WUT ehk Welt Union Teckel on ülemaailmne taksidega tegelevaid organisatsioone koondav ühing, asukohaga takside kodumaal, Saksamaal. Eesti Takside Tõuühing astus WUT liikmeks 2015. aastal ning osaleb aktiivselt ühingu töös.\nWUT tegeleb kõigega, mis on taksiomanike jaoks oluline - näitused, töökatsed, informatsioonivahetus, tiitlite väljastamine. Informatsiooni levitamiseks antakse välja ajakirja ning värsket infot leiab alati kodulehelt www.weltunionteckel.com.\nEesti Takside Tõuühing on võtnud enda kanda kahe WUT ürituse korraldamise - 2020. aasta 7. juunil toimuv WUT Dachshund World Show ehk takside maailmanäitus ja 2021. aastal toimub WUT SCHWPOR verejäljevõistlus. Lisainfot nendest leiad vastavatelt lehtedelt.


Luuka 23 | Netipiibel | „Uue maailma tõlge” (2009)\n23 Seepeale tõusid nad kõik, viimne kui üks, ja viisid ta Pilatuse juurde. 2 Siis hakkasid nad teda süüdistama: ”Me oleme leidnud, et see mees eksitab meie rahvast ja keelab maksta makse keisrile ning ütleb, et tema on kuningas Kristus.” 3 Nüüd esitas Pilatus talle küsimuse: ”Kas sina oled juutide kuningas?” Ta vastas temale: ”Sa ise ütled seda.” 4 Siis ütles Pilatus peapreestritele ja rahvahulkadele: ”Ma ei leia sellel inimesel mingit süüd.” 5 Aga nad hakkasid peale käima, öeldes: ”Ta ässitab rahvast, õpetades kogu Judeas, lausa Galileast alates kuni siiani välja.” 6 Seda kuuldes küsis Pilatus, kas see inimene on galilealane, 7 ja olles teinud kindlaks, et ta on Herodese* halduspiirkonnast, saatis ta tema edasi Herodese juurde, kes ka ise oli neil päevil Jeruusalemmas. 8 Kui Herodes Jeesust nägi, rõõmustas ta väga, sest ta oli juba pikemat aega teda näha tahtnud, kuna ta oli temast kuulnud ja lootis näha, et ta teeb mõne tundemärgi. 9 Nüüd hakkas ta teda pikalt küsitlema, aga tema ei vastanud midagi. 10 Kuid peapreestrid ja kirjatundjad tõusid ikka ja jälle püsti ning süüdistasid teda ägedalt. 11 Siis Herodes koos oma valvesõduritega häbistas teda ja heitis tema üle nalja, riietades teda hiilgava rõivaga, ning saatis ta Pilatuse juurde tagasi. 12 Selsamal päeval said Herodes ja Pilatus teineteisega sõbraks, kuigi enne seda oli nende vahel valitsenud vihavaen. 13 Siis kutsus Pilatus kokku peapreestrid ja ülemad ja rahva 14 ning ütles neile: ”Te tõite selle inimese minu juurde kui rahva mässule õhutaja, ja vaata, ma kuulasin ta üle teie ees, aga ei leidnud selle inimese puhul mingit alust süüdistustele, mida te tema vastu esitate. 15 Õigupoolest ei leidnud Herodeski, sest ta saatis tema meie juurde tagasi; ja vaata, ta pole pannud toime midagi, mis oleks surma väärt. 16 Seepärast ma karistan teda ja lasen ta vabaks.” 17* —— 18 Aga kogu rahvahulk karjus: ”Tee talle ots peale, kuid lase meile vabaks Barabas!” 19 (See mees oli heidetud vanglasse mingi mässu pärast, mis oli linnas toimunud, ja mõrva pärast.) 20 Jällegi rääkis Pilatus nendega, sest ta tahtis Jeesust vabaks lasta. 21 Siis hakkasid nad röökima: ”Löö postile! Löö ta postile!” 22 Ta ütles neile kolmandat korda: ”Miks nii, mis halba see mees on teinud? Ma pole leidnud tema juures midagi, mis oleks surma väärt; seepärast ma karistan teda ja lasen ta vabaks.” 23 Siis nad hakkasid valju häälega peale käima ja nõudsid, et ta postile löödaks; ja lõpuks jäi nende hääl peale. 24 Seepärast langetas Pilatus otsuse, andes nende nõudmistele järele: 25 ta vabastas selle mehe, kes oli heidetud vanglasse mässu ja mõrva pärast ning keda nad nõudsid, aga Jeesusega toimis ta nende tahtmist mööda. 26 Kui nad nüüd teda minema viisid, pidasid nad kinni Küreenest pärit Siimoni, kes tuli maalt, ja nad panid tema selga piinaposti, et ta kannaks seda Jeesuse järel. 27 Aga talle järgnes suur hulk rahvast ning naisi, kes tagusid endale kurbusest vastu rinda ja nutsid teda taga. 28 Jeesus pöördus nende naiste poole ja ütles: ”Jeruusalemma tütred, ärge nutke enam minu pärast. Nutke hoopis endi ja oma laste pärast, 29 sest vaata, tulevad päevad, mil öeldakse: ’Õnnelikud on viljatud naised ning emaihud, mis ei ole sünnitanud, ja rinnad, mis ei ole imetanud!’ 30 Siis hakatakse ütlema mägedele: ’Langege meie peale!’ ja küngastele: ’Katke meid!’ 31 Sest kui nad toimivad nõnda, kui puus on veel mahla, mis saab siis, kui see on kuivanud?” 32 Aga veel kaks meest, kurjategijad, viidi koos temaga hukkamisele. 33 Ja kui nad jõudsid paika, mida nimetatakse Pealuuks, pandi tema ja kurjategijad postide külge, üks temast paremale ja teine vasakule. 34 [Aga Jeesus ütles: ”Isa, anna neile andeks, sest nad ei tea, mida nad teevad.”]* Peale selle heitsid nad liisku, et jagada ära tema riided. 35 Ja rahvas seisis ja vaatas pealt. Aga ülemad irvitasid, öeldes: ”Teisi ta päästis, las ta päästab ka iseenda, kui ta on Jumala Kristus, see Äravalitu.” 36 Ka sõdurid heitsid tema üle nalja, tulid tema juurde ja pakkusid talle haput veini, 37 öeldes: ”Kui sa oled juutide kuningas, siis päästa iseennast.” 38 Tema kohal oli ka pealiskiri ”See on juutide kuningas”. 39 Aga üks postil rippuvatest kurjategijatest hakkas teda mõnitama: ”Kas sina pole mitte Kristus? Päästa iseennast ja meid.” 40 Seepeale kutsus teine teda korrale: ”Kas sa siis üldse Jumalat ei karda, nüüd, kus sulle endale on mõistetud sama kohtuotsus? 41 Ja meie puhul on see tõesti õiglane, sest me saame täiel määral kätte, mida me oma tegude pärast väärime, aga see mees pole teinud midagi kohatut.” 42 Seejärel ütles ta: ”Jeesus, pea mind meeles, kui sa tuled oma kuningriiki.” 43 Ja tema ütles talle: ”See on tõsi, ütlen ma sulle täna,* sa oled kord koos minuga paradiisis.”* 44 Nüüd oli käes umbes kuues tund,* ja ometi laskus üle terve maa pimedus, mis kestis üheksanda tunnini,* 45 sest päikesevalgus kadus; siis kärises pühamu eesriie keskelt lõhki. 46 Ja Jeesus hüüdis valju häälega ja ütles: ”Isa, sinu kätte usaldan ma oma vaimu!”* Kui ta oli seda öelnud, tegi ta viimse hingetõmbe. 47 Kuna ohvitser nägi, mis toimus, hakkas ta Jumalat ülistama, öeldes: ”See inimene oli tõesti õige.” 48 Ja kui seda nägid kõik rahvahulgad, kes olid selle vaatepildi pärast sinna kokku tulnud, hakkasid nad ära minema, tagudes endale vastu rinda. 49 Kõik tema tuttavad aga seisid eemal. Samuti seisid seal ja nägid seda naised, kes olid üheskoos järgnenud talle Galileast. 50 Ja vaata, oli keegi mees nimega Joosep, kes oli nõukogu* liige, hea ja õiglane mees — 51 tema ei olnud hääletanud nende sepitsuse ja tegevuse poolt —, pärit Arimaatiast, judealaste linnast, ja kes ootas Jumala kuningriiki; 52 see mees läks Pilatuse juurde ning palus endale Jeesuse surnukeha. 53 Ja ta võttis selle alla ja mähkis peenlinase riide sisse ning asetas hauakoopasse, mis oli raiutud kaljusse ja kuhu polnud veel kedagi pandud. 54 Nüüd oli valmistuspäev ja hingamispäeva õhtuvalgus oli saabumas. 55 Aga need naised, kes olid tulnud koos temaga Galileast, läksid samuti ja vaatasid mälestushauda ja seda, kuidas tema keha sinna pandi; 56 ning nad läksid tagasi, et valmistada lõhnaaineid ja healõhnalisi õlisid. Aga hingamispäeval nad käsu kohaselt muidugi puhkasid.\n^ Vt Mt 17:21 allm.\n^ Nurksulgudes olevat teksti ei leidu mõnes vanas käsikirjas.\n^ Algses kreeka tekstis ei kasutatud kirjavahemärke. Käesolevas tõlkes on pandud koma ”täna” järele, sest seda arusaama toetavad teised piiblisalmid, nagu Joh 20:17; Ap 1:1—3, 9; 10:40; 1Ko 15:20; Kol 1:18.\n^ Kr pa·ra·dei′sos; tähendab ”ilus park või aed”.\n^ Umbes kell 12 päeval, s.t kuues tund alates päikesetõusust.\n^ Umbes kella kolmeni päeval.\n^ Või ”elujõu”; kr pneu′ma.\n^ Või ”süneedriumi”.


Tänane kuupäev 29 Jaan, 2020 12:13\nPostitatud: 13 Jaan, 2018 20:11\nTegelik probleem venememaal on pole mitte laevukeste vaid lennukitega.\nSu-33 ja MiG-29K on tegelikult vananenud ning lennukikandja jaoks kohandatud masinad (millest ka ülisuur õnnetuste hulk). Su-57 kohta on vene foorumites öeldud, et sellest on samuti ilma suuremate ümberehitusteta korraliku lennukikandja versiooni raske ehitada.\nKui neil oleks midagi F35B tüüpi masin olemas, oleks ka nõudmised lennukikandjale oluliselt väiksemad. Pmt saaks neid lennutada ka venemaal ostmata jäänud Mistralite pealt. Mistrali hind on aga pmt 1/10ndik USA suure lennukikandja hinnast.\nPostitatud: 14 Jaan, 2018 12:42\nTäpselt nii. Ja kõige suurem probleem on just piiratud lennukaugus ja kandevõime lennukikandjalt startides. Kuna puudub asjalik lennuk selleks otstarbeks, siis on ka kogu see lennukikandja teema puhtalt prestiiži küsimus, sest reaalset võimekust see venelastele ei anna.\nPostitatud: 14 Jaan, 2018 16:02\nKuna puudub ka võimetus lennukikandjat ehitada, ehk siis hapude marjade sündroom.\nPostitatud: 15 Jaan, 2018 10:35\nVenelastel oli 1990ndate hakul päris lootusandev VSTOL projekt ka olemas (Jak-141), kuid see läks kaduviku teed koos paljude teiste asjadega, saamata seeriakõlbulikuks.\nLennushowdel jäi see omal ajal tiba Pugatsovi "kobrade" varju, aga 1992 Inglismaal seda täiesti demoti.\nIseküsimus muidugi see, kui avariikindlaks oleks nad suutnud selle teha, sest eelkäija Jak-38 oli kolossaalse avariilisusega (vist lausa 25%).\nTõsi, venelased jutustavad kohe, et seal (Jak-38) oli analooge mitte omav automaatse katapulteerumise süsteem, mis taga selle, et peale selle kasutuselevõttu päästeti arvukalt elusid.\nJakovlevi büroolt osteti 90ndatel selle Jak-141 dokumentatsioon võileivahinnaga ära. Palju nad sealt kasu said...midagi vast ikka. Vene foorumitel käib siiani max. volüümil hala, kuidas kõik USA uued lahingulennukid olla sündinud vaid tänu sellele dokumentatsioonile\nMis puutub sellesse katapulteerumissüsteemi, siis sellele on paljud piloodid tõepoolest oma hingenatukese võlgu, see reageeris märksa kiiremini ja loopis lenduri alatihti välja juba enne seda, kui sellele kohale jõudis, et midagi valesti on.\nPostitatud: 15 Jaan, 2018 18:53\nNo Venemaa keskendus omal ajal ühele ainsale, Su-27 põhisele platvormile, lootes kõik vajalikud lennukid selle põhjal luua, koondades oma piiratud rahalised, tehnilised ja inimressursid ümber KNAAPO (ja käivitades nende tootmise veel ühes tehases, Irkutskis. KNAAPO asub ise ju Amuuri ääres). Arvestades hõredaks jäävat baasidevõrku, õigustas Su-27 platvormi suhteliselt suur lennukaugus (vene mõistes) end tehniliselt. Paraku aga läänes lubavad vähesed riigid endale nn raskehävitajaid nende kalli hinna ja kulude tõttu. F-15 kasutajaid võite ühe käe sõrmedel üles lugeda. Osalt on see venelastel õnnestunud, osalt mitte. Kuzja on nii suurele lennukile natuke liiga väike laev - laeval pidid ju asuma ka MiG-29 ja Su-25.\nHiljem võimaluste laienedes mõistsid venelased, et siiski raske hävitaja platvormiga kõike teha ei saa ja puhusid uuesti elu sisse MiG-29 programmile (mille näiteks on Süürias näidatud MiG-29KUB masinad).\nArvestades vene laevaehituse piiratud võimalusi, siis üks rumalamaid liigutusi oligi Jak-141-st loobumine, sest see suudaks sealt Kuzja pealt natuke midagi kaasa ka võtta. Tänaseks on see üritus juba nii sügavale maetud, et nad ei loodagi seda taasalustada. Su-27 sobiks hästi sellisele Nimitz- suurusele laevale, kuid Kuzja on sellisele lennukile tiba liiga pisike.\nVene mereväes oli külma sõja ajal üksainus lennukipõhine löögisüsteem, mida ameeriklased kartsid - Tu-22M põhine tiibraketisüsteem, millega plaaniti korraldada massiivseid tiibraketirünnakuid laevastiku formatsioonidele. Selleks ei plaanitud kasutada mitte ainult mereväe, vaid ka kauglennuväe lennukeid. See Kuzja ja need Jak-38d ei olnud asi, millega ameeriklased eriti arvestanud oleks - küll olid selleks kaldabaasidest startivad Tu-22M massid. See, palju venelased merel kahju teha suudaks, sõltub ka täna nende toimekusest. Mingi 80ndate relvastuse piiramise leppes peeti neid nii ohtlikuks, et ameeriklased nõudsid nende õhus tankimise seadmete eemaldamist. Seega need napid Tu-160d ja Kuzjad oli lihtsalt kõva propakandakära vales kohas.\nSiin selline rünnak Tom Clancy ja Hollywoodi kujutluses\nPostitatud: 17 Jaan, 2018 15:34\nJuttu Jak-38st ja spetsomm sellest "musta kasti" juhitud päästesüsteemist.\nPostitatud: 24 Jaan, 2018 17:40\nKui tulla selle Kuzja-komöödia juurest tõsisemate võimete juurde, siis NSVL aegne üks meresõja põhirelvi elik Tu-22M+tiibraketid näib olevat endiselt töös.\n1. vene Tu-22M3 laevastik läbib praegu tasapisi moderniseerimist (tähis saab olema Tu-22M3M), lennukeid esitletakse ka Süürias\n2. vaikselt tilgub infot, et külma sõja aegse põhirelva ehk Kh-22 raketi asendaja Kh-32-ga jõudmas lõpusirgele. Põhiline erisus on lõhkepea vähendamise arvelt tõstetud laskekaugus (kuni 1000 km)\nVenelaste propa klipp siin: https://www.youtube.com/watch?v=xPxkFsZdxv8\nSiin kellegi piloodi mobiiliga tehtud video väidetavast Kh-32 stardist lennuki pardalt https://www.youtube.com/watch?v=UtsWTuZQhvQ\nVene meedia film Kaasani lennukitehasest, kus neid ellu äratakse : https://www.youtube.com/watch?v=1f5lnMtUn04\nTempo näib olevat max mõned lennukid aastas.\nUdune on praegu, mis seisus on antud löögisüsteemi kolmas kriitiline lüli - ookeani luurelennukid Tu-95RT, mis kandsid spetsiaalseid sensorsüsteeme USA lennukikandjate leidmiseks ja Tu-22 õigesse kohta suunamiseks. Praegu näib 1000 km raketi kasutamine probleemne, sest satelliitluure pole piisavalt täpne (info saamisest lennukite kohalejõudmiseni Atlandil kulub tunde, selle ajaga võib laevastik kurssi muuta) ja Tu-95RT radari nägemisulatus on ca 250 km. Tu-22M3 pardal olevad radari PN-AD kohta on teada vähe, kuid see võib olla analoogse nägemisulatusega. Seega küsimus jääb, mismoodi neid rakette kavatsetakse kasutada, sest enda radarile lennukikandja saamiseks tuleb pommitajal läheneda 250-300 km kaugusele.\nVastaspoolel on ajalukku kadunud sellise rünnaku tõrjumiseks mõeldud kaugmaa relvasüsteemid nagu F-14, kuid samas on vahepeal AEGIS tehnoloogia kolinud ka fregattidele, külma sõja ajal oli see ainult Ticonderoga-ristlejate monopol. Seega keskmaa tõrjevahendeid on rohkem, kuid kaugmaal pole välja panna muud kui F-18E ja AIM-120, mis taktikalis tehnilistelt andmetelt jäävad tollasele F-14 ja AIM-59 kooslusele päris tuntavalt veel alla. F-14 oma tollal üliägeda AWG-9 radariga oli spetsiaalne relvasüsteem tapmaks vene pommitajaid enne, kui nad suudavad lennukikandja radarile saada ja oma raketiparve lendu lasta.\nRelvasüsteemi F-14+AIM-59 koosluse andmed avaldavad muljet tänaseni, viimaste radari mudelite nägemisulatus oli 370 km ja raketi laskekaugus vastutuleva sihtmärgi vastu 190 km. Lisaks oli ka F-14 lahinguraadius Super Horneti omast umbes 50% suurem. Aga siin pole midagi kummalist, lihtsalt raha räägib, suurem lennuk suudab kanda suuremat radarit (kaugus sõltub parabooli suurusest, radarisüsteem ise on katsetustel suurema parabooliga näidanud 500 km kaugusi) ja raskemaid (st suurema kauguse ja purustusjõuga) rakette.\nTäna on venelastel kokku neid lennukeid ehk 100 ringis (ehitatud on neid 268 lennukit), nendest ehk lendavad pooled.\nTulenevalt ohust laevastikule kulutas USA omal ajal tohutuid ressursse selleks, et luua relvasüsteemid massi tõrjumiseks, sest venelastel oli tollal võimekus saada lennukikandja lahingugrupi pihta 200 tiibraketti korraga, mis tulevad sisse kiirusega Mach 4 (mis läbivad sekundiga kilomeetri) ja mille suurt arvu oli kõigidel süsteemidel peale AEGISe võimatu tõrjuda.\nPostitatud: 02 Apr, 2018 9:57\nVenelased on tegemas hiinlastega diili, et seni, kuni nende lennukikandja admiral Kuznetsov on remondis, saaksid venelased kasutada hiinlaste lennukikandjat Liaoning. Eks lennupraktikat ka Vene mereväelenduritel vaja.\nChinese aviation journal reports Russia and China currently working on a commercial deal for Russian Navy carrier pilots to fly off China's Liaoning while Kuznetsov is under repair\nhttps://twitter.com/russiandefpolic/sta ... 2867214337\nPostitatud: 02 Apr, 2018 10:42\nLihtsalt vahemärkusena- uudis Vene-Hiina koostööst pn dateeritud esimese aprilliga...\nPostitatud: 02 Apr, 2018 10:47\nTeatavasti prantslased lähevad juba sel aprillil USA lennukikandjal missioonile (nii Rafale kui ka E-2C), kuniks Charles de Gaulle'ile tehakse kaunis põhjalikku Midlife-Refit'i mille käigus vahetatakse välja radarid, sensorid, kontrollruumi tehnika jpm.\nHuvitav kas antud uudisel on midagi tegelikkusega ka pistmist, või tüüpiline valeuudise infomüra mis Läänes toimuva peegeldamisel saadud.\nPostitatud: 24 Apr, 2018 13:38\nLeping Kuznetsovi remondiks lõpuks tehtud. Raha vähe, tuleb säästuremont - uuendatakse katlad-turbiinid ja raadioelektrooniline relvastus (side, radarid?). Hea oleks turbiinid vahetada gaasiturbiinide vastu, aga neid venelased ise ei tee. USA-s tehakse, AGA... Võimalik, et veel miskit nipet-näpet. "Granit" -st tahetakse loobuda, olevat mõttetu ruumiraiskaja. 2021 peaks Kuzja olema tagasi teenistuses.\nPostitatud: 25 Apr, 2018 16:00\nOleneb, aga kui ma õigesti aru saan, siis iga 2-4 aastane tsükkel tähendab 6-7 kuud hooldust sadamas.


08-07-2013, 04:55 AM (Seda postitust muudeti viimati: 08-07-2013, 05:07 AM ja muutjaks oli Matuu.)\nNimelt seisab kodus mootor UD- 2 mida olen plaaninud korduvalt korda teha, aga asi alati pooleni jäänud, nüüdseks ta kindlalt see aasta tööle saada võibolla Ehk leiab ta mingise veepumba masinana tööd või siis mingi väiksemat sorti aiatraktorina, millega kergemaid lihtsamaid töid teha.\nHetkel lammutasin ta juba vaikselt lahti et seest puhtaks teha ta, mootor käis ennem ringi aga hetkel enam mitte, poldid on juba kulunud, või no keere neil kulunud ja niiskus sisse saanud... Ühte kolvi üritasin lahti teha aga too oli kinni jäänud, mis siis muud kui panin diislit natuke sisse et lahti saaks, öö seisis ja ikka ei aidanud, lõpuks suure vaevaga tuli lahti. Kolviga nats halvasti, tal murdus väike tükk ära Hetke tööd oleks siis ees: Puhtaks saada asjad, uued tikkpoldid panna, karburaator uus saada(mis on kusagil mu poole teele juba) See viimane pilt!.. Seal kolvil see murdunud koht näha, kas seda rohkem ei saa kasutada? Teeb ta nüüd miskit masinal kui nii ta tööl oleks? Natuke pilte kah nüüd\nKolvid olid tal äkki ZAZ-i omad? Üldse soovitaks veelgi sügavamale kaevuda. Saaledeni. Õieti tal polegi tänapäeval tavapäraseid saalesid, vaid babiit on valatud otse kepsu sisse ja seejärel mõõtu töödeldud. Arvestades õli kvaliteeti, mis tolajal oli ja korrutades selle läbi töötundidega, või prognoosida, et midagi ilusat seal ei ole. Aga noh, mine tea. Imesid on varemgi juhtunud. Tuleb demonteerida ja seejärel kalkuleerida, kas tasub restaureerida. Asendusmootoreid on veel õnneks aeg-ajalt kuulutusportaalides liikumas.\n(08-07-2013, 10:42 AM)Wiki432 Kirjutas: Kolvid olid tal äkki ZAZ-i omad? Üldse soovitaks veelgi sügavamale kaevuda. Saaledeni. Õieti tal polegi tänapäeval tavapäraseid saalesid, vaid babiit on valatud otse kepsu sisse ja seejärel mõõtu töödeldud. Arvestades õli kvaliteeti, mis tolajal oli ja korrutades selle läbi töötundidega, või prognoosida, et midagi ilusat seal ei ole. Aga noh, mine tea. Imesid on varemgi juhtunud. Tuleb demonteerida ja seejärel kalkuleerida, kas tasub restaureerida. Asendusmootoreid on veel õnneks aeg-ajalt kuulutusportaalides liikumas.\nHetkel sealmaal kus tuleb jahutuseks mõeldud ventilaator maha võtta, et siis vaikselt masin lahti lammutada. Nja, sisemus on õrnalt näha et tahaks puhastamist, Asendusi leidub portaalides küll, aga pole seda raha niipalju et neid jaksaks kohe osta. Prooviks ennem ise korda saada nii kuidas võimalik\n08-07-2013, 13:36 PM\nÜht UD-2 generaatorit kohtasin ma eelmisel nädalal Viljandis Tomuski vanametallis. Äkki annab mõistliku rahaga hankida?\n08-07-2013, 13:47 PM\n(08-07-2013, 13:36 PM)Aspelund Kirjutas: Üht UD-2 generaatorit kohtasin ma eelmisel nädalal Viljandis Tomuski vanametallis. Äkki annab mõistliku rahaga hankida?\nSelge, hetkel tööle pääsen, siis võimalik raha koguda ja eks tuleb uurida neid\n08-07-2013, 16:00 PM (Seda postitust muudeti viimati: 08-07-2013, 17:02 PM ja muutjaks oli Matuu.)\nHetkel seis selline, et jahutuse juures olevat mutrit lahti ei saa, tuleb ta kuidagi teisiti enamvähem puhtaks saada :/ Asi selles, et pole millegiga eriti teiselt poolt olevat võlli kinni hoida. Ühe kolvi peal on õlirõngad kinni jäänud, vaja neid puhtaks teha ja siis see korras, edasi kuidagi seest puhtaks saada. Paar pildi jälle... Pealt nähes, on natuke pind õrnalt roostes, vaja ära poleerida kudagi ehk.\nHetkel üht rõngast lahti tehes murdus ta nüüd pooleks -.- Oskab keegi öelda kust neid saada oleks?\n08-07-2013, 17:01 PM\nMul just kolvid üle!!!! Koos kepsudega.... Ühte teist veel, küsi aga PS kaudu.\nHinda mingit kirvest ei küsi. Paar suurt õlunaadi kuluks ära küll nt Diselit. Poolik jagaja, karbuss jne on olemas.\n08-07-2013, 17:08 PM\n(08-07-2013, 17:01 PM)JaakH Kirjutas: Mul just kolvid üle!!!! Koos kepsudega.... Ühte teist veel, küsi aga PS kaudu.\n08-07-2013, 17:24 PM\nKui nüüd mingil põhjusel peaksid vanad kolvid jääma (Jaagu omad peenemad) siis on soovitav murdunud koht viili/käiaga ümardada ja teist kolbi ka vastavalt kergemaks teha. Rõngad ongi väga rabedad, ise ka teisi lapsepõlves lõhkunud, nüüd enam mitte.\n08-07-2013, 18:15 PM\n(08-07-2013, 17:24 PM)Marko Kirjutas: Kui nüüd mingil põhjusel peaksid vanad kolvid jääma (Jaagu omad peenemad) siis on soovitav murdunud koht viili/käiaga ümardada ja teist kolbi ka vastavalt kergemaks teha. Rõngad ongi väga rabedad, ise ka teisi lapsepõlves lõhkunud, nüüd enam mitte.\nSelge, uue õli kasutamiseks tuleb õlifilter vanast puhtaks teha jh? Too on see mis üleval natuke, teise pildi peal.\n22-10-2013, 10:45 AM\nHetkel mootor seismas kile all varjus, asjad nii kaugel et vaja uued tikkpoldid panna, kuna keermed kulunud. Need lihtsalt seest vaja välja keerata?\n22-10-2013, 18:30 PM\nma lahendasin asja samuti tikkpoltide vahetusega. Vanadega oli nii, et oma arust pingutasin ära ja kui käima läks 1 potiga pahvis suitsu teise kaane vahelt välja. Ma nüüd ei mäleta kas sulle lubasin vöi kellegi teisele kaane ja silindri vahelist tihendit. Lugu oli väga loll, kaotasin ära kuuri võtme ja nii ei saanud neid kätte. Nüüd leidsin ülesse ja kui vaja saadan postiga.\nMuidu mul see UD meeldib ainult jube kütuse röövel on. Ja niinimetatud joonestuslaual on starteri lahendus sellele motole. Starter on olemas ja eeltööd käivad, eks suskan pildi ka kui vaja.\n22-10-2013, 22:41 PM\n(22-10-2013, 18:30 PM)JaakH Kirjutas: ma lahendasin asja samuti tikkpoltide vahetusega. Vanadega oli nii, et oma arust pingutasin ära ja kui käima läks 1 potiga pahvis suitsu teise kaane vahelt välja. Ma nüüd ei mäleta kas sulle lubasin vöi kellegi teisele kaane ja silindri vahelist tihendit. Lugu oli väga loll, kaotasin ära kuuri võtme ja nii ei saanud neid kätte. Nüüd leidsin ülesse ja kui vaja saadan postiga.\nEndal tihendid ilusti korras, uus karburaator ka olemas, magneeto oli ammu kusagile kuivale pandud, kuni tuli mingiaeg välja, ning ilusti oli säde olemas. Hetkel käivitamise taga ongi, et vaja tikkpoldid uued panna, ise plaanisin ka teda starteriga tööle ajada, kuna vänt on ära murdunud. Endal üks vana saag olemas mis käis traktori taga kunagi, tingi käib ilusti. Oleks soov ta sinna kuidagi aretada ja saaks metsas kah puid saagida\nEndal siin hetkel samuti üks UD-2M1 mootori ehitusprojekt käsil, kunagi viskan ehk ka mõned pildid ning väikse jutu ka ülesse.\nKel muidu varuosasid vaja, siis on ka üks kulunud kepsuga mootor kust oleks võimalik vajaminevaid detaile võtta, üks automaatsiduriga reduktor samuti üle.\n(23-10-2013, 09:43 AM)qwerty009 Kirjutas: Endal siin hetkel samuti üks UD-2M1 mootori ehitusprojekt käsil, kunagi viskan ehk ka mõned pildid ning väikse jutu ka ülesse.\nPildid oleks head\n23-10-2013, 18:39 PM\nqwerty009 oot mis hind oleks sel automaatsiduril. Ma siin kusagil panin pildi üles et keevitasin selle asja jäigaks nagu reduktoriks. Praegu töötab väga hästi aga vaja UD-1le seda samust.\n23-10-2013, 19:55 PM\nHetkel asi siis selline mul:\nSiiani olen teinud järgmist:\nAlgul sai õlist puhtaks pestud, täielikult osandatud, seestpoolt samuti ära pestud. Seejärel kõik detailid värvitud. Mootorisse uus kaasaegne õlifilter (ch4797 - tsipa nokitsemist, kuid istub ilusti), klapid+pesad soveldatud, silindrikaan 3mm madalamaks lihvitud, nukkvõlli nukad kõik 7mm peale ( et klapid kaande kinni ei jookseks), uus silindrikaane tihend 4x fooliumist.\nTihendite asemel kasutasin Loctite 5923 (liimitavad pinnad kokku teha ning lasta 24h kuivada misjärel kokku panna ning kinni keerata).\nViimati sai sisse/väljalaske kollektori kallal nokitsetud - konkreetsemalt sisselaske osa. Väljalase nagu pildilt näha veel tegemata. Peal hetkel Mikuni VM24 karbuss.\nMis veel tegemist vajab on väljalaske osa ning süütesüsteemi peaks samuti ümber ehitama.\nKolvid ning silinder muidu veidi ellipsis, kolvirõngastel külmalt ca 0.8mm vahe. Kolbe ei hakanud seekord samuti balanseerima (lihtsalt ununes tol hetkel).\nSurveaste hetkel 7.0 originaalis peaks uue mootoriga olema 4.5\nEile mässasin masina kallal, et tööle saada, ei suutnud mina hetkel tööle panna Mis teil kontkakti vahe on muidu ja küünla vahe?\n12-08-2014, 11:57 AM (Seda postitust muudeti viimati: 12-08-2014, 11:58 AM ja muutjaks oli v6sa.)\nSäde ikka on? Käib õigel pöördel ka (4t mootoril saab süüde olla täisring valesti peal)?\n(12-08-2014, 11:57 AM)v6sa Kirjutas: Säde ikka on? Käib õigel pöördel ka (4t mootoril saab süüde olla täisring valesti peal)?\nsäde oli, vahepeal nagu kadus ära, tegin magneeto lahti, tgsi kokku ja oli olemas säde, mõned korrad ta lubas aga rohkem ei tee midagi. korra vilksatas, et vb klapid valesti regullitud... Väntast keeran ringi mootorit, kuna õige vänt on mootoril pooleks. Peab midagi starteri taolist peale ehitama et kiiremini ringi ajada mootorit, jääb enda jõust väheks natuke


Eksdiskor ähvardab Rauda poriloopimise pärast politseiga | Õhtuleht\nEksdiskor ähvardab Rauda poriloopimise pärast politseiga (127)\nArvo Uustalu, 8. jaanuar 2009, 00:00\nKultusraamatu "Musta pori näkku" koloriitne tegelane, omaaegne tuntud diskor Heiki Soome on vihane ja väidab, et Raud esitavat laimu faktide pähe.\nTelestaar ja kolumnist Mihkel Raud lajatab Eesti rokkmuusikute soodomat ja komorrat kujutavas raamatus "Musta porri näkku" ühtviisi homoseksuaalidele ja heterotele. Teoses mainitakse ka nüüd juba aastaid Rootsis elavat ja ajakirjanikuna töötavat Heiki Soomet.\n"Genekas tegi Heikiga võimalike intiimsuhete osas asja kohe selgeks ja tõtt-öelda oli diskoril topitavaid auke nii ehk naa türaga segada," kirjutab roki- ja telemees.\nSoome solvangut alla neelata ei kavatse.\n"Igasuguseid hulle on, neil ei tohiks sõnavabaduse pähe huligaanitseda lasta. Isegi turumutid valivad rääkides sõnu. Üldiselt on nõnda, et kui inimene on nii kaua alkoholi sees olnud nagu Raud, siis on alkohol teinud talle juba nii palju kahju, et ta vajab psühholoogi ja arsti abi," pahvatab Soome.\nTema sõnul võib Rootsis solgiloopimise eest kaela saada neli paragrahvi ning säärased raamatud korjatakse lihtsalt müügilt ära.\nSoome kavatseb Eesti politseile teda solvava väljendi kohta avalduse esitada.\nMihkel Raud kirjutab oma raamatus, kuidas naiselik mees tema terekätt lõdvalt puudutas ja ütles: "Mina olen Heiki."\nSoome ütleb, et on Rauda näost näkku näinud vaid ühel korral – kui ta Nõmme kultuurimajas töötas. "Raud oli räpane, must, haisev ja täis ning üritas tantsuõhtule piletita sisse pääseda. Tookord visati ta saalist lihtsalt ukse taha. Mingit käeandmist pole kunagi olnud," kinnitab ta.\n1973. aastast raadiole kaastööd teinud Soome on selle kõrval rahvast tantsitanud suuremas osas Eesti kultuurimajades ja koolides. "Väga ilus ja fantastiline põlvkond oli. Kurb, et Raud on sellest ilust ilma jäänud ja mäletab vaid joomist ja peade klosetipottidesse toppimist. Minu meelest on tal seksuaalne kompleks. Ju ta oli niisugune, kes käis salaja peldikus. Ei teadnudki, et ta minust nõnda sisse võetud oli," on Soome irooniline.\nTema ise oma homoseksuaalseid suhteid ei varja. "Aga kindlasti ei kasutanud ma ära oma töökohta ja ei teinud teatud asju lava peal või lava taga. KGB arreteeris mind Austriasse põgenemise katsel 1984. aastal, kuid vanglas ma kellegi mune ei imenud," on Soome Raua peale vihane.\n"Tahan Eestisse tagasi elama tulla. Samas ei taha ma, et Raua raamatu peale mind keegi sadamas maha laseb," nendib ta.\nKõik kunsti huvides\nRaud leiab, et tal õnnestus raamat kirjutada nõnda, et üldiselt inimestele haiget ei tehtud.\n"Kõik "Musta pori näkku" tegelased, Heiki Soome kaasa arvatud, esinevad minu raamatus just täpselt sellisena, nagu mina neid mäletan. Loomulikult on mälestused alati subjektiivsed ja igaühel on õigus asju minust teistmoodi mõtelda," räägib Raud.\nTema sõnul oli Soome üks erakordselt põnev ja kentsakas, kuid kindlasti mitte negatiivne kuju. "Lisaks sümboliseeris ta 80ndatel tärkavat glamuuri- ning teatavat naiselikkuseiha. Kõike seda, mida tol ajal Läänes pead tõstev gay-kultuur oma feminiinses sädeluses fetišiks sümboliseeris. Seetõttu oli Soome ja tema maailma võimalikult naturalistlik kirjeldamine ka puht kontekstuaalselt vajalik," selgitab Raud, kellel on kurb kuulda, et Soome raamatust häiritud on.\n"Musta pori näkku" toimetanud Tiina Tammer leiab samuti, et raamatus pole kellelegi liiga tehtud. "Kuidas siis elulooraamatuid üldse kirjutada saaks? Et mingid inimesed olid minu ümber ja minu ümber midagi toimus? Selle raamatu puhul oli kaks võimalust, kas võtta kõik peale esimese ja viimase lause välja või jätta kõik sisse," tõdeb Tammer.\nKulkalt raha tagasi\nSoome helistas ka Eesti Kultuurkapitalile, kust päris, miks on kultuuriinimesi solvava raamatu eest Rauale toetust antud. Ühtlasi kutsub ta kõiki raamatu juba ostnud loome- ja meediainimesi selle Raua kodutrepile tagasi viima. "Palun ka kultuurikapitali, mis on ikkagi Eesti visiitkaart, et see toetuse tagasi võtaks. Sest nagu tunnistas sealne töötaja, polnud nad toetuse andmisel isegi käsikirja lugenud. Nad olid nii-öelda usaldanud Rauda," räägib Soome.\nKultuurkapitali juht Raul Altmäe kinnitab, et Soome neile helistas ning oma pahameele edasi andis. "Raha läks autoristipendiumiks. Teoseid meie kindlasti tsenseerima ei hakka," ütleb Altmäe.\nMihkel Raud sai mullu kirjanduse sihtkapitalilt raamatu "Musta pori näkku" eest autoristipendiumi 10 000 krooni.\nHendrik Sal-Saller, kes Raua raamatu kohaselt suhuvõtmistest nalja armastas visata, meenutab Soomet hea sõnaga. "Mäletan teda väga hästi. Oli tõesti niisugune koloriitne kuju. Oma seksuaalseid eelistusi ta ei kuulutanud, aga tema käitumisest see suundumus välja paistis. Ta tundis suurt austust Elton Johni vastu, laulis tema laule ja minu mäletamist mööda ka saatis end klaveril," ütleb ta.\nGei-ringkondi esindav Ardi Ravalepik Raua raamatut maha ei tee. "Kuna tegemist on kirjandusliku materjaliga, siis on Raual see õigus rääkida asjadest nõnda, nagu tema neid näeb, ja selliste sõnadega, mis talle sobivad tunduvad. Raamat on tervikuna samas stiilis ning sama puuga antakse selles ühtlaselt kõigile," leiab Ravalepik.


Kas FED saab intressimäära tõusuga vältida stagflatsiooni?\nKas FED saab intressimäära tõusu abil vältida stagflatsiooni?\nMai 04, 2022 13:10\nUSA Föderaalreserv seisab tänase intressimäärade otsuse ajal silmitsi kõrge inflatsiooni ja madalama majanduskasvuga, mis kasvatab stagflatsiooni riski. Stagflatsioonist on puudu vaid kõrge tööpuudus. Siiani on töökohtade kasv USAs olnud tugev ning see nädal saame tööturu kohta veel rohkem teavet, sest täna avaldatakse ADP tööhõivenäitajad ja reedel, 6. mail mittepõllumajanduslike palgafondide näitajad.\nNäib, et maailma suurima majanduse rahapoliitika kujundajatel pole muud valikut, kui jätkata intressimäärade tõstmist, et hoida inflatsioon kontrolli all. Kas see aga leevendab inflatsiooni piisavalt, et vältida stagflatsiooni või muudab olukorra hoopiski keerulisemaks?\nSamal ajal kui USA ja maailmamajandus taastuvad pandeemiast, varjutab geopoliitilistest sündmustest tingitud inflatsioon tulevikuväljavaateid. On selge, et Föderaalreserv peab intressimäärasid tõstma, kuid kui palju võrra ei ole täpselt teada. Liiga suur ja liiga kiire tõus võib õõnestada usaldust ja vähendada investeeringuid töökohtade loomisse, mis viiks tõenäoliselt stagflatsioonini. Stagflatsioon mõjutaks USA riigivõlakirjadega seotud riske, mis tähendab, et Föderaalreservi poliitika peab kõndima noateral.\nTäna tegutsevad USA dollariga kauplejad eeldusel, et intressimäära tõus jääb vahemikku 0,5-0,75 protsenti, mis lisandub praegusele 0,5 protsendile. Igasugused üllatused tähendaksid tõenäoliselt USA dollari volatiilsust, mis on alates aasta algusest olnud tõusutrendis. Täna tuleb välja ka ISM Services'i PMI (otujuhtide indeksi) aruanne USA kohta, mis annab rohkem vihjeid majanduse tervise kohta.\nOled huvitatud fundamentaalanalüüsist? Registreeru Admiralsi tasuta veebikoolitustele!\nJätkates eurot puudutavate kauplemisuudistega, täna avaldatakse aastapõhised jaemüügi näitajad märtsi kohta ning arvatakse, et need on kasvanud 1,4 protsenti. Euroala kasvu on hoidnud tagasi konflikt Ukrainas ja inflatsioon ning sündmus võib mõjutada eurot sõltuvalt tulemustest ja kauplejate reaktsioonist neile. Eurole avaldab jätkuvalt survet tugev USA dollar ning kauplejad kaaluvad pariteedi võimalust kahe valuuta vahel.\nInvesteerimisuudiste juurde edasi liikudes, täna avaldatakse suurettevõtete nagu eBay Inc, Volkswagen (VW) St, ja Siemens Healthineers AG esimese kvartali tuluaruanded.\nLisateavet turu sentimendi ja fundamentaalanalüüsi kohta leiate Admiralsi maailmaturu uudistest.


Silvano pimestav dividenditootlus\n19. oktoober 2014 kell 13:00\nNaiste pesu kauplus Kristiine keskuses, Silvano Fashion GruppFoto: Meeli Küttim, Äripäev\nPesutootja Silvano Fashion Grupp teatas neljapäeval aktsionäride erakorralisest üldkoosolekust, kus tehakse ettepanek maksta tänavu aktsionäridele täiendavaid dividende 0,20 eurot aktsia kohta. Sel aastal on juba makstud 10 senti dividende aktsia kohta. See teeb pikaajaliste aktsionäride dividenditootluseks 16,5%. Tänavu kõige paremal S&P 500 aktsial on dividenditootlus 9%.\nSilvano proovib säilitada usaldust\nSilver Lume, väikeaktsionär\nTäiendavad dividendid rõõmustavad aktsionäre. Samas ei teata, miks selline otsus vastu võeti. Silvano aktsia on viimase aastaga oluliselt kukkunud ja seda eelkõige erinevates [Venemaa, Ukraian - toim.] riikides toimuva tõttu. Samas ettevõtte enda tulemused aktsiahinna kukkumist ei peegelda.\n20 eurosendi otsus on kindlasti tingitud sellest, et säilitada usaldust aktsionäride seas, see on nende sõnum. Ettevõtte ei saa kompenseerida aktsionäride enda riski, nad tahavad anda sõnumit, et nad tegelevad ja tahavad usaldust kasvatada. Täna aktsionärid vajavad usaldust.\nSilvano tulemused ei olnud tõesti nii head kui prognoositi, aga samas midagi katastroofilist kindlasti ei ole. Keegi ei tea, millised kolmanda kvartali tulemused tulevad, kuid pigem on see positiivne, et nad maksavad täiendavaid dividende ja ma ei taha näha seal seda, et tuleb kohe halb uudis ja üritatakse seda ennetada.\nMina hoian oma aktsiaid ja ei ole sellega spekuleerinud. Kartust, et homne päev Silvano uksed kinni paneb, ei ole. Loomulikult me kõik muretseme, sest see, mis täna nendes riikides toimub ei puuduta ainult Silvanot, see puudutab kõiki ettevõtteid, kes nendel turgudel toimetavad.\nUudise toel rallis Silvano aktsia reedel Tallinna börsil 12,35%, aktsia hind on tõusis 1,82 eurole. "Käesolev dividend kaugeltki ei kompenseeri meie pikaajalisemate investorite poolt kaotatud raha," tõdes Silvano FG juht Märt Meerits.\n"See on pigem probleem ja me anname endast maksimumi selleks, et investorid meid taas usaldama hakkaksid. Aga sellele eelnevalt peavad investorid saavutama (taas)usalduse turgude suhtes, kus Silvano tegutseb."\n20 senti aktsia kohta on rahalises vääringus ettevõtte jaoks 7,8 miljonit eurot. "Võrreldes seda raha meie vaba sularahavaruga, ei näinud me käesolevas dividendiettepanekus probleemi," märkis Meerits. "Samuti, vaadates SFG ajaloolisi dividendimakseid perioodil 2011-2012 väljamaksed toimunud summas rohkem, kui meie esialgne, juunikuus kinnitatud kasumijaotus ette nägi. Olime siis kõvasti konservatiivsemad tulevikuväljavaadete osas."\nMullu maksis Silvano aktsionäridele aktsia kohta kokku 20 senti, siis juunis tegi ettepaneku maksta 10 senti aktsia kohta. Toona muutis ettevõtte veel aktsiate tagasiostmise programmi nii, et 1. juulist 2014 kuni 30. juunini 2015 võib tagasi osta maksimaalselt miljon aktsiat. Tagasiostuprogrammi raames võib osta aktsiad kuni kahe eurose hinnaga.\nSilvano numbrid jätkavad kokku kuivamist\nEsimesel poolaastal teenis Silvano FG 54,6 miljonit eurot, mis on 20,7% vähem kui eelmisel aastal. Hulgimüügi kogukäive vähenes 24,6% võrra ja jaemüügi käive vähenes 3,7% võrra. Ettevõtte puhaskasum langes 34%.\nKontserni brutorentaablus 2014. aasta 6 kuuga paranes, moodustades 35,1%, eelmise aasta sama perioodi vastav näitaja oli 33,9%. Silvano teise kvartali müügitulu kukkus mulluselt 36,9 miljonilt eurolt 27,6 miljoni euroni, selgub firma teise kvartali vahearuandest. Brutokasum kahanes 3,4 miljonit eurot, kukkudes 9,7 miljoni euroni. Silvano müük Balti riikides tervikuna moodustas 2014. aasta 6 kuuga 1,59 miljonit eurot võrreldes 1,29 miljoni euroga eelnenud aastal.\nNaases ootuspärasele teele\nLHV ootas kevadel, et Silvano jaotaks aktsionäridele 18 senti aktsia kohta, seda vaatamata ettevõtte majandustulemuste nõrgenemisele alates 2013. aasta kolmandast kvartalist. "Tuginedes ettevõtte tugevale finantspositsioonile ja võimekusele raha genereerida pidasime seda tol hetkel pigem isegi üsna konservatiivseks ootuseks," märkis LHV vanemanalüütik Joonast Joost. "Tegelikuks väljamakseks kujunes siiski vaid 10 senti aktsia kohta, mis meie hinnangul viitas ettevõtte ettevaatlikule ja äraootavale lähenemisele nõrgenenud majanduskeskkonnas."\nSeega asjaolu, et ettevõttel on täiendavate dividendide maksmise võimekus, ei tule pangale iseenesest üllatusena. "Siiski tuleb tõdeda, et selline aasta keskel täiendavate dividendide maksmine ei ole tavapärane praktika ning pärast kevadisi ettevaatlikke dividende ei osanud me 20 sendist täiendavat dividendi novembri kuus oodata," tõdes Joost.\nLHV on oodanud, et tänavu esimesel poolaastal nähtud käibe ja kasumi langus aeglustuks kolmandas kvartalis olulisel määral. "Samas on Venemaa makromajanduslik keskkond viimastel kuudel jätkanud nõrgenemist, mis vastukaaluks räägib Silvano majandustulemuste hoogsa nõrgenemise jätkumise võimaluse poolt," märgib ta.\n"Tänaseks hetkeks on ettevõtte juhtkonnal ilmselt juba suures plaanis teada, milliseks kvartali tulemused kujunesid ning milline neist kahest stsenaariumist realiseerus." Joost leiab, et eeldatavasti oli see ka oluline sisend neljapäeval avaldatud dividendide ettepanekus. "Ilma ise tulemusi teadmata on täna keerukas anda hinnangut täiendava dividendi otsuse võimalike tagamaade kohta," tõdes ta. Viimasel neljal aastal on Silvano kolmanda kvartali tulemused avaldanud vahemikus 8-15 november.\nSwedbank ootab ka tulevikus dividende. Swedbanki analüütik Andrej Rodionov sõnul oli täiendavate dividendide ettepanek ootamatu, kuid ta ei näe selles mingit draamat. Ta selgitas, et kuna ettevõtte on juba tänavu dividende maksnud 0,1 eurot aktsia kohta, siis täiendavate dividendide jaoks tuleb raha neil vaevata.\n"Silvano on olnud helde oma aktsionäridega, makstes dividende viimastel aastatel. Usun, et Silvano on ka piisavalt võimas, et jätkata oma helde kasumi jaotamise poliitikat ka tulevikus ehk aastatel 2014-2015 0,15 eurot aktsia kohta," lausus Rodionov.\nTa lisas, et otsus maksta veel dividende võib tähendada seda, et Silvano põhiturgudel on majanduse olukord investeeringute jaoks halvenenud. "Pikemas perspektiivis on see samm aktsionäridele kasulik. Ettevõtte jätkab oma raskelt teeninud raha jagamist, pakkudes aktiivset tootlust," sõnas Rodionov. "Aga see on täpselt nii, et teod räägivad hiljem kui sõnad."\nVõimalik mitu stsenaariumi\nJaak Roosaare, väikeinvestor\nAktsionärina on ikka hea meel, kui vabalt kassas seisev raha minu taskusse jõuab, kus seda muuks otstarbeks rakendada saaks. Kas see nüüd õigustaks üle 12% aktsia hinna hüpet, siis minu meelest pigem mitte. Ehk, kellel pole soovi pikaajaliselt aktsionär olla, siis täiesti tühja koha pealt saab täna 12% rohkem raha kui eile.\nOtsuse tagamaad võivad olla erinevad. Positiivne stsenaarium on, et juhtkond arvab, et seda raha ei lähe vaja ehk tegevus on stabiilne ja saab aktsionäridele välja maksta. Eelmisel aktsionäride koosolekul pressiti juhatust selle koha pealt päris tugevalt. Neutraalne stsenaarium on, et mõnel suuraktsionäril on parasjagu raha vaja.\nMust stsenaarium on, et SFGl on peagi tulemas kehvad tulemused ja nii üritatakse aktsiat toetada, selle vastu räägib muidugi asjaolu, et ettevõttel on õigus tagasi osta veel enam kui 700 000 aktsiat ja mida madalam hind, seda parem.\nKõige mustem stsenaarium on, et SFG tütarfirma Milavitsa peagi riigistatakse ja nii proovitakse päästa, mis päästa annab. Selle vastu räägib ehk argument, et dividend on siiski vaid 0,20 eurot, mitte 0,40 või rohkem, mis teoreetiliselt ehk annaks ka välja pigistada.\nEks iga investor mõtleb oma rikutuse tasemel, kuid kui aktsia reaktsiooni vaadata, siis pigem usutakse vist positiivsemaid stsenaariume.\nDividenditootlust kommenteeriks nii, et Swedbank pakub aastasele hoiusele intressi 1%, Tartu Hoiu-Laenuühistu 6% ja Ivan Balti jaamas 100%. Risk ja tootlus käivad ikka käsikäes. Dividenditootlust peab alati vaatama ettevõtte üldiste tulemuste ja bilansi kontekstis - Läti SAF Tehnika võiks dividendiks maksta ka üle 50% turuväärtusest ja Apple võiks soovi korral ka ilmselt maksta ligi 20% dividendi (seda ilmselt siis laenurahaga finantseerides).\nPeab aga meeles pidama, et pärast dividendi väljamakset kukub ka aktsiahind alati vähemalt sama palju, nii et see eriti tark strateegia ei ole, et nüüd selle ühekordse dividendi valguses SFG-d kokku krabama hakata.\nSilvano Fashion Group finantsseis on Meeritsa hinnangul tugev. "Kogu ettevõtte tegevust finantseerime aktsionäride ja puhaskasumi arvelt. Tänavu juuni lõpus moodustas SFG Grupi rahaliste vahendite maht 17,5 miljonit eurot. "Vaadates tervikuna 2013. aastat ning 2014. aasta esimest poolt, on selge, et ettevõte suudab raha teenida ka väiksemate müügimahtude juures," tõdes Meerits.\n"Samuti on ettevõtte ümber olnud palju kära - alates majanduskeskkonna mõjudest ja lõpetades spekulatsioonidega riiklikest huvidest. SFG juhatus on olukorda jälgides vaadanud nii ettevõtte finantssuutlikkust kui ka kuulanud ära investorite kogukonna tagasiside."\nOlukorras, kus globaalses plaanis hinnatakse ettevõtteid nende potentsiaali põhiselt, tegutseb ettevõtte Meeritsa sõnul nende reaalsest olukorrast lähtuvalt ning soovivad oma investoritele lisada kindlust - seda läbi stabiilsete dividendimaksete. Juhatus on teinud oma ettepaneku nõukogule, nõukogu on ettepanekut kaalunud ja selle aktsepteerinud ning selle tulemus on täiendav kasumijaotuse ettepanek.\nSilvano kutsus kokku erakorralise aktsionäride üldkoosoleku, mis toimub 7. novembril kell 12 Radisson Blu Hotel Olümpias.


Klassikirjand - 41 õppematerjali - Annaabi.ee\n"klassikirjand" - 41 õppematerjali\nKlassikirjand „Kogemustest õpitakse“\nÖeldakse, et inimene õpib kogu elu, aga ei pruugi lollina surra. Kõik sõltub inimesest endast. Kui hästi ta omandab koolitarkusi, millisena ta näeb maailma ja kuidas ta oskab õppida sellest, mis tema ümber toimub.Kas meie kogemused teevadki meid sellisteks nagu me oleme? Me sünnime siia ilma kõik ühesugusena, aga meist saavad ik...\nKlassikirjand teemal "Isamaatunde olemusjooni tänapäeval"\nLaura Koop Kodumaa on midagi sellist, millele inimesed igapäevaselt ei mõtle. Eriti praegusel ajal, kui majandust räsib kriis, vaadatakse isamaa peale rohkem närviliselt, süüdistavalt, pettunult. ,,Kas sellist Eestit me tahtsimegi?" kõlab jutu sees üsna tihti. Ometi pole olukord nii hull, et kodumaa-armastus päriselt ära kaoks. Tekkinud...\nKlassikirjand ,,Raiskamine võtab tulevikult võimalused" Koos kiireneva elutempoga kasvavad iga päevaga ka meie tarbimine ja vajadused. Mõtlematult raisatakse loodusvarasid ning sellega võtame ka tulevikult võimalused puhtaks elukeskkonnaks ja joogiveeks. Inimesed muutuvad loodusele koormavaks. Oleks naiivne mõelda, et loodusvarad on lõ...\nKäed Mõiste all käed me peame silmas inimestele igapäevases elus väga vajalikke ning asendamatuid elundeid. Käsi vajame me peaaegu kõikjal, välja arvarud mõtlemisel. Nende puudumisel oleks inimkonna tegevusvabadus paljuski piiratud. Käte abil on inimene paljugi suuteline midagi korda saata. Arstidel on käed asendamatuteks tema töö juures. Käed aga sõltu...\nEdukuse järgi hinnatakse inimest ning sellest oleneb tema positsioon ühiskonnas. Kuid edukust mõistetakse väga erinevalt ning selle saavutamiseks ollakse väga paljuks valmis. Kuid mis siis ikkagi edukus on? Juba 19. sajandil enamasti defineeriti edukust kui rikkust. Arvatakse, et kui inimene on rikas,...\nTulevik ei ole loterii\nMõned mõtlevad, et saab mis saab ning jätavad tuleviku küsimused juhuse hooleks, kuid leidub palju ka neid, kes näevad selle nimel väga palju vaeva. 1.Tähtis on alustada tulevikku õigesti, sellepärast et kui alustada algust halvasti, pole mõtet ka ülejäänust midagi tugevat ja püsivat mõelda. Keegi ei saa kindel o...\nRaiskamine võtab tulevikult võimalused Inimesi teadvustatakse pidevalt globaalprobleemidest ning neid innustatakse säästlikult elama, aga ületarbimine jätkub samal jõul. Vähesed mõistavad, et sellega kaasnevad probleemid ka planeedi tervise seisukohalt. Inimeste laiskus muuta vanu harjumusi võib mõne aja pärast kõigile kätte maksta. Veelgi enam, kas liigne tarbimine ja raiskamine...\nLeppimine ja leppimatus\nLeppimine ja leppimatus Inimestele on antud võimalus väljendada oma emotsioone ning arvamusi. On võimalik leppida olukordadega või siis mitte. Tähtis on mõista, et kõik meie valikud mõjutavad ennekõike meid endid ning sellepärast ei tohi leppida millegagi, mis tegelikult rahulolu ei taga. Inimene peaks olema motiveeritud hoopis rohkem pingutama, sest kui julgeda näidata...\nInimene ise on oma õnne kõige suurem vaenlane\nInimene ise on oma õnne kõige suurem vaenlane Inimesed kas teavad, mida nad elult tahavad, või ei tea, ent see on üldiselt kõigile omane  soov olla õnnelik. Ei ole võimalik luua ühest õnne definitsiooni, mis on ilmselt kõigi jaoks erisugune. On olemas Andreseid, kes püüdlevad õnne poole, rabades tööd ja näevad põrguvaeva, üritades garanteerida sellega oma perele head väljav...


VEEBRUARI VELVETSUPP JA EESTI SÜNNIPÄEV — Praktiline Ajurveeda\nTalv on sellel aastal ilma lumeta, vihmane ja külm. Kui loodus on tavalisest enam tasakaalust väljas, siis oleme seda meiegi. Lihtsuse integreerimine toidulaual ja igapäevastes tegemistes aitab parimal moel tasakaalu luua.\nSobib suurepäraselt vihmase ja külma ilma õhtueineks, aga ka pidulauale!\nVõta üks keskmine nuikapsas. Koori ja tükelda kuubikuteks. Pane poti põhja 1 sl gheed ja rösti selles kergelt 1 tl peeneks hakitud ingverit ning 1/2 tl apteegitilli seemneid. Lisa nuikapsa kuubikud, sega korralikult läbi ja vala peale keedukannus kuumaks läinud vesi nii, et köögivili oleks korralikult kaetud. Aja keema, vähenda seejärel kuumust ning hauta ca 10 minutit.\nVõta pott tulelt ning valmista saumikseri või blenderiga velvetiselt vahune püree. Ettevaatust klaasist blenderiga, siia ei tohi panna kuuma suppi :) Riivi sisse pisut mahelaimi koort ning piserda veidi mahla. Maitsesta soola ja värskelt jahvatatud musta pipraga. Vahusta veelkord ning naudi südamest!\nSama suppi lõunaeineks valmistades võid lisada juurde mõnd tummisemat teravilja või head täistera pastat. Samuti võid pannil juurde grillida mõned värvilised peedid koos krõmpsuvate seemnetega. Eesti pidupäeva lauale võta lisandiks röstitud köömnetega must leib lumivalge värskelt valmistatud toorjuustu kattega ning raputa peale kuivatatud rukkilille õied. Viimased korja juba suvel oma aiast!\nKuidas tõlgendab veedalik maailmakäsitlus sünnipäeva, sellest loe lähemalt veebruarikuu uudiskirjast!\nOlen omalt poolt tänulik kui lood head KARMAT ning viitad siit artiklist saadud ideede edasi levitamisel mistahes moel algallikale!\nelukunst, toidukunst, pühad, kvaliteetaeg, kevad


Voodi – Vikipeedia\nmagamiseks mõeldud mööbliese\nVoodi (ka: säng) on magamiseks mõeldud mööbliese.\nVoodi oli kasutusel juba Vana-Egiptuses. Euroopas magati veel keskajalgi mitmekesi koos. Üksimagamine oli vaid ülikute eesõigus. Eesti vanas rehetoas magati lavatseil, pinkidel, ahju peal või põrandal. Seesugune komme kestis 19. sajandi keskpaigani, seejärel muutus eraldi voodi üldiseks.\nTämapäeval valmistatakse voodeid erinevast materjalist raamide ja madratsitega. Toodetakse nari-, kapp-, laud-, võre-, kompaktvoodeid, pesukastiga, öökappidega, ülestõstetavaid voodeid, multifunktsionaalseid voodikomplekte.\nRoostetanud narivoodid rannakaitsepatarei nr 314 ruumides Osmussaarel\n1 Voodi Eesti talus\nVoodi Eesti talusRedigeeri\nVoodit nimetati varasemal ajal Eesti eri piirkondades täiendavalt veel: ase, koigas, kravatt, oete, kripka, kroika, seeka jne.\nVoodi sai taludes tuntuks 18. sajandil. Esialgu oli voodi vaid taluperemehe ja -perenaise kasutuses. Teised pereliikmed hakkasid voodites magama peale seda, kui eluruumidena võeti kasutusele kambrid. Vanemad voodid olid lühikesed, postjalgadel ning laiade kaunistuseta külg- ja otsalaudadega, mis olid tapitud. Voodisse mineku ja voodil istumise tegi hõlpsamaks külglaua keskosa ülemise ääre sisselõige ehk kamp, otsalauad olid mõnikord kaunistusega. Voodi põhjale pandi lahtisi õlgi, mida kattis takune lina ehk sängipalakas, peaaluseks oli peapakk (hiljem padi). \n19. sajandi lõpul tulid kasutusele põhuga täidetud voodikotid, aluslinad ja padjapüürid olid kaunistatud heegelpitsiga, voodi kaeti kirjatud vaibaga. Voodeid valmistasid sageli tislerid tellimise järgi, need olid kõrgete otsalaudadega ning kaunistatud nuppude ja lõigetega, tihti värvitud. Abieluvoodid olid laiemaks tõmmatavad, kahe poole ja kuue jalaga, neid võis õhtul lahti tõmmata ja hommikul kokku panna. Lihtsamateks magamisasemeteks olid pukkidele asetatud pulk-, laud- või nöörpunutispõhjaga koikud.\n↑ Murdesõnade kaart, koigas\n↑ Murdesõnade kaart, kravatt\n↑ 4,0 4,1 Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 358\n↑ Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 242\n"Eesti talurahvaarhitektuur". Karl Tihase. Kirjastus: Kunst, Tallinn 1974.\n"Eesti talutoa sisustus". Tiina Võti. Kirjastus: Kunst, Tallinn 1984.\nVoodi Eesti Põllumajandusmuuseum\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Voodi\nTsitaadid Vikitsitaatides: Voodi\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Voodi&oldid=6008448"\nLehekülje viimane muutmine: 12. detsember 2021, 00:43\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:43, 12. detsember 2021.


Viljo Tamm Ohmygossip.ee’le: Kolisin Kanadasse, sest pidev päikese puudus mõjub masendavalt |\nViljo Tamm Ohmygossip.ee’le: Kolisin Kanadasse, sest pidev päikese puudus mõjub masendavalt\n09 Jun, 2013 by Hillar Kohv\n“Pool aastat talve ja pidev päikese puudus mõjub masendavalt. Eestis on tore esineda ja inimesed, kes sind vaatama tulevad, on toredad, kuid see ööst-öösse sõitmine ja lumes ukerdamine võtab lõpuks viimase tahtmise! Ja lõpuks saigi selleks korraks ring jälle ümber,” räägib Kanadasse kolinud Viljo Tamm Ohmygossip.ee’le.\nViljo Tamm, kuidas teil on käesolev aasta siiani möödunud ja mida põnevat sellest meenutaksite?\nKäesolev aasta on möödunud üsna sisukalt. Kõige põnevaim elamus oli vast sõit Vancouveri saarelt (British Columbia) läbi seitsme USA osariigi Torontosse (Ontario). Üksinda roolis. Ainsaks vestluskaaslaseks ja saatjaks GPS, ning Ameerika kantri-, rocki- ja muud muusikakanalid, 6 ööd-päeva, ca 5000 km. Minu jaoks oli see minu maailmarekord!\nOlete juba neli kuud elanud Kanadas. Miks te sinna läksite ja mida te seal teete?\nIlmselt väsimusest. Pool aastat talve ja pidev päikese puudus mõjub masendavalt. Eestis on tore esineda ja inimesed, kes sind vaatama tulevad, on toredad, kuid see ööst-öösse sõitmine ja lumes ukerdamine võtab lõpuks viimase tahtmise! Ja lõpuks saigi selleks korraks ring jälle ümber…\nKui võrrelda Eestit ja Kanadat, siis mis on sarnast ja mis erinevat?\nKas ööd ja päeva annab võrrelda? Pole vist mõtet pikalt heietada. Aga põhiline on see, et ümberringi on naeratavad inimesed. Ma hakkan sellega juba harjuma ja tundub, et elu polegi nii hall ja troostitu.\nMillised on kauplustes toidukaupade hinnad, millised kaubad on eriti kallid ja millised odavamad?\nToidukaupade hinnad on tunduvalt odavamad ja valik kordi mitmekülgsem. Muidugi on võimalust ka kallimat toitu osta, kuid see on üldjuhul sama, mis odavamates kettides. Kui aastaid tagasi oli alkohol ja tubakas Kanadas kallim kui Eestis, siis juba lähitulevikus pole mingit vahet. Eesti on Kanadal juba kannul. Aga teenindusest, kasvõi toidupoodides, pole vist mõtet rääkidagi. Kui oled leti ees, siis tegeletakse konkreetselt sinuga ja hoolivalt. Kuigi jah, ega need Kanada letitöötajad ka tea mis erilist palka saaks. Aga siin lihtsalt pole mossis nägusid.\nSiin muutud nagu isegi kuidagi paremaks. Ja ka naeratad…\nMillist muusikat Kanadas kuulatakse ja kas te esinete ka ise sealsele publikule ning kui esinete, siis kuidas teid vastu võetakse seal?\nKanadas kuulatakse kõike sõna otseses mõttes polkast-rokini. Kuna Kanada on multikultuurne maa, siis eriti Torontos, kus täielik rahvaste paabel, on kuulda muusikat mis on enne polkat ja pärast rokki. Ja veel kõike seda, mis selle vahel. Esimesed 3 kuud BC-s sõna otseses mõttes, puhkasin. Piisas mul Torontosse tulla, kui hakkas trall jälle pihta. Nüüdseks on juba olnud 4 esinemist. Tõsi küll, eestlastele. Ja mis seal salata, edukalt! On juba mitmed uued pakkumised. Ei lasta ka siin rahulikult elada.\nMillal meie publik võib teid esinemas taas näha?\nEi taha veksleid välja anda. Mõtlesin, et lõpetan üldse. Ehk aitab!?\nKuid mine isahane tea….\nKirjeldage palun ühte päeva Kanadas, milline see välja näeb?\nÄratus, hommikusöök, highway, töö, highway, õhtusöök, uni.\nSüdamel küll pole, kuid ärge mind veel päris ära unustage!\nÄkki veel kunagi trehvame! *:) happy


Õhurestid – Ventilatsiooniseade\nEsileht\t/ Materjalid\t/ Õhurestid\nVentilatsioonirest valge 100s\nMVMP 100s on terasest, kaetud valge (RAL9016) polümeervärviga ventilatsiooniava katte rest putukavõrguga (välismõõdud 100x100x0,8mm).\nVentilatsioonirest terasest/tsingitud 250s\nMVM 250s Zn terasest ja tsingitud ventilatsiooniava katte rest putukavõrguga (välismõõdud 250x234x0,8mm).\nVentilatsioonirest valge 250s\nMVM 250s terasest, kaetud valge (RAL9016) polümeervärviga ventilatsiooniava katte rest putukavõrguga (välismõõdud 250x234x0,8mm).\nVentilatsioonirest MR200 Ø200mm valge\nMetallist ventilatsioonirest, valge, Ø200mm.\nPisla välisrest 240 / IK / Ø100mm\n(alumiinium / võrguga)\nMürasummutav ukserest 469 Invisido\nMinimaalne ukse paksus 35mm\nStandardmõõt 730mm : efektiivne pikkus 725mm\nMürasummutav ukserest 461AK Silendo\nLihtne klõpsusüsteem kinnitamiseks\n425 mm x 48 mm\nLD-200 õhu sisse- ja väljapuhke seade\nAntud seadme näol on tegemist hea lahendusega olukorras kui kaht ventilatsioonikanali ava pole võimalik teineteisestpiisavalt kaugele paigaldada. See seade aitab sisse- ja väljapuhkeõhku eraldada, et need ei seguneks.\nLD-160 õhu sisse- ja väljapuhke seade\nLD-125 õhu sisse- ja väljapuhke seade\nVälisrest Ø160mm (must)\nMusta värvi Ø160mm, alumiiniumist vormitud tugev välisrest ventilatsiooni jaoks. Rest on varustatud tugeva terasest sääse- ja putukavõrguga. Rest on lihtsasti puhastatav (pestav).\nAlumiiniumist vormitud Ø100mm tugev välisrest ventilatsiooni jaoks, rest on varustatud linnuvõrguga. Antud resti pinnatöötlus ei sobi soolase välisõhu jaoks. Rest on lihtsasti hooldatav (pestav).\nVälisrest 160mm (hall)\nHalli värvi Ø160mm, alumiiniumist vormitud tugev välisrest ventilatsiooni jaoks. Rest on varustatud tugeva terasest sääse- ja putukavõrguga. Rest on lihtsasti puhastatav (pestav).\nVälisrest Ø125mm (hall)\nHalli värvi Ø125mm, alumiiniumist vormitud tugev välisrest ventilatsiooni jaoks. Rest on varustatud tugeva terasest sääse- ja putukavõrguga. Rest on lihtsasti puhastatav (pestav).\nVälisrest Ø125mm (must)\nMusta värvi Ø125mm, alumiiniumist vormitud tugev välisrest ventilatsiooni jaoks. Rest on varustatud tugeva terasest sääse- ja putukavõrguga. Rest on lihtsasti puhastatav (pestav).