Kui me arvestame tsükli "Amberi kroonika", siis kõik raamatud järjekorras, esimene oli kirjutatud juba 1970. aastal, mille järel Roger Zelazny jätkas edukalt kirjutamist kuni viimase raamatuni, mis ilmus 1991. aastal. Kokku loodi 10 raamatut, mis on koondatud 5 tükit kahte mahuosa. Esimeses voorus räägitakse Corwini, printsi Amberi seiklustest ja teine - tema poeg Merlin. Pärast seda kirjutasid Zelazny ja teised autorid veel palju väiksemaid lugusid sündmustest, mis toimusid ühes ja samas maailmas, ja pärast sarja esivanema surma sai John Betancourt veel viis rohkem raamatuid, mis väidetavalt põhinesid Zelazni enda projektidel.\nKogu maailm on paralleelne reaalsusega, peegeldades üht ainsat tõelist maailma - Amber. Nende vahel saab reisida ainult need inimesed, kellel on selle maailma kuninglik perekond. Ja mitte lihtsalt reisida, vaid ka valida täpselt koht, kuhu nad tahavad, vaid kujutan ette seda. See on täpselt nii, nagu Zelazny Roger ette kujutas "Amberi kroonikad". Raamatud on korraldatud nii, et lugeja saab sellest kõik, kui lugu areneb.\nEsimeses raamatus pealkirjaga "Üheksa kollase kuninga printsessi" räägitakse, kuidas peategelane Corwin, üks pärilikest Amberi vürstidest, kaotas oma mälu, ta sai tagasi, püüdis võtta oma vennast Ericist Amberi trooni, püüdis ta pimedaks ja visati vanglasse . Tänu fantastilistele taaselustamisele, mis on omane kõigile kuninglikele perekonnaliikmetele, hakkab mõne aja pärast Corwin taastama nägemuse ja suudab vangistusest põgeneda. Nii lõpeb esimene osa, mis sisaldub "Kuninga kroonikas".\nRaamatud jätkatakse järgmise tööga "Guns of Avalon." Selles osas leiab evakuatsiooniprotsessi peategelane pulbri, mis suudab mängida ampullipüstolile kuuluvat püssirooli (esialgne pulber ei tööta seal, kuna füüsika- ja keemiaalased seadused erinevates maailmades on mõnevõrra erinevad). Loob armee tulirelvadega ja läheb tormima esialgse maailma. Sihtkoha jõudmiseks õpib Corwin, et Amber on praegu võitlevad jõhkra sõjaga mõned deemonid. Olles teinud kõige raskemat valikut, aitab ta ikkagi Amberi armee ohtu hävitada. Lahingus sureb Corwini peamine vaenlane, tema vend Eric, kes praegusel hetkel auk oli. Tegelikult lõpetab see teose teise osa "Amberi kroonikad".\nJärgmise raamatu nimetuseks on "Unicorn Sign". Selles osas ühineb kogu perekond vaenlase vastu võitlemisega, kuid endised erinevused ei ole unustatud ja neid on esmatähtis vaid veidi nihkunud.\nNeljandat raamatut nimetatakse "Oberoni käteks". Selles osas selgitatakse palju varem arusaamatuid asju, ilmnevad saladused ja saladused. Raamatu lõpus otsustab Corwin iseseisvalt taastada eelmises osas kahjustatud Amber Labyrinth Randome poja vere abiga.\nEsimese teose viimane raamat on nn "kaos hoov". Seal oberoni perekonna isa naaseb aujärjele, kes varem kadus, teadmata, kus algab sõda Chaos kogudusega ja püütakse parandada Labürindi. Raamatu lõpus saab Random kuningaks, ja Corwin läheb teistesse maailmadesse, et mõelda kõike, mis temaga juhtus.\nJärgmine maht, ka viiest raamatust, viitab tsükli "Amberi kroonikad." Raamatud algavad "Destiny kaardi" tööga. Siin on lugu juba Corwini poja - Merliini poja nimel. Amberis, lõpuks, maailm, kõik on vaikne, lõpetab peategelane õpingud ülikoolis ja püüab leida oma isa, edastades oma uue leiutise. Teine raamat, mida nimetatakse "Amber'i vereks", algab asjaoluga, et Merlinit vangitakse spetsiaalses koobas, kus tema maagia ei tööta. Sellest hoolimata suudab ta põgeneda. Kohe kohtab ta uut vaenlast, mis on väga palju tsüklis "Amberi kroonika". Raamatud jätkuvad kolmas töö "Kaks märki". Seal Merlin elab sürrealistlikus maailmas, mis on LSD-i mõju all oleva venna Luke'i kujutlusvõime. Siis põgeneb ta edukalt ja lööb maagilise kindluse "Neli maailma maailma eestkostja". Neljandas raamatus "Varjude rüütel" ilmnes paljusid saladusi ja saladusi, mida lugeja ei mõelnud varem. Lisaks sellele on Merlinil valik - Logrus või Labürint. Teise mahu viimane raamat "Chaos prints" on kogu tsükli lõpuleviimine, kuigi see tähendab jätkamise võimalust.\nLisaks ülalnimetatud isikutele on seeria "Kuninglikud kroonikad" teised, tegelikult pole raamatuid järjekorras. Mõned neist on väidetavalt eelajalooline, räägivad sellest, mis varem oli Amberis, teisi - üldiselt üksikute lugusid, millel ei ole mingit seost peamise tsükli ja jutustavad ühes ja samas universumis aset leidvate erinevate sündmuste kohta.\nÜldiselt on see tsükkel, milles loeb ainult 10 tööd, mille on kirjutanud Roger Zelazny ise. Ülejäänud on kas teiste autorite töö, kellele meeldis üldine idee, mis tegelikult võimaldab kirjutada midagi, kuna maailmade ja nende liikide arv ei piirdu midagi ega ka Zhelazni endi kaasautorite tööd, mis ei ole otseselt seotud kirjeldatud sündmustega. Kõige vastuolulisemat teemat võib pidada viiest raamatust Betancourt'ile, sest vaatamata oma avaldustele, et nad on kirjutatud Roger ise väljavõttel, mida tal lihtsalt ei olnud aega lugeda ja avaldada, siis Zelazni lesk väidab teisiti.\nRaamat "Cats-Warriors", et (Erin Hunter)\nBaleriinid musta kaasaegse moe. Valik eeskirjad, stiili soovitused\nKonkurentsi määratlus ja tüübid


Volgaklubi foorum :: Vaata teemat - 06.01.2007 Viimsi\nPostitatud: E jaan 08, 2007 7:15 pm Postita teema: 06.01.2007 Viimsi\nErinevalt sm. Taskust, kellel on ilmselt Egiptimaal sooja ilma ja odavat bensiini, võtsime meie rõskes sügisõhus oma masinatesse ligi euro maksvat kütust ja kohtusime laupäeval Tallinnas.\nSm. gazik ja siinkirjutaja jõudsid Lõunaregioonidest päälinna kümne paiku, mis oli selgelt liiga vara ja seetõttu külastasime üht meeletut varuosapoodi kuskil Mustamäel. Pood asus tornmaja keldris ja kui mõni pätt olekski eelmisel ööl selle uksest sisse tunginud, oleks ta tänaseni lootusetu pilguga ekslemas neis katakombides, millesse poemüüja meid lahkesti juhatas. Igatahes väärt pood oli. Tutikas VAZ 2103 mootor - 9000 kr. Müügil oli ka pool Samarat ja Žiguli armatuurlaud. Vali ja osta.\nJärgmine number meie kontserdis oli ühes seltsimeeste Tihhonovi, metalliotsija ja Mirskiga Kadaka turu külastus. Znakke jagus kõigile.\nPõhiürituse kohtumispaigaks oli kell 12 Viimsi Statoil. Täpselt õigel ajal ehk 15 minutit varem saabusid sm. Klabunov perega, Grupp Seltsimehi, sm. Jaamakorraldaja ning sm. helitehnik. Viibis Kuusalu Autobaasi esindus. Nemad viibisid lausa nii kaua, et läksimegi ära näitust vaatama ja seltsimehed tulid omal käel järgi.\nVaatamist jätkus. Ütleme nii, et Eestis ilusaid autosid jagub. Mõnel pool rohkemgi kui üks. Seltsimees, kelle juures me viibisime, jutustas oma tegemistest, autode ehitamisest ja nii need tunnid tema hubases näitusesaalis ja garaažis veel valmivate eksponaatide kõrval möödusid.\nPostitatud: T jaan 09, 2007 10:44 am Postita teema:\nMa vajan südame operatsiooni nüüd. Poleks julgenud unistadagi sellisest garaazist Eestis.\nPostitatud: T jaan 09, 2007 11:40 am Postita teema:\nKohe pärast asja avalikuks tulemist pidin hakkama vastama telefonikõnedele, et millega tegu ja ega see kõik ometi "pluff" ei ole.\nTegu ei ole väljamõeldisega ning "netist tõmmatud fotodega kellegi naftavenelase garaazist". Kuna omanik ei teinud enda isikust ega kollektsioonist mingit saladust, siis teadmiseks, et tegu on autokollektsionäär Mati Heinsar erakoguga. Suure tõenäosusega (kui mitte kindlalt) on tegemist eksklusiivseima ja täiuslikuma Nõukogude autode kollektsiooniga Eestis.\nNäituseruumis on väljas nii restaureeritud autod, kui restaureerimise ootel autod. Valmis autod säravad nagu kroonjuveelid ning kvaliteedis pole järelendmisi tehtud. Kõik autod on värvitud ajastukohastesse värvitoonidesse ning seest viimistletud tõetruu polsterdusega. Kroom on uus ja plekid sirged. Mingeid maitsetuid "uuendusi" nagu nahksalong ja DVD+LCD+CD+GSM+... mida iganes ... nendel autodel ei kohta.\nKollektsioonis on üsna täiuslik GAZ autode rivi, millest mõned on väga rariteetsed. Näiteks tavalise M20 Pobeda kõrval üliharuldane M20 kabriolett ning mitte vähem ihaldatud M72 4x4 Pobeda. Volgadest on esindatud pea kõik mudelid. Gaz 21 I, II ja III seeriad, Gaz 22, Gaz 24, 2402, 3102. Suvisel Vanade Volgade kokkutulekul võitsid Hr. Heinsar'e Volgad G21 I seeria ja II seeria mudelite arvestuses esikohad.\nLisaks Volgadele ja Pobedadele on esindatud ka valik sapakaid, Moskvits 403 ja haruldane 410 4x4, tagaveolise Lada esimene ja viimane põlvkond. Esindusautode rivis on valmimisjärgus Gaz 12 ZIM, restaureeritud Gaz 13 Tšaika ning tööde järjekorras ootab Gaz 14 Tšaika. Maastikuautode esidus ei piirdunud mainitud 4x4 sõiduautodega. Sinna mahtus veel Gaz 63, Gaz 67 ja Gaz 69. Ja tegelikult ei ole ka seegi loetelu kaugeltki lõplik. Huvitavaid eksponaate on ettevalmistamisel veelgi.\nOli mida vaadata. Neile, kes ise autode taastamsiega tegelevad pakkus lisaks autodele huvi ka köögipool. Ehk pooleli olevad projektid ja töökoda ise. Autode komplekteerimise ruumist sai nii mõnegi hea idee, kuidas enda tööd paremini korraldada või kuidas mõnda asja tegelikult PEAKS tegema.\nJa pilte sellest tõotatud maast pole kunagi liiga palju.\nViimati muudetud Sm.Tihhonov poolt (T jaan 09, 2007 12:33 pm), kokku muudetud 1 korda\nPostitatud: T jaan 09, 2007 12:23 pm Postita teema:\nAntud üritusest jäid kustumatud mälestused, positiivsed ja kustumatud.\nKogu seda ilu täiendas minu silmis hea ja avatud suhtumine külalistesse. Huvitav oli kuulata just restaureerimise köögipoolsei toimetamisi, märksõnadeks värvitööde korraldamine ja poltide tsinkimine.\nMinu eksrta-special huvi muidugi kastiriiulite suhtes - geniaalne lahendus varuosade süstemaatiliseks hoiustamiseks. Ütleme nii, et motivatsiooni jätkus. Polnud vajagi mingit tomativõileiba, järgmisel päeval läksime garaaži ja tuiskasime ühe volga värskelt mustaks.\nPostitatud: T jaan 09, 2007 12:53 pm Postita teema:\nKuusalu Autobaasi loominguline kollektiiv palub samuti tänada kutsujaid ja kõiki koosviibijaid.\nSaime üle loomingulisest kriisist, samal õhtul parandasime pooled nõukogude autod ära, soovime soetada heas korras GAZ 13 ja samas müüme laiale soovijaskonnale hõbedase import turismiauto Mercedes Benz 450 SLC, sest nõukogude tehnika headuses saime piisavalt kinnitust ja välismaistele eputamise autodele meie südames enam kohta ei ole.\nPostitatud: T jaan 09, 2007 10:58 pm Postita teema:\nTäna päeval võttis ühendust kollektsiooni omanik Mati Heinsar, kes palus omalt poolt tänada kõiki, kes leidsid võimaluse teda külastada. Ühtlasi palus ta kindlasti ära mainida, et Volgaseltsi kollektiiv jättis talle väga positiivse ja sõbraliku mulje ja ilmselt viivad meie teed edaspidigi kokku.\nSeega respekt kõigile, kes suutsid end piisavalt kontrollida, et ei aheldanud end afektiseisundis Tsaika ukselingi külge kinni ja ei neelanud võtit alla.\nPostitatud: T jaan 09, 2007 11:04 pm Postita teema:\nJaa, päev täis ilusaid znakke...\nPostitatud: K jaan 10, 2007 8:04 pm Postita teema:\nIlmselt olin pärast külastust näost sama valge kui nähtud garaaži seinad. Seltsimeestele sai muidugi öeldud, et esiveolises istumine ajas iiveldama... Lähen koju ja värvin oma garaaži ka seestpoolt valgeks, ehk hakkab parem.\nD. Metallov. Higistab.


Teisenda erg/cm² mõõtühikuks N/cm (Pindpinevus)\nKui palju on N/cm ühes erg/cm²?\n1 erg/cm² = 0,000 01 N/cm - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada erg/cm² mõõtühikuks N/cm teisendamiseks.\nTeisenda erg/cm² mõõtühikuks N/cm:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '630 erg/cm2'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindpinevus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '63 erg/cm2 na N/cm' või '34 erg/cm2 to N/cm' või '37 erg/cm2 -> N/cm' või '19 erg/cm2 = N/cm'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(20 * 59) erg/cm2'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '630 erg/cm2 + 1890 N/cm' või '38mm x 77cm x 36dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


9. tsooni apelsinipuud Kuidas kasvatada apelsine 9. tsoonis (Aiandus Kuidas) | Kasulik teave ja aianduse näpunäited. Professionaalne aedniku ajaveeb!\nKoduleht » Aiandus Kuidas » 9. tsooni apelsinipuud Kuidas kasvatada apelsine 9. tsoonis\nJah, tsitruselisi on 9. tsoonis ohtralt ja selleks on mitmeid põhjuseid. Esiteks mõjutavad seda soojusvööd ilm nii rannikualade kui ka sisemised ilmastikuolud. Kuiv, kuum õhk on tavaline päev, kuid jahe niiske õhk surutakse rannikult sisemaale. Selle tulemuseks on haruldaste talvekülmadega kuumad suved.\n9. tsooni aednikud võivad oodata kasvuperioodi, mis algab veebruari lõpus ja kestab detsembrikuuni. Talvitemperatuurid võivad olla vahemikus 28-18 F. (-2 kuni -8 ° C), kuid tsoon 9 võtab harva külma. Samuti on novembrist aprillini rohkesti vihma, keskmiselt 2 tolli (5 cm) kuus. Viimaseks on selles piirkonnas väga kuumad suved, kus kasvuperioodi kõrgperioodil on püsiv päikesepaiste. Kõik see annab täiuslikud tingimused apelsinipuude kasvatamiseks 9. tsoonis. Selles piirkonnas sobivad mitut tüüpi apelsinipuud.\n9. tsoonis kasvavad oranžid sordid\nMagusad apelsinid vajavad suhkrute moodustamiseks palju kuumust, muutes 9. tsooni apelsinid ühed magusamateks. Tõenäoliselt on kõige tuntum 9. tsoonis kasvatatud apelsin Valencia. See populaarne apelsinimahl kannab vilja soojemates piirkondades juba märtsis ja pisut jahedamates piirkondades juuli. Suurus on lähedane õhukese nahaga pesapalli omale. Valencia apelsinid on peaaegu seemneteta. Mõnede Valencia kultivaride hulka kuuluvad delta, Midknight ja Rhode Red.\nTeine populaarne apelsini sort, naba, on söödav apelsin, mida saab kasvatada Floridas ja Texases. Varase valmimisega on viljad tavaliselt seemneteta. Samuti on punane naba, mille viljaliha on punase greibi värvi. Cara Cara apelsinid on roosilise tooniga ja neid võib kasvatada ka Californias 9. tsoonis.\nAnanassiapelsinid küpsevad hiljem kui Valencia apelsinid ja naba. Nad on Floridas keskmise hooaja keskmised apelsinid, heledad, õhukese nahaga, kuid seemnetega. Need on suurepärased apelsinimahlad.\nAmbersweet apelsinid maitsevad nagu mahe mandariin. Need hõlpsasti kooritavad ja läbilõikelised apelsinid on suurepärane C-vitamiini ja kiudainete allikas. Hamliini apelsinid on keskmise suurusega, ümarad kuni ovaalsed, ühtlase, õhukese koorega. Suurepärane mahla apelsin ka Hamlini apelsinid on tavaliselt seemneteta.\nKuidas kasvatada apelsine 9. tsoonis\nTsitruspuudele ei meeldi “märjad jalad” (märjad juured), seetõttu on oluline istutada neid hästi kuivendava pinnasega alale. Florida liivane muld vastab sellele nõudele suurepäraselt. Valige sait, mis võtab suurema osa päevast päikest.\nPuhastage istutuskoht umbrohtude, rohtude või muude taimede kahjustuste eest. Puhastage puude istutuskoha ümber läbimõõt 3 jalga (91 cm). Kui puu juured on juurtega seotud ja kasvavad ringis, tehke paar vertikaalset kaldkriipsu läbi juurepalli, et see lahti saada. Enne istutamist leota juurepall vees.\nIstutage puu auku, mis on kolm korda laiem kui juurepall, kuid mitte sügavamale kui selle konteiner.\nKastke puu, kui see on istutatud. Jätkake jootmist ülepäeviti esimese 3 nädala jooksul. Kui puu on tärganud, kastke seda sõltuvalt ilmast üks kord nädalas. Väetada kevadel, suvel ja varasügisel sidrunväetisega.\nPeale ristunud jäsemete, haige või surnud puidu eemaldamise ei pea apelsine tegelikult kärpima ja need kasvavad õitsenguks, kui neid looduslikult kasvama jätta.


TOIDULISANDID - MõJU, KASUTAMINE JA RISKID - RAVIM\nToidulisandid "Toitainete kontsentraadid" on toitainete kontsentraadid, mida saab lisaks üldisele toitumisele võtta ka doseeritult (nt tableti, kapsli või pulbrina). Need tagavad ainevahetuse optimaalse varustamise toitainete ja toimeainetega, näiteks vitamiinide või mineraalide ja kiudainetega, kuid neil ei tohi olla mingit terapeutilist kasu.\nToidulisandid varustavad ainevahetust optimaalselt toitainete ja toimeainetega, näiteks vitamiinide või mineraalide ja kiudainetega, kuid neil ei tohi olla mingit terapeutilist kasu.\nJuriidiliselt nad on Toidulisandid mis on määratud toidule ja kuuluvad seega Saksamaa toidu- ja söödaseadustiku (LFGB) sätete alla; lubatud mineraalid ja vitamiinid on loetletud toidulisandi määruses.\nTeatud toidulisanditel on nende toitumis- ja füsioloogilise mõju tõttu ka ravimite omadused. Toidulisandite määruse kohaselt võivad koostisosad sisaldada vaid toidulispetsiifilisi tooraineid vastavalt LFGB-le.\nSellest hoolimata püüavad paljud tootjad müüa tooteid toidulisanditena, mis tuleb tegelikult ravimitele seaduslikult määrata.\nKoostisosad Toidulisandid võib täita olulist kasu inimese ainevahetusele; Konkreetset väidet tõhususe kohta pole siiski võimalik teha, kuna ainetel on inimestel erinev toime. Teatud inimrühmadele, kellel on suurenenud vajadus toitainete järele, võivad toidulisandid kindlasti olla kasulikud, kui üldine toitumine ei paku piisavalt toitaineid ja seetõttu tuleb energiavarustust toetada.\nToitainete ja vitamiinide ebapiisav pakkumine põhjustab hormoonide ja ensüümide aktiivsuse vähenemist, tagajärjed on siis väsimus, kurnatus ja energiapuudus ning sellest tulenev jõudluse vähenemine. See kehtib ennekõike rasedate, laste ja noorukite, eakate, krooniliselt haigete või võistlussportlaste kohta. Sõltuvalt elufaasist või füüsilisest koormast ja sellega seotud energiatarbimisest vajavad nad rohkem vitamiine ja toitaineid; mõnel juhul võib see olla isegi kaks korda tavalisem nõue.\nVaatamata tasakaalustatud toitumisele võib selle suurenenud vajaduse rahuldamine olla igapäevases praktikas sageli keeruline, nii et sel juhul saab toidulisandeid mõistlikult kasutada. Seenioride puhul on ka see, et toitainete üldist tarbimist piirab sageli ravimite kasutamine ja seetõttu tuleks lisaks üldisele toitumisele võtta toidulisandeid.\nTaimsed, looduslikud ja keemilised toidulisandid\nSisse Toidulisandid võib leida mitmesuguseid aineid, mis on organismile asendamatud. Lisaks vitamiinidele on need kiudained, mineraalid, mikroelemendid või rasv- ja aminohapped.\nReeglina tuleb neid võtta kontsentreeritud kujul tablettide või kapslitena, mõnikord ka pulbrina. Nendes pakutakse mõlemat üksikut toimeainet monopreparaadina, kuid sageli ka kombineeritud preparaadis erinevaid, nii et kombineeritud tarbimine on võimalik ilma suure hulga erinevate toodeteta.\nKuna need on määratud toidule, on need kauplustes vabalt saadaval, kuid nendega peab olema kaasas soovitusliku päevase tarbimise märge. Efekti saavutamiseks tuleb toidulisandeid tavaliselt võtta pikema aja jooksul; kui toitainetest on pidevalt puudust, tuleks neid alaliselt võtta.\nKui võtta Toidulisandid siiski on ka riske ja kõrvalmõjusid, millega tuleks arvestada. Kui tasakaalustatud toitumine katab juba toitainete vajaduse, põhjustab täiendava toidulisandi võtmine üledoosi, mis võib kahjustada tervist.\nTeatavate toimeainete soovitatud maksimaalse koguse ületamine põhjustab neerukivide ja vererõhu (kaltsiumi) langust, aeglast südamelööke ja neerufunktsiooni kahjustust (magneesium) ning luude katlakivistumist (D-vitamiin). Toidulisandite üleannustamise ohtu ei tohiks alahinnata, seetõttu ei tohiks neid võtta hooletult.\nSilte: Haridus Patogeeni Hügieeni Ja Cleanliness-\nToidulisandid on toitainete kontsentraadid, mida saab lisaks üldisele toitumisele võtta ka doseeritud kujul (nt tablettide, kapslite või pulbrina). Nende eesmärk on optimeerida ainevahetust toitainete ja toimeainetega, näiteks\nCopyright 2022 https://healthandmedicineinfo.com Toidulisandid


Riisipere mõisa mainitakse esmakordselt 1390. aastate paiku ning ta on oma nime saanud Taani kuninga vasallidelt Risbitheritelt. 1493. aastal sai mõisakoha omanikuks Helena Weckebrodt, kes oli abielus Hans von Uexkülliga. Hans von Uexküll olevat olnud Nissi kabeli rajajaks, mis oli ka ühtlasi Riisipere mõisa kodukabeliks. Nende poeg, Johann von Uexküll, sai "kuulsaks" sellega, et ta hukati Tallinnas Harju väravate vahel, oma mõisa valdustest ärakaranud talupoja tapmise eest. Järgnevatel aastasadadel on omanikeks olnud erinevad aadliperekonnad - von Taube, von Bistram. 1791. aastal saab mõisa omanikuks Peter Gustav von Stackelberg, seda oma ema, Anna Wilhelmine von Stackelbergi (sünd. von Bistram) kaudu, kes oma eluajal loovutab vanematelt saadud mõisad oma lastele. Stackelbergidega seondubki selle mõisa ehitusajaloo kõige põnevam etapp, mis on veel tänapäevani nähtav.\nVana-Riispere mõis 1895. aastal. Allikas: EAA.1414.2.90.10\nPeter Gustav von Stackelberg (1762-1826) abiellus 1793. aastal Haapsalus Hiiumaalt, Putkaste mõisast pärit Magdalena Christina Augusta von Ungern-Sternbergiga (1777-1840). Kuna Peter Gustav oli paar aastat varem saanud oma emalt Riisipere mõisa, siis asuvad nad sinna elama ja juba järgmisel aastal sünnib neil esimene tütar.\nTolleaegsest ehitistest saab ülevaate mõisa ajaloolises õiendis, mille kohaselt on mõisasüdames härrastemaja, kaks väiksemat häärberit ja kaks viljarehte puidust hooned. Mõned hooned - viinaköök, veel kaks häärberit, vesiveski, hobusetall, karjaõu, ait, linnaserehi ja viljaküün, olid kiviehitised. Samuti oli puithooned ülekaalus Vana-Riisipere mõisas. Tuluallikaks oli viina põletus, mõisale kuulus viis kõrtsi. Lisatuluallikaks oli kangakudumine. Peter Gustavi abielu oli erakordselt lasterikas, neil sündis 15 last - pea iga aasta-paari tagant sündis perre uus laps. Viimane laps sündis perre 1814. aastal, kui mõisaproua oli 37-aastane. 1808. aastal ostis Peter Gustav ka läheduses oleva Pajaka mõisa (hävis 1933. aastal tulekahjus). Praeguse Riisipere mõis peahoone ehitust alustati 1818. aastal ning see valmis 1821. aastaks. Ka on teada, et 1820. aastal võttis Peter Gustav suurema summa krediidikassalt laenu, kuigi pole teada mis tarbeks see kulutati, siis võib oletada, et küllap see ka uue peahoone ehituseks läks. Peter Gustav ei saanud oma uues majas kaua elada, ta suri juba 1826. aastal, olles 64. aastane. Peter Gustav von Stackelbergi pärija oli tema lesk, kes loobus mõisatest laste kasuks, endale jättis ta vaid Hiiumaal oleva Putkaste mõisa. Riisipere mõisa sai nende kõige vanem poeg Karl Otto von Stackelberg (1797-1865).\nKarl Otto von Stackelberg (1797-1865) ja tema abikaasa, Magdalene von Stackelberg, sünd. Ungern-Sterberg. Allikas: EAA.1414.2.59.8\nMõisasüda 1868. aastal. Allikas: EAA 2486-3-27\n1865. aastal Karl Otto suri ning tema lesk Magdalena loobus valdusest oma vanima poja Karl Otto Konstantin von Stackelbergi (1826-1894) kasuks. Karl Otto Konstantini esimene abikaasa Julie von Sievers suri 1863. aastal tüüfusesse ja temast jäi maha kaks tütart - aastane Benedikta (Benita) ja kolmeaastane Helene.\nHelene ja Benedikta von Stackelberg. Allikas: EAA.1862.4.184.1\nHarriet von Stackelberg (Stern). Allikas: EAA.1674.3.1024.1\nKuna pärimisõigus liikus meesliini pidi ja Konstantinil poegi polnud, siis ta määras oma pärijaks vennapoja Friedrich Karl Otto Adam von Stackelbergi (1861-1916), kes sai mõisa omanikuks 1897. aastal. Friedrich oli ka Suure-Lähtru mõisnik ning ta oli abielus Aaspere mõisast pärit Adina Helene Fanny von Dellingshauseniga. Sellest ajast kui nemad Riisiperes elasid on teada ka üks kummituslugu. Adina ja Friedrichi üks tütardest olevat surnud üsna noores eas ning hiljem on nähtud seda noort tütarlast mitmeid kordi mõisas kummitamas. Üks mõisa toatüdruk olevat teda kohanud mitmeid kordi peahoones kõndimas, esimesel korral arvanud ta olevat külaline. Ka olevat valges saalis üks aken kinni müüritud peale tütre surma. Need lood on jäänud rahvapärimusse läbi teenijate mälestuste ning rohkem saab nendest lugeda raamatust "Mõisalegendid".\nAdina von Stackelberg Aaspere mõisas. Allikas: EAA.1423.1.194.9\nVeel oma eluajal andis Friedrich mõisa üle oma pojale Karl Otto von Stackelbergile (1894-...) kes jäi mõisa viimaseks omanikuks enne võõrandamist. Peale mõisa võõrandamist elasid Stackelbergid edasi Vana-Riisipere mõisas, kust nad 1939. aastal Saksamaale lahkusid.\nSöögisaal. Postkaart paruness Dellingshausenile, postitemplil kuupäev 25.12.1913. Allikas: EAA.1423.1.194.153\nRiisipere mõisa peahoonet loetakse klassitsistliku arhitektuuri tippteoseks. Peahoone sarnaneb üldkompositsioonilt kõige enam Tapa mõisaga (hävinenud) ning ka Aaspere mõisaga. Aiafassaadile lisati 19. saj II poolel puitpitsdekooriga veranda (hävinenud) ning esifassaadil asus sammaste vahel kivikonsoolidele toetuv pikk metallrinnatisega rõdu (samuti hävinenud).\nEsifassaad 2013. aastal\nMõisa peauksest sisenedes on esimeseks ruumiks poolümar skulptuurniššidega vestibüül kust viib marmortrepp peakorrusele. Põhikorrusel on mitmeid saale - kõige suurem ja uhkem nn. Valge saal (enne ja praegu), ümmarguse põhiplaani ja väga uhke laega kuppelsaal (enne ja praegu), mida kasutati esivanemate galeriina. Kuppelsaalis oli ka neobarokne kamin-ahi, mis tõenäoliselt pärines 19. või 20. sajandist. Lisaks ka söögituba ja üks väiksem sammastega saal. Söögitoa kõrval on üks väiksem tuba, mis võis olla serveerimistuba, kuna seal on alles sisseehitatud seinakapid. Pööningukorrusel võisid olla teenijatetoad, seal oli mõnes kohas säilinud tagasihoidliku mustriga bordüür.\nII korruse põhiplaan on J. Maiste raamatust "Eestimaa mõisad" (lk 263), täiendatud ruumide paigutuse osas\n1958. aasta remont- ja restaureerimistööde aruandest selgus, et algselt oli valge saal pastelsetes toonides (rohekasvalge, helehall, uksed-aknad sinakasvalged). Välisfassaad oli algselt ookerkollane, sokkel sinakashall.\nInterjöör 2013. aastal\nAmetlikult avati Riisiperes väikelastekodu 1921. aastal. Esialgu elas seal 50 last, ajapikku laste arv kasvas ning 1933. aastal elas seal juba 200 last. Lastekodu tarbeks tehti ka mitmeid ümberehitusi - rajati ruumikas söögisaal ja köögiruumid, seati sisse veevärk ja elektrivalgustus. Lastekodul oli kolme normaaltalu suurune majapidamine, õppetöökojad, 6-klassine algkool. Riisipere mõisa lastekodu varasemat perioodi on veidi kirjeldatud raamatus "Tänavapoiss", autoriks Ralf Kaup.\n1982. aastal kolis mõisast lastekodu välja ning maja seisis üle 30 aasta ilma kasutuseta. Vahest harva kasutati seda filmivõteteks, kontserdisaaliks aga see oli ka kõik. 1999. aasta Eesti Ekspressis ilmus väike uudis selle kohta, et Riisipere mõisal on uued omanikud, kellest 3 Eestist ja üks Ameerika Ühendriikidest ning mõningaid töid tol ajal ka tehti, kuid ei midagi suurt. Viimastel üksindusaastatel hoidis majal silma peal üks kohalik härra ning heade juhuste kokkulangemisel oli võimalik isegi sinna sisse pääseda. 2012. aasta kevadel olid omanikeks Eesti päritolu vene ärimehed, kuid mõne aja pärast oli mõis jälle müüki pandud. Hinnaks oli tol korral muljetavaldavad 350 000 eurot.\n2015. aasta sügisel oli kuulda, et Riisipere mõis on saanud endale asjaliku omaniku ning käimas on mõisa renoveerimistööd. Esmalt alustati mõisa katuse parandamisest ja fassaaditöödest. Mõisa katusekandekonstruktsioonid restaureeritakse ja katusel kasutatakse Eestis veel üsna uudset lahendust - täistsinki, mis pidi olema pikemalt hooldusvaba. Fassaaditöid teostas KAR-Grupp ning nende sotsiaalmeedia lehel näeb ka killukest tehtud tööst. Mitteametlikke kanaleid pidi on kuulda olnud, et mõisa pidi tulema hotell - elame, näeme. Aeg-ajalt on näha FB Eesti Mõisate grupi kaudu pilte ennistustöödest. 2016. aasta suvel sai fassaad uue ja värskema kihi ning jätkuvad sisetööd.\nRiisipere peahoone tagafassaad 2012. aastal\nLehel Ajapaik on galerii, kus on mõisast nii uuemaid kui vanemaid pilte. Isegi mulle olid mõned pildid täiesti uued. Eriti huvitav pilt on tehtud söögisaalist, kus teener seisab tikksirgelt laua kõrval.\nRiisipere mõisa ajalooline õiend, köide I ja II


Kirjandusmaailm — Sirp\nLeipzigi raamatumessi Euroopa rahvaste üksteisemõistmise auhinna pälvis sel aastal horvaadi kirjanik ning ajakirjanik Slavenka Drakulić. Nagu märgib Saksa Raamatukaubandus oma vastavasisulises pressiteates, määrati auhind Drakulićile just eeskätt raamatu ?Kedagi polnud selle juures ? sõjakuriteod Balkanil kohtu ees? eest. Raamat toob esiplaanile kaks põhiteemat: banaalsus ja kurjus Euroopa XX sajandi suurte motiividena ning terrori ja terroriseerimise psühholoogia tänapäeva maailma keskse probleemina. Kirjanik käis mitme kuu jooksul kohtuistungeil nii Horvaatias kui rahvusvahelise sõjakuritegude tribunali juures Haagis ning antud raamat kujutab endast nähtu ning kogetu üleskirjutust. See on nii jada portreid kui ka nende elulugude kriitiline analüüs, püüe leida vastus küsimusele, kuidas inimesest saab sõjas see, kes ta seal on. Samas leiab analüüsimist ka hulk kohtuasju, oluline koht on Horvaatia, Bosnia ning Serbia ühiskondlike suhete lahkamisel.\nUngari päritolu inglise luuletaja George Szirtes pälvis selleaastase T. S. Elioti luuleauhinna, mis antakse parimale Suurbritannias ja Iirimaal aasta jooksul ilmunud luulekogu autorile ja millega kaasneb t?ekk 10 000 naelale. Tema tööd kirjeldas ?ürii kui ?briljantselt virtuoosset kogu sügavalt läbitunnetatud luuletustest, mille sisuks nihestuse poolt tekitatud isiklikud tagasipõrked?. ?ürii esimees Douglas Dunn ütles, et ?ürii on sügavalt liigutatud Szirtesi poolt esile toodud formaalse surve erilisest määrast tema mälu ning unustamise võimatust käsitlevates luuletustes.\nSel aastal pälvib Hans Christian Anderseni preemia Günter Grass, auhind antakse laureaadile üle 2. aprillil Odenses muinasjutuvestja 200. sünniaastapäeval. Grass rõõmustab väga selle auhinna üle, sest tunneb suurt sidet Anderseni jutustamisstiiliga. Grass pälvib preemia muude teenete hulgas ka 2004. aastal ilmavalgust näinud raamatu ?Der Schatten ? Hans Christian Andersens Märchen ? gesehen von Günter Grass? (?Vari ? H. C. Anderseni muinasjutud ? Günter Grassi silmade läbi?) eest, kuhu taanlased olid palunud kirjanikul teha paar illustratsiooni, kuid Grass sattus tööst sellisesse hoogu, et tegi kogu raamatu illustratsioonid. Auhinna üleandmise tseremoonia on kogu Anderseni aasta üks kulminatsioone. Seoses Anderseni aastaga toimub igal pool maailmas väga palju kultuuriüritusi, rida toredaid sündmusi leiab Taani Kultuuri Instituudi egiidi all aset ka Eestis.\nKui Taanis on 2005. aasta kuulutatud Anderseni aastaks, siis hispaaniakeelsetes maades tähistatakse ?Don Quijote? esmatrüki 400. aastapäeva. Programm polegi suunatud väga palju väljapoole hispaaniakeelset maailma, seda enam üritusi toimub aga Hispaanias, kuid ka Ladina-Ameerikas. Aasta jooksul on lugematul hulgal kontserte, näitusi, etendusi, konverentse, plaanis on avaldada suur hulk ?Don Quijote? teemal või sellega seotud publikatsioone. Ja põhiline on see, et kultuuriprogramm pole mõeldud ainult suurematesse keskustesse, vaid ulatub ka väiksematesse küladesse, kus kultuuritegevus on üsna unine. Kogu tegevust ja programmi ei koordineerita ainult ühest keskusest Castilla-La Manchas, äärmiselt oluline osa on mängida ka kohalikul initsiatiivil, mis ?Don Quijotega? seoses on äärmiselt suur. Samas püütakse anda ?Don Quijote? kaudu ülevaadet teistest selle ning hilisema ajastu kultuurinähtustest ning äratada nende vastu huvi. Informatsiooni saab ?Don Quijote? aasta kodulehelt www.donquijotedelamancha2005.com.\nOttó Tolnai pälvis raamatuga ?A Költő disznózsírból. Egy rádióinterjú regénye? (?Luuletaja searasvast. Raadiointervjuu romaan?) fondi Ungari Euroopas poolt välja antava Ungari kirjanduspreemia eelmise aasta kõige parema kirjandusteose eest. Tolnai elab Serbia territooriumil Vojvodinas Palićis, ta on avaldanud peaaegu 30 ilukirjanduslikku teost, ta on kirjandusajakirja Ex Symposium peatoimetaja ning aktiivne kohaliku ungari vähemuse kultuuri edendaja. Olulist rolli mängib kirjanik ka 1970. aastate alguse neoavangardses ungari kirjanduses. Auhinnatud teos kujutab endast ühe raadios kõlanud vestlusseeria toimetatud versiooni, kus kirjaniku küsitlejaks ning vestluspartneriks on tuntud ungari kirjanik Lajos Parti Nagy, keda on muuseas pärjatud eelmisel aastal Ungari kirjanduspreemiaga luulekogu ?Grafitnesz? eest. Vestlus ise, mis pidi olema kirjaniku kogu elutööd käsitlev intervjuu, toimus 1998. aastal, mil Jugoslaavia sõda oli parasjagu haripunktis. Nii leiab raamatust palju viiteid ka sõjale, ühiskonnale ning kultuurielu kokkuvarisemisele selles regioonis 1990. aastatel. Raamat on äärmiselt sügav ning aus, samas on kogu raamatu atmosfäär hoopis teistsugune, kui võiks oodata ühelt vähemusrahvuse esindajalt.\n10. veebruaril suri oma kodus Roxburys Connecticutis Ameerika dramaturg, kirjanik ning esseist Arthur Miller. Ta sündis 17. X 1915. aastal New Yorgis poola-juudi väljarändajate perekonnas. Harlemi linnaosas elavat perekonda tabas rängalt majanduslik depressioon, mille tagajärjel pidi Miller enne kirjanduse õppimist töötama vabrikuis ning autojuhina. Lapsepõlves läbielatu on mõjutanud suuresti Milleri loomingut ning kujundanud tema kriitilist vaadet Ameerika unelma suhtes. Esimesed näidendid kirjutas ta 1930ndate lõpus, läbimurre tuli näidenditega ?All my Sons? (?Kõik mu pojad?, 1947) ja eriti ?Death of a Salesman?, mille eest Miller pälvis 1949. aastal Pulitzeri preemia (näidendi tõi Broadwayl esmakordselt lavale Elia Kazan). Seda on ka korduvalt mängitud Eesti laval pealkirja all ?Proovireisija surm?. 1953. aastal valmis näidend ?The Crucible? (?Salemi nõiad?, mida ka praegu näeb laval Vanemuise teatris), mille eest dramaturg pälvis Tony auhinna. Olulisemaid töid: ?The View from the Brigde? (?Vaade sillalt?, 1955; Eestis esietendus Draamateatris 1996. aastal), autobiograafiline ?After the Fall? (1964), ?The Last Yankee? (1990). Jüri Lumiste lavastas 1986. aastal Vanemuises Milleri ?Hinna? (?The Price?, 1968), lisaks on veel Vanemuises lavastatud 1997. aastal ?Sööst kuristikku? (?The Ride Down Mount Morgan?, 1991) ja 1998. aastal ?Mälestus kahest esmaspäevast? (?A memory of Two Mondays?, 1955). Milleri keel on teravalt sotsiaalkriitiline, korduvad langusmotiivid, nihestuse temaatika ning kahtlemine kapitalistlikus ühiskonnas, mille tõttu Miller langes 1950. aastatel kommunistlike ideede levitamises süüdistatuna võimude tugeva surve alla.\n29. jaanuaril suri Iisraeli kirjanik, ajakirjanik ning humorist Ephraim Kishon. Ta sündis 1924. aastal Budapestis, elas üle natside surmalaagrid Poolas ning rändas 1949. aastal välja Iisraeli, kus töötas ajalehe Ma?ariv juures. Oluliseks teemaks ongi tema loomingus Iisraeli väljarändaja elu ning kohanemise kujutamine, kuid seda väga iseloomulikus humoristlikus vormis. Kishon kirjutas enamalt jaolt heebrea keeles, temalt on ilmunud ligi 50 raamatut satiiri, miniatuure, näitemänge, esseid, romaane, loomingut on ilmunud 37 keeles ligi 40 miljonit eksemplari. Eriti oluline on olnud tema edu saksa keeleareaalis. Tähtsamate raamatutena tuleks mainida romaani ?Ein Kemunim? (1955), ?Ha-Ketuba? (?Abieluleping, 1961), ?Kishon X 25? (1973). Eesti keeles ei ole paraku ilmunud ühtegi tema raamatut.


PÄÄSTEAMET 28.10.2013 - Uudised ja teated - Põltsamaa Linnavalitsus\nPäästeamet: Tugeva tuulega püsige toas\nKriisiolukorras pakub abi\nKaitseliidu Põltsamaa Üksikkompanii pealik Enno Ottis\nTelefon 5553 6607\nIlmajaama andmetel tugevneb täna õhtul lääne poolt alates tugev tuul, mis jõuab Lääne-Eesti saartele öösel kella 2 ajal ning rannikule hommikul kella 5 ajal. Torm peaks vaibuma kolmapäeva keskpäeval. Tuule puhangud ulatuvad 35 meetrini sekundis, tuule keskmiseks kiiruseks on prognoositud ca 22 m/s, mis on korralik torm, aga ei midagi katastroofilist. Tormiga ei kaasne merevee taseme tõusu, seega üleujutusi ja temperatuuri langemist.\nSeoses tormiohuga soovitab Päästeamet püsida siseruumides ning sulgeda uksed ja aknad. Viige varju alla või kinnitage kõik lahtised esemed. Valmistuge ajutisteks elektrikatkestusteks, varuge patareisid lampidele ja raadiole. Lisaks laadige täis mobiiltelefonide akud, kuna maaliinid võivad samuti katkeda. Varuge joogivett ja parkige sõidukid lagedamale väljale.\nMob +372 5305 9021\nPäästeameti valvepressiesindaja +372 525 2112


ISC Adventure Team: EI MINGEID CUT-OFFe, kui siis moni FCK OFF:)\nPosted by Venna at teisipäev, november 10, 2009\nSee sõnum rajalt tuli nyyd küll õigel ajal! Täname!\nPS Peaasi, et selles pimedas downhillis nyyd ei hyppa;)\nHeh, Lindnord Team Exprore'st on jälle kellegi rihmaks tõmmanud, nagu Bergsonil. Nõme rahmeldaja.\nKahju muidugi soomlastest. Paistab et race director'i ennustused ei pea paika.\nAga meie omad teevad küll head tööd. Olen kindel, et taktika on meil hea.\nEdu kõigile! Hoiame teil silma peal.\n10. november 2009 22:10\nVot selliseis positiivseid sõnumeid oleme kogu päeva oodanud! Jube, mida teadmatus inimestega teha võib. Pöidlahoidjad täna muuga ei tegelenud, kui spekuleerisid, kas meie omad on konkurentidest vähem või rohkem CP-si vahele jätnud.\n10. november 2009 22:14\nEi see Lindnord tõmba kedagi sodiks:) ta on ju mõnus pehme paksuke. per vestling on ilmselt selle tiimi tempotegija. Aga mis puudutab Explore siis on nende äpardustes süüdi vist vedelikupuudus. Ka teine kõva rootsi tiim, kellega oleme varem koos võistelnud (FJS) on samuti katkestanud. Põhjuseks mingi põlvevigastus. Kahju.\nLundhags liigub seevastu endiselt kiirelt ja on senini võtnud ilmselt kõik punktid. Täna õhtuse seisuga on neist eespool Nike, Buff ja Orion. Nike ja Buff on võtnud samuti kõik punktid ja Orionil on üks võtmata.\n10. november 2009 22:50\nKes ütles mjau? ehk kes magamisest rääkis? Vist õigesti aru saanud, et seni pole sõbatki magatud me seiklejatel? Teisel ööl kaisutatakse ilmselt juba mõned korrad teeäärseid puid ja kehapikkust lapikest suvalises kohas, kus minutit kolmgi end korraks külili hoida, et siis kohe jälle vapralt edasi sammuda. Või tuleb see alles kolmandal ööl?\nVastuse sai ka tekkinud küsimus, et kas võistlejaid karavani lastakse, see on ikka mõnus eelis teiste ees. Motivatsiooni peaks ju kuhjaga olema, lõpuni jääb ju juba oluliselt vähem kui poolteist päeva tagasi ja iga järgmine samm toob päästva finishijoone märkimisväärselt lähemale! Olge tublid ja vaprad!\n10. november 2009 23:29\nKüsimus veel, kas arwc kodulehel saadetavad sõnumid jõuavad ka tiimini? Kui nii siis kõik neid vorpima, neid on hästi mõnus saada!\n10. november 2009 23:33\nAndres, just rääkisin sellest karavanis magamisest Minn Juunioriga ja see on reeglite vastane ja suhteliselt keeruline, kuna support crew ajakava on tihe ja keeruline on seda sobitada. Aga ta lootis et neil tekib võimalus korra seda reeglit painutada;)\nTiimi enesetunne on OK, välja arvatud jalgade väänamised ja kukkumistest tingitud põrutused. Aga paljude teistega võrreldes on siiani meil häst läinud. Soomlaste paigast ära nihkunud õlaliiges, mille Lundhagsi tsikk oli rajal tagasi paika sikutanud kõlab märksa kurvemalt kui Pilvi marraskil põlv.\n10. november 2009 23:38\nHällou. Näe jälle jäin vahepeal magama. Kuidas siis tiimil kurikuulus teine öö oli?\nLundhags on lahe tiim, mulle meeldib. Nii et tõmban oma Lundhags'i jope peale ja hakkan varsti õue minema :o)\n11. november 2009 08:00\nMitte lohvigi ei saa paremusjärjestusest kaarditracke põrnitsedes aru, igatahes kõrge või väga kõrge koha võimalus seepärast meie omadel säilib, nii hoida!\nKorraldajad küll lubavad tänase jooksul ka leaderboardi üles äratada, eks näis.\n11. november 2009 12:07\nPäris äge lõige, esimeses kurvis ei saanud pidama ja panid teise lõike kohe otsa. Tõeline FCK-OFF.\nKas kõik need vahelejäänud a-, b-, c-d jne on arvestuslikud punktid?\n11. november 2009 13:03\nNo nyyd tõmmati see rattaetapp ikka täiega sirgeks, ollakse vahetusalas T9, kergelt lootsin, et 1-2 lähemat CP-d ikka ära võetakse aga eks "Tegijad" kohapeal tea! Kannatust ja Jaksu!\n11. november 2009 13:04\nÄrge palun, palun riskige millegiga!! Et kui autoelamus magamine on ikkagi reeglite vastu, siis ei ole mõtet neid enda kasuks painutama hakata. Muidu olete täiesti uskumatult tublid ja hoian igapäevaselt pöidlaid-varbaid ning käin pidevalt netist update tsekkimas :) PANGE TÄIEGA!!\n11. november 2009 13:19


Viking Line’i laevadel oli mullu ligi 6,6 miljonit reisijat – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Reis&Puhkus Viking Line’i laevadel oli mullu ligi 6,6 miljonit reisijat\nViking Line’i laevadel oli mullu ligi 6,6 miljonit reisijat\n2015. aastal reisis Viking Line’i laevadel 6 568 684 (2014. aastal 6 610 146) reisijat, mis on 0,6% vähem kui aasta varem. Kaubaveo maht kasvas 3%.\nTeist aastat järjest tegid Viking Line’i laevad Mariella ja Gabriella suviseid lisaväljumisi Tallinn-Helsingi liinil, mille tulemusel reisis Tallinn-Helsingi liinil eelmise aasta jooksul 1 991 971 (2014. aastal 2 025 583) reisijat. Eelmise aasta populaarseim laev oli Tallinn-Helsingi liinil seilav Viking XPRS.\nKaubaveo mahud jätkasid tõusutrendil – 2015. aasta jooksul transporditi 144 363 ühikut, mis on 3% rohkem kui aasta varem.\n„2015. aastal usaldas meid kokku ligi 6,6 miljonit reisijat. See on väga julgustav,“ ütles Jan Hanses, Viking Line kontserni tegevjuht. „Vaatamata lähipiirkonna nõrgale majanduskasvule on Viking Line’il olnud stabiilne aasta. Soome majandusel on hetkel mõõnaperiood, kuid Rootsi majandus on olnud suhteliselt stabiilne ning on lähiajal oletatavasti üks kiiremini kasvavaid turge. Venemaa majanduslik olukord on väga halvasti mõjunud turismindusele ja seda näeme ka kahanenud reisijate arvus. Oleme märganud suuremat huvi meie teenuste vastu mujal Euroopas ja ka Aasias. Turg on stabiilne, kuid konkurents on tihe ning nõudlus lühemate reiside järele pidevalt kasvab.“\nMullu aprillis võttis Viking Line kasutusele uue online broneerimissüsteemi, mida saab kasutada ka mobiilsete seadmetega. Uute individuaalreisijate online broneeringute osa kasvas aastaga 5% ja on nüüd 70%.\nViking Line kontserni 2015. aruandeaasta tulemused avaldatakse 23.02.2016.\neelmine PANE TÄHELE! Kuidas lennata Pekingisse, Tokyosse või New Yorki ja tagasi vähem, kui 300 euroga?\njärgmine HAUS GALERII ANNAB TEADA! Eesti moodsa kunsti klassikute hetked Keila-Joa lossis avab Toomas Vint


2 Ajaraamat 28 - Piibel [Eesti Piibel 1739]\n28:1 28:2 28:3 28:4 28:5 28:6 28:7 28:8 28:9 28:10 28:11 28:12 28:13 28:14 28:15 28:16 28:17 28:18 28:19 28:20 28:21 28:22 28:23 28:24 28:25 28:26 28:27\n2 Ajaraamat 28\nAahas oli kuningaks saades kakskümmend aastat vana ja ta valitses Jeruusalemmas kuusteist aastat. Tema ei teinud, mis õige oli Issanda silmis, nõnda nagu tema isa Taavet,\nvaid käis Iisraeli kuningate teedel ja tegi ka valatud kujusid baalidele.\nJa see oli tema, kes suitsutas Ben-Hinnomi orus ja laskis oma pojad käia läbi tule nende rahvaste jäledate tegude eeskujul, kelle Issand oli ära ajanud Iisraeli laste eest.\nTa ohverdas ning suitsutas ohvrikünkail ja kõrgendikel ja iga halja puu all.\nJa Issand, tema Jumal, andis ta Süüria kuninga kätte; ja nad lõid teda ning võtsid temalt hulga vange ja viisid Damaskusesse. Ja ta anti ka Iisraeli kuninga kätte, kes valmistas temale suure kaotuse.\nPekah, Remalja poeg, tappis ühe päevaga Juudast sada kakskümmend tuhat, kõik vahvad mehed, sellepärast et nad olid hüljanud Issanda, oma vanemate Jumala.\nJa Sikri, Efraimi kangelane, tappis Maaseja, kuninga poja, ja Asrikami, kojaülema, ja Elkana, kes oli kuningast järgmine.\nJa Iisraeli lapsed viisid oma vendadelt vangi naisi, poegi ja tütreid - kakssada tuhat, riisusid neilt ka palju saaki ja viisid saagi Samaariasse.\nAga seal oli Issanda prohvet, Ooded nimi, ja tema läks vastu sõjaväele, kes oli teel Samaariasse, ja ütles neile: 'Vaata, Issand, teie vanemate Jumal, on vihastunud Juuda peale ja on andnud nad teie kätte. Ja teie olete neid tapnud niisuguse vihaga, mis ulatub taevani.\nJa nüüd te mõtlete alistada Juuda ja Jeruusalemma lapsi endile sulaseiks ja teenijaiks. Kas pole ka teil endil süüd Issanda, teie Jumala ees?\nAga kuulge nüüd mind ja viige tagasi vangid, keda te olete võtnud oma vendadelt, muidu tabab teid Issanda tuline viha!'\nSiis tõusid mõned mehed efraimlaste peameestest: Asarja, Joohanani poeg, Berekja, Mesillemoti poeg, Hiskija, Sallumi poeg, ja Amaasa, Hadlai poeg, sõjast tulijaile vastu\nja ütlesid neile: 'Ärge tooge vange siia, sest te teete meid süüdlasteks Issanda ees, kui mõtlete lisa tuua meie pattudele ja süütegudele! Tõesti, meie süü on suur ja Iisraeli peal on tuline viha!'\nSiis sõjamehed loobusid vangidest ja saagist vürstide ja terve koguduse ees.\nJa nimeliselt nimetatud mehed tõusid ning võtsid vangid ja riietasid saagist võetuga kõik, kes neist olid alasti: nad andsid neile riided selga ja jalatsid jalga, söötsid ja jootsid neid, võidsid neid ja panid eeslite selga kõik, kes olid nõrgad, ja viisid need Jeerikosse, Palmidelinna, nende vendade juurde. Seejärel tulid nad Samaariasse tagasi.\nSelsamal ajal läkitas kuningas Aahas sõna Assuri kuningatele, et nad aitaksid teda.\nSest ka edomlased tulid jälle ja lõid Juudat ning võtsid vange.\nJa vilistid tungisid Juuda madalmaa ja lõunamaa linnadesse ning vallutasid Beet-Semesi, Ajjaloni, Gederoti, Sooko ja selle tütarlinnad, Timna ja selle tütarlinnad, Gimso ja selle tütarlinnad, ja asusid neisse.\nSest Issand alandas Juudat Iisraeli kuninga Aahase pärast, sellepärast et ta andis Juudamaal vaba voli korralagedusele ja oli truuduseta Issanda vastu.\nAssuri kuningas Tiglat-Pileser aga tuli tema vastu ja kimbutas teda ega andnud temale toetust.\nSest kuigi Aahas rüüstas Issanda koja ning kuninga ja vürstide kojad ja andis Assuri kuningale, ei olnud tal sellest abi.\nAga isegi sel ajal, kui teda rõhuti, murdis ta üha truudust Issandale, seesama kuningas Aahas.\nSiis ta ohverdas Damaskuse jumalatele, kes teda olid löönud, ja ütles: 'Kuna Süüria kuningate jumalad neid aitavad, siis ma ohverdan neile, et nad mindki aitaksid!' Aga need saidki komistuseks temale ja kogu Iisraelile.\nJa Aahas kogus kokku Jumala koja riistad ja raius katki Jumala koja riistad; ta sulges Issanda koja uksed ja tegi enesele altarid igasse Jeruusalemma nurka.\nJa ta tegi igasse Juuda linna ohvrikünkaid teistele jumalatele suitsutamiseks ning ärritas Issandat, oma vanemate Jumalat.\nAga tema muud lood ja kõik tema ettevõtted, varasemad ja hilisemad, vaata, need on kirja pandud Juuda ja Iisraeli Kuningate raamatus.\nSiis Aahas läks magama oma vanemate juurde ja ta maeti linna, Jeruusalemma, aga teda ei viidud Iisraeli kuningate hauda. Ja tema poeg Hiskija sai tema asemel kuningaks.


Multifunktsionaalne laserprinter HP LaserJet Pro MFP M426dw, F6W13A#B19\nMultifunktsionaalne laserprinter HP LaserJet Pro MFP M426dw\nKiire printimine, skännimine ja kopeerimine ning lisaks robustne kvaliteet ja turvalisus. Printer, mis teeb teie toimingud kiirelt ja kaitseb teie andmeid.\n• Lihtne haldamine, säästlik printimine\n• Mobiilse printimise valikud hoiavad teid pidevalt ühenduses\nSooritage toimingud kiirelt ja hoidke oma andmeid kaitstuna\nSkännige digitaalsed dokumendid otse e-kirjadesse, USB seadmele, ühiskaustadesse või pilveteenusesse. Kahepoolne printimine muudab mitmeleheliste dokumentide printimise kiireks ja mugavaks. Seade algab pärast toimingu sisestamist koheselt tööle - lihtsalt haarake vajaminevad dokumendid. LDAP autentimine hoiab teie andmed kaitstuna.\nLihtne haldamine, säästlik printimine\nTänu 3-tollisele puuteekraanile saate lihtsalt valida erinevate printimist vajavate tööde vahel. Printige Microsoft® Word ja PowerPoint® dokumente otse oma USB seadmelt. Seade kasutab vähem energiat kui konkurendid.\nUSB 2.0 juhe Hama (3 m)


Suri kunstnik Olga Terri - Uudised - Kultuur\nSuri kunstnik Olga Terri\n20. jaanuar 2011, 13:24\nOlga Terri 10.12.1916 - 20.01.2011\nTerri sündis 10. detsembril 1916. aastal Peterburi kubermangus Gdovi maakonnas taluniku perekonnas. 1918. aastal tuli ta koos perekonnaga Eestisse ning aastail 1930-1936 õppis ta Riigi Kunsttööstuskoolis ja lõpetas selle graafika erialal, vahendas Eesti Kunstnike Liit.\n1943.-1944. aastal jätkas naine õpinguid Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis maali alal Eerik Haameri juhatusel. Samuti on teda mõjutanud Johannes Greenbergi looming.\nAastast 1945 kuulus ta Eesti Kunstnike Liitu ja oli selle auliige ning aastail 1950-1968 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadis tarbegraafikuna ja kujunduskunstnikuna.\nNäitustel esines ta alates 1938. aastast, esialgu gravüüride ja monotüüpiatega. Terri esimene suur isikunäitus oli Eesti Kunstimuuseumis 1966. aastal, millele järgnesid mitmed näitused Tallinnas ja Tartus. Viimasel ajal on tema loomingut näituste ja väljaannete kaudu propageerinud Mart Lepp.\nKumus on arvukas väljapanek tema töödest, eriti 1940. aastate teisel poolel ja 1950. aastate algul looduist, mis tolle aja kohta küllaltki erandliku otsekohesuse ja ekspressiivsusega annavad edasi ajastu hirme ja ängi.\nEkspressiivne on ka tema 1950.-1960. aastate vahetusel uuenenud maalikäsitlus. 1960.-1970. aastatel paistis ta silma eelkõige figuraalkompositsiooni ning iseäranis portree alal, milles teda iseloomustab süvenemine modelli vaimsesse maailma.\n1960. aastate lõpus riivas teda ka abstraktse kunsti laine, tõstes maalikäsitluse osa teose kunstilises mõjus. Samas köitis Territ loodus - nii Eesti põhjamaine rohelus kui ka põuase Lõuna-Aafrika kirkad värvid. Kaplinna tehtud reiside kestel lõi ta rea tollases eesti kunstis eksootiliselt mõjuvaid maastikke. Suurejooneliseks hümniks Eestimaale kujunes aga nelikmaal «Puud: kask, lepp, kuusk, haab» (1984).\nVideo: riigikogu laskis rihma lõdvaks. Kuhu kõik saadikud kadusid? 2


milline el.boiler koju? - Leht 3 - Ehitusfoorum\nLiitunud: 14 Sept 2011, 12:41\nLugemata postitus Postitas pettai » 14 Sept 2011, 12:49\nOlen ka valikute ees millist boilerit osta, boilereid on paljuja silmade eest on juba kirju, ei tea sedagi millist firma oma eelistda, silma on jäänud Ariston Pro Plus 100 liitrine boiler. Kas kellegil on antud tootega kokkupuuded või on soovitajaid, millist boilerit osta?\nLugemata postitus Postitas külaline! » 16 Nov 2011, 19:01\nKas keegi oskab lahendust leida?\nKas on olemas sellist termostaadi boileritele, mis suudaksid nt! öisel ajal langetada boileri vee temperatuuri? Eesmärk oleks energia kokkuhoid - sest ööisel ajal ja nt. ka tööpäevadel ei ole mõttet hoida boileris 60 kraadist temperatuuri.\nLugemata postitus Postitas dumbuser » 16 Nov 2011, 19:31\nHmm. Siiani on ikka vastupidi olnud, et öösel köetakse vett, kuna siis on odavam. Ja päeval siis kulutatakse seda.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 16 Nov 2011, 19:51\nkülaline! kirjutas: ...\nEesmärk oleks energia kokkuhoid - sest ööisel ajal ja nt. ka tööpäevadel ei ole mõttet hoida boileris 60 kraadist temperatuuri...\nLase soe vesi välja, ära sisse lülita ja saadki jaheda vee boilerisse!\nLugemata postitus Postitas Küülaline » 16 Nov 2011, 20:59\nMuidugi on võimalik programmkellaga väga lihtsalt öösel mingiks ajaks ja päeval, kui kedagi kodus ei ole boliler välja lülitada. See võib ehk mõtet omada väga väikese boileri korral. Suurtega on jah, vastupidi, et öösel köetakse ja päevaks lülitatakse kellaga välja.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 16 Nov 2011, 21:04\nSiin mõeldi ilmselt seda, et energiasääst tekiks sellest kui boiler 24/7 ei kompenseeriks soojuskadu (kütmisega 60°C-ni)?\nIseenesest on see programmkellaga võimalik (tööaeg programmeeritakse ja ülejäänud aeg boiler jahtub). Kusjuures jahtumine on temperatuuride vahe vähenedes aeglustuv.\nArvan, et "mäng ei vääri küünlaid". Põhjused-\n1)soojakadu on väike (100L boileritel < 1,5kWh/24h, ΔT 45°C)\n2) kui tarbimine on sage, kompenseeritakse kadu osaliselt ikkagi, kuna algtemperatuur on madalam.\nSelles mõttes on läbijooksva vee soojendi energiasäästlikum, et soojendatakse ainult seda vett, mida tarbitakse (aga sellega on jälle teised puudused ja hädad).\nLugemata postitus Postitas aldurj » 10 Dets 2011, 08:48\nMilline boiler sobib suvilasse? Talveks vaja tühjendada\nLugemata postitus Postitas Kalvis » 10 Dets 2011, 21:56\nMilline nimi meeldib selline osta\nLugemata postitus Postitas Imelik » 10 Dets 2011, 23:31\nTühjendamine ei olene boilerist ega siinsetest ametimeestest (ning huvilistest), vaid nendest härrastest ja ametimeestest/-naistest\nLugemata postitus Postitas kyveltech » 18 Dets 2011, 01:37\nAtlantic, State, Ariston, kõiki julgen soovitada. Tõstatati teema kas ja kuidas saaks boileri välja lülitada ööseks? Mina esitaks küsimuse teisiti....Miks peaks laskma veel jahtuda ja siis uuesti seda üles kütta? Esitage küsimus selliselt, kuidas boileris olev soe vesi püsiks kauem kuumana?\nKas keegi teab milline on kesta ja isolatsiooni läbilase keskkonda? Ütleme, et boileris on temp 55 kraadi, toatemp on 22....palju watte välja laseb tunnis? Ruutmeetri kesta kohta?\nLugemata postitus Postitas rokikas » 18 Dets 2011, 08:02\nNäiteks siin http://interbauen.ee/elektriboiler-aris ... ntaal.html väidetakse energiakuluks 1,65 kwh/24h.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 18 Dets 2011, 10:48\nkyveltech kirjutas: Atlantic, State, Ariston, kõiki julgen soovitada. Tõstatati teema kas ja kuidas saaks boileri välja lülitada ööseks? Mina esitaks küsimuse teisiti....Miks peaks laskma veel jahtuda ja siis uuesti seda üles kütta? Esitage küsimus selliselt, kuidas boileris olev soe vesi püsiks kauem kuumana?\nhangi kuskilt selleks voolumõõtja , pane vahele ja ära 24 tundi sooja vett tarvita(keera boileri kraan kinni) - siis näed, palju soojahoidmiseks kulub...\ntglt oleks endalgi huvitav teada - mul boiler sihukeses nišis mille saaks edukalt veel villa täis toppida - ehk oleks isegi miski kasu asjast..\nTäiendavasl isoleerimisel kuumenevad muidugi ka kõik isolatsiooni alla jäävad visinad...sellega peab arvestama..\nLugemata postitus Postitas kyveltech » 18 Dets 2011, 13:37\nArvutame siis rahasse ümber....mingi ligi 4 krooni ööpäevas. Selleks et hoida vett sel temperatuuril. Ikka päris palju tõesti:-(\nLugemata postitus Postitas rokikas » 18 Dets 2011, 15:07\nkyveltech kirjutas: mingi ligi 4 krooni ööpäevas.\n1,65 kwh * 0,1€/kwh = 0,165 € * 15,64 = 2,58 eek. Mis hinnaga sa elektrit ostad. Või vahetuskurss sul teine kui mul.\nLugemata postitus Postitas kyveltech » 19 Dets 2011, 00:06\nMeeltesegadus:-P Ajasin sassi kilovati hinna:-(\nLugemata postitus Postitas trebla » 19 Dets 2011, 11:30\nkui oled kokkuhoidlik elektritarbija siis on kasulikum Kodu 1 ja see täna juba 11 senti kWh.\nEhk kisub kolme krooni ligi päevas. ehk tuhat krooni aastas.\nMul vist 200 liitrine boiler - kütan öösiti - samas boileri pind aga suurem - ehk on aastakulu sama.. No ja see ju tõuseb veel.\nSeega kui boileri isoleerimine on lihtsalt teostatav, siis investeeriks näiteks 1000 krooni ja hakkaks 500 krooni aastas kokku hoidma? Boiler on nn keldritrepi hallis mida muidu ei küta.. tuleb seega ka kõik veetorud seal ära isoleerida - muidu äkki külmuvad ära..\nLugemata postitus Postitas Külaline » 19 Dets 2011, 17:37\nMillist head ja korralikku 150L horisontaalset boilerit soovitate?\nLugemata postitus Postitas broiler » 19 Dets 2011, 23:18\nMillist kahesüsteemset soojusvahetiga boilerit soovitate? Mis oleks võimaline elektriga lisaks kütma, kuna läheb radiaatorkütteringi(100-150L) vertikaalne?\nLugemata postitus Postitas kyveltech » 20 Dets 2011, 01:19\nMida rahakott kannatab?\nTatramat suht odav, keskküttering on ümber tarbevee, kest-kestas siis.\nState ja Atlantic on kallimad, Antlantic muidugi kõvasti teistest kallim kui ma ei eksi. Neil mõlemil on keskkütteahel spiraal. Kui manüüd ei eksi oli erinevus neil spiraali läbimõõdus, Atlanticul vist 1" ja State 3/4", vb asjad muutunud vahepeal. Mis neist nüüd parim on? Vb kvaliteedi ja hinnasuhe on parim State Boileritel. Elektrikütteahel samas võiks olla keraamiline. Kui raha pole probleem, siis võiks olla Atlantic näiteks, kui on siis peab olema mingi summa kuhu mahub, niimoodi lampi öelda võta see või too, ei saa.\nLugemata postitus Postitas renxx » 20 Dets 2011, 16:39\nMis sellisest arvata ? Oluline just, et boileri sügavus oleks väike, nagu antud boileril 25cm. Mingeid variante veel, või see on hea küll ?\nLugemata postitus Postitas TiitRem » 17 Apr 2012, 15:17\nhttp://www.aristonbaltic.com/1664/toote ... velis.html#\nAriston Velis seeria boilerid on 281 mm paksus (koos liitmikega), nii et ka üsna õhukesed.\nLugemata postitus Postitas Kodukasutaja » 02 Okt 2012, 19:46\nTõstan teemat sest seoses elektrituru avanemise ja elektrienergia kallinemisega plaanin vana 80L regenti väljavahetamist uuema ja säästlikuma vastu. Mida soovitate? Olen natuke maad uurinud ja silma jäi 2 valikut, kas Aristoni PRO plus 100l või Mastercook SL 150 PL. Mõlemad on atraktiivsed, lubavad säästa. Mastercooki puhul hakkas silma see, et küttekeha ei puutu veega kokku (mastercookil on ka 2 kütteelementi), uus Ariston aga omab jälle programmeerimisvõimalusi ja väidetavalt olla ka kütteelement katlakivikindel, mistõttu peaks tulemus sama olema.\nKui kegi on kasutanud eco või mingit säästurežiimi siis kuidas see säästmine välja näeb? Rahas on seda säästu tunda või on see lihtysalt reklaam?\nAristoni juures meeldib see et saab taimerit programmeerida ning elektroonika koos anduritega mõõdab-reguleerib veetemperatuuri, Mastercookil jälle on 50l rohkem vett...\nLugemata postitus Postitas madis64 » 02 Okt 2012, 21:14\nKodukasutaja kirjutas: Aristoni juures meeldib see et saab taimerit programmeerida ning elektroonika koos anduritega mõõdab-reguleerib veetemperatuuri,...\nKas mõnel neist välise juhtsignaali jaoks ka sisend eksisteerib?\nEt kui tahaks natuke "edevamat" juhtimist rakendada, siis ei peaks kontaktoriga asja lahendama hakkama.\nLugemata postitus Postitas rokikas » 02 Okt 2012, 21:44\nLugemata postitus Postitas Kodukasutaja » 02 Okt 2012, 22:14\nKahjuks ei oska vastata, pole spetsialist. Mingit Targa maja juhtimist ma ei taotlegi. Eesmärk on lihtsalt sooja tarbevee tootmisel säästa niipalju, kui see lihtsa inimese rahakotiga võimalik on. Tegelikult usun et energiakulu osas saab küsimusele isegi vastuse. Mingi aeg tagasi ostsin energiakulumõõtja. Vana Regenti kulu mõõdan ära ja siis kui tuleb uus boiler selle asemele, samasse kohta, mõõdan uuesti. Ja siis võrdlen.


ELKOST International Literary Agency - Ljudmila Ulitskaja: heameel tehtud tööst on kõige tähtsam - Eesti Päevalehe newspaper, 09/05/2008 (in Estonian)\nLjudmila Ulitskaja: heameel tehtud tööst on kõige tähtsam - Eesti Päevalehe newspaper, 09/05/2008 (in Estonian)\nLjudmila Ulitskaja: heameel tehtud tööst on kõige tähtsam - Eesti Päevalehe, 09/05/2008\nLjudmila Ulitskaja: heameel tehtud tööst on kõige tähtsam\nAutor: Mari Peegel\nKolmapäeva õhtul rahvusraamatukogus peetud kirjandusfestivali Prima Vista pressikonverents osutus menukaks, kõik toolid olid täidetud, õhus oli ootusärevust.\nAinult toolidel ei istunud ajakirjanikud, vaid festivali peakülalise Ljudmila Ulitskaja kohalikud austajad, valdavalt vene rahvusest daamid oma noorte kenade tütardega. Pressikonverents kujuneski Ulitskaja sooloks. Ta rääkis teravas toonis, kui hirmuäratavalt mõjus talle teel Moskva lennujaama nähtud 9. mai paraadi proov, kus aeglaselt roomavad tankid meenutasid algelisi elukaid loomariigist, ja kuidas talle saadeti kutse Medvedevi inauguratsioonile, kuhu ta ei saanud minna, sest viibib Tallinnas (naer saalis). Pärast sissejuhatust tabas üht populaarsemat tänapäeva vene kirjanikku küsimustevool. Avaldati paljusõnalist tänu, Ulitskaja näoilme väljendas enesestmõistetavust. Ta naeratab vähe – kui vaatab silma, on see kompliment.\n•• Eestis teatakse tänapäeva Vene kirjanduselust küllaltki vähe – juba sellegipärast, et Vene kirjandusväli on väga lai ja mitmekesine. Kas võiksite kokkuvõtlikult öelda, mis on kirjaniku roll ja koht praegusel Venemaal?\nVenemaa on kirjanduskeskne maa ja seetõttu on kirjaniku positsiooni Vene ühiskonnas alati ülehinnatud. Praegu on see enam-vähem õigel kohal: nüüd on selge, et kirjanik ei ole prohvet ega kommete parandaja, vaid parimal juhul meelelahutaja. See on tõele üsna lähedal, niisugune on tegelikkus. Pole nii, et mõni kirjanik kargab kirjandusliku või intellektuaalse kauba müüja rollist välja ja osutub millekski enamaks. Kuid meie maailmas, kus edu ja inimsaavutuse – ühesõnaga kõige mõõt on raha, on see küllaltki loomulik.\nVõtame näiteks Stephen Kingi, äärmiselt andeka kirjaniku, kes kunagi tegi otsuse hakata raha teenima, ja teeb seda geniaalselt. Aga Stephen Kingi loomingust vaatab mulle pidevalt vastu üks teine kirjanik, kes võiks kirjutada hoopis paremaid raamatuid. See pole ei hea ega paha, vaid meie ajal on lihtsalt nii.\n•• Eestis õieti polegi kirjanikke, kes teeniksid piisavalt üksnes loometööga. Kas Venemaal, kus tiraažid on meie mõistes väga suured ja summadki suuremad, on olukord teine?\nSelles küsimuses on olukord kogu maailmas sarnane: üsna väike osa kirjanikke elab ära puhtalt oma loomingulisest tegevusest, suurem osa saab raha muu tööga. Loomulikult ei värvi nad seina, vaid näiteks annavad loenguid – lääne ülikoolides on ju loovkirjutamine praegu väga populaarne ning tihti õpetavad nad seda imelikku ja sugugi mitte kerget õppeainet – või loevad mõnd filoloogia- või kirjanduskursust. Mina isiklikult kuulun kirjanike hulka, kes elatuvad vaid kirjutamisest. Kui alustasin tööd selles valdkonnas, teenisin väga vähe, kübemeid. Aga mul puudus ka ambitsioon teenida rohkem – kui tekkis küsimus, kas mu eesmärk on reaalne tulemus, mida mõõdetakse rahas, või soov tunda tehtavast tööst mõnu, oli mu vastus endale: mul on vaja kaifi. Just tänu sellele, et ma tegin valiku tunda oma elukutsest mõnu, sain astuda välja kauba müüja rollist. Tänapäeval vaadatakse ka raamatuid kui kaupa, samasugust nagu näiteks jogurt. Ja jogurtite säilivusaeg on erinev – paarist nädalast poole aastani. Frankfurdi raamatumessil käies näen kümneid paviljone, kus on miljoneid raamatuid, millest poole aasta pärast jääb alles tühine protsent, ülejäänu läheb noa alla, hävitamisele – need on hirmsad arvud, aga see on nii. Kui ma seda adun, saabki selgeks, et minul on vaja töörõõmu. See, et ma saavutasin edu ja mulle makstakse mu töö eest, on imetore, kuid ega keegi polnud seda mulle ette lubanud. Niisiis ongi ülimalt normaalne, kui kirjanik teenib raha millegi muuga. Probleem tekib siis, kui ta tahab hakata teenima palju, sest see neelab ta alla. Iga loominguline töö nõuab keskendumist teosele endale, mitte tulemusele. Mul on imeline abikaasa, ta on kunstnik ning minust vanem, ja oma suurima õppetunni olengi saanud, elades 30 aastat koos inimesega, kes viibib pidevas loomeseisundis ja kellele kõik muu on teisejärguline.\n•• Teid tõstetakse kõikjal esile kui head jutustajat. Küsimus teile kui geneetikule: kas jutustamisoskus on õpitav või on see kaasasündinud anne?\nMis puutub minu enda “kirjanduslikesse geenidesse”, siis olen need tõepoolest pärinud oma esivanematelt: minu vaarema, kes oskas vaevalt kirjutada, nimelt luuletas. Vanaema töötas ajakirjanikuna ja vanaisa kirjutas raamatuid muusikateooriast ja demograafiast. Ühesõnaga, nad olid kirjutavad inimesed ja mingi geenikese olen ma neilt pärinud. Mis puutub aga õppimisse, siis üht-teist muidugi saab õppida, kuid kindlasti pole kirjandusinstituudi võimuses õpetada välja suuri kirjanikke. Sealt tulevad kirjaoskajad inimesed, kes suudavad väljendada oma mõtteid, toimetada teiste teksti…\n•• Äsja eesti keeleski ilmunud “Kukotski juhtum” on mitmekihiline perekonnasaaga ja jutustus ühest Venemaa hiljutisest epohhist. Mis oli teie eesmärk või idee, mis peitub selle loo taga?\nMa ei poolda ettekujutust mingist terviklikust elukontseptsioonist, mis oleks nagu taburet, mille saab panna nelja jala peale püsti. Pigem pooldan eluvormi, mida võib nimetada teenimiseks: näiteks ei ole võimalik olla halb arst või töötada lastega neid armastamata. Rõõmustan alati väga, kui kohtan sisemise pühendumusega inimest (tsˇelovek sluzˇenija), kes ei tee oma tööd mitte raha või kuulsuse pärast, vaid et talle meeldib seda teha. Selline inimene esindab kõige kõrgemat inimsuse vormi. Neid on nüüd vähem kui varem, kuid iga kord sellise inimesega kohtudes tunnen harrast lugupidamist, sest minu veendumuse järgi on nii, et kui Looja lõi inimese, siis lõi ta just nimelt sisemiselt pühendunu, kes oskaks tunda rõõmu andmisest. Olen neid elus kohanud.\nSee, et “Kukotski juhtum” ilmus nüüd eesti keeles, teeb mind väga rõõmsaks, eriti kuna kirjastus kiirustas ja raamat tuli välja isegi kavandatust veidi varem, minu siiasõidu ajaks. Iga kord raamatut käes hoides võib tunda, kui palju inimesi on selle kallal vaeva näinud: tõlkijad, toimetajad. Loodan väga, et Eestis leidub mõnisada inimest, kellele selle lugemine teeb heameelt.\nTäna kell 16 osaleb Ljudmila Ulitskaja arutelul Tartus anatoomikumi suures auditooriumis (Näituse 2, ruum 105). Vestlust juhib TÜ tänapäeva vene kirjanduse lektor Aleksandr Danilevski. Üritus on vene keeles\n•• Snd 1943 Uuralites\n•• Lõpetanud Moskva ülikooli bioloogina\n•• Olnud ametis ülikooli juures ning Moskva juudi muusikalise kammerteatri kirjandusala juhatajana\n•• “Sonja” (1995)\n•• “Medea ja tema lapsed” (1996)\n•• “Lõbus matus” (1997, ee 2006)\n•• “Kukotski juhtum” (2001, ee 2008)\n•• “Daniel Stein” (2006)\n•• Kokku on Ulitskaja raamatuid maailmas avaldatud kaks miljonit eksemplari ja ligi 40 keeles\n•• Medici (1998), Vene Booker (2002), Penne (2006) jpt


KELLEGA ON LINDA RONSTADT ABIELUS? VAADAKE TEMA TUTVUMISTE AJALUGU - PAARID\nLinda Ronstadt ei olnud üks abielu! Ikoonilise laulja tutvumislugu aastate jooksul\nLinda Ronstadt tantsib oma trummi taktis, sellepärast ei käinud ta kunagi ühegi oma kunagise armastusega vahekäiku mööda. Ikoonilise laulja tutvumisajalugu sisaldab kuulsaid mehi nagu Aaron Neville , George Lucas ja Jim Carrey , kuid ta ei jõudnud kunagi sinnamaani, et oleks valmis abielluma ühega neist.\n«Mul pole [abielu] andeid. Pole killuke, »rääkis Linda Washington Post aastal 2019. «Mulle ei meeldi teha kompromisse. Kui ma tahan roosat diivanit ja keegi ei taha roosat diivanit, siis ma ei kavatse seda teha. Ma tahan roosat diivanit. »\nKas teadsite, et Linda Ronstadt on kahe lapse ema? Tema pereelu sees\nSel ajal, kui ta muusikaesinejana tõusis, oli Linda paljudes kõrgetasemelistes romanssides. Lauljatar «Blue Bayou» dateerus John Boylan , plaadiprodutsent ja laulukirjutaja, 70ndate alguses. Pärast nende suhet oli ta seotud muusikamehega JD Souther ja näitleja Albert Brooks .\npotti nuudel ilma potita\nKuigi Lindale meeldis elukaaslane olla, ei kujutanud ta kunagi ette, et abiellub. Vesteldes Crawdaddy ajakirjas 1974. aastal, tunnistas ta Hollywoodi hullumeelset elustiili sellepärast, et ta oli alati kõhklev tõelise armastuse pildistamiseks.\n«Suhted on peaaegu võimatud. Esiteks on teil uute võimalused iga kolme sekundi tagant näos lehvitatud, »selgitas ta. «Ja teiseks, te pole piisavalt pikk. Ja inimesed, kellega kokku puutute, on teised muusikud ja kõik on tõeliselt võistlevad. »\nLinda märkis, et ta ei tahtnud end kunagi alt vedada. «Paistab, et suhted pole just väga pikaks ajaks paisunud? jagas ta. «Ma lihtsalt ei saanud kõige kauem aru ... 'Miks inimesed ei saa lihtsalt abielluda ja abielluda? Ma mõtlen, et sa armastad kedagi ja jääd lihtsalt abielusse. ”See pole lihtsalt nii. Teile antakse kogu aeg nii palju uut teavet, et muudate lihtsalt. »\nKuulsused näitavad nõuandeid õnneliku abielu jaoks\nKuigi ta ei vahetanud kunagi oma varasemate armastustega tõotusi, ei lasknud Linda sellel end takistada muutumast oma kahe lapse armastavaks emaks. Laulja «Millal mind armastatakse» lapsendas oma vanema tütre Mary 1990. aasta detsembris, millele järgnes poja Carlose adopteerimine 1994. aastal.\nb&m laua ja toolidega aed\nNüüd, kui ta on 70ndates üksik daam, keskendub Linda oma aja armsatele lastele ja karjäärile. Vaatamata oma kauaaegsele võitlus progresseeruva supranukleaarse halvatusega , ütles Grammy auhinna võitja muusika on tema elus alati 'oluline'.\n«Ma ei saa kitarri ega klaverit mängida. Ma ei oska üldse laulda, »jagas ta eranditult Lähemalt iganädalaselt novembris 2020. «Aga ma armastan endiselt muusikat ja suudan muusikat ikkagi oma peas mängida.»\nLinda kohtinguajaloo täieliku ajaskaala vaatamiseks sirvige allolevat galeriid.\ndonnie wahlberg ja pojad\nväljas sööma, et aidata möldril ja vankril\nsidney mccain john mccain õed-vennad\njustin timberlake ja tema perekond\nkas whoopi goldberg on ikka veel abielus\nsteve buscemi ja christopher walken


Jalaraam pingi ja jalatsiriiuliga, 300 mm | AJ Tooted Eesti\nJalaraam pingi ja jalatsiriiuliga, 300 mm\nPraktiline jalaraam pingi ja kingariiuliga. Raam on valmistatud mustaks pulbervärvitud metallist ning iste lakitud männipuidust. Jalaraam on lihtne ning funktsionaalne lisa garderoobikappidele, eriti riietusruumidesse. Tänu raamile on kapp tõstetud mugavasse kõrgusesse ning saate riiete vahetamiseks istuda. Samuti lihtsustab see põrandate puhastamist. See on eriti praktiline keskkondadesse, kus hügieen on väga oluline. Kingariiul pingi all pakub võimalust mugavalt hoiustada jalatseid ning teisi esemeid. Jalaraami konstruktsioon on keevitatud. Kapi paigaldamine raamile on lihtne ning kiire. Seatavad jalaotsikud võimaldavad asetada garderoobikapi stabiilselt ka ebatasasele pinnale.


Baeri Residentsid - Projektid - Redwall\nKinnisvara müügi täislahendus, kus lisaks veebilehele tegime ka muud müügimaterjalid.\nLähteülesanne, Bränding ja visuaalne identiteet, Digitaalne disain (UX/UI), Joomla! arendus, Testimine\nOleme oma kinnisvara valdkonna kogemuse baasil välja arendanud kinnisvaramüügi täislahenduse. See tähendab, et lisaks arenduse kodulehele loome ka kõik muud müüki toetavad materjalid.\nTäislahenduse eelis on, et kõik kliendi kokkupuutepunktid teenusega on terviklikult läbi mõeldud ja korrektselt vormistatud. Püüame koos kinnisvaraarendajaga ostjat mõista ja tema jaoks kogu protsessi võimalikult meeldivaks ja loomulikuks teha.\nTäislahendus suurendab arendaja usaldusväärsust. Kindlus müüja suhtes pakub suure ostuotsuse tegemisel meelerahu ja üldine kliendirahulolu on suurem.\nTäislahendus säästab ka arendaja aega ja raha. Mida sisukamalt arendaja protsessi alguses kaasa räägib, seda selgem saab kontseptsioon ja disainilahendused on loomulikud ja eesmärgipärased.\nTäislahendus algab brändi loomisega\nBränd on inimeste ettekujutus tootest, teenusest või kaubamärgist ja seda nii praktilises mõttes (toode on kvaliteetne) kui emotsionaalselt (tootega tunnen end uhkelt). Tooted võivad olla väga sarnased, aga brändid on alati erinevad.\nNimi, logo ja visuaalne stiil on kõige nähtavamad brändi osad. Need kannavad endas väärtusi, mida brändiga tahetakse väljendada, et teistest eristuda ja meelde jääda.\nKinnisvaraarenduse brändimine lähtub asukohast ja tulevastest elanikest, ehk tootest ja tarbijast. Brändimine hakkab tegelikult pihta juba enne meie töölauale jõudmist. Kõigepealt on arendaja teinud äriplaani, mis arvestab asukoha, turu ja sihtgruppidega. Seejärel on arhitekt loonud arhitektuuri lähtuvalt linnaruumist ja tulevastest elanikest. Kõik need valikud mõjutavad brändi ja disaini üsna otseselt.\nBaeri Residentside bränd\nBaeri Residentside nime töötas välja klient, see tuleb otseselt aadressist Baeri tänaval. Üheks peamiseks müügiargumendiks ongi asukoht. Baeri asub kultuuri ja looduse poolest rikka Tartu Toomemäe nõlval, tegusa kesklinna ja soliidses rahulolus mõnuleva Tähtvere linnaosa piiril.\nArenduse arhitektuur on moodne, aga arvestab nii mahtude kui materjalide osas ümbritseva linnaruumiga. Residentsid koosneb tegelikult kahest eraldiseisvast hoonest, millest üks on eksklusiivsem ja teine, hoovipoolne, alalhoidlikum.\nEluruumid on mõeldud inimesele, kes oskavad hinnata ainulaadset elukohta ajaloolise ja rohelise Toomemäe nõlval.\nSellest kõigest lähtuvalt on visuaalne identiteet klassikaliste mõjutustega, väärikas ja stiilne. Siiski mitte päris historitsistlik, vaid moodsalt selge stiiliga. Logos kasutatakse klassikaliste mõjutustega moodsat fonti. Värvilahendus on rahulik, aktsendiks siin-seal peen kuldne läige. Loodud on ka taustamuster, mis lisab sügavust ja elegantsi.\nVeebilehe disain järgib väljatöötatud visuaalset identiteeti. Stiil on lihtne ja selge, mõningate klassikaliste viidete ja elementidega.\nVeebilehel on palju suuri pilte, mis annavad edasi elukeskkonna õhkkonda ja emotsiooni ning panevad külastaja fantaasia tööle. Kerged animatsioonid loovad mängulisust ja kaasavad kasutajat lehel kauem ja põhjalikumalt ringi vaatama.\nHinnad, plaanid jm info on vormistatud soliidselt ja arusaadavalt. Näha on asukoht linnas, krundi koht tänavanurgal, korteri asend majas ja korteri detailne plaan.\nAlati on hea pakkuda kasutajale edasisi tegevusi. Nii on jaluses alati näha kontaktid, et saaks huvi korral kohe maakleriga ühendust võtta.\nKirjutasime veebilelehele ka tekstid. Lühikesed kergesti tarbitavad tekstid annavad täpsemat lisainfot ja toetavad üldmuljet. Kindlasti peavad tekstid olema ühtses stiilis, nagu ju ka visuaalne stiil on läbivalt sama.\nTekstides kasutame fraase, mis sihtrühma jaoks korda lähevad. Nii parandame veebilehe loomulikku SEOd, st leht tuleb otsitulemustes paremini esile.\nEhituse ajal on krundi ümber tavaliselt piirdeaed. See on hea pind reklaami näitamiseks ja arenduse tutvustamiseks.\nBaeri Residentside objektiaial näitasime müügikontakte ja 3D-pilte arendusest. Välireklaamile omaselt on mõttekas näidata ainult kõige elementaarsemat infot ja emotsioonipilte, sest liikleja tähelepanu on niigi hõivatud ja keegi ei jõua põhjalikult süveneda. Välireklaam sobib üldjuhul teadvustamiseks ja mainekujunduseks.\nVeebibännerid ja sotsiaalmeedia materjalid\nVeebibännerid on tihti esimene kokkupuude uue kinnisvaraarendusega. Seepärast on oluline läbi mõelda kinnisvaraportaalides ja mujal näidatavad bännerid ja nende näitamise periood.\nKa veebibännerid peavad olema pigem lihtsad ja ühe konkreetse sõnumiga. Kel rohkem huvi, see klikib juba edasi ja jõuab kodulehele, kus on täpsem info. Bänner olgu kutsuv värav, mis annab esmamulje ja juhatab lahkelt edasi, kuhu vaja.\nKuna sotsiaalmeedia on otsimootorite kõrval teine oluline liikluse allikas, siis sotsiaalmeedia jaoks on vaja seadistada ka OpenGraph pilt (og:image) ja teised OG sildid. Siis näeb arendus sotsiaalmeedias jagatuna alati soliidne välja. Kui arendusel on oma sotsiaalmeedia konto, siis tuleb muidugi luua ka profiili- ja kaanepildid.\nOG pilt olgu lihtne mainekujunduslik pilt, mille keskel võiks olla ka arenduse logo ja slogan.\nKinnisvara müügil saab kasutada ka trükiseid. Kui klient tuleb arendusega tutvuma, siis on hea kaasa anda midagi reaalset, mis kodus lauanurgal end meelde tuletaks.\nVisiitkaart on tavaline, mida kasutatakse, aga miks mitte kasutada ka viisakat bränditud brošüüri. Siis saab võimalik ostja kodus rahulikult tutvuda detailse tehnilise infoga, vaadata korteriplaane ja fantaseerida oma uuest kodust.\nKui ost on sooritatud ja omanik oma uude kodusse sisse kolinud, siis oleks hea, kui korteri kasutusjuhend jm maja info oleks ka kõik kenasti ja kompaktselt vormistatud.


Privaatsuspoliitika - Framm\nJuhul kui soovite kodulehe kaudu saada mõne teenuse kohta rohkem teavet või kandideerida vabadele ametikohtadele, siis AS Framm kogub ja töötleb järgmisi andmeid:\n• Päringu tekst\n• Esitatud kandideerimisdokumentides olevad andmed\nPäringuid on võimalik esitada täites vastava kontaktivormi või saates e-kirja aadressile framm@framm.ee. Pakkumise ettevalmistamiseks kasutame ka Krediidiinfo päringust saadud andmeid ettevõtte kohta.\n• Teenuste ja informatsiooni toimetamiseks\n• Esitatud päringute puhul suhtlemiseks\n• Valikute ja õiguste teostamise tagamiseks\n– kuni üks kuu pärast kandideerimistähtaja saabumist\n– kandidaadi sellekohase nõusoleku olemasolul kuni 12 kuud pärast kandideerimissoovi esitamist\nKui leiate, et teie privaatsust on kuritarvitatud, siis palume võtta ühendust vastutava andmetöötlejaga. Teil on samuti õigus esitada kaebus selle riigi andmekaitse järelevalveasutusele, kus asub teie alaline elukoht.\nKui Te soovite olla n-ö unustatud, palume Teil sellest meile teada anda kirjutades aadressile framm@framm.ee. Sooviavalduse alusel eemaldame me Teie päringu(te)ga seotud informatsiooni oma süsteemidest.


S�jav�gi & Kaitseliit 1918-1940\nVarustus & Relvastus\nAuastmed & Ametikohad\n15. m�rtsil 1924 loodi Inseneripataljoni baasil kaks uut v�eosa - Pioneeripataljon ja Sidepataljon. Vastformeeritud v�eosad allutati Peastaabi inseneriv�e inspektuurile, mis m�ngis v�ga olulist rolli selle v�eliigi professionaalse struktuuri loomise ja tehnikaga varustamise osas. Inspektuuri eesotsas oli kolonel (hiljem kindralmajor)\nVoldemar-Viktor Rieberg - korraliku inseneriv�e hariduse ja rikkaliku erialase s�jakogemusega ohvitser. Pioneeripataljon asus 16 aasta v�ltel ehk loomise hetkest kuni likvideerimiseni oktoobris 1940 N�mmel. Pataljoni�lemaks oli kogu selle aja jooksul kolonelleitnant (hiljem kolonel) Johann-Bernhard Gr�nberg (Haljaste). Pataljoni pea�lesandeks oli erialav�eliigi v�lja�ppe organiseerimine ajateenijatele, inseneriv�e inimreservi ettevalmistamine ja Eesti s�jav�e rahuaegse tegevuse insenerialase toetuse tagamine.\nAastatel 1920-1940 toimusid inseneriv�es sihikindlad struktuursed ja organisatsioonilised muutused. Selle juures tegi Pioneeripataljon m�rkimisv��rse struktuurse, v�lja�ppelise ja tehnilise arengu. Aastate v�itel t�iendas Pioneeripataljon oma varustust ning tehnikat ja osales uute pioneerivahendite v�ljat��tamises. 1940. aastaks oli Pioneeripataljoni n�ol tegemist tehnilise v�eosaga, mis oli arenenud struktuuri ja v�lja�ppe s�steemiga.\nPioneeripataljoni rahuaegses struktuuris olid pioneeri-, gaasikaitse-, raudteepioneeri ja helgiheitja all�ksused. Lisaks neile oli �ppekompanii, mis t�itis olulist rolli pioneeri-reservallohvitseride ettevalmistamisel ja �ppeprotsessi korraldusel, ning t��komando tagala�ksusena. Struktuur oli muutmisel pidevalt kuni 1940. aastani ning kuigi ta oli vastavuses Kaitsev�e �ldn�uetele ja balansseeritud, ei leitud sellele ideaallahendust. Algse �hut�rje v�imekuse arendamisel �hut�rje kuulipildujar�hma moodustamisega, ei saanud viia seda arvestatavale valmisolekutasemele.\nOlulised muutused rahuaja struktuuris toimusid 1934. aastal, kui �lemjuhataja kindral J. Laidoneri formeeriti raudteekompanii �mber 3. pioneerikompaniiks. Seega raudteepioneeride v�lja�pe oli l�petatud. Territoriaalp�him�tete rakendamisel s�jav�gede �mberkujundamisel otsustati iga jalav�ediviisi juures formeerida � �ks pioneerikompanii. Selleks toodi N�mmelt Narva 1. diviisi juurde 1. pioneerikompanii ning 2. diviisi juurde V�rru 2. pioneerikompanii. 3. diviisi k�sutusse N�mmele j�i raudteekompanii baasil moodustatud 3. pioneerikompanii. Viimase struktuuri muutusena oli helgiheitjakomando �mberformeerimine pargikompaniiks suvel 1939. Uude all�ksusesse koondati kogu pataljoni tehnikapargi.\nPioneeri�ksuste s�jaaja struktuuris toimusid samuti pidevad muutused, kuid struktuuri kujundamine toimus kindla korra kohaselt. Mobilisatsiooni korral oli etten�htud formeerida iga jalav�ediviisi juures inseneriosakond staabis, �ks pioneeripataljon, inseneriv�e t��salk, inseneriladu (-park) ja teesalk. Teesalkade formeerimise vajaduse �le peeti pikki arutelusid ning 1939. a augustis otsustati teesalku siiski mitte formeerida. 1939. aastal asendati igas pioneeripataljonis raudteekompanii pioneerikompaniiga, kuna raudteepioneeride v�lja�ppe teostamine oli Pioneeripataljonis peatatud ning puudusid vastavad erialaspetsialistid. Isikkoosseisu struktuurij�rgne viiekordne paisumine (rahuaegse �ksuse isikkoosseisu arvu suurenemine mobilisatsiooni korral) ei olnud �ksuste vahel v�rdne: t��- ja teesalkades n�iteks puudus rahuaegne kaaderkoosseis. 1930. aastate l�pus m�eldi palju s�jaaegsete pioneeri�ksuste motoriseerimisele ja mehhaniseerimisele, erilist r�hku osutades motoriseeritud pioneerir�hma struktuuri loomisele. Paraku j�i see objektiivsetel ja subjektiivsetel p�hjustel teostamata.\nPioneeripataljoni isikkoosseisuga komplekteerimisel l�htuti alati Eesti s�jav�es kehtinud reeglitest. Enamik isikkoosseisust olid ajateenijad, kellega komplekteerimine toimus p�rast 1934. aastat territoriaalp�him�ttel tihedusega kaks-kolm kutsekorda aastas. Kutsealuste kvaliteet oli �ldiselt hea ning l�ks aastatega ainsa paremaks. Pioneeripataljoni teenistusse m��ramisel eeldati tehnilise hariduse olemasolu. Kui aastatel 1924-1926 olid 52% teenistusse kutsutud noors�duritest eelnevalt seotud p�llumajandusega siis 1938-1939. aastatel 57 % aga t��lised. Vabatahtlike kutsealuste protsent oli �snagi suur varieerudes 3-st kuni 58 % vahe.\nInseneriv�es ehk Pioneeripataljonis oli teenistusaja pikkus teistest v�eliikidest/v�eosadest erinev. 1928. aastal kehtestati inseneriv�es sundajateenistuse pikkuseks 18 kuud, 1933.-1937. aastal 11-12 kuud ja 1. oktoobril 1939. a toimus �leminek uuesti 18 kuule.\nRahvuslik jaotus oli Pioneeripataljoni ajateenijate hulgas tasakaalus ja pigem monorahvuslik. Eestlasi oli mitte v�hem kui 91%. Muulastest esines aga vene, baltisaksa, juudi, l�ti, soome, taani ja rootsi rahvusest s�dureid, neist umbkeelsed olid vaid �ksikud.\nReservv�elastest peeti t�pset arvestust vaid reservohvitseride ja allohvitseride �le, kuid see ei olnud erinevatel p�hjustel t�iuslik. �leajateenijate-allohvitseride koosseisus oli alati puudus. Tuli ilmsiks ka �ldine �leajateenija-allohvitseride voolavus, mis oli m�rkimisv��rselt suur v�rreldes ohvitseridega. Aastatel 1924-1927 k�is Pioneeripataljonist l�bi 74 �leajateenija-allohvitseri pideva koosseisu 30 allohvitseri juures. Ohvitseride koosseis oli k�rgel professionaalsel tasemel ja erialaselt kompetentne. Ohvitseride juures v�is m�rgata olulisi probleeme teenistusliku rotatsiooni ja karj��rikasvu poolest.\nPioneeripataljonis oli rahuajal p�hi�lesandeks pioneerieriala reservi v�lja�petamine sundajateenistuse raames, mist�ttu osutati p�hir�hku v�eosa tegevuse planeerimisel ja teostamisel just sellele. V�lja�ppeprotsess oli ajateenijatele korraldatud etapiliselt, korrap�raselt. V�lja�pe toimus kursuste raames, �ppekavade p�hjal, n�dalalise tunniplaani j�rgi. Kursuste v�itel ja l�pus korraldati teadmiste ja oskuste kontrollid, tulemused fikseeriti ja anal��siti. S�duri baasoskused ja -teadmised anti noortekursuse raames, mis sisaldas ka p�hjalikku �levaadet pioneerieriala ainetest. Edaspidi hakatigi pioneeri kallakuga noortekursust nimetama pioneeri noortekursuseks. Sellele kursusele l�hetati noors�dureid ka teistest v�eosadest, kus olid pioneerikomandod. Noortekursuse j�rel algas reameeste kursus, mis sisaldas eriala�ppealaseid �ppetunde. See kursus oli r��biti tavap�rase teenistusega, kus ajateenijaid koormati lisakohustustega vahiteenistusel v�i piirikindlustust��del. Parimaid tulemusi n�idanud noors�durid suunati Pioneeripataljoni �ppekompaniisse, kus toimus pioneeri reservallohvitseri kursus. �ppekompanii kaaderkoosseis tegeles ainult selle kursuse planeerimise ja l�biviimisega. Kursuse parimaid �ppureid suunati reservohvitseri (aspirandi) kursuse l�bimiseks KV��A-sse. Kursuse edukalt l�petanud aspirandid j�tkasid teenistust Pioneeripataljonis erinevatel ametikohtadel portupee-aspirantidena. �ldiselt oli ajateenijate v�lja�ppe korraldus hea ja l�bim�eldud. Kursuste kavasid pidevalt t�iustati. Selle juures aga esinesid sellised v�iksed puudused, nagu ruumide kitsikus, �ppematerjalide ja koolitava kaadri puudus. Noortekursusel p��rati rohkem t�helepanu s�duri baasoskustele ja -teadmistele ning reameeste kursusel erialaoskuste omandamisele. Pioneerinoortekursusel oli ette n�htud v�hem �ppeaega jalav�e taktika ja laske�ppe �petamisele, asendades selle eriala�ppega. Reameeste kursus ei olnud organiseeritud nii plaanip�raselt kui noorte- v�i �ppekompanii kursus. �ppet�� intensiivsus oli suhteliselt madal, seet�ttu rakendati reamehi v�ga palju sise- ja vahtkonna teenistuses ning majanduslikel t��del. Tulemusrikas v�lja�pe oli praktikalise �ppetegevuse n�ol suvelaagris. Kuigi erialane tegevus oli all�ksuse koosseisus alati k�rgelt hinnatud, j�i eriala�ppe k�rval suhteliselt v�heseks lahingu- (taktika-) �pet. V�lja�ppe l�biviimise korda muudeti �ppekompaniis mitu korda, nii et 1938. aastaks see normaliseerus. Osa �ppekompanii l�petanuid ei l�binud juhtimispraktikat t�ies mahus. V�lja�pe oli �ppekompaniis erialakeskne ning ei p��ratud �ldse t�helepanu juhioskustele ja pedagoogikale, ehk �ppuri juhi omadused pidid olema loomulikud ning nende t��d noortega ei arvestatud koolitusena. Aspirantide kursusel p��rati piisavalt palju t�helepanu juhi omadustele ja omandatud teadmiste kontrollimisele, mida n�itasid l�pukatsed enne reservi arvamist ja lipniku auastme omistamist. Kuid sellejuures j�id puudulikuks aspirandi ehk tulevase lipniku juhtimisoskused ja -kogemused r�hma�lema tasandil.\nErialane v�lja�pe Pioneeripataljonis oli suhteliselt h�sti organiseeritud. Olid l�bim�eldud �ppets�klid ja �ppekursused ning kaadrikaitsev�elaste t�iend�ppe v�imalused. Pataljoni juhtkond ja Inseneriv�e inspektuur suutsid luua isikkoosseisule praktika v�imalused maastikul. Selle juures j�i aga puudulikuks v�lja�ppealane ja �ppetaktikaline koost�� teiste v�eliikidega. 1930. aastate l�puks p��rati eriala�ppe k�rval piisavalt palju t�helepanu rivi-, laske- ja spordiv�lja�ppele ning isamaakasvatusele (�kultuurselgitust��le"). Alates 1937. aastast omandati aktiivselt tehnilisi teadmisi ja praktilisi oskusi pioneeritehnika k�sitsemisel, mida tehti H-komando (hiljem Pargikompanii) baasil.\nPioneeri eriala v�lja�pe oli teoreetiline ja praktiline, h�lmas k�ikv�imalikke erialateemasid v�likindlustamisest, t�kestamisest, veekogude �letamisest ja l�hket��dest. Pioneeri�pe oli professionaalne ja k�rgel tasemel, alati h�sti organiseeritud. Raudteepioneeride v�lja�pe kannatas �ppevahendite ja veereva koosseisu puuduse t�ttu, seda eriti kuni 1928. aastani. Erilist hoogu v�ttis raudteepioneeride v�lja�pe alates 1928. aastast ehk Liiva-V��na kitsar��pmelise raudtee �leandmise hetkest. V�lja�ppe raames teostati raudtee ehitus-, parandus- ja l�hket�id, enamasti saadi praktilisi kogemusi kitsar��pmelise raudtee ekspluateerimisel. Praktilise �ppe raames olid t�iesti puudulikud raudteesildade ehitamise, parandamise ja h�vitamise teemad. Raudteekompanii likvideerimise ja raudteepioneeride v�lja�ppe peatamisega 1934. aastal kaotas Eesti raudteepioneeri v�imekuse pea t�ielikult. Gaasikaitsealane v�lja�pe oli Pioneeripataljonis k�rgel tasemel. Seda m�jutas k�rgendatud t�helepanu gaasikaitsele, mis oli tolleaegses Eesti s�jav�es ja Euroopas �ldse loomulik. 1930. aastatel tehti gaasikaitseinstruktorite-allohvitseride ja gaasikaitsereameeste koolitust eri v�eosadele G-kompanii juures. R��biti sellega oli G-kompanii p�hi�lesandeks reakoosseisu erialane koolitamine ning 1930. aastate teisel poolel ka gaasikaitse reservallohvitseride erialakursuse l�biviimine. 1930. aastate l�puks oli kompaniis suur �ppevahendite kogu, mille kasutamine t�hustas v�lja�ppe l�biviimist. G-kompanii juures loodud keemialaboris katsetati m�rkkemikaale ning toodeti piiratud kogustes �ppegaase. Keemialaborisse oli samuti koondatud m�rkkemikaalide suur �ppekogu. G-kompaniil oli tol ajal moodne gaasikaitsevarustus ja -relvastus, kaasa arvatud leegiheitjad ja gaasipildujad.\n�leajateenijate t�iend�ppele p��rati Pioneeripataljonis t�sist t�helepanu. Pataljoni ohvitseride poolt korraldatud iga-aastased talveperioodi t�iend�ppekursused andsid �leajateenijatele p�hjalikud teadmised erivaldkondadest, eriti aga pioneeri erialal. Erialaste ja pedagoogiliste oskuste lihvimiseks t�itsid �leajateenijad ohvitseride juhtimisel praktilisi harjutusi. Peale plaanip�raseid kursusi v�imaldati �leajateenijatel osaleda teistes v�eosades ja asutustes toimunud kursustel teadmiste ja oskuste t�iendamisel auto- v�i traktorijuhina, meteoroloogia, gaasikaitse ja raudteealal ning kehalises kasvatuses. Peale t�iend�pet said �leajateenijad enamasti p�hjalikke praktilisi kogemusi suvelaagris ja �ldv�e man��vritel. �ldiselt ei arvestatud tihtipeale �leajateenijate potentsiaaliga, mist�ttu ohvitseri asendamine nii ajateenijate v�lja�ppeprotsessi korraldamisel kui ka lahingutegevuses �leajateenija poolt oli v�het�en�oline.\nInseneriv�e ehk pioneeri eriala ohvitseride v�lja�pet teostati KV��A-s. �ppe praktiline osa korraldati Pioneeripataljonis, kus kadetid ja K�rgemasse S�jakooli sisseastunud ohvitserid said koolitust eesk�tt praktilise tegevuse n�ol Inseneriv�e laagris, J�galas, suvise �ppehooaja jooksul. V�ga h�sti oli l�bim�eldud Pioneeripataljoni ohvitseride t�iendv�lja�pe, mis kujunes 1930. aastate l�puks s�steemseks ning andis ohvitseridele mitmek�lgset erialast ja �lds�jalist v�lja�pet. Oma pataljoni ohvitseride koolitamisel ei unustatud ka teiste v�eliikide pioneeriohvitsere, kellele korraldati perioodiliselt Pioneeripataljonis ja KV��A-s t�iendv�lja�pet. Iga-aastaselt viis Pioneeripataljon �lemal l�bi ohvitseride atesteerimist, kus fikseeriti v�lja�ppelist arengut ja professionaalsustaset. Negatiivselt m�jus ohvitseride sisemine voolavus ametikohtade roteerimisel, mist�ttu erialast v�lja�pet saanud spetsialistid olid paratamatult asendatud erialaselt kogenemata uute ohvitseridega. Isegi Pioneeripataljonis ei v�inud 1939. aasta seisuga k�ik ohvitserid vastava kvalifikatsiooni puudumise t�ttu tegeleda pioneerit��dega.\nReservv�elaste v�lja�pe oli ajavahemikul 1924-1940 rahaliste ressursside puudusel Pioneeripataljonis korraldatud vaid ohvitseridele ja allohvitseridele. K�ige rohkem t�helepanu p��rati reservohvitseride t�iendkoolitusele. Kuna reservohvitseride arv muutus pidevalt lahkunud ja juurde tulnud ohvitseride arvelt, ei edenenud t�iend�pe eriti kaugemale kui uute pioneerim��rustike ja pioneerit��de juhtimise ja organiseerimise korra tutvustamine. Reservallohvitsere kutsuti vaid m�nel korral J�gala suvelaagrisse. Reservv�elastest reakoosseisu osaline t�iendkoolitus toimus vaid �he korra 1924. aastal korraldatud reserv�ppekogunemise raames. �ldkokkuv�ttes v�ib �elda, et 1940. aastaks olid pioneerieriala reservv�elased ettevalmistamata.\n1922-1940. aastatel kasutas Pioneeripataljon pioneeriala praktiliste t��de ja pioneeritaktikaliste harjutuste l�biviimiseks J�gala piirkonda ehitatud Inseneriv�e laagri. Suvelaagri maastik soodustas erinevate erialaste �ppuste korraldamist, seda eriti J�gala j�e l�hedus, kus oli v�imalik harjutada veekogu �letamist. J�galasse j�id aga ehitamata isikkoosseisu laskeoskuste lihvimiseks laskev�li ning p�rast 1937. aastat arvestatavaks muutunud tehnikapargi garaa�. Suvelaagris olnud kaks inseneriv�eosa - Pioneeri- ja Sidepataljon - t�iendasid teineteist, kuigi omavaheline koost�� piirdus vaid laagriehitust��de teostamisega. Inseneriv�e laagri asukoht v�imaldas tihedat koost��d k�rval olnud suurt�kiv�ega. Taktikalisi koost��harjutusi v�eliikide ja v�eosade vahel tehti siiski harva.\nV�lja�pe oli Inseneriv�e laagris aastatel 1924-1940 suhteliselt h�sti organiseeritud. V�lja�ppeplaanid olid koostatud Inseneriv�e Inspektori juhtimisel Inseneriv�e Inspektuuri ja Pioneeripataljoni ohvitseride poolt. �ppet�� toimus kindla tunniplaani alusel ning sisaldas kontrollitavaid ja juhendatavaid erialapraktilisi t�id. Isikkoosseis sai praktiseerida enamus erialat�id, eriti v�likindlustamist, ehitamist ja veekogu �letamist. Puudusid v�imalused harjutada raudtee- ja gaasikaitseasjandust ning meteoroloogiat. Erilist hoogu andsid v�lja�ppes traditsioonilisteks muutunud iga-aastased erialav�istlused, mis olid muuhulgas heaks v�imaluseks harjutada meeskonnat��d. Puudulikuks osutusid laagris eriala- ja taktika�ppused teiste v�eliikidega.\nRelvastus ja varustus\n1930. aastate l�puks oli Pioneeripataljon suhteliselt h�sti relvastatud ja varustatud. 1930. aastatel katsetati ja arendati v�lja moodsat pioneeri ja gaasikaitsevarustust, -lahingumoona ja -relvastust, mis oluliselt t�stis �ksuste erialast v�imekust. Nii rahuaja kui ka s�jaaja pioneeri�ksustes ei olnud ette n�htud kuulipildujaid, mis t�mbas tunduvalt alla �ksuste tuleefektiivsust ja -tihedust lahingus. Rahuaja Pioneeripataljonis ei j�tkunud kiivreid. S�jaaja pioneeri�ksustele ei j�tkunud varustust. Relvastus oli eri kaliibriga ja erinevat marki.\n1937. aastal Eesti s�jav�es alanud ulatusliku motoriseerimise ja mehhaniseerimise k�igus sai Pioneeripataljon t�iesti uue tehnikapargi. Osteti erinevaid pioneerimasinaid: motopuurid ja -saed, l��gihaamrid, plahvatusrammid, p�ramootorid, erineva otstarbega traktorid ja ekskavaatorid. Lisaks sellele osteti uhiuued veoautod Opel Blitz, millega asendati vanad, oma motoressursi kulutanud, veokid. Seisuga 1. aprill 1940 Pioneeripataljonis oli 9 veoautot, 1 s�iduauto, 3 helgiheitjat, 3 traktorit, 1 ekskavaator, 1 roomiktransport��r ja muud tehnikat: suru�hukompressorid, elektrijaamad, p�ramootorid, betoonisegurid, puurkaevumasinad, rammid, mootorsaed jne. Pioneeripataljoni motoriseerimine ja mehhaniseerimine oli 1940. aastaks niiv�rd k�rgel tasemel, et meie Pioneeripataljoni motoriseerimisega k�isid tutvumas v�lismaised k�lalised. Siiski ei olnud motoriseerimine t�iuslik: veoautosid kasutati vaid pioneerivahendite transportimiseks ja insenerivarustuse veoks, kuna isikkoosseis liikus vaid jala.\n1920. ja 30. aastatel olid koostatud p�hjalikud mobilisatsiooniplaanid pioneeri�ksuste mobiliseerimiseks, mida pidevalt ka t�iustati. Neis esines aga puudusi, mis v�isid oluliselt raskendada keeruliste mobilisatsiooniprotsesside k�ivitumist. Formeerimisele kuulunud pioneeri�ksuseid muudeti, mis sisuliselt nullis k�ik mobilisatsiooni eelt��d selles suunas. 1930. aastateks ei suudetud pioneeri�ksuste formeerimiskohti viia �hte rajooni, mis t�hendas formeerimist��de teostamist seitsmele �ksusele v�hemalt viies kohas. Pioneeri�ksuste komplekteerimisalade hajumine oli negatiivseks teguriks mobilisatsiooni l�biviimisel. Isikkoosseisu koondamine oli planeeritud piirkonniti, kuid osa isikkoosseisust ja osa kaaderkoosseisust tuli toimetada formeerimiskohtadesse veoautodega v�i raudteed m��da, mis oli ajaliselt piiratud ja v�is sattuda vastase �huv�e l��gi alla. V�lja�petatud formeerimismeeskondade puudus raskendas oluliselt formeerimisprotsessi korraldust ja teostamist. Isikkoosseisu paisumine (rahuaegse �ksuse isikkoosseisu arvu suurenemine mobilisatsiooni korral) struktuuri j�rgi oli �lem��ra suur - keskeltl�bi viiekordne: ohvitseridel neljakordne, allohvitseridel seitsmekordne ja reakoosseisul viiekordne. Osadel formeerimisele kuulunud s�jaaja pioneeri�ksustel puudus rahuaegne kaaderkoosseis. Inseneritehnilises varustuses, gaasikaitsevahendites, relvastuses ja laskemoonas ning eriti toidumoonas olid mobilisatsioonivarud puudulikud ning m�ne pioneeri�ksuse jaoks koguni olematud. Kui alguses oli enamik mobilisatsioonivarustust Tallinnas, siis 1930. aastate l�puks suudeti vajalik varustus ja relvastus koondada formeerimisrajoonidesse. Osa mobilisatsioonivarustust tuli siiski vedada veoautodega ja raudteel, mis v�ttes arvesse vastase �huv�e m�ju ja raudteevagunite puudust, kindlasti raskendas olukorda. Formeerimisele kuulunud �ksustel oli erinev relvastus, mis raskendas laskemoonavarude t�iendamist. Mobilisatsiooni�ritused olid enamasti l�bi harjutamata, pioneeri�ksustes ei v�etud l�bi ka proovimobilisatsiooni, mis v�is K-ajal tekitada segadust mobilisatsiooni l�biviimisel formeerimise ja eriti koondamise etapil. Reserv�ppekogunemisi korraldati Pioneeripataljonis harva. Puudus ka v�imalus l�bi viia osalist ehk varjatud mobilisatsiooni, mis tegi mobilisatsiooni l�biviimise K+72 ajaga raskeks. Mobilisatsiooni planeerimisel ei p��ratud t�helepanu lahinguvalmiduse saavutamisele �ksuste kokkuharjutamise kaudu. Vaatamata sellele, et mobilisatsioonialasse suhtuti t�ie t�sidusega, j�i s�jaaegsete pioneeri�ksuste lahinguvalmidus terve rida objektiivseid ja subjektiivseid p�hjusi arvestades �sna puudulikuks.\nL�ppkokkuv�ttes oli Pioneeripataljon 1940. aastaks h�sti v�lja�petatud isikkoosseisuga ja v�rreldes teistega, h�sti mehhaniseeritud v�eosa. Pataljonil oli �lesehitatud infrastruktuur ja kindel v�lja�ppes�steem. V�lja�ppe praktikaks olid head v�imalused harjutusv�ljade, suvelaagri ja lasketiirude kasutamise n�ol. �ldpuudusteks oli territooriumi, t��- ja eluruumide kitsikus, kaadrikaitsev�elaste suhteline voolavus, tehnika�hikute v�hesus eriti veoautodes, automaatrelvade puudus ja relvastuse erinevus, suhteliselt puudulik varustus, eriti mobiliseerimisele kuulunud pioneeriv�eosades. 1940. aastaks ei olnud inseneriv�es vesivarustuse ja raudteepioneeri eriala ning pontoonsillapargi �ksust. Pioneeripataljonil oli v�he taktikalist koost��d teiste �ksustega, puudusid ka �ldised eeldused relvaliikide koost��ks. Kuigi Eesti pioneeridel oli sarnaseid jooni Saksa pioneeriteenistusega, j�i Pioneeripataljoni areng teiste v�lisriikide relvaj�udude, eesk�tt Saksa ja N�ukogude Vene pioneeriteenistuse arengust ilmselgelt maha.\nKoostanud Igor Kop�tin, MA\nP�hjalikum �levaade Pioneerpataljoni ajaloost Igor Kop�tini magistrit��s:\nEesti Kaitsev�e Pioneerpataljon aastatel 1924 - 1940


Õhupump Archives - Photopointi ajaveebPhotopointi ajaveeb\nPhotopointi ajaveeb > Õhupump\nKasulikud vidinad 42. BIG harjaspump\nÕhupumpa oleme me kasulike vidinate nurgakeses ennegi tutvustanud . See siin on aga midagi huvitavamat ja erilisemat. BIG pumbaga optikapintsel 6.99€ ehk harjaspump ehk pintselpump … Väike, üsna soodsa hinnaga ning integreeritud pintsliga võiks see ju objektiivi esiläätsede ning raskemini ligipääsetavate kohtade prügist puhastamiseks päris hästi sobida. Vaatame lähemalt: NB! BIG harjaspumba võitis loosi tahtel endale Rainis , kes puhastab oma fotovarustust... Loe edasi...


Kommentaarid - Sõidumehe linnadžiip - Proovisõidud - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Proovisõidud » Sõidumehe linnadžiip » Kommentaarid\nPagass\t• 15 oktoober 2020 7:29\tEbasobiv kommentaar\nPakiruum suht väike võrreldes konkurentidega. Enamusel algab maht ikka 500liitrist.\nAku Ankka\t• 15 oktoober 2020 10:24\tEbasobiv kommentaar\nHind on ka natuke liiga üle võlli.\n,\t• 15 oktoober 2020 17:48\tEbasobiv kommentaar\nPole ju mingit disaini, lihtsalt üks ümmargune muna.\nPõnev • 16 oktoober 2020 2:23\tEbasobiv kommentaar\non vaadata seda 15a arengut,siit ja sealt kaotati kaalu,üliökonoomne.sada tuleb u 10 sekundiga,nagu ka 20a varem ja suva vanakooli diisel on ökonoomsem. Lollid jälle ostavad uut kujundust.


Pühapäev, 16 Juuli 2017 19:08\nAutovarase lemmikmark on jätkuvalt Volkswagen, samas on ärandamised jätkuvalt hoogsas langustrendis, näitab politsei- ja piirivalveameti (PPA) esimese poolaasta statistika.\nTänavu jaanuarist juunini registreeris politsei 161 sõidukivargust. Mullu samal perioodil oli ärandamisi 245 ehk langus on olnud ligi 35 protsenti, rääkis PPA pressiesindaja Maria Gonjak BNS-ile.\nAutomarkidest on esikohal jätkuvalt Volkswagen 22 ärandatud sõidukiga, järgnevad Ford 12, Audi 11, Mazda samuti 11 ja BMW 10 varaste saagiks langenud autoga. "Enamasti on niinimetatud top'is figureerinud ka Opel, kuid sel korral on Opel pingereas alles kaheksandal kohal," lisas Gonjak.\nKa mulluse statistika järgi oli ärandajate lemmikmark Volkswagen 34 ärandatud sõidukiga, järgnesid BMW, Audi, Ford, Opel ning Mercedes vastavalt 31, 21, 16, 13 ja 12 sõidukiga. Varaste saagiks langes mullu ka kaheksa Toyotat, seitse Nissanit, kuus, Mazdat, Citroëni ja VAZ-i ning viis Volvot ja Hondat.\nKui 2015. aastal langes varaste saagiks 390 sõidukit, siis mullu 299 ehk 23 protsenti vähem. Põhja prefektuuri teeninduspiirkonnas varastati mullu 118, Lõuna prefektuuri piirkonnas 75, Ida prefektuuri töömailt 73 ning Lääne-Eestist 33 sõidukit.