE IKKA. Saavad ka nad karistada, paraku ei ole t6esti karistus sama aga kas te arvate et vangistus ja vabaduse kaotamine ei olegi karm? ON Kyll! JA elamine teadmisega et oled m6rvar! NII ET M6ELGE ENNE KA LOOGILISEMALT, KUI IGAST SITTA AUS6NA VÄLJA AJATE SUUST! JA MIND EI HUVITA KES MIDA SELLEST KOMMENTAARIST ARVAB, SEST TEAN ET MIS RÄÄKISIN SEE TEGELT ONGI NII! ELU ON SELLINE JU.\nMiks küll!!/ 6. jaanuar 2014 19:26\nPildilt vaatab vastu ääretult kurbade silmadega noormees!!!Väga kahju,et igasugused kaagid liiguvad ringi ja tapavad normaalseid inimesi!!Üks laps jälle ilma isata !Loodan,et need pätid saavad oma karistuse ... jumal on aeglane aga õiglane....loodan,et loomulikku surma nad ei sure!!!\nnaabriplika/ 6. jaanuar 2014 19:25\nMeil naabrimees ütles et kõik lapsed on vangla kandidaadid... nagu näha võib ta ka proovida selgeltnägija saatesse\narmsad ju :)/ 6. jaanuar 2014 19:14\nTäiesti toredad ja lahked poisid tunduvad, lapsendaks ära kui saaks :)\n????/ 6. jaanuar 2014 19:12\nÄra löö last (vitsaga ) viljad....., las laps lööb kirvega...\nto ka yks ema/ 6. jaanuar 2014 19:10\nelan kortermajas ja näen iga päev neid emmesid. Isa rügab Soomes tööd,ema lapsega kodus-solaariumis end ülepraadinud,juuksed kõvasti blondeeritud,pikad kunstküüned- ikka täpselt selline nagu noor ema peab välja nägema.Tuleb papa koju-tümps ja pidu käib südaööni. Aga muidu jah,emme tahab ikka lapsele parimat. kahju,et tal pole õrna ettekujutust sellest,mis lapsele parim on .Uskuge,selliseid noori emmesid on hirmutavalt palju.\nlapsevanem/ 6. jaanuar 2014 19:07\nLas laps teeb,mis laps tahab ja kui pahandust teeb,siis teeb. Kui pahandust teinud lapsele vitsa andq, kaebab lqps lastejaitsewe ja karistada saab lapsevanem-mõni ime,et neist pätid,mõrvarid ja lihtsalt kaagid kasvavad....\nJuma küll/ 6. jaanuar 2014 18:54\nSuur osa on aru saanud, et mees läks ise poisikestega vanasse mahajäetud sauna. Selleni mõte ei ulatu, et ta ise sinna ei läinudki...vaat, et ohver tehakse veel süüdlaseks- inimeste mõttemaailm, kahju!\nTuttav/ 6. jaanuar 2014 18:48\nTean inimest juba oma lapsepõlvest.Maailma parim inimene oli ausalt.Airet aitas alati ning tal oli hea sõna varuks kõigi jaoks.Häbi peaks olema neid kes oma ajunatukesega unistavad homotsemisest,keegi ei taha teie seksuaalorientatsiooni teada,hoidke enda teada.Ma tuleks matuselegi kui eestis olen,käin veebruaris kindlasti haual ära.Minu kaastundeavaldused Aireti perele,Pisile ja veel mõndadele Aireti sõpradele.\nLollakad/ 6. jaanuar 2014 18:47\nMida te klähvite siin kui te isegi ei tea MIKS nad seda tegid, kuidas nad seda tegid?? kõik on võimalik\nKah yks ema.../ 6. jaanuar 2014 18:36\nvastuseks sellele yhele emale kes imestab,et millised kyll need naised on kes selliseid lapsi synnitavad.iga ema tahab et tema lastest sirguvad korralikud inimesed,vaevalt et ykski ema mötleb,et lähen ja synnitan nyyd yhe päti.sa ei tea iial mis sinu vöi sinu lähedastega elus vöib juhtuda.sina karda,kui sellist paska suust välja ajad see vöib kunagi pöörduda su vastu.P:S see ema on korralik ja töökas inimene,,kelle elu pole sugugi mitte kerge olnud,tean mida räägin ,kuna töötame koos.pole igayhe asi inimese yle koht möista ja laimata,teadmatta tagamaid...\npõhulõust/ 6. jaanuar 2014 18:27\nNüüd hakkavad tattnokad lisaks autodele ka kirveid tapmisteks kasutama.\nMUL POHHUJ, MA OLEN RAPLAST! Aga nüüd Ida-Virus/ 6. jaanuar 2014 18:17\nIssand, ma kardan!\nIgast mõrvarid/ mõrtsukad, narkarid, joodikud, sitapead... tuleks ühte suurde majja viia ja õhku lasta. Aitab küll kuritegudest! Jutul lõpp!!\nkas need kaks siis/ 6. jaanuar 2014 18:10\nolid eesti tõelised TALENDID ! loodame,et kohus vähemalt teeb noomituse või nagu alati vabastab avaliku huvi puudumise tõttu.\nIndrek Nuga Kopli/ 6. jaanuar 2014 18:02\nIga teo taga ei pruugi olla mingisugust ahistamist alaealistel või lesbi suhet. Oma suhtumise poolest võiks pool eesti rahvast juba Venemaale koondada oma kitsarinnalisusega ja näpunäitamisega. Laiemalt mõeldes võis see üleüldse olla mingisugune ostu-müügi tehing, millega antud noormees kohale meelitati. Kuna tänapäeva puberteetidest poisid on arvutimängudes nii kinni ja alles ilmus GTA 5 ka siis eeskuju on olemas - meeltemürgid julguseks ainult puudu. Tänapäeva Eesti on muutumas kriminaalseks Venemaaks, Chicagoga seda küll võrrelda ei anna ja kes tuleb siin rääkima, et venelasted on jõhkardid ja muidu pätid siis ausalt öeldes viimaste kuude artiklid räägivad rohkem eestlaste jõhkrustest, vasjad küsivad tänavatel niisama suitsu.\nLapsed, vanemad (töötud), tähelepanu puudus, vägivald, mängud, alkohol, suitsud, halvad sõbrad, sitt kool, raha pole, tegevust pole kuskil kolka külas - kõik mängib rolli.\njan/ 6. jaanuar 2014 17:58\nei saa aru olid nad sis tuttavad omavahel või mismoodi nad kokku said mingis suvalises saunas ja mis viib selliseid noori sellise julma kuritööni.rikkusid terve oma tulevase elu ära aga sellistest tohmanitest pole kahju ka mitte\nKohalik/ 6. jaanuar 2014 17:54\nTa oli kõige heasüdamlikum ja abivalmim inimene, keda ma tundsin. Need, kes siin fantaseerivad armukolmnurgast ja homodest neil võiks tõsiselt häbi olla. Kui Te Teda ei tundnud siis on väga inetu Temast nii arvata. Ta oli selline noormees, kes võiks paljudele teiesugustele halvustajatele eeskujuks olla! Minul ja on siiralt kahju, et Teda enam meiega pole:(\n6. jaanuar 2014 17:33\nno selge. kumbki karistada ei saa. 17 aastane ajab kogu teo veel 14 aastase süüks ka, see jobu võtab süü omaks ja ongi tehtud. karistust ei kanna keegi. süüdi pole keegi. ja ohver on süüdi, kukkus kirve otsa.\nddfgbdff/ 6. jaanuar 2014 17:31\nOlen kohalik ja käisin seda sauna vaatamas...saun on mahajäetud ja ohver oli sinna lihtsalt peidetud, tegemist oli korraliku ja vaikse noormehega\nKuzzer/ 6. jaanuar 2014 17:30\nTatikraed tahavad ruttu meesteks saada, tuleb äial kirvevarrega vastu kaalikat lüüa siis on kohe julgeb ringi käia.\ndan/ 6. jaanuar 2014 17:29\npalju multikaid vaadanud :D\nKuzzer/ 6. jaanuar 2014 17:25\nEesti on täielik Chicago !\nJopskitel/ 6. jaanuar 2014 17:24\noli ilmselt autohimu nii suur et kirves võeti abiks. Julmurid tuleks aeglasel tulel sessamas saunas ära praadida ,kuul oleks neile ju kergendus.\nSurmahunuhtlus vaja kärmesti taastada.\nkris/ 6. jaanuar 2014 17:22\nTekib küsimus , millega tegeles 33aastane meesterahvas alaealistega saunas ?\näkki/ 6. jaanuar 2014 16:59\näkki paneks kaakide pildid ka ülesse, siis näeks kellega tegu\nKriss/ 6. jaanuar 2014 16:55\nEi noo mis me enam suurtest kardame, tänapäeval v6id titalt ka nuga juba saada :(. Lihtsalt uskumatu milliseks on inimesen läinud, oma elust ei hooli ja noorelt rikutakse k6ik ära. Asi peab kinni olema kas kasvatuses v6i s6prades. Igatahes mingi kaitsmine siin enam ei aita. Ole kui vana oled, soortad m6rva siis oled m6rvar nagunii. JUBE!!\njuss/ 6. jaanuar 2014 16:48\nmul pole lihtsalt sõnu..


E-residentsus 2.0 peaks hakkama korralikult raha sisse tooma, aga kõvemad mõtted plaani ei jõudnud | Digigeenius\nE-residentsus 2.0 peaks hakkama korralikult raha sisse tooma, aga kõvemad mõtted plaani ei jõudnud\n"Mis kasu saab e-residentsusest Valga inimene? Ilmselt ei saagi," tunnistab Taavi Kotka. Foto: Postimees/Scanpix\nNeli aastat tegutsenud Eesti e-residentsuse programmi ootab ees seni kõige suurem reformimine, mis peaks kogu e-residentsusest saadavat tulut igal aastal kahekordistama.\n“Mis kasu saab e-residentsusest Valga inimene? Ilmselt ei saagi,” tunnistab Taavi Kotka, kes oli üks värske E-residentsus 2.0 Valge raamatus ilmunud ideede autoritest.\nKui e-residentsuse kasu iga tavalise inimeseni ei jõua, siis suures plaanis on see hädavajalik Eesti suuremaks tegemiseks. “Põhiargument on ikka majanduslik kasu: me ei suuda oma pensioni, haigekassat ja sotsiaalsüsteemi ise üleval hoida. Meie elanikkond vananeb ja tööjõud väheneb. Meil on vaja mingit lahendust,” ütles Taavi Kotka.\nTema sõnul võiks saada e-residentsusest platvorm nagu Spotify: keegi ei mõtle, et see on Rootsi firma, vaid et see on mugav kasutada. E-residentsus peaks jõudma sama staatuseni, kus see on vähemalt meie regioonis parim selline platvorm.\nKõvemad mõtted raamatusse ei jõudnud\nKotka oli üks paljudest, kes president Kersti Kaljulaiu üleskutsel andis ideid e-residentsuse uuendamiseks, mis on kokku kogutud värskesse E-residentsus 2.0 Valgesse raamatusse.\nAga Kotka tunnistab, et raamat on kirjutatud pehmeks: töörühmade räägitud mõtted olid palju kõvemad, kuid peamiselt lähenevate valimiste pärast raamatusse ei jõudnud.\n“Väljajäänud ideed puudutasid muidugi seda, et meil on vaja ka rohkem füüsilisi inimesi. Näiteks mõte: kui sa teed aastas käivet üle 200 000 eurot, oled e-resident ja oled nõus meile oma ärist lähemalt rääkima, et Eesti arvates see ei ole kahtlane äri – siis äkki pakuks sulle ka elamisluba? Äkki ütleme, et kui sa juba selline e-resident oled, siis võid tahta ka meile elama tulla?”\nKuigi poliitilise vastuolu tõttu sellised immigratsiooni puudutavad ideed raamatusse ei jõudnud, ütleb Kotka, et kirja pandud ideede kohaselt e-residentsuse arendamine peaks sobima ka kõige käremeelsemale EKREle (Eesti Konservatiivne Rahvaerakond). “EKRE jaoks on [väljapakutu] ju ideaalne programm: võtame raha vastu, aga inimesi sisse ei lase. Kui üldse keegi seda peaks toetama, siis nemad.”\nMaailmas on kolme sorti inimesi: Eesti kodanikud (ja residendid), e-residendid ja võimalikud e-residendid. Joonis: E-residentsus 2.0 Valge raamat\nRaha on sisse tulnud 10 miljonit, “turuväärtus” on 40 korda suurem\nNeli aastat töötanud e-residentsuse programmile on kulunud 7,4 miljonit eurot, Valge raamatu autorite sõnul on laekunud programmist otsest maksutulu ja riigilõive enam kui 17,8 miljoni euro eest.\nKotka sõnul pole 10 miljonit just kuigi suur summa – võrdluseks surusid erakonnad järgmise aasta riigeelarvesse 6,5 miljonit eurot “katuseraha”.\n“Startupide puhul arvutatakse väärtus platvormi kaudse käibe kahe aasta korrutis. Kui näiteks Taxify’st käib aastas läbi 600-700 miljonit eurot, siis nende väärtus ongi ligi 1,4 miljardit. Kui sama moodi läheneda e-residentsusele, siis nendega seotud ettevõtetest ehk “platvormist” käib läbi 200 miljonit eurot. Väärtuseks teeks see 400 miljonit eurot,” arvutab Kotka justkui salvräti serval, aga tunnistab, et see ilus number Eestit rikkamaks ei tee.\nTaavi Kotka: peame suurendama seda hulka (üle miljoni aastas majandusse panustavad e-residendid) ja vähendama seda (Eestile kahjulikud e-residendid). Foto: Hans Lõugas\nÜks Valge raamatu ilmumise ettepanekuid ja konkreetseid samme, mille kalla töö pihta hakkab, ongi kõige rohkem lisatulu toovate e-residentide eristamine ja nende hulga suurendamine.\nErinevad karistusmeetmed: leebest kõige karmimani\n“Mõju analüüs võimaldab avastada ebaseaduslikult tegutsevad e-residendid võimalikult ruttu, neid esimese rikkumise puhul hoiatada ja vajadusel karistada,” pakub Valge raamat uut lähenemist.\nMäletatavasti on skandaale olnud küll, alates e-residente ettevõtetesse tankistideks registreerimisest kuni Eestis libaülikooli nime alt diplomite müümiseni.\nSeni oli otse öeldes pätist e-residendi puhul üks resoluutne samm: tema e-residentsus lõpetada. Kui tema e-residendi kaart lihtsalt kinni panna, kaob sisuliselt temaga kontakt.\nSee oli ehk liiga lõplik, tõdetakse nüüd – võib-olla rikkus inimene reegleid teadmatusest, võib-olla on võimalik talle veel teine šanss anda.\nKõige karmima “karistusena” on võimalik sõltuvalt rikkumise raskusest määrata aga inimesele isegi Schengeni sissesõidukeeldu.\nOn usaldusväärsemad e-residendid ja vähem usaldusväärsemad\n“Ilmselt tuleb mingi tasemete süsteem. Rohelise taseme omad ja mitte nii rohelise taseme omad,” ütleb Kotka. Kõige usaldusväärsemad meile on ELi ja majanduspiirkonna riikide kodanikud, aga kõige vähem kolmandate riikide omad, kellega meil viisavabadust pole. Kuna e-residentsusega kaasneb tihti ka soovi Eestit külastada, tuleks mõelda välja, kuidas võimalikult vara hinnata inimese tausta ja sobivust talle viisa andmiseks või keeldumiseks. “Siseministeerium koos politseiga ja välisministeerium on selles osas olnud supertublid, et nad mõtlevad lahendusi ja tunnetavad missiooni,” kiidab Kotka.\nEestis on peaaegu 50 000 e-residenti.\nMaailm muutub: asukohast sõltumatud teenused kasvavad massiliselt\n“Austria kodakondsus maksab 200 000 eurot. Läti on teeninud elamislubade müügiga 700 miljonit eurot. Eesti selle kõrval tühised 10 miljonit,” ütleb Kotka. “Meie ja teiste vahe on see, et me oleme läbipaistvad. Kui elukohariik küsib e-residendi kohta andmeid, siis me anname. Me oleme transparent, siis meid usaldatakse.”\nAga tema sõnul peljatakse maailmas väga Hiina käiku käivitada oma krüptoraha, millest on räägitud juba tükk aega. Tegu oleks sammuga, millega Hiina tahaks saada oma mõjusfääri eeskätt Aasia ja Aafrika regioonid, sest koos oma digitaalse renminbiga pakutaks ka ligipääsu oma finantsteenustele.\n“Seda ei peaks vaatama valuutana, vaid e-residentsuse sarnase platvormina. See, et riigid hakkavad oma majanduse “külge kleepima” inimesi teistest regioonidest, saab lähiaastail reaalsuseks. On riike, kes ei kujuta seda ettegi, ja kes seda juba teevad,” räägib Kotka.\n“Kui meil tekib põlvkond, kes teeb Hiina kaudu maailmas äri ja kõik toimib, siis oleme screwed (jännis).”\nPiiriülesed teenused: mida Eesti pangad ei tahtnud, seda teeb ära Soome firma\nEesti e-residentsus on selles mõttes Euroopa regiooni platvorm, millest ei lõika enam kasu ainult Eesti. “Eesti pangad lasid mõnes mõttes selle võimaluse käest, et peale LHV ja Swedbanki pole nad e-residente pardale võtnud,” ütleb Kotka. Alates 1. jaanuarist saavad e-residendid firmasid teha ka ilma Eesti panka sissemakset asutamata ja Kotka sõnul on sellest suurim võitja Soome makseasutus Holvi. “Nii on e-residentsus juba regionaalne platvorm.”\nValges raamatus pakutakse aga peale finantsteenuste ka muid piiriüleseid teenuseid, mida võiks Eesti riik ise e-residentidele pakkuda.\nNäiteks võiks Eesti koguda mõnedelt e-residentidelt sotsiaalmaksu ning tagada selle eest ka tervise- ja pensionikindlustuse – see ei koormaks Eesti sotsiaalkindlustussüsteemi, seisaks eraldi Eesti kodanike tervisekindlustusest ja teeniks riigile lisatulu. Rahandusministeeriumi asekantsler Dmitri Jegorovi sõnul ei ole sotsiaalkindlustus lähitulevikus enam kohustus, vaid teenus ja suure tõenäosusega asukohast sõltumatu, mis olekski Eesti võimalus.\nE-residentsuse 2.0 Valge raamatu algatasid president Kersti Kaljulaid ja e-residentsuse programm. Raamatu koostamist juhtis Kaspar Korjus koos e-residentsuse tiimiga, kokku panna aitasid Daniel Vaarik ja Riina Raudne, peatükkide sisu juhtisid Taavi Kotka, Taavet Hinrikus, Kai Härmand, Hannes Vallikivi, Martin Ruubel, Sten-Kristian Saluveer. Kõikide autorite nimed on raamatus, mida saab lugeda siit.


Veiselihaburger BBQ kastmega - R-Kiosk\nVeiselihaburger BBQ kastmega\nBrioche sai (35,4 %): nisujahu, vesi, suhkur, või, pärm, rapsiõli, glasuur (vesi, köögivilja valk (herne), dekstroos), jodeeritud sool, nisugluteen, rukkijahu, dekstroos, leiva linnased (odralinnase ekstrakt, siirup, vesi), stabilisaator: guarkummi, emulgaator: mono- ja diatsetüültarasiid, nisutärklis, nisujuuretis (nisujahu ja juuretise kultuur), kardemon, jahu töötlemise aine: askorbiinhape, piimhape, ensüümid, stabilisaator: letsitiin.\nLoomaliha (35,4 %): loomaliha, osaliselt peeneks hakitud (92%), riivsai (nisujahu, vesi, sool, pärm), loomaliha rasv, dekstroos, sibulapulber, sool, glükoosisiirup, lõhna-ja maitseained, suitsu lõhna- ja maitseaine, säilitusaine: karnosiinhape.\nBurgeri kaste (11,8 %): tomatipasta, äädikas, suhkur, modifitseeritud maisitärklis, sool, vürtsiekstrakt, vürtsid, rapsiõli, munakollane*, maisitärklis, nisutärklis, stabilisaator: guarkummi, maitseained, vesi, sinep, naturaalsed lõhna-ja maiteseained, kurk, happesuse regulaator: sidrunhape, säilitusaine: naatriumbensonaat, värvivad taimekontsentraadid (safloor, sidrun), magusaine: sahhariin, *munad vabaltpeetavatelt kanadelt.\nBBQ kaste (11,8 %): tomatipasta, suhkur, äädikas, melass, sibul, modifitseeritud tärklis, sool, sinepijahu, maltodekstriin, suits, suitsu lõhna-ja maiteseained, vürtsid, küüslauk.\n5,6% marineeritud sibul (5,6%): sibul, suhkur, äädikas.\nEnergiasisaldus: 1061 kJ / 254 kcal\nRasvad: 11,7 g (millest küllastunud rasvhapped: 4,4 g)\nSüsivesikud: 24,8 g (millest suhkrud: 8,0 g)\nKiudained: 2,7 g\nValgud: 10,9 g\nSool: 0,88 g


"Esimese maailmasõja kajastusi kunstis soolises võtmes"\nSõjaperioodi mõõtmatute kannatuste ja kaotuste levinuim kuvand on lein.\nKäesolevas ettekandes tõstan esile mõned Esimese maailmasõjaga seotud, kuid patriarhaalsesse ja rahvuslikku retoorikasse sobimatuse tõttu marginaalsesse positsiooni paigutuvad ilmingud. Need on nimelt sooga seostatavad ilmingud, millega eesti kunst kas siis suhestub või mida on võimalik eesti kunstis esile tuua. Üksikud näited, mis avavad marginaalseid või isegi tabuteemasid, pärinevad eelkõige Esimese maailmasõja ja Vabadussõja aastatest.\nOluline on märkida, et sõjaga samaaegselt jätkus eesti kultuuris aluse panemine oma modernsele kunstielule ning veel ei olnud kaotanud oma veetlust ka üle-eelmise sajandivahetuse sensitiivse fin-de-siècle ideed. Selle konteksti mõju ühe näitena võib ära märkida femme fatale kujutamise jätkuva populaarsuse. Dekadents oli maskuliinsuse vastandiks, nagu on tõdenud George L. Mosse. Sõda ja lahingud olid aga mehisuse areenid, “meeste maailm”, ent see „maailm“ oli mitmedimensiooniline jättes võimaluse ka soorollide ületamisteks. Stereotüüpide erinevused ei jäänud ka eestlastel märkamata. 20. sajandi teisel kümnendil purustasid kunstiinimesed usulisi, poliitilisi, seksuaalseid tabusid ja seda nii trükisõnas, teatrilaval kui ka kujutavas kunstis. Lisaks võib veel soolisest aspektist lähtudes küsida: kellel siiski on õigus või pädevus representeerida sõda?\non Turu Ülikooli kunstiajaloo doktorant. Magistrikraadi kaitses ta samal erialal ja samas ülikoolis 2005. aastal. Oma doktoritöös uurib ta Natalie Mei vabaloomingut 1910.–1930. aastatel naislooja ja moderniseerumise aspektist.