Kanuumatku korraldav turismitalu pakub kõrvalteenusena ka bussiteenust - sedapuhku liigagi lõbusalt. Kirsi Talu\nTartu tantsukultuuri tulevikulootused pääsesid lõunanaabrite juures ülinapilt olukorrast, kus neid oleks tagasi kodumaale vedama asunud pudelisse kiiganud bussijuht.\nEhkki Liepaja olümpiakeskuses peetud Euroopa karikavõistluselt naasis Shaté tantsukool kaheksa poodiumikohaga, võinuks võidukäik äärepealt kulmineeruda tragöödiaga: juhendaja Marlene Kirt täheldas, et Kirsi Reiside bussijuht oli pühapäeva õhtu kohta tavatult lõbusas tujus. Kuna ametimees kohale toimetatud alkomeetrisse puhumisest keeldus, pöörduti pikema jututa politsei poole, kes tuvastaski joobe ning võttis mehe enda hoole alla. "Oli mõeldamatu selle bussijuhiga kuhugi sõita," märkis tantsukooli juhataja Krõõt Kiviste.\nBussireisi korraldanud OÜ Traveling kõneisik Martin Kallavus tõdes, et Kirsi Reise on allhankijana kasutatud varemgi ning kunagi pole sarnaseid probleeme esinenud, mistõttu ei osatud ka midagi sellist oodata. "Mul on väga raske mõista, miks mõni bussijuht otsustab joobeseisundis rooli istuda. See ei ole mitte mingil juhul aktsepteeritav," rõhutas ta.\nKivistel omalt poolt jagus Travelingile koostöövalmiduse eest vaid kiidusõnu. "Kuuldes meie kahtlustest toimetasid nad meieni alkomeetri, andsid kindlad suunised keeldumise puhul politsei kutsumiseks ning hakkasid kohe tegelema lahenduste leidmisega meie tantsijate alternatiivseks transpordiks," sõnas tantsukooli juht.\nKallavus kinnitas, et läbi tuli helistada kohalikud bussifirmad ning viimaks uus vedaja leitigi. "Juhtunu on meile kindlasti õppetunniks," lausus ta. "Reisijate turvalisus on meie ettevõtte jaoks alati prioriteet number üks."\nVõrumaal Võhandus baseeruva omanimelise Kirsi Reiside juhataja Arno Kirsimägi mainis, et tipsutanud bussijuht vallandati päevapealt, ent lähemaid selgitusi anda ei soovinud. "Ei kommenteeri, mis siin kommenteerida? Oli, mis oli," lisas ta.\nKiviste kinnitas, et kõik 19 tantsijat, kes pühapäevase bussiga kodumaa rüppe pidid naasma, saavad transporditasu tagasi. "Kokkuleppel Travelingiga, mille alltöövõtja andestamatult alt vedas, kompenseerime sõprusklubile, kes meid aitas, meie tantsijate transpordi," ütles ta.\nKuidas aga mõjutab ohtlikuvõitu libastumine bussijuhi edasist karjääri? Kui siseringimaine kõrvale jätta, siis tõenäoliselt mitte kuidagi, sest sõitma ta ju ei hakanud ega saanud seega ametlikku karistust kirja saada. Ka siis, kui mees oleks Lätis tabatud sõitva bussi roolist, ei kajastaks meie karistusregister, kus iga tulevane tööandja päringuid sooritada võib, tema rikkumist kuidagi - küll võiks loota sellele, et paharetil oleks load lihtlabaselt ära võetud, sest seda praktikat rakendatakse piiri taga usinasti.\nKolleegil läks kehvemini\nSelge on see, et piiritaguses roolijoodikluses ei ole Võrumaa esindaja kindlasti üksi: juba järgmise päeva hommikul noppis lõunanaabrite seadusesilm Liepaja lähedal Grobinas 1968. aastal sündinud Eesti kodaniku 2,17-promillises joobes Stera bussi roolist. Kuramaa prefektuuri esindaja Madara Šeršņova sõnul lubab Läti seadus üle 1,5-promillise patustamise eest karistada 1400-eurose trahvi ja juhtimisõiguse kaotusega neljaks aastaks. "Kohtuotsust võib oodata kuu aja jooksul," märkis Šeršņova.\nShaté rahvas õppis juhtunust aga nii palju, et edaspidi pannakse puhuma iga bussijuht. "Siis on meie meel rahulik ja kodus lapsevanemate süda kerge," sõnas Kiviste. "Ennetava abinõuna lisame vastutavatele treeneritele võistlustele kaasa minevasse karpi plaastrite, haaknõelade ja juukseklambrite kõrvale ka alkomeetri."\nLõuna prefektuuri politseikolonelleitnant\nEesti ja Läti politsei koostöö ja infovahetus on tihe, kuid see ei hõlma iga kui viimase politseile laekunud teate omavahelist jagamist. Kui Lätis takistab politsei joobes bussijuhil sõitu minna, siis selline ennetav sekkumine ei ole kahe riigi vahelises infojagamises prioriteet. Koostöö hõlmab ennekõike piiriülese kuritegevuse tõkestamist ning näiteks ka piirilinnades kohalikul tasandil koostöö tegemist.\nKui politsei saab info mõnes parklas seisvast autost, mille juht tundub olevat ebaadekvaatne, siis ei jääda ootama tema sõitu minekut ja rikkumise toimepanekut. Lähtuvalt korrakaitseseadusest on politseinike eesmärk sellist ohtu ennetada ja tõrjuda. See tähendab, et politsei sekkub kohe: kontrollib kahtlust äratanud isiku kainuse, vajadusel viib läbi ennetava vestluse, võtab sõidukivõtmed hoiule välistamaks joobes juhti sõitu minekut ja nõnda edasi. Kui politsei saab aegsasti sekkuda, siis rikkumist toime panna ei lasta, liikluses põhjustatav oht ei realiseeru ja isikule karistust ei saa ega olegi vaja määrata – sest kui ta ka tahtnuks joobnuna sõitma minna, siis see võimalus välistati eos.\nAastas saab politsei sadu abistavaid teateid sellest, et keegi näeb kuskil seismas autot, mille juhikohale istub joobekahtlusega inimene. Nende teadete toel on ära hoitud omakorda sadu juhtumeid, kus meie teedele pääsevad joobes juhid. Et liiklus saaks turvalisem, ootab politsei iga sellist tähelepanekut jätkuvalt hädaabinumbril 112.\nViimati muudetud: 08/05/2019 22:24:54


Kalaõli ja omega 3 diabeetilise toiduga - Ravi 2020\nKalaõli on kasulik kardiovaskulaarsüsteemi tervikuna raviks ja ennetamiseks.\nEnne ravimi lisamist on oluline konsulteerida arstiga.\nEnne taotluse esitamist on oluline konsulteerida arstiga - ta määrab ravimi koguse ja režiimi, et saavutada maksimaalne ravitoime. 1. tüüpi diabeedi ravim aitab vältida paljusid seonduvaid haigusi, saate seda 1 tl juua. või võtke 1-2 kapslit päevas. 2. tüüpi diabeedi korral kasutatakse kalaõli 2-3 kapsli või 1 tl ravimi päevas, ravi kestus on kuni kuus kuud. Ärge võtke ravimit tühja kõhuga.\nIga farmaatsiaettevõte võib toota kalaõli omal moel. See puudutab selle koostist, kvaliteeti ja põhiomadusi.\nKaasaegne kalaõli on spetsiifilise maitsega kapsel, mis võib olla suurepärane D3-vitamiini asendaja. See täiuslikult tugevdab keha immuunsüsteemi jõude ja muutub nakkushaiguste hea ennetus.\nKalaõli tarbimise eeliseid on tõestatud paljudes teaduslikes uuringutes. Ravimit on soovitatav kasutada kaltsiumi kõrge kvaliteedi imendumisel ja seedetrakti imendumise parandamiseks.\nKalaõli aitab kompenseerida ebapiisava D-vitamiini tootmise.\nhülsi nahaalune rasvkoe.\nIga rasva tüüp annab täiendava tööstusliku töötlemise. Kui seda ei toodeta, on aine läbipaistev ja üsna iseloomulik lõhn.\nKalavaru sõltub selle kvaliteedist:\nSee on tehniline ja meditsiiniline kõige väärtuslikum lipiidid. Tööstuses toodetakse kvaliteetset toodet, mis sisaldab vitamiine A ja D.\nErilise spetsialiseeritud töötlemise tõttu puudub toode ebameeldivale maitsele ja lõhnale. Kliendi ülevaated kinnitavad, et kaasaegsed kalaõli kapslid ei ole sama madala kvaliteediga lipiidid, mida paljud inimesed on teada juba lapsepõlvest.\nPatsientide poolt kalaõli kasutamine ei sõltu nii kaltsitriooli kui omega-3 rasvhapete sisaldusest. Seda ainet iseloomustab üsna suur potentsiaal, mis aitab vähendada rasvumist.\nEriti oluline on diabeedi puhul kasutada kalaõli. Lõppude lõpuks on diabeetikutele sageli probleeme ülekaaluliste laevadega!\nKüllastumata rasvhappeid võib soovitada ülekaalulistel patsientidel. Tänu kalaõli kasutamisele väheneb depoo mass, kus ladustatakse lipiidrakke.\nKui lapsed söövad regulaarselt kalaõli, siis saab luukoe struktuuri taastada kiire kasvukiiruse tingimustes.\nÜlevaate rasvhapete taustal on insuliini suurenenud sisaldus seletatav nende esinemisega süsivesikute sünteesi tõttu.\nMeditsiiniliste uuringute tulemusel leiti, et triglütseriidide ja veresuhkru koguse vahel on kaudne seos. Kalaõli kapslid, kui neid regulaarselt kasutatakse, annavad võimaluse lipiidide keharakkude vabanemiseks.\nLisaks sellele iseloomustab selle toote toidulikke omadusi võime raskekihi kokkuvarisemise tõttu raskust kaotada.\nIseloomulikud märkused kinnitavad, et kalaõli võib kahjustada ainult siis, kui see on liiga palju tarbitud.\nTe ei saa kasutada D3-vitamiini suurt annust, kuna see suurendab kuseteede ja eriti sapipõie kivide esinemise kalduvust. Seda kinnitavad õli kala juhised.\nRavimi kasu vähendatakse järgmiselt:\nseal on vitamiine A, D;\nsuur hulk küllastumata happeid;\nluu tiheduse suurenemine;\naktiveeritakse hingamisteede toimimine;\nhoiab ära küüneplaadi nõrkuse;\nHambaemaili kvaliteet suureneb.\nRavimi ülevaate põhjal võib öelda, et olenemata selle vabanemise vormist on efektiivsus sama. See võimaldab öelda, et kalaõli kapslites, lahuses ja tablettides võib soovitada täiskasvanutel ja lastel, kellel on ülemäärane põnevus, samuti vasikate krambid.\nRasvhapete olemasolu kalaõlis aitab laevadel olla elastsem ja vähendab ka südamehaiguste ja veresoonte tõenäosust. Verehüüvete moodustumise vähendamine tagatakse kolesterooli metabolismi kvalitatiivse paranemisega ja vereülekande tekkimise tõenäosuse vähenemisega veresoonte seintel.\nKui oomega-3 rasvhapped sisenevad kehasse, välditakse lipiidide akumuleerumist anumasse. Käitatavad biokeemilised uuringud on näidanud prostaglandiinide suuremat tootmist kalaõli kõrge tarbimise taustal.\nJuhendamine ja koostis\nKalaõli vabanemise kõige populaarsem vorm on želatiinkapslid, millel on õlide konsistents. Mõnel juhul võib nende sisu kasutada haavade ja haava defektide raviks. Lisaks on oluline märkida, et rasva kasulikkus põletuste leevendamisel seda maksimeeritakse, kui see on kasutatud apteegi lipiidide vormingus.\nRavimi juhis ütleb, et selle kalorite sisaldus on 902 kcal 100 g kohta. Kasutamine päevas peaks olema üle 1 g ja seepärast on see kasu neile ülekaalulistele patsientidele. Kalaõlis ei ole kõrge kalorsusega süsivesikuid, mis pikema aja jooksul võimaldab kaalust alla võtta.\nOn mõistlik tarbida kalaõli kapsleid 1-3 kuu jooksul. Täpne annus võib öelda ainult raviarstile.\nOmega-3-rasvhapete kasu on ilmne. Erinevate sortide kalarasv on erinev summa. Niisiis arvestatakse seda ainet:\n0,3 g turska;\n1,3 g tuunikalat;\n1,4 g jõesaluu;\n1,9 g makrellis;\nKalaõli on täiesti ohutu igas vanuses inimestele, mida kinnitab ka arvustused. See on näidustatud rasedatele ja imetavatele naistele, kuid mõnel juhul ei kahjusta see arsti eelnevat konsulteerimist.\nSuhteliselt terved inimesed peaksid kasutama ravimit 3 g päevas. Reeglina räägime umbes 1-2 kapslit 3 korda päevas. Parim on kasutada neid toidukorra ajal või kohe pärast seda. Sellise ravi kestus on 1 kuu, pärast mida nad vahetavad 2-3 kuud.\nTeatud vaevuste olemasolul on vaja lipiidide suuremat annust. Kui esineb kõrgenenud triglütseriide, siis sel juhul näidatakse kalaõli koguseid kuni 4 g päevas.\nKui isikul on kõhupreparaatidega kalaõli kasutamise tõttu halvasti tunne või tal on probleeme, siis peaksite alati konsulteerima arstiga, et määrata ravimi sobiv annus.\nEakad inimesed vajavad eriti kalaõli kasutamist, sest ravim aitab aju aktiivsust parandada.\ntuberkuloos (eriti kopsud ja luud);\nRavim on suurepärane vananemisega seotud dementsuse ja Alzheimeri tõve ennetus.\nKapslites olevad rasvapüsivad kalad aitavad põletada neid ekstra kehahooneid ja sisaldavad ka vitamiine. just kõrgendatud suhkrut sisaldav toit tunneb soodsalt kalaõli.\nEri struktuuri tõttu aitab kalaõli kapslid vältida paljusid veresoonte ja südamehaigusi.\nSee on võimalik tänu võimele vähendada kehva (madal tihedusega) kolesterooli kontsentratsiooni patsiendi veres, samuti parandada kvalitatiivselt membraanrakkude seisundit, reguleerides rasvade ainevahetust organismis.\nTänu uusimatele teaduslikele uuringutele on tõestatud, et:\nkui te kasutate 10 g kalaõli iga päev, vähendatakse kohe südamehaiguste ja krampide arvu 41% võrra;\n2 g lipiidi annuse manustamine päevas võib vähendada diastoolset rõhku rohkem kui 4,4 mm ja süstoolse 6,5 mm võrra;\nisegi väikese aine koguse kasutamine kiirendab haavandite, haavade ja muude naha või limaskestade kahjustamise protsessi;\nKalaõli avaldab positiivset mõju psoriaasi tekkele.\nTeisisõnu aitab kalaõli vähendada või isegi kõrvaldada vajadus tarbida teatud ravimeid. Seda kinnitavad arvukad arvustused nendega, kes on sellist ravi saanud.\nKui kasutate kalaõli kapsleid, tuleb meeles pidada, et sellele on mitmeid olulisi vastunäidustusi. See kehtib nende inimeste kohta, kellel on:\nOluline on võtta arvesse asjaolu, et võivad tekkida mitmesugused ootamatud tegurid, mis mõjutavad kalaõli võtmist kapslites ja selle annust. Sel põhjusel on oluline konsulteerida oma arstiga. Ainult sellise lähenemisviisi korral on võimalik rääkida ühemõttelistest võimalustest saada maksimaalset kasu sellest olulisest inimeste tervisele.\nAvaldatud 30. mai 2015 | Postitaja: © WebDiabet.Ru\nMenopaus ja 2. tüüpi diabeet\nMenopaus on teema, mis sageli annab naistele palju arvamusi - need, kes seda aktsepteerivad, ja need [...]\nII tüübi diabeediga elamine võib mõnikord olla nagu tunni või isegi minut minuti pärast, et stabiliseerida [...]\n2. tüüpi diabeet ja unehäired\nUni on kõigile oluline, kuid see on eriti tähtis, kui teie keha kasutab veresuhkru taseme ja teiste [...]\nOotamatud II tüüpi diabeedi riskifaktorid\nKui te ei mängi sporti, neil on tõsine ülekaal või teil on diabeetikute sugulased, on oht, et [...]\nInsuliini eesmärk 2. tüüpi diabeedis\n1920. aastal, kui dr Frederick Banting ja meditsiinitöötaja Charles Best eraldasid hormooninsuliini pankreasest, [...]\nAllikad: http://etodiabet.ru/lekarstva/dobavki/rybij-zhir-pri-diabete.html, http://diabethelp.org/lechim/rybij-zhir-v-kapsulax.html, http: // www. webdiabet.ru/rybij-zhir-pri-lechenii-saharnogo-diabeta/\n2. tüüpi diabeet või insuliin-sõltumatu diabeet on krooniline endokriinhaigus, mida iseloomustab suurenenud veresuhkru tase (hüperglükeemia). Selle seisundi peamine põhjus on koekarakkude ja kõhunäärmes sisalduva hormooni insuliini koostoime rikkumine.\nSuhkruhaigus võib tekitada komplikatsioone, diabeediga nahk ei kannata vähem. 35% -l juhtudest esineb erinevat laadi nahalööbeid ja ärritusi, kui ravi on alustatud õigeaegselt, võib paljud neist kõrvaldada.\nEnne vereanalüüsi võite teid või kohvi juua.


Ülikoolid Kreeka - bakalaureuse koolid Kreeka 2020/2021\nLeia ülikoolid, kolledžid ja ärikoolides Kreeka pakub bakalaureuse programmid.\nHumanitaarteaduste bakalaureus (BA) on kraad, mis omistatakse tudengitele peale õppekava lõpetamist mis kestab tavaliselt neli aastat. Seda tüüpi kraad võib keskenduda nii reaalteadustele, vabadele kunstidele või nende kahe segule.\nÜlikoolid bakalaureuse kraadi Kreekas. Leia kogu info koolide pakuvad bakalaureuse kraadi%% COUNTRY_ARTICLE%% Kreeka siin.\nBA (Hons) animatsiooni ja mängude kunst\nBA (Hons) Animatsioon ja Mängud Kunst võimaldab teil tutvuda tootmisprotsessi eelse gaasijuhtmega ja olla võimeline rakendama animatsiooni mitmesugustes meediakanalites. Te uu ...\nBA (Hons) ärijuhtimine (laevandus)\nProgramm aitab õpilastel mõista põhitõdesid laevandus, et oleks võimalik kohandada ja sammu pidevate muutustega. See pakub laiaulatuslikku ülevaadet merendussektorist ja läheb ...\nBA (Hons) moetoode ja reklaam\nSelle kursuse eesmärgiks on tugineda õpilaste loovusele ja kirgile mooduse tegemisel! Teisest küljest õpivad nad moe tooteid reklaamima.\nBA (Hons) graafilise disaini kursus kajastab disainerite paljusid võimalusi trükimeedias ja ekraanipõhises meedias ning kaalub visuaalse kommunikatsiooni toimimist kultuurilis ...\nHospitality on nüüd üks suurimaid ja kõige kiiremini kasvavaid valdkondi Kreeka ja maailmamajanduses. Selle programmi eesmärgiks on anda üliõpilastele kaasaegse ja praktilise ...\nBA (Hons) Professionaalne Kulinaaria Kunst\nKursuse eesmärk on anda peakokk\nBA (Hons) ärijuhtimine\nSee kursus on välja töötatud tihedas koostöös juhtivtöötaja Briti juhtiva juhtivtöötajaga (CRM), mis annab teile edu kiireks edu saavutamiseks. See on üks väheseid, kus te lõp ...\nBA (Hons) ärijuhtimine (rahandus)\nBA (Hons) Varajase lapsepõlve uuringud\nProgrammi eesmärk on aidata õpilastel mõista laste arengut ja õppimist alates varajastest aastatest kuni kaheksateistani, uurida väljakutseid ja võimalusi, mis tekivad haridus ...


Teine ja kolmas päev (Tweede en derde dag) – Astangu õpiränded\nEsmaspäeval so 30.mail kell 11.00 oli meil tutvumise päev REA College Groningen personaliga. Hans Venema ja Martin Steenman tulid meile juba ukse peale vastu ja tervitasid meid avasüli. Esimese asjana panime oma riided ühte tuppa ära ja tutvusime kolledži ruumidega, millele järgnes lõunasöök õpetajate toas. Meie mõistes koosneb (Astangu) lõunasöök ikkagi soojast põhiroast ja magustoidust, aga Hollandis tuleb igaüks tööle oma võileivaga. Õpetajate toas on uhke Jura kohvimasin koos eraldi piimavahustajaga, kus saavad kõik endale Latte kohvi teha. Samuti tee, kakao ja kiirsupi tegemise võimalus. Õpetajate toas oli üks suur puidust laud, mis oli Martini enda kätega valmistatud. Selle ümber istus vähemalt 10 õpetajat ja REA College töötajat söömas rõõmsalt oma kodunt kaasa võetud toitu. Meid kostitati siis ka “lõunaga” ehk Hans tellis meile Subway’st 4 võileiba : )\nVasakult Hans Venema, Martin Steenman ja REA College õpilased oma projekti tutvustamas\nKell 13.15 oli meie kord esineda ja meie ettekandele tuli inglise keelne Astangut tutvustav PowerPoint. Tauri hiilgas oma inglise keele ja ettekande esitamise oskusega nii, et kõigil jäid suud lahti. Ühesõnaga hoidsime Eesti lippu kõrgel ja olime uhked selle üle, et meil on nii ilus värviline maja, nii palju korpuseid ja õpilaskodu. Hollandlased olid üllatunud, et kõik teenused on ühe katuse all ja et neid teenuseid pole mitte vähe. Järgnes ka paar küsimust peale ettekande lõppu, et kuidas me ikka saame tagasisidet vilistlastelt, et kas nad tõesti tulevad meie majja tagasi ja hoiavad endiselt sidet. Wow! Samuti küsiti, et kas erivajadusega õpilased saavad tööle minnes sama palka nagu iga teine inimene.\nSilma hakkas selline mehaaniline tabel seina peal välisukse juures, kus igaüks lükkab näpuga oma nimesilti kahe lahtri vahel: KOHAL – PUUDUB\nVaatamata vihmasele ja külmale ilmale olime otsustanud tutvuda Groningeni kesklinnaga\nÕhtu päädis meil Mehhiko restoranis “Raekoja platsil”, kus olid turistidele mõeldud hinnad\nKolmas päev ehk teisipäev so 31.mai ärkasime vara ja võtsime ette tee bussiga kooli, mis võttis aega umbes tunnike, sest me ei olnud enne koos õpilastega seda teinud. Bussipeatusesse oli 900 meetrit jalgsi ja ühe bussiga kuskil 5 peatust, tulime Martini Hospital (suure haigla) juures maha ja kõndisime veel 500 meetrit kuni koolini. Sellel päeval otsustas Karl, et ratastooli kaasa ei võta ja kõnnib karkudega vapralt terve tee. Kooli jõudes olid riided higised, aga selle eest 8000 sammu täis : ) Kohe hakkas õppetöö pihta ja õpilased pandi peatselt tööle, isegi Tauri ja Sirli jaoks oli välja mõeldud eraldi programm, samaaegselt toimusid loengud kahes erinevas ruumis. Meile tutvustati Hollandi haridussüsteemi, mis oli loomulikult väga huvitav, aga Eesti omast paljuski erinev. Mulle meeldis kõige rohkem see, et Groningeni õpilased tegelesid Eesti õpilastega ja nad kaasati kohe oma projektidesse. Super geniaalne idee!\nTere tulemast Püütonimaale! Python on üldotstarbeline interpreteeritav programmeerimiskeel, mida algselt arendati skriptimiskeeleks. Python võimaldab mitut programmeerimisstiili, näiteks objektorienteeritud, protseduraalset või funktsionaalset programmeerimist : )\nJava on platvormist sõltumatu objektorienteeritud programmeerimiskeel : )\nÕhtu päädis Hiina restorani ja blogi kirjutamisega. Nüüd tuttu, sest homme peame veel varem ärkama, sest Hollandi bussijuhid otsustasid streikima hakata ja bussid ei sõida graafikujärgselt.\nEsimene päev (Eerste dag) 29.05.2022


Endine telenägu Meelis Kompus: saatekülaline pani keset salvestust diivanipadja pähe ja nimetas selle kübaraks! - Muusika ja live - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nEndine telenägu Meelis Kompus: saatekülaline pani keset salvestust diivanipadja pähe ja nimetas selle kübaraks!\n30. juuli 2021, 11:13\nMeelis Kompus Foto: Paul Poderat\nRaadio Elmar laupäevases raadioajakirjas „See ei ole saladus“ oli külas kultuuriametnik ja ajakirjanik Meelis Kompus. Kas Aktuaalse kaamera stuudios istus ankur tõesti pintsakus ja plätudes? Kes telekülalistest pani keset salvestust diivanipadja pähe ja nimetas selle kübaraks? Saatejuht on Andres Panksepp.\nMeelis Kompus alustas tööd ajakirjanikuna juba kakskümmend aastat tagasi. Ta on eestlastele tuntud nägu läbi rahvusringhäälingu saadete, kuid samuti ka erakanalite kaudu. Mees on pidanud meie presidendi vastuvõttudel haruldast heeroldi ametit. Rääkisime saates, kuivõrd keeruline on vastuvõtule saabunud külaliste nimede hääldamine ja milliseid vimkasid viskavad külalised heeroldile.\nKompus kirjeldas lähemalt, kuidas tema töö presidendi kätlemistseremooniatel välja näeb. «Paljude inimeste mälus on veel see aeg, mil rahvusringhäälingu ülekannete ajal kõlas otse heeroldi hääl - ta pidi väga täpselt edasi andma külalise ja kaaslase nime, kes siis parasjagu presidendi suunas kõndisid. Mingil hetkel toimus aga muudatus - saatejuhid kommenteerisid toimuvat ja heeroldi hääl kõlas vaid kohapeal ruumis. Mina olen seda tööd teinud nüüd viis aastat,» rääkis ta oma tööülesandest.\n«Mul tekib heeroldi kohustusi täites tunneli efekt - tean, kuhu on vaja jõuda. Pean alati kiiresti otsustama, mida teen kätteulatatud kaardiga, kuhu peale on väriseva käekirjaga kirjutatud mingeid viimase hetke muudatusi. Teinekord on sinna tõmmatud nooli, lisatud mingeid tiitleid....ja mul on täpselt üks sekund, et sellest tekstist aru saada. On olnud hetki, mil olen pidanud tegema kompromissi ja ütlema vaid seda, mida suudan välja lugeda. Olen töötanud televisioonis ja tean kui kiiresti kaameraplaanid vahelduvad. Kui liiga kauaks pausi jään pidama, siis kaamerate rütmika läheb ju sassi,» rääkis Kompus.\nJuttu tuli ka sellest, kuidas noorte tantsupeo idee sai alguse hirmu- ja õudusjuttude raadiorubriigi toimetamisest. Milliseid emotsioone on pakkunud talle laulupeo kommenteerimine ning mis laadi kogemuse sai Meelis Eurovisiooni lauluvõistluselt.\nKas mees mõtleb ühel päeval ka ajakirjanduse maastikule tagasi tulla? Sellest ja paljust muust kuula lähemalt allolevalt lingilt.\n«See ei ole saladus» on meelelahutuslik saade, milles üht-teist tuleb tuttav ette, kuid kuulete ka hulgaliselt täiesti uusi ja seni teadmata fakte külalise või temaga seotud teemavaldkonna kohta. Meeleolukad jutud, vaheldumisi Elmari parima muusikaga, on raadioajakirjana kuulajate ees kahe tunni vältel.


Kalle Muuli: massikirjanduse laenutamise võiks teha tasuliseks - DELFI\nAjakirjanik Kalle Muuli pakkus Raadio2 saates „Olukorrast riigis“, et kui kultuuriminister Rein Lang kavatseb eelarve kokkuhoiu eesmärgil keelata maksumaksja raha eest massikirjanduse ostmise raamatukogudele, siis võiks neid raamatuid hakata laenutama sümboolse raha eest.\nMuuli pakkus arutluseks võimaluse, et raamatukogused on raamatud, mis on tasuta laenutamiseks ja raamatud, mille eest makstakse pisut tasu.\n„Justkui 100 laenutajat ostaks selle raamatu raamatukogult välja,“ kõneles Muuli. „Kui inimene peaks maksma 10 või 20 eurosenti, siis ta soovitud raamatu ka saab. Videofilme ju ei levitata tasuta ja kui keegi tahab neid laenutada, siis tuleb selle eest pisut maksta.“\nMuuli hinnangul tundub see õiglane ja loogiline, sest miks peaks riigi raha kulutama kommerts- ja massikultuuri edendamseks. Samas ei ole tema sõnul ka õige jätta rahvas ilma raamatutest, mis väljub kultuuriministeeriumi maitse piiridest.\nTeise saatejuhi Anvar Samosti sõnul on raamatute raha eest laenutamine ohtlik mõte, sest siis on varsti kõikide teoste laenutamine tasuline ja lõpuks saab tasuta laenutada vaid „Kalevipoega“.\nMiks ainult raamatud?\nMuuli leidis, et kui kultuuriminister hakkab juba määrama, mis raamatuid raamatukogusse osta, peaks ehk üle vaatama ka teised kultuurivaldkonnad. „Kui juba läheneda nii nagu Lang läheneb, siis tuleks küsida - miks ainult raamatud?“ ironiseeris Muuli. „Võib olla peaks seadma sisse kunstinõukogud, mis hindavad näiteks teatrite repertuaari, et miks Vanemuine etendab aastas mitu muusikali, mis pole ka Eesti autorite kirjutatud.“\nKarl Martin Sinijärvele kultuuriministri idee meeldib (56) 04.11.2011\nMilliste kirjanike teoseid laenutati raamatukogudest kõige rohkem? (16) 04.11.2011\nSamost tsiteeris minister Langi, kes tema hinnangul küsib õigustatult, miks on nii, et kui põhiseadus näeb ette eesti keele ja kultuuri säilitamist, siis suur osa selleks mõeldud rahast läheb Barbara Cartlandi raamatute ostmiseks ja laenutushüvitiste maksmiseks. Ta lisas näiteks, et ligi 19 000 laenutuse eest sai Cartland mullu Eestist 1600 eurot laenutushüvist.\nSamost leidis, et parem oleks, kui Lang suudaks suurendada laenutamiseks ostetavate raamatute eelarvet, sest inimeste huvi kirjanduse laenutamise vastu on olemas, eriti arvestades raamatute hinda kauplustes. „See pole nii suur summa, see pole võrreldav õpetajate palgatõusurahaga, vaid ainult kümned tuhanded eurod,“ kõneles ta.\nSamosti sõnul on vastuseta küsimus, kas võib nii olla, et mõni Eesti kirjaniku teos jääb raamatukokku ostmata kuna ostetakse sama raha eest kaks Cartlandi.\nKüsitava väärtusega teosed?\nMuuli sõnul võib ka Eesti kirjandusest leida küsitava väärtusega teoseid. „Mis see meile annab, kui meil neid enam raamaturiiulis pole?“ küsis Muuli. „Inimene ikkagi ei laenuta riiulist seda raamatud, mida Rein Lang on talle soovitanud. Siis see inimene üldse ei laenuta ja läheb koju ja vaatab telerit.“\n„Kui Cartlandid ja Tohvrid raamatukogust ära korjata, siis kindlasti see ei too kasu rahvale ega raamatukogudele,“ ütles Muuli. Ta pakkus, et maainimesele on ka Cartlandi raamatu lugemine parem ajaveetmise võimalus kui poe taga õlle joomine.\nSamost tõi välja, et 2009. aastal olid laenutuste edetabelis Mihkel Raua „Musta pori näkku“, Kersti Kreisamanni, Maire Aunaste ja Urmas Oti elulooraamatud, millele järgnes Stephanie Meyeri fenomenaalselt edukas romaanisari „Videviku saaga“. Ta märkis, et see teisemeeas noorte seas populaarne toes on paljude jaoks esimene vabatahtlikult laenutatud paksem teos.\n„Emotsionaalselt võin öelda, et Langil on õigus ja maksumaksja raha ees ei pea kõiki teoseid raamatukokku ostma, aga tekibki küsimus, kas näiteks Stephanie Meyerit on õigus raamatukogusse maksumaksja raha eest osta,“ kõneles Samost.\nKättesaadavuse piiramine ajaga\nVeel ühe Langi ideena toodi saates välja, et tuleks paika panna periood, mille jooksul ei ole värskelt ilmunud teos koheselt raamatukogus kättesaadav. Umbes pooleaastane periood, mille jooksul ei saa raamatut raamatukogust kätte, vaid see tuleb osta kauplusest. Samosti hinnangul tasub see mõte, mis teenib kirjastuset huve, kaalumist.\nMuuli tõi võrdluseks, et sama päeva ajaleht on küll raamatukogudes saadaval, ega kujutanud ette kuidas ajalehetoimetused suhtuks sellesse, kui ajalehe lugemine raamatukogus lükata kolme päeva võrra edasi.\nMuuli tunnistas, et ta pole Langi ammu kiitnud. „Alati ei ole ideed head või halvad, aga tal vähemalt on ideed,“ ütles Muuli, kelle sõnul ei ole antud teemal ühte õiget vastust, vaid pakutud ideid tuleb arutada irjastajatega, raamatukogutöötajatega ja rahvaga. Ka soovis Muuli, et oleks rohkem ministreid, kes pakusk välja oma ideid ja tunneks muret selle üle, kuidas riigi raha paremini kasutada.


Ulmekirjanduse BAAS - Roger Zelazny - To Die in Italbar\n0. Francis Sandow\n7.06.1999, kell 22:50\nSelle romaani üheks tegelaseks on "Surma saarest" (=Isle of Dead) tuntud Francis Sandow. Ainsa 20. sajandil sündinud inimesena on ta täie tervise juures ka 32. sajandil. Pei`anide (rass galaktikas) pantheonis on ta äikesejumal. Rikkuse ja jumaliku jõu olemasolu võimaldab tal planeete kujundada ja luua. Kuid see teos ei ole temast.\nHeidel von Heymeck (kirjapilt kahtlane) on isegi galaktika ulatuses väga iseäralik: ta veres on äretu hulk kõikvõimalike haiguste viirusi ja samaaegselt ka antikehi nende ravimiseks. Teose algul saabub ta planeedile Italbar, kus üks tüdruk on haigestunud surmatoovasse haigusse. Tüdruk jääb tänu Heymeckile ellu, kuid ettevaatamatult liialt kauaks inimeste hulka jäänud Heymeck nakatab planeedi surmatoova haigusega. Epideemia süüdlaseks peetakse õigusega seni pühakuna koheldud Heymeckit. Teda tahetakse lintshida. Miski murdub mehes ja edaspidi levitab ta kõikjal epideemiaid.\nMalackar Miles on väejuht, kelle planeet kaotas sõja Planeetide Liiga vastu. Nüüd saadab ta korda diversioone ja atentaate. Ta püüab oma liitlaseks saada Heymeckit. Epideemiatega tahab ta põlvili suruda Planeetide Liiga. Nüüd tuleb mängu ka legendaarne Sandow.\nLugeda oli üsna põnev, kuid "Surma saarega" ei saa võrrelda. Ka ei ole romaan täiesti iseseisev, teda on parem mõista, kui "Surma saar" on enne läbi loetud. Neli.\n14.08.1999, kell 05:17\nSedapuhku siis Sandow` vastaseks Heidel von Hymacki keha kasutav haiguste ja arstimise jumalanna. Toredaid tegelasi on veelgi: Malacari telepaat-elukas, telekineetikust kunstnik Morwin ja dr Larmon Pels, kes kümme sekundit enne surma oma keha külmutada lasi, ent sellegipoolest usinasti ringi laseb. Arusaadavalt on temagi kõikeravivast Heidelist väga huvitatud. Tekstis ohtrasti sisemonolooge ja telepaatilist sidet. Hea - aga mitte väga hea teos. Mis ei tähenda, et ma seda tulevikus uuesti ei viitsiks lugeda, eriti kui eellugu ka kätte satuks.\n27.11.2000, kell 22:22\nMina paneks viie. Sisu on juba eelnevalt ümber jutustatud, aga võrreldes "Valguse Isandaga" on see väga lahe lugemine, kuigi seda raamatut lugesin inglise keeles, aga "Valguse Isandat" eesti keeles.\n12.03.2001, kell 13:06\nPõhisüzheeks on omalaadne ristkonflikt nelja väga erakordse mehe vahel - Hymack, Pels, Miles ja Sandow. Kuskil nende suhestatuse vahel tiirlevad Morwin ja neiu nimega Jakara...tegelikult viimased kujunevadki lõpulahenduses kõige olulisemaks. Põrkuvad väga jõulised motivatsioonid ja Zelazny igiteemad - surematus, saatus, jumalate viha ning sekkumine, inimese au ja vastutus kordasaadetu eest. Selline üpris tihe tekst, üksteise otse lükitud pingelised situatsioonid, suhteliselt ilma ümbruskirjeldusteta, sest tegevus hargneb nii mitmel planeedil, et viimasesse süvenedes kaoks tempo.\nOlulisel kohal on surm haiguse läbi ja selle ületamine. Teatavatel põhjustel väga oluline teema Zelazny jaoks.\nÜldiselt meeldis mulle sarja esimene osa veidi rohkem. Ehk seepärast, et siin puudus otsene peategelane ja Sandow oli ikka üsna müstiliselt hea tegelane, kelle seiklusi ümbritses suurem salapära. Siin on nagu tegevus rohkem avatud ja pidevalt vahetuv kaameranurk kipub tiba segama.\nAga kellele Zelazny meeldib, ei peaks (väga) pettuma. Vist ei peeta tänapäeval enam Sandow´ sarja tema kõige kuulsamaks ja ajale vastupidavamaks osutunuks... Aga ehk pole selle aeg veel lihtsalt kätte jõudnud.\n18.01.2002, kell 00:46


Janne Rydberg – Vikipeedia\nJanne Rydbergi haud Lundis\nJanne Rydberg [rü:dbär] (inglispäraselt Johannes Robert Rydberg; 8. november 1854 Halmstad – 28. detsember 1919 Lund) oli rootsi füüsik (aatomifüüsik).\nTa oli 1901. aastast Lundi Ülikooli professor. Tema peamine uurimisvaldkond oli aatomispekrite süstemaatika. Tema järgi on nimetatud aatomifüüsikas konstant aatomite energiatasemete ja spektrijoonte seeriate valemites (Rydbergi konstant), energiaühik rüdberg ning Rydbergi valem.\nTeda on kahel korral (1917, 1920) esitatud Nobeli füüsikaauhinna saamiseks, kuid 1917. aastal auhinda välja ei antud ja 1920. poleks ta auhinda saanud, sest postuumselt seda auhinda ei anta.\nTa lõpetas 1875. aastal Lundi Ülikooli bakalaureusekraadiga. 1879. aastal sai ta Lundi ülikoolist litsentsiaadikraadi matemaatika-alase väitekirjaga "Konstruktioner af kägelsnitt i 3- och 4-punktskontakt". Ta sai Lundi ülikoolis 1880. aastal matemaatikadotsendiks ning 1882. aastal füüsikadotsendiks. 1897. aastal esitas ta taotluse täisprofessori ametikoha saamiseks, kuid taotlust ei rahuldatud. Sellegipoolest, professoriks ta sai – 1901. aastal erakorraliseks ja 1909. aastal täisprofessoriks.\n↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 Johannes Robert Rydberg. groups.dcs.st-and.ac.uk\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Janne Rydberg\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Janne_Rydberg&oldid=5754580"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:33, 17. november 2020.


Eesti suurim munatootja pidi salmonellabakteri tõttu hukkama 54 000 kana\nEesti suurim munatootja pidi salmonellabakteri tõttu hukkama 54 000 kana (35)\nViljar Voog, 4. aprill 2019 15:36\nEesti suurima munatootja DAVA Foods kanalaFoto: Robin Roots\nDava Foods Estonia ASi, kust pärineb nende endi sõnul umbes 40 protsenti Eestis müüdavatest kanamunadest, kanalas avastati salmonellabakter, mistõttu hukati kõik sealsed linnud. Firma sõnul pole vaja karta, et 19. märtsil avastatud kahjulik bakter oleks jõudnud munadega poeletile.\n„See võib igal linnukasvatajal juhtuda. Salmonellat on maailmas üle 2600 tüve, millest õnneks ainult viis on inimesele ohtlikud. Aga see ei loe: kui salmonella kahtluski on, tuleb teha kõik selleks, et see ei leviks,“ selgitas firma juht Vladimir Sapožnin. „Meil õnnestus rutiinse kontrolliga väljaheiteanalüüsist tuvastada, et on oht. Isoleerisime kanala, eraldasime need munad ja need õnneks jaekaubandusse üldse ei sattunud.“ Kokku on firmal kuus kanalat, milles pidevalt kasutuses neli-viis.\nLOE KINDLASTI! 10 lihtsat nippi, kuidas vältida salmonelloosi ja teisi toidumürgistusi\nKanafarmi juhataja: uus salmonellahoiatus anti eelmise nädala proovide põhjal\nEesti kanamunad võivad olla saastunud salmonellaga (67)\nSALMONELLATRAGÖÖDIA: paarsada tuhat kana alustab oma viimset teekonda Poola! (68)\nSapožnini sõnul olid kõik konkreetsest kanalast võetud munad bakterist puhtad, kuid see ei tähenda lõppkokkuvõttes midagi: hävitada tuli nii need, kui ka seal elanud 54 000 kana. „Saime väga algstaadiumis jälile, sest kanad ei olnud isegi teisiti käituma hakanud. Tavaliselt kanade suremus suureneb, mida meil ei juhtunud. Tegelikult võtab see mitu nädalat aega, kui kanal on salmonella, et see muna koorele jõuaks.“\nMida tähendab suure osa kanade ja munade hävitamine firmale finantsiliselt, Sapožnin esimese hooga öelda ei osanud. Mingi summa katab kindlasti kindlustus. „Me oleme tegelenud bioohutuse protsessidega, et ülejäänud tootmine oleks puhas ja tarbijatel oleks julge meie mune osta. Rahalisi asju saame alles maikuus kokku lüüa, sest juurde tulevad kanala puhastamine ja desinfitseerimine, mis kõik maksavad. Muidugi on sel rahaline väljund ja mitte väike.“\nDAVA Foods Estonia juht Vladimir Sapožnin Foto: Robin Roots\nEesti kanamunad võivad olla saastunud salmonellaga\nSALMONELLATRAGÖÖDIA: paarsada tuhat kana alustab oma viimset teekonda Poola!


11/11/2017 Blog / Keha ja vaim\n“Ma olen praegu väsinud, seega pole mõtet trennis endale liiga tegema minna”. Üldjuhul, kui sa oled teadlik trennitegija, siis annab trenn sulle energiat hoopis juurde. See on päriselt fakt. Lihtsalt tuleb otsus vastu võtta, et oma kehale trennis head tegema minna paar korda nädalas. Oluline on teha sellist trenni, et sul lõbus ka oleks. Ära võta trenni tõsiselt. Kui päris täpne olla, siis ära võta mitte midagi tõsiselt! 🙂\n“Ma ei viitsi oma mugavast kodust välja minna, et kellegagi kokku saada”. See tähendab üldjuhul seda, et oleme juba nii mugavaks oma igapäevarutiinis ja kapsli sees muutunud, et sellest tuttavast olukorrast väljumine tundub päris keeruline (jah, see näide siis ei loe, kui sa muidu väga aktiivne oled ja üks päev kodus puhata tahad 😀 ). Küll aga olen avastanud, et arvestades tänapäevast netimajandust käivad inimesed kodust aina vähem väljas ja avastavad aina vähem uusi põnevaid kohti. Tuttav on ju turvaline. Teine võimalus on see, et sa ei tahagi selle inimesega kohtuda. Miks see nii olla võiks?\nSee on tegelikult jama jutt! Meil on võimalik muuta kõike, mida me oma elus tahame. Absoluutselt kõike! Ja selle jaoks on vaja ainult kannatlikkust, positiivset meelt ja eelkõige suurt usku ja tahet selle poole püüelda (nii klišee, kui see ka ei tundu, aga kõik muu tuleb tegutsema hakkamise käigus). Kui alguses tundub võimatu, et kohe tegeleda sellega, mida saavutada tahaks, tulebki alustada väikestest asjadest. Meil on tarvis laiendada oma mugavustsooni. Meil on vajalik lahkuda enda igapäevasest automaatpiloodis olekust. Sest, kas sa teadsid, et 95% oma päevastest tegevustest ja mõtetest on sama, mis eile? Noh, laias laastus (ja keskmisel inimesel) 😀\nElu peaks olema tore ja positiivne. Meie tegevused igapäevaselt aina rohkem rõõmu pakkuvad. Kui me leiame vabandusi, miks mitte midagi teha, siis see tähendab, et me oleme midagi hooletusse jätnud. On loomulik, et me tahame vahepeal puhata ning üksi olla, kuid siis ei ole vabanduseks viitsimine, vaid aus tõdemus, et soovid puhata tegemistest või inimestest. Kui on asju, mida teha ei taha või ei julge, on aeg mugavustsooni laiendada näiteks nii nagu enne soovitasin. Kusjuures, oluline võti on siinjuures ka naermine ja huumor. Need kaks asja tekitavad parema tuju, säristavad õnnehormoone ja seetõttu on meil suurem usk iseendasse ja oma võimetesse. Seega, naergem terviseks! 🙂\nVanem postitus:Kuhu see motivatsioon siis kaob?!\nUuem postitus:Üks oluline põhjus, miks sa kaalus alla ei võta


Kuuldused Nikoni uuest hübriidist!\nAmetlikku kinnitust pole, kuid juttude põhjal võib olla tõde, et sellel aastal ilmutab end lõpuks Nikoni uus hübriidkaamera. Nikoni arendust hübriidide teemal on oodatud juba mitu aastat. Praegu on selles valdkonnas liikumas Nikon 1 J5, mis iseenesest on päris tore kaamera kuid ei suuda võistelda siiski nende bränidega, milles uhkeldab täiskaader sensor.\nKuuldused annavad märku, et uus hübriid on tulemas täiskaader sensoriga ja mis eriti oluline – täiesti uue bajonetiga. Siiani on Nikon oma peegelkaameratel kasutanud bajonetti F ja selle läbimõõt on 44mm ja ääriku fokaalkaugus (bajoneti serva kaugus sensori tasapinnast) 46,5mm. Loodaval Z bajonetil oleksid need mõõdud vastavalt 49mm ja 16mm.\nMuidugi tekib siin küsimus, et kuigi bajoneti muutmine on tehniliselt põhjendatud, et oleks võimalik konstrueerida suure sensori ja väikeste gabariitidega kaamerat, kerkib probleemina üles peegelkaamera objektiivide kasutatavus. Selleks tuleb jälle kasutada üleminekuid.\nNikkori 35mm fookusega objektiiv saadaval mitmes variandis.\nPyeongChang 2018: kaadri taga koos Nikon Professional Services töötajatega


Saamatult kilekotti pakitud veljed jõudsid kliendini kriibitult - Kaup ja teenus - Tarbija\n21. oktoober 2015, 21:26\nKlient sõlmis Cargobusiga veolepingu, andes vedamiseks üle kolm sõiduki velge. Kui ta aga veljed kätte sai, olid neile tekkinud kriimud. Ostja küsis velgede värvimiseks hinnapakkumist, mille kohaselt oleks nelja velje ülevärvimise hinnaks 517 eurot. Seega pöördus isik tarbijakaebuste komisjoni poole ning nõudis selle maksumuse hüvitamist.\nCargobus ei nõustunud kaebusega, väites, et veljed ei saanud vedamise käigus vigastada. Lisaks väitis kaupleja, et veljed olid valesti pakendanud ja kriipimise eest vastutab inimene ise.\nKui teenuse ostja tõi Cargobusile saatmiseks sõiduki veljed, teatas sealne töötaja, et need tuleb pakkida ja andis selleks kilekotid. Seega osales Cargobusi töötaja saadetud kauba pakkimisel ning pakkus kilekotti andes välja just sellise pakkeviisi. Kuna tegu on kutselise teenusepakkujaga, pidi ta pakkuma pakendamiseks sobivat viisi ja juhul, kui see ei osutunud sobivaks, ei vastuta selle eest klient.\nCargobus on üle kandnud hüvitise summas 150 eurot, kuid kulu velgede taastamiseks oleks olnud 517 eurot, sest kliendi väitel vähenes velgede kahjustamisel nende väärtus värvimistöö hinna võrra. Komisjon on seisukohal, et kauplejal tuleb hüvitada kokku 405 eurot, ehk tasuda täiendav hüvitis summas 255 eurot.\nKui vedaja vastutab veose kaotsimineku või kahjustumise eest, peab ta lisaks maksmisele kuuluvale hüvitisele hüvitama ka juba makstud veotasu, seisuraha ja muud vedajale makstud tasud ja maksud. Veose kahjustumise korral määratakse hüvitamiskohustuse suurus vastavalt kahjustamata ja kahjustatud veose väärtuste suhtele.\nKomisjonile esitatud tõendite põhjal on usutav, et kaup sai vigastada Cargobusi valduses ja vedamisel, Cargobus peab kliendile hüvitama summa 255 eurot.


Õppige kõige lahknevaid erinevusi õnnelike ja õnnetute pensionäride vahel\nPensionile esitatakse tihtipeale kui töövõimetuse ja -häirete eest makstavat hüvitist; kui finišijoone ületamise võistlus. Kuid tegelikkuses on pensionile jäämine lihtsalt veel üks eluetapp; mida peate ette valmistama nii emotsionaalselt kui ka rahaliselt, nagu te teete pere loomiseks või karjääri muutmiseks.\nKui hästi te valmistute, määrab, kui palju teile tööle järgnenud aastaid meeldib. See on oluline, sest tõepoolest võib olla õnnetu pensionile jäämine.\nMõnede vastuste leidmisel otsustasin läbi viia põhjalik uuring, milles osales üle 1350 pensionäri 46 riigi seas. Leiud on raamatu aluseks, võite pensionile minna varem kui te arvate .\nUuringus leiti mitmeid õnneliku ja õnnetu pensionäri erinevad erinevused. Siin on kolm suurimat õnnetuse põhjust pensionile jäädes:\n1. Raha eesmärgi tuvastamine\nÕnnelikumad pensionärid mõistavad, et päästmise eesmärk on võimaldada neil nautida asju, mida nad armastavad pensionile jäädes. Ükskõik, kas see reisib või annetab oma südames kõige lähemal põhjusel, on õnnelikel pensionäridel oma raha eesmärk. Nad loonud ammu oma karjäärijärgsed aastad. Nad teavad, et nad tahavad maailma näha. Või omate ka mäestikku. Või alustage alustamist. Või lihtsalt aed ja loe, kui nad ei käi koos grandkidsiga. Aastate jooksul võib see nägemus muutuda mitmel põhjusel, kuid kui pensionile jäämine läheb lõpule, on õnnelikel pensionäritel hea mõte, kuidas nad kavatsevad kasutada nende käsutuses olevat aega ja raha.\n2. Rikas suhtarv on alla 1\nRich Ratio on väga lihtne: see on summa, mis on teie käsutuses pärast maksude tasumist, võrreldes vajaliku rahasummaga . Igaüks saab arvutada oma rikkaliku suhte. Lihtsalt võtke igakuise sissetuleku summa, mis peaks olema või peaks olema pensionile jäämisel (sotsiaalkindlustus + pension + täiendavad kindlad sissetulekud), kaasa arvatud see, mida teie pesapakk mune peaks toota, ja jagage see, mida soovite iga kuu elada Kas soovite pensionile saata: on / vajadus = rikkalik suhe.\nNäiteks soovib Jennifer reisida pensionile, seega vajab ta kuus 8 000 dollarit. Tal on väike pension oma tööajaga kaabellevivõrguettevõttega (1000 eurot kuus), millele lisandub sotsiaalkindlustus 62-aastaselt 1800 dollarist kuus. Ta on 401 (k) säästnud 1 000 000 dollarit.\nJennifer's Have = 1,000 (pension) + 1800 dollar (sotsiaalkindlustus) + 4 100 dollarit (5 protsenti tema 401 (k) igakuiselt) = 6 900 dollarit\nJenniferi vajadus = 8000 dollarit\nJenniferi rikkuse suhe = $ 6900 / $ 8000 = 0,86\nJenniferi rikkuse suhe on alla 1, nii et me ei saa pidada teda rikkaks ja ta satub meie õnnetusse pensionile jäävasse gruppi.\nVaadake nüüd Aaroni. Ta vajab lihtsalt 4000 dollarit kuus, et pensionile jääda mugavalt. Ta on juba oma maja maksnud, nii et ta elab hüpoteegi tasuta. Aaronil on ka väike pension 1300 dollarit kuus. Ta saab igal aastal sotsiaalkindlustuse eest 1800 dollarit ja 401 (k) oma 400 000 dollarit.\nAaroni is = $ 1,300 + $ 1,800 + $ 1,650 (5 protsenti tema 401 (k) igakuiselt) = $ 4,750\nAaroni vajadus = 4000 dollarit\nAaroni rikkuse suhe = $ 4,750 / $ 4,000 = 1,18\nHoolimata asjaolust, et Aaronil on oma pensionikontole vähem raha ja Jennifer on väiksem netoväärtus, on ta tegelikult loodud palju õnnelikumaks pensionäriks.\n3. Still hüpoteegi maksmine\nÕnnelikud pensionärid on kas hüpoteegi maksnud või on nad viie aasta jooksul pärast pensionile jäämist tasunud.\nVastupidi, suur osa ebakindlatest pensionäre on kümme aastat või rohkem, kuni nende maja makstakse välja.\nSeega, kui plaanite pensionile jääda, võite osta maja, mille eest saate täies ulatuses välja maksta, nii et teid ei hüvitata täiendavate aastatega. Pidage meeles, et uue maja ostmine ja kolimine nõuab sageli kulusid, uut mööblit, eesriideid, vaipu, kaablit ja TV-sid, jne. Kulud võivad kiiresti kokku tõsta.\nJa enne kui otsustate, et remodeeritud köök või valmis keldrikorraldus muudab pensioni nauditavamaks, pidage meeles, et igal koduprojektil on ebamugav viis teise projekti toomiseks. Enne seda, kui teate seda, olete keskel märkimisväärselt ümberehitatud ja märkimisväärne osa teie pensionile pandud munarakkidest on möödas. Vältige seda, tehes olulisi kodu parandusi (ja remonti) enne pensionileminekut.


Soojad talved langetavad küttepuidu hinda\nLauri Leet • Lauri Leet, kaasautor • 9. september 2015 kell 13:30\nRMK puiduturustusosakonna juhataja Ulvar Kaubi sõnul müüvad nad küttepuude toormaterjali kolmemeetriste nottidena ka eraisikutele. Foto: Andras Kralla, Äripäev\nKüttepuude tootjate sõnul kulgeb äri küllaltki kaootiliselt väikese rentaabluse ning kulude optimeerimise tähe all.\nViimase aja turuseisu mõjutavad soojade talvede kõrval ka mitme tegija lahkumine turult ning piiratud võimalused toorainet hankida.\nKüttepuude tootjad märgivad oma tegemisi kommenteerides, et väikeettevõttena eksisteerides on ellujäämise ainus võimalus võimalikult palju töid ise ära teha, tehnikat korras hoida ning nõndaviisi laenu- ning liisingukoormust vältida ja tööjõukulusid minimeerida.\nKüttepuude tootmise etapid on toorme ehk kolmemeetriste nottide saagimine, lõhkumine ja tekkinud halupuude kuivatamine kas kuivatis või riita laotuna katusega kaetud hea tuulduvusega paigas. Kuiv halupuu pakendatakse kas võrkkotti või laotakse euroalustele ehitatud konteineritesse, misjärel see on valmis kliendile transportimiseks. Kõik need tegevused on küllaltki töömahukad ning aeganõudvad, mis on suuresti ka kuiva ja pakendatud halupuu küllaltki kõrge hinna põhjus.\nProbleemiks on toormaterjali puudus\nToormaterjali ehk kolmemeetriseid palke on tootjatel võimalik hankida nii suuremate metsa üles töötavate ettevõtete kui ka Riigimetsa Majandamise Keskuse käest, ent nende kättesaamine ei ole lihtne. “Toorme hankimine on küttepuuga tegelevatele ettevõtetele suurim probleem, sest toormaterjali napib. Kuna suured metsa ülestöötavad ettevõtted on seotud mahuliste lepingutega, ei saa tihti nende käest puud kätte,” rääkis Halupuude müügiga tegeleva OÜ ABC Kamin omanik Jannar Järg.\nRMK puiduturustusosakonna juhataja Ulvar Kaubi sõnul on kõnealuste küttepuidu kestvuslepingute partnerid puitu töötlevad või energiat tootvad ettevõtted, metsamaterjali hinnad kestvuslepingutes fikseeritakse üldjuhul kolmeks kuni kuueks kuuks.\n“Kestvuslepingute eesmärk on ühelt poolt tagada puitu töötlevale või energiat tootvale ettevõttele kokkulepitud mahus ja tähtajaks tarnekindlus, teiselt poolt stabiliseerida müügivõimalusi,” rääkis Kaubi. Ta lisas, et kestvuslepingu alusel on viimastel aastatel küttepuitu müüdud umbes 50%, järgmisel aastal soovitakse jõuda 85%ni.\nIlmselgelt seob see halupuude pakkujate käed toorme hankimisel veelgi enam RMK külge, seda enam, et asjatundjate hinnangul ei ole üldises plaanis küttepuidu turuseis nõudluse-pakkumise poolest metsaomaniku jaoks raiumise mõttes atraktiivne ja erametsaomanikud raiuvad pigem vähem.\nKui suures mahus toimub küttepuude müük eraisikutele ja kuidas see on korraldatud?\nMüüme küttepuid kolmemeetriste nottidena ka eraklientidele. Möödunud aastal müüsime eraisikutele kogu küttepuidu mahust 2,2% (umbes 10 600 m3) ja selle aasta kaheksa kuuga oleme müünud 2,4% (umbes 7800 m3).\nEraisikutele pakume küttepuitu täiskoormana (24 m3) ja soolokoormana (10 m3), ühikuhinnad koos käibemaksu ja transpordiga on vastavalt 29,76 eurot/m3 ja 38,40 eurot/m3. Püüame leida igale kliendile koormatäie kuni 50 km kauguselt, küttepuitu müüme soovijatele kõigis maakondades.\nMe ei võta küttepuidu tellimusi vastu vaid juhul, kui tarneaadress asub metsaveoautole juurdepääsupiiranguga kohas, tiheasustusalal või koorma mahalaadimine pole soovitud aadressil võimalik.\nEraisikutel on võimalik oma tarbeks küttepuitu varuda ka sanitaarraie õiguse ostuga. Lisaks on võimalik eraisikutel küttepuiduks varuda raidmeid ja kännupakke.\nSoe talv toob hinnad alla\n“Küttepuidu hinda on kindlasti mõjutanud soe ja lühikeseks jäänud kütteperiood viimasel paaril aastal, mis ei ole võimaldanud soojatootmises piisavalt ladusid kahandada. Ent küttepuidu hinda ei mõjuta mitte ainult kütteperiood, vaid ka alternatiivsete kütuste hinnad ja küttepuidu alternatiivse kasutuse võimalused,” rääkis Kaubi.\nJärg märkis, et halupuude hinda lõpptarbijale mõjutab toorme kättesaadavuse ja raiemahtude kõrval ka diislikütuse hinnatase, kuna kõik transpordiga seonduva maksab kinni lõpptarbija. “Soe talv mõjutab pigem ostukoguseid,” selgitas Järg. Kuigi kuiva halupuu hind ei ole sel aastal kütteperioodi hakul veel oluliselt tõusule keeranud, on nõudlus kuiva küttepuu järele tema sõnul sel aastal olnud suurem ja hind võib tõusta. Vähetähtis pole ka nõudluse ja pakkumise vahekorra muutus mitme tegija valdkonnast lahkumise tõttu. “Küttepuu tootjate arv on pigem hakanud vähenema, tugevamad jäävad turule,” võttis Järg kokku.\nSelle aasta kevadest Harjupuu.ee kaubamärgi all küttepuude müügiga tegeleva Mart Liivaku sõnul jääb küttepuude ostu aktiivsem hooaeg kevadesse, mil soovitakse pigem toorest küttepuud. Mida sügise poole, seda enam asendub see nõudlusega kuivemate halgude järele, ent kogused muutuvad siis juba väiksemaks. “Loomulikult, kui kliendil on võimalus, tasub tellida kevadel toorest puitu ja see siis ise riidas kuivata – tuleb odavam.”\nToore lahtise halupuu ja konteineris kuiva puu hinnavahe on kuni kahekordne: toore sanglepa ruumimeeter maksab 37–38 eurot, kuiva müüb Harjupuu kaheruumimeetristes konteinerites, mille hind lõpptarbijale on 120–130 eurot. Liivak lisas, et kui sooviks on osta vaid paar ruumimeetrit puid, tasub seda osta 40-liitristes võrkkottides, mille ruumimeetri hind on küll kallim – 70 eurot –, ent mis on mugavad tarbida. Need halud on toodetud kuivatis, lahtine halupuu on kuivatatud looduslikult katuse all riidas.\nJärg nõustus, et kevadel on enim nõutud märg ning sügisel kuiv küttepuu. “Kevadest kuni hilissuveni toimub suuresti toore küttepuu, peamiselt lepa ja muu lehtpuu, väga vähesel määral ka kase müük. Kes soovivad puu odavamalt kätte saada, need ostavad materjali kevadel varakult ära, et uueks kütteperioodiks see ise ära kuivatada,” selgitas Järg. Ta lisas, et see õnnestub ühe suvega vaid väiksema tihedusega puude, nagu lepp ja kuusk puhul. Haab, kask ja sanglepp vajavad kuivamiseks kahte aastat.\nÜlevaade 2015. aasta II kvartali puiduturust\nKüttepuit on Keskühistu Eramets statistika järgi jätkanud odavnemist.\nVõrreldes esimese kvartaliga on hind langenud 3%, tihumeeter maksis juunis 22,74 eurot.\nAastatagusega võrreldes, mil hind oli viimaste aastate madalaim, on küttepuit veel ligi 5% odavnenud.\nEesti Puidumüügikeskuse statistika järgi oli küttepuidu hind juunis 23,03 eurot tihumeetri eest, mis tähendab 0,5% kasvu.\nKuivad lepahalud on TNS Emori statistika järgi viimase kvartaliga 2,3% ja aastaga 0,5% kallinenud.\nMärjad halud on kvartaliga kallinenud üks protsent ja aastaga odavnenud 1,4%.\nJuunis maksis ruumimeeter kuivi halge koos käibemasuga 43,15 eurot ja märgi 33,28 eurot.\nPuitbriketi hind on koos käibemasuga 161,36 eurot tonn ning see on eelmise kvartaliga 0,9% ja möödunud aastaga võrreldes 3,6% odavnenud.\nTurbabrikett on kvartaliga veidi kallinenud, makstes juunis koos käibemasuga 118.73 eurot tonn.\nAastaga on turbabrikett 2,1% odavnenud.\nAllikas: Eramets.ee, Heiki Hepner\nKlienti petta pole jätkusuutlik\nMillist liiki küttepuud valida, jääb paljuski iga küttekolde omaniku otsustada, argumendid ühe või teise kasuks on üldteada: kask annab valusa tule, okaspuu kipub praksuma ning sädemeid pilduma, lepp ja haab on soodsamad. “Igapäevaseks küttepuuks soovitan sangleppa, mille kütteväärtus on kasega võrreldav, ent mis tahmab lõõre vähem. Hall lepp on ka hea küttepuu, ent selle kütteväärtus on juba väiksem,” sõnas Liivak.\nIgipõlist teemat, et puude müüjad kipuvad tooma lubatust väiksemaid koguseid, kommenteeris Liivak, et temal müüjana on pigem kasulik lisada kogustele väike varu, mitte koonerdada, sest parimaks turunduseks ja reklaamiks interneti kõrval on hea sõna levik, millise müüja käest tuleb kvaliteetne puu õigete kogustega. “Kevadest alates küsime klientidelt ka tagasisidet ning see näitab, et meie tarnitud koguseid peetakse täpseks.”\nLiivak toonitas, et tähele tasub panna, et kui 10 ruumimeetrit lahtist halupuud riita laduda, siis seda lohakalt tehes võib kogus tunduda 11 ruumimeetrina, ülikorralikult ladudes aga hoopis 9 ruumimeetrit – sõltub, kui tihedalt halge nagu legoklotse riita sättida. Lisaks peab silmas pidama, et 10 ruumimeetrit märga puitu tõmbab kuivades kokku 9 peale, mis niiskuse eraldudes on loomulik mahu kahanemine.


Salenemistoodete loetelu - kulturistidLoe Edasi\nPõhiline kulturistid Salenemistoodete loetelu\nPaastumise efektiivsus - müüt või tegelikkus\nKui saabub hetk, mil jõutakse arusaamisele, et harmoonia on tervisliku ja õige elustiili tulemus, peate teadma täpselt, millistest toitudest peaks kaalust alla võtta sooviva inimese ratsioon koosnema. Kalorite põletamise protsess on kõrge ainevahetuse tulemus, mille säilitamiseks on organismil vajalik vajalik kogus toitaineid.\n1 Paastumise tõhusus - müüt või tegelikkus\n2 Millised toidud aitavad kaasa õigele kaalukaotusele "> 2.1 Madala kalorsusega\n2.2 Madal rasvasisaldus\n2.4 Madal glükeemiline indeks\n2.5 Pikaajalise küllastumise soodustamine\n2.6 Liigse vedeliku eemaldamine\n3 Kuidas saavutatud tulemusi salvestada?\nEnamik inimesi peab ülekaalulisuse probleemi algpõhjuseks sõna otseses mõttes kõiki toite, väites, et toidust keeldumine võimaldab teil kõige kiiremini kaalust alla võtta. Nälgimine ei suuda inimesele midagi head tuua, kuid kahjustab tervist. Piiratud või täielik toidust keeldumine seab keha stressi seisundisse. Peamisest energiaallikast ilma jäädes hakkab see töötama aegluubis, metaboolsete protsesside kiirus väheneb. Esimesed märgid, mis viitavad keha toimimise "ökonoomsele režiimile", on: keskendumisprobleemid, nõrkus ja liiga suur väsimus.\nTarbitud toidu koguse vähendamine toob muidugi kaasa kiire kaalulanguse, kuid mitte keharasva põletamise tõttu. Keha rasvad on esiteks väärtuslik strateegiline energiavaru, mis kulub viimasena. Kadunud kilogrammid muutuvad vedelaks ja hävitatakse lihaskude. See viib ainevahetuse veelgi suurema aeglustumiseni, mille tulemuseks on nii kaotatud kui ka uute kilogrammide aktiivne täiendamine.\nKaalu kaotamine tervisele kahjustamata tähendab ennekõike keharasva vähenemist. Ideaalis peaks see tasakaalustama rasva ja lihaskoe suhte. See võimaldab mitte ainult saledamaks muuta, vaid ka omandada ilusa harmoonilise keha.\nMillised toidud aitavad kaasa õigele kaalukaotusele?> Madala kalorsusega\nIdeaalne inimestele, kes on harjunud sagedasemate suupistetega. Madala kalorsusega on tüüpilised tsitruselised, värsked ürdid ja köögiviljad. Nende alus on vesi ja kiudained. Nad küllastuvad kiiresti, täites kõhtu, samal ajal kui tarbitud kalorite hulk jääb väga madalaks. Kiudainete võime eemaldada toksiine ja puhastada soolestikku mängib olulist rolli kaalu langetamisel.\nIga grammi rasva sisaldab umbes üheksa kalorit. See teeb igast rasvasest tootest kalorivaeseima. Suurimat ohtu tervisele ja figuurile esindab selline rasvade kategooria nagu küllastunud rasvad. Nad ummistavad anumaid ja põhjustavad mitmesuguste patoloogiate arengut. Figuuri ja keha kahjustamiseks peavad dieedis olema rasva jagavad tooted. Nende hulka kuuluvad: mereannid, valge kala, kanarind, rups, samuti madala rasvasisaldusega keefir ja kodujuust.\nErandiks on mõned õliste merekalade sordid, mis sisaldavad polüküllastumata rasvhappeid. Nad vastutavad rasvade metabolismi eest, vähendavad veresoonte ummistumise riski. Seda tüüpi rasvhapet ei toodeta kehas. Selle peamised allikad on heeringas, lõhe, makrell, aga ka roosa lõhe.\nIga sportlane nimetab seda tootekategooriat peamiseks rasvkudedega võitlejaks. Kõrge valgu tase stimuleerib lihaskiudude kasvu, soodustab liigse vedeliku kiiret eemaldamist kudedest ja kiirendab ainevahetust. Valgutoodetest, mis aitavad kaasa efektiivsele kaalukaotusele, on parimad need, mis sisaldavad minimaalselt rasva. Keha valguga varustamiseks sisaldab menüü selliseid toite nagu veiseliha- ja linnulihamaks, veiseliha, kalkun, munad, kalmaarid, madala rasvasisaldusega kodujuust ja kanarind.\nNad on looduslikud rasvapõletajad, normaliseerivad suhkru taset ja kontrollivad söögiisu. Kõige kasulikumad neist on salatid, ürdid, toored või keedetud köögiviljad, seened, teraviljad, kaunviljad, magustamata marjad puuviljadega. Need võimaldavad teil vältida suureneva maiustussoovi tunnete mõju, mida inimene kogeb suhkrut sisaldavate toitude tarbimisel. Mida rohkem suhkrut on, seda tugevam on isu, mis on peamine vaenlane teel saleda ja ilusa figuuri saamiseks.\nPanustatakse pika küllastumiseni\nHästi valitud hommikusöögimenüü, mis sisaldab südamlikku ja madala kalorsusega toitu, võimaldab teil kogu päeva jooksul säilitada metabolismi kõrget taset, ilma et peaksite pikka aega nälga kogema. Need on esiteks keerulisi süsivesikuid sisaldavad tooted, mille hulka kuuluvad: itaalia keeles küpsetatud täisteraleib ehk al dente, kõva nisust valmistatud pasta, aga ka mitut tüüpi teravili. See on täpselt peamine põhjus, miks toitumisspetsialistid soovitavad tervislikku ja tervislikku kaerahelbe hommikusööki.\nÜlekaalu tekitavad nii rasvad kui ka liigne kogunenud vedelik. Ja selleks, et toodet võiks pidada parimaks võitluses liigsete kilode vastu, peate pöörama tähelepanu selle võimele mitte ainult stimuleerida ainevahetust, vaid ka eemaldada vedelikku kehast. Selliste toitude hulka kuuluvad suhkruvabad marjajoogid, värskelt pressitud apelsinimahl, roheline tee ja seller. Vedelike kogunemise vältimiseks peaksite piirama glükoosi ja soola tarbimist, ärge võtke diureetilisi toidulisandeid ja aineid, mis võivad teie tervist kahjustada.\nKuidas saavutatud tulemusi salvestada ">\nIgapäevasest menüüst tuleb välja jätta kiirtoit, tööstuslikes tingimustes töödeldud liha ja tehastes küpsetatud maiustused. Oma koha peaksid võtma köögiviljad, naturaalne liha, seened, teravili. See võimaldab teil kaotada kaalu ilma stressi ja keha kahjustamata.\nEelmine ArtikkelLooduslik kulturismi\nJärgmine ArtikkelMida peate lihaste kasvu jaoks sööma\nKui saabub hetk, mil jõutakse arusaamisele, et harmoonia on tervisliku ja õige elustiili tulemus, peate teadma täpselt, millistest toitudest peaks kaalust alla võtta sooviva inimese ratsioon koosnema. Kalorite põletamise protsess on kõrge ainevahetuse tulemus, mille säilitamiseks on organismil vajalik vajalik kogus toitaineid. Sisu © Copyright 2019


Perepäev Toila Merepäästega ehk unistused maalt ja merelt\nSuurepärane päev, kus kaks vabatahtlikkusel põhinevat organisatsiooni korraldasid põneva päeva Ida-Virumaa haigetele lastele!\nKui lapsed olid randa jõudnud, tervitasid neid Mehis Luus ja Raivo Rassak Toila Vabatahtlikust Merepäästest. Esmalt tutvustati lastele varustust, millega vaprad mehed merd taltsutavad. Lapsed said vestid selga ja kiivrid pähe. Kapteniks valiti 8-aastane Sten ja esimene paatkond Unistuste Merepäästjaid võiski merele minna. Samal ajal räägiti ülejäänud lastele ohutusest merel ja maal, märguannetest, koostööst erinevate organisatsioonidega ja muidugi vastati küsimustele, mida lastel oli oi kui palju.\nEsimene paatkond tuli merelt. Sten oli nii vaimustuses, et teatas, et temast saab tulevikus ka kapten ning pajatas elevusest, et ta sai isegi kiirust lisada ja rooli keerata!!! Ka kõigil teistel lastel silmad särasid ja kuidagi ei tahetud kiivreid ja veste järgmisele paatkonnale loovutada.\nTeise paatkonna saatsime merele ja neile lubati teha ka pisut kiiremat sõitu, kuna meeskonna kapteniks valiti ühehäälselt Aliide, kes on julge ja vapper tüdruk. Vaatasime kaldalt, kuidas merepäästjad kihutasid! Kohtla-Järvelt pärit lastele ei ole meri just igapäevane kaaslane ja lapsed nautisid seda mõnusat päikeselist ilma.\nKui teine paatkond oma kiivrid ja vestid kolmandale paatkonnale loovutas, oli kaldale juba rahvast juurde tulnud. Ilm oli ilus ja kõikidel oli põnev vaadata, kuidas merepäästjad merd taltsutavad ja tuult trotsivad. Kolmanda paatkonna kapteniraasuke Aljona oli väga uhke, et just tema sai kapteniks:)\nKui kõik kolm paatkonda lapsi olid merepäästjatega koos paadiga kihutanud, viidi ka suured inimesed korra merele ja neile tehti päris kiire sõit! Oh seda kilkamist ja rõõmu!\nNüüd tuli päeva põnevust veelgi juurde - merepäästjad panid täisvarustuse selga, viisid ühe oma kaaslastest merele, viskasid vette ja sõitsid ise kaldale tagasi. Meie kõik vaatasime ja kuulasime, et mis ja kuidas ta siis nüüd veest tagasi saab ja kuidas merepäästjad üldse teavad, et inimene on vees. Vastuseks meie küsimustele hakkas keset merd äkki roosat suitsu tulema, hüüdeid ei kostnud, sest tuul oli tugev. Roosa suitsu peale sõitis paat välja merehädalist päästma. Enne kui inimeseni jõuti, tehti tema ümber mitu ringi, eesmärgiga rahustada laineid ja tänu sellele inimeseni jõuda. Siis päästeti inimene ära ja toodi kaldale ja meie kõik plaksutasime tublidele meestele. Lapsed imestasid, et see kõik toimus nii kiiresti. Merepäästjad ütlesid, et iga sekund loeb! Tavaolukorras ei ole ju uppuval inimesel kaitseülikonda seljas ja suitsusignaalraketti kaasas.\nKaldal näidati lastele ka päästeparve, kuidas sinna ronida ja kuidas kasutada signaalraketti.\nJa oligi aeg sööma hakata, sest päev mere ääres oli laste kõhud väga tühjaks teinud ja meie haldjas Inga Lember oli vahepeal laua katnud. Lapsi ja nende vanemaid ootas frikadellisupp, pirukad, pannkoogid, puuviljad ja muidugi Piret Toovise tehtud maitsev tort, mille peal olev tekst võttis päeva kenasti kokku-TUBLIDE LASTE TORE PÄEV!\nToila Vallavalitsuse poolt olid lastele kingitused valmis pandud ja Minu Unistuste Päev koos Toila Vabatahtliku Merepääste tublide meestega allkirjastasid iga lapse jaoks rõõmsa diplomi.\n"Minust saab kindlasti kapten, sest kapten on kõige tähtsam:)" Sten\n"Alguses ma natukene kartsin, aga siis see mees, kes laeva juhtis, ütles, et ma võin kätega roolist kinni hoida ja siis ma üldse ei kartnud enam." Aljona\n"Mulle kõige rohkem meeldis laevasõit ja kui mees veest ära päästeti, nad sõitsid väga kiiresti päästma, mina arvan, et nad on väga vaprad mehed ja julged ka!" Nikolai\nVABATAHTLIKUD: Kersti Urbala, Guido ja Maarika Tellis ,Irina Landa


Huvitavad isendid (matkaautod) - Lehekülg 20 - Matkaauto.com\nHuvitavad isendid (matkaautod)\nTEEMA:\tHuvitavad isendid (matkaautod)\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t30.01.2018 13:51\t#381\nGranduca SCUDO, Fiat\nPole kuulutusega seotud, seega pole reklaam. Lihtsalt tundus väga huvitav autosuvila. Väike, kompaktne.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t30.01.2018 13:55\t#382\nNatuke suurem variant:\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t30.01.2018 14:26\t#383\nUuemad ka olemas:\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t30.01.2018 14:29\t#384\nSellel on väga naljakas WC Köögi all.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t01.05.2018 08:56\t#385\nKas see on likbakuulutus või pean lennukile tõttama\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t01.05.2018 09:23\t#386\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t01.05.2018 09:29\t#387\nKumb variant siis ilmsem on\nJuba selgus majas, oli ikka liba.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t06.10.2018 08:31\t#388\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t06.10.2018 13:14\t#389\nnootsii kirjutas: Haagis autos\nEi kujutagi selle asja sihtgruppi omale väga hästi ette. Videos on tore 4-5-liikmeline pere seal pärast kõrval lõkke ümber, aga kui Sul on kaubik, siis seal on ju 3 kohta - ülejäänud sõidavad teise autoga sabas? Lisaks, selle asja igaõhtune setup ja hommikune kokkupakkimine on ilmselt kumbki vähemalt tund aega jebimist ja hunnik loobitud roppe sõnu. Rääkimata sellest, et päeval kusagil peatudes ei ole Sul ühtegi matkaka funktsiooni.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t08.10.2018 23:43\t#390\nMinu arvates mõnel inimesel on soov natuke midagi ebatraditsioonilist proovida.\nKui ainult katsetamine rõõmu pakub, pole muu enam nii oluline.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t13.10.2018 21:05\t#391\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t13.10.2018 21:32\t#392\nSaun oli muidugi tase, kui vingelt kääksuv uks saunast tuppa välja arvata.\nMõned päris veidrad asjad olid. Nii väikest külmkappi nii suurel autol annab ette kujutada\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t13.10.2018 23:57\t#393\nIvar Kalev kirjutas: ... Nii väikest külmkappi nii suurel autol annab ette kujutada\nKülmutuskapi suurus ei käi ju kongi suurusega kokku vaid oleneb kasutusotstarbest ja inimeste arvust. Ma elan üksi samasuures kongis ja külmkapp on ka umbes sama suur. Väikseks ma teda küll ei julgeks nimetada. Kahe nädala toiduvaru mahub sisse ja mõned õlled ka.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t14.10.2018 00:32\t#394\nSa oled oma bussis ju üksi. Selles oli näha vähemalt kahe inimese varustus. 2 pitsi viina oli köögi laual.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t14.10.2018 00:49\t#395\nIvar Kalev kirjutas: ... Selles oli näha vähemalt kahe inimese varustus. 2 pitsi viina oli köögi laual.\nMagamistuba oli küll kahele. Seda me aga ei teagi, kas tal on teine püsiasukas või käib keegi külakorda.\nViinapitsid lasi peremees näidiseks kommentaatorile, tema aga ei joogi viina. Muus osas paistis liiga palju sõpradele mõeldut. Tundub, et on poissmees.\nTeistele meeldivaid postitusi:: Ivar Kalev, Priit Peljo\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t14.10.2018 01:41\t#396\nMaailm on imeline ja ägedaid inimesi täis....\nInterneedus on ka äge\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t14.10.2018 12:12\t#397\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t15.10.2018 08:05\t#398\nTase ja hind on ekstraklssist. Kuidas see aga tõsisel maastikul kestab? 6x6 rehvivalem seda nõuab.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t15.10.2018 20:39\t#399\nThe Client Is Always Wrong.\nVot selline vaffa kooslus Saksamaal.\nHuvitavad isendid (matkaautod)\t22.10.2018 17:58\t#400\nKui majale ei saa ehitusluba...\nLehe loomiseks kulus: 0.272 sekundit


100m Imbvoolik 16mm veepaagiga või kraaniga ühendamiseks\nMadalsurve imbtoru kastmiseks veetünniga, standard läbimõõduga 12.5/16 mm. Kasvuhoonesse või aiamaale. Maa peale või maa alla. 100 meetrine niisutusvooliku rull. Paagi miinimumkõrgus 1 m. Imbvooliku max pikkus veepaagiga - 25 m.


Kolme eestlase kogemus: sotsiaaltöötajana Soomes - Arvamus\nKolme eestlase kogemus: sotsiaaltöötajana Soomes\nSoomes töötavate Eesti sotsiaaltöötajate kogemused kinnitavad, et Eestis saadav erialane haridus on ka mujal hinnas. Soome töökultuur rõhutab professionaalset küünarnukitunnet, samas peab töötaja vastutama oma otsuste eest ning olema võimeline neid põhjendama ja vajadusel ka kaitsma, kirjutavad kolm Soomes sotsiaaltöötajana töötavat eestlast ajakirjas Sotsiaaltöö.\nRiina Mattila, sotsiaaltöö ja kasvatusteaduste magister, juhtiv sotsiaaltöötaja Espoos\nOlen nautinud lastekaitsetööd Soomes ja loodan, et jätkan samal alal veel kaua. Aastal 2001 tööd alustades oli Soome lastekaitse tunduvalt erinev Eesti omast nii seaduste, võimaluste kui ka vastutuse osas. Sellest ajast alates olen näinud lastekaitses palju muutusi. Muutused sotsiaaltöös on loomulikud ja vajalikud. Sotsiaaltöötajal tuleb olla kursis igapäevase eluga, tuleb osata näha inimese ja keskkonna probleeme ning võimalikke tulevikustsenaariume. See eeldab, et sotsiaaltöötajad osalevad täiendkoolitustes, võtavad aktiivselt osa võrgustikutööst, tutvustavad oma tööd väljaspool igapäevast töökeskkonda (näiteks lasteaedades, koolides, tervishoiuasutuste jne) ja on aktiivsed meedias.\nLastekaitse on sotsiaaltöö valdkondadest tõenäoliselt kõige mitmekülgsem, kuna on juriidiliselt täpne, kliendid on teadlikud oma õigustest, lastekaitsega puutuvad inimesed kokku tihti vastumeelselt ja kartusega, et laps võetakse vanematelt ära. Lastekaitset ei osata näha teenusena, seda nähakse pigem karistusena. Lastekaitsetöötajatel on väga suur vastutus ka seetõttu, et neil on õigus toimida lapse ja vanemate tahte vastu, kui olukord seda nõuab.\nLastekaitsetöötajal peab olema palju teadmisi pakutavatest teenustest (tavalised lastega peredele mõeldud teenused, muud sotsiaaltööteenused), kuna nende valik ja rehabilitatsiooniprogrammi koostamine on lastekaitsetöötaja ülesanne. Igapäevases töös on tal abiks töökollektiiv, esimees (vastutab osakonna sisulise töö, personali ja töötingimuste eest), nõustamisrühmad, konsultatsioonitelefonid jm. Lõpliku otsuse teeb töötaja ja on seda tehes sageli üksi. Ta kannab vastutust selle eest, et on kliendile valinud just need teenused, mis annavad soovitud tulemuse/muutuse.\nLastekaitsetöö teeb põnevaks klienditöö, mille kohta ei või iialgi öelda, et «kõik on nähtud». Olukorrad on sageli sellised, mida keegi pole varem lahendanud, või nii sõlmes, et on raske otsustada, millest alustada. Ükski tööpäev ei sarnane teisega. Tavaliselt saavad töötajad klientidelt kiitvat tagasisidet ja head meelt teeb see, et väga paljudes peredes on laste elu pärast kliendisuhte lõppemist tunduvalt parem.\nSoomes on rohkelt võimalusi laste ja perede aitamiseks, teenuseid on palju ja rahalised võimalused suhteliselt head (kuigi säästa tuleb ka meie töös). Vanematelt asutusse või kasuperesse suunatud lapsed tulevad sageli koju tagasi enne 18. eluaastat, sest tavaliselt ei ole suunamised pikaajalised.\nLastekaitsetöö varjukülgedeks on kindlasti lastekaitse halb maine ja võimatus meedia laimule avalikult vastata, kuna klient on salastatud. Vahel ähvardatakse, kohtumisi filmitakse ja lindistatakse, juristid (advokaadid) on mõnikord pahatahtlikud ja võrgustikust tuleb solvavaid märkusi selle kohta, et lastekaitse ei tee midagi.\nParim viis sellistest asjadest ülesaamiseks on usk endasse ja huumor. Kui töötaja annab endast parima, austab klienti ja järgib seadust, on ta spetsialistina ennast õigustanud.\nSoomes olen nautinud kohalikku töökultuuri. Jutud aeglaselt tegutsevatest ja ainult kohvi joovatest töötajatest võib unustada. Tööd tehakse intensiivselt ja suure kohusetundega. Osakonnajuhatajana pean vahel töötajale meelde tuletama, et haigena ollakse haiguslehel, mitte puhkusel, ja palavikus peab minema koju, mitte mõtlema oma plaanitud kohtumistele. Rahulikkus ja põhjalik ettevalmistus on sotsiaaltöötajale tähtsad põhimõtted: alati on aega juua tass kohvi ja seejuures mõelda, kuhu me läheme, miks läheme, mida teeme ja kuidas töötame; kas on riske ja mida me teeme ohtlikus olukorras. Paanikas või haige töötaja ei ole teiste aitaja.\nMeeldiv on, et tööl võib küsida, öelda, et ei jaksa, ei oska, ei tule midagi sellist meelde, mis võiks aidata, sel juhul töökaaslased aitavad nõu ja jõuga surnud punktist üle.\nSoomes ei ole mittetäielik keeleoskus probleemiks. Võib paluda, et töökaaslane loeks su tekste (raporteid, kokkuvõtteid, plaane) ja teeks parandusi ning soovitaks kasutatada sõna, mis paremini sobib. Parimad naljad ja olukorrad on need, kui toimuvad kultuuride ja keelte kokkupõrked ‒ siis saab palju nalja ja seejärel võib asjalikult jätkata. Ka soomlastele tuleb sotsiaaltöö ametikeelt tõlkida maakeelde ja seetõttu on mu ainus soovitus Soome tööle pürgijatele, et hakake julgelt pihta ja keel areneb koos muude tööoskustega. Aktsent pole probleem, sageli aitab see alustada vestlust n-ö neutraalsetest asjadest, et mis keelt sa räägid, kust pärit oled vms.\nSamas on aitamine ja teiste ärakasutamine kaks eri asja: ei saa loota selle peale, et keegi kogu aeg aitab, ka ise tuleb teisi aidata.\nSoomes ei ole sotsiaaltööl veel väga palju võõramaalasi. Põhjus on osaliselt selles, et see töö nõuab palju teadmisi (kohalike olude ja teenuste tundmist) ja välismaalased arvavad, et ei tule toime. Minult on tihti küsitud, kuidas on võimalik tulla praktikale sotsiaalosakonda. Selline võimalus on ainult siis, kui soovija õpib ülikoolis või ametikõrgkoolis. Tutvuma või keelepraktikale inimesi võtta ei saa, kuna kogu meie töö on salastatud. Olen soovitanud küsijatel alustada tööd laste- või noortekodus või lasteaias. Ametialane keeleosakus areneb tööl kiiresti.\nSamas küsin endalt, et kuidas ma ise hakkama sain? Olin seitse kuud lasteaias tööl, seejärel kandideerisin sotsiaaltöötajaks, sain töökoha, ja nii kõik algas. Kas ma ise oskasin kõike, mida töös vaja on? Kindlasti mitte, kolleegid aitasid ja õpetasid, minul oli suur soov hakkama saada … ja ma sain hakkama.\nMeie osakonnas töötab 30 inimest, neist kuus on välismaalsed. Meie kohta küsitakse sageli, et kuidas meil on nii palju mujalt tulnud inimesi, kuidas me need töötajad oleme leidnud, kuidas nad hakkama saavad jne. Vastus on lihtne: me oleme andnud neile võimaluse end proovile panna, oleme teinud jõupingutusi, et nad tunneksid end meie osakonnas hästi. Oleme abistanud neid vastavalt vajadusele. Mida oleme neilt vastu saanud? Kõigepealt tänutunde, et neile on antud võimalus end proovile panna, motivatsiooni ja positiivse suhtumise teiste aitamisse ning palju selliseid teadmisi, mida igaüks oma kultuurist meile kaasa toob.\nLõpetuseks: Soome tööturul on rohkesti võimalusi leida tööd sotsiaalvaldkonnas. Keeleoskus on tähtis, kuna klienditöös tuleb palju suhelda ja kogu töö dokumenteerida. Seadusi ja võrgustikku tuleb tunda. See kõik on õpitav, pole vaja karta eelarvamusi või pahatahtlikku suhtumist, kuigi juhtub sedagi, ja vahel on kriitilised märkused õigustatud.\nSotsiaaltöös on edukad need, kes leiavad asjadele põhjused ja lahendused. Ebaõnn tabab neid, kes mõistavad kohut ega näe keskkonna ja muude tegurite mõju probleemide tekkimisel.\nKati Saira, Pääkaupungi Turvakoti Ry sotsiaalhoolekande töötaja (Soome)\nTänavu augustis saab mul aasta, kui asusin elama ja tööle Helsingis. Artiklis jagan oma kogemusi ja teadmisi neile, kes samuti soovivad töötada Soomes sotsiaalalal.\nEuroopa Liidu liikmesriigi kodanikuna on igal eestlasel õigus ajutiselt Soomes viibida ja seal kuni kolm kuud töökohta otsida. Juhul kui Eestis pole eelnevalt loodud kontakte ja sõlmitud töölepingut, tuleb selle kolme kuu jooksul töökoht leida. Kui töö- ja elukohta pole õnnestunud leida, tuleb pöörduda tagasi koju. Kolme kuu jooksul Helsingi sotsiaalhoolekandes töökohta leida pole sugugi lihtne. Konkurents on suur ning enamasti eelistatakse varem Soomes õppinud ja töötanud ning ladusalt soome keelt valdavaid inimesi. Töökoha leidmise korral tuleb kohe teavitada Soome politsei immigratsiooniosakonda ja taotleda elamisõigust ELi kodanikuna. Immigratsiooniosakond menetleb taotlust järgneva kolme kuu jooksul. Menetluses esitatavad peamised küsimused on: kas töölepingus kirjas olev palk võimaldab elada Soomes, kas leibkonda kuulub veel inimesi ning kes neist ja mis eesmärgil soovivad samuti jääda elama Soome. Kui immigratsiooniosakonnast tuleb positiivne vastus, on inimesel õigus elada Soomes ELi kodaniku elamisõiguse põhjal, õigus KELA-kaardile, mis vastab Eestis haigekassakaardile, Soome ID-kaardile jm hüvedele. Kui vastus on negatiivne, tuleb riigist lahkuda.\nSotsiaalhoolekande alal töötamine Helsingis on suur privileeg\nVõõras riigis ei oota ega võta sind rõõmuga tööle mitte keegi. Konkurents tööturul, sh sotsiaalvaldkonnas, on tihe ja tööle saamine raske. Suureks plussiks loetakse soome ja rootsi keele oskust, varasemat õppimise või töötamise kogemust Soomes, aga ka soovitusi eelnevatest töökohtadest, soovitatavalt samuti Soomest. Kui seda kõike pole, siis teatatakse sulle pärast kandideerimise lõppemist kirjalikult, kui mitu inimest seda töökohata taotles. (On olnud 8 kuni 25, aga ka 150 kandidaati). Samuti antakse teada, kes nimeliselt sellele töökohale valiti ning millised olid tema eelised. Töökoht Helsingi sotsiaalhoolekandes on eelis, kuna lisaks heale palgale on töötajal õigus taotleda soodsa üüriga korterit linnale kuuluvas majas. Sealgi on konkurents tihe, aga tasub proovida.\nKvalifikatsiooni saamiseks 12 kuud tööd või 2 eksamit\nEnne Soome elama asumist saatsin oma Eestis ja Norras saadud magistridiplomid Soome haridusametile, et saada Soomes töötamise õigus ehk kvalifikatsioon. Vastuseks tuli kiri, milles teatati, et kvalifikatsiooni saamiseks tuleb töötada vähemalt 12 kuud Soome sotsiaalhoolekandes täiskohaga või sooritada mõnes vastavas Soome ülikoolis kaks eksamit – üks Soome sotsiaalõigusest ja teine perekonnaõigusest. Lisatud oli info, milliseid raamatuid lugeda ja milliseid seadusi tuleb tunda, et eksamile minna. Soome sotsiaalõiguse eksamit on võimalik teha Helsingi Ülikoolis kaks korda aastas, 30. aprillil ja 30. novembril. Perekonnaõiguse eksamit saab sooritada vähemalt viis korda aastas. Eksamiteks tuleb õppida omal käel, aastas sooritab kvalifikatsioonieksameid Helsingi Ülikooli professori Marita Törröse hinnangul kuni viis inimest. Eksamid on tasulised, ühe eksami hind on 120 eurot. Eksamitele tuleb registreeruda iseseisvalt, võttes ühendust vastavate ülikoolidega. Registreerimiseks on vajalik Soome isikukood ja alalise elukoha aadress Soomes.\nOtsustasin valida enda arvates raskema tee ja õppida iseseisvalt, kuna soovisin tundma õppida Soome sotsiaalhoolekande peamisi aluseid – Soome seadusi. Selleks oli vaja läbi töötada kaks teost sotsiaalõigusest (Juoko Narikka «Sotsiaalõigus» ning Kaarlo Tuori ja Toomas Kotkase «Sotsiaalõigus»), perekonnaõiguse eksami jaoks Eva Gottbergi «Peresuhted ja seadusandlus» ja Marjukka Litmala «Lapse positsioon lahutuse korral, II osa; lapse eestkoste, elukoht ja kohtumise õigus». Lisaks tuli läbi töötada üle kolmekümne Soome sotsiaal- ja perekonnaõiguse seaduse. Minu jaoks olid kolm suuremat takistust soome õiguskeel, raamatute hankimine Helsingi raamatukogudest ja ajanappus.\nTöö ja pere kõrvalt pärast pikka ja väsitavat tööpäeva raamatukogusse õppima minna nõudis suurt eneseületamist. Õnneks on Helsingi raamatukogud tööpäevadel avatud kella kaheksani õhtul. Soome sotsiaalõiguse kirjaliku eksami sooritasin positiivsele hindele 30. novembril 2013 ja Soome perekonnaõiguse eksami 1. veebruaril 2014 Helsingi Ülikooli Porthania saalis koos teiste üliõpilastega. Mõlemad eksamid kestsid neli tundi, võimalik oli kasutada Tia Tuomise raamatut «Sotsiaal- ja tervishoiu seadusandlus».\nValikuliselt sai vastata kokku neljale küsimusele. Soome perekonnaõiguse eksamil tuli lahendada ka üks näidisjuhtum, viidates perekonnaõiguse seadusele. Olen õnnelik, et valisin iseseisva õppimise ja sooritasin need eksamid, kuna oma töös Pääkaupungi Turvakoti Rys läheb mul Soome sotsiaal- ja perekonnaõigust iga päev vaja.\nOlen viimased kümme aastat Soomes palju reisinud ning sugulastel ja sõpradel külas käinud, kuid püsivalt Soome elama asumisega kaasnev kultuurišokk tabas mind ikkagi. Soomes töötamine ja elamine on raske, kuna KÕIK on uus – keel, kultuur, töökeskkond, -põhimõtted ja -meetodid.\nSoome sotsiaaltöö põhimõtted ja ootused sotsiaaltöötajale\nSoome sotsiaaltöö põhineb inimõigustel ning sotsiaalse õigluse põhimõtetel, mis on fikseeritud rahvusvahelistes kokkulepetes. Soome põhiseaduse § 22 järgi on avaliku võimu või ametkonna kohustus kindlustada põhi- ja inimõiguste teostamine. Põhiseaduse § 1 ütleb: /.../ «Põhiseadus kindlustab inimväärikuse puutumatuse ja üksikisiku vabaduse ja õigused ning edendab õiglast ühiskonda.»\nSoomes töötades olen kokku puutunud professionaalse sotsiaaltööga, kus kliendi osalus ja enesemääramisõigus on enesestmõistetavad, samuti kliendist lähtuvad töömeetodid. Töötaja vastutus on suur (Eestis töötades teadsin, et juhataja vastutab).\nOn enesest mõistetav, et töö juures ja töö ajal ei tegelda Facebookis aja viitmise, pereliikmetele helistamise, pereasjade ajamise, internetis ajalehtede lugemise või lõputu kohvijoomisega. Töö ajal tehakse tööd. Kui perekondlikud asjad osutuvad tööst tähtsamaks, siis leitakse kiirelt inimene, kes oskab ja tahab töötada. Kuna vastutus on suur ja töö pingeline, siis on mul olnud ka tööpäevi, kus lõunasöögiks on aega vaid kümme minutit, olen söönud võileibu politseis või Helsingi ringkonnakohtu kohvikus.\nTöötajalt oodatakse, et ta valdaks keeli, et tal oleks hea, soovitatavalt akadeemiline haridus ning et ta teeks oma tööd tõhusalt ja südamega. Vajakajäämisi teadmistes, nõrka keeleoskust või laiskust kaua varjata ei saa. Töökohti hinnatakse, tööandjast peetakse lugu ning ka palka makstakse nii, et isegi sotsiaalhoolekandes töötav inimene saab endale nii mõndagi lubada.\nOlen siiralt tänulik Soome riigile võimaluse eest siin töötada, käia koolitustel (Naisten Linja, Monika Naiste Liitto, Monika Naiset Voimavarakeskus, Pesäpuu ry, Kairon Instituut), õppida uusi töömeetodeid (nt tunnetekaardid, mis on klienditöös asendamatud) ning olla tugiisikuks inimkaubanduse ohvrile. Siin on loodud kõik võimalused selleks, et teha seda, mida erialaselt soovid. Ole vaid ise töökas, õpihimuline, aus ja julge.\nEve Lääts, MA, sotsiaaltöötaja, Forssan Seudun Hyvinvointikuntayhtymä, Soome\nSoomes sotsiaaltöötajana tööle asumiseks alustasin sellest, et tegin enda jaoks selgeks siin kehtivad pädevusnõuded ja saatsin vajalikud dokumendid Soome haridusametile. Esmakordsel loa taotlemisel on menetlusaeg pea neli kuud. Ooteaja kasutasin tööks hoolekandeasutuses, keelekursuse läbimiseks ja kesktasemel soome keele eksami sooritamiseks. Saanud jaatava vastuse, valisin aastase töötamise omavalitsuses sotsiaaltöötaja ametikohal. Töötajale, kelle pädevuses on lünki, tähendab see 5 protsenti madalamat palka, et aga mu kogemus ja staaž Eesti sotsiaaltöös võeti 100-protsendiliselt arvesse, sain hoopis 3 protsenti palgalisa. Käisin kahel töövestlusel, ühe sotsiaalosakonna juhataja soovitas mind naaberomavalitsusele, kus vajati ametnikku ühele lastekaitsega seotud ametikohale (soome keeles lastenvalvonta) ehk ametisse, mida Eestis ei olegi ja mida ei oska tõlkida ka, kuid töö sisu oli mulle väga tuttav: isaduse tuvastamine, lapsele elatusraha suuruse määramine ja arvutamine; kokkulepete sõlmimine ja kinnitamine; eraldi elava vanemaga kohtumise korras kokku leppimine ja selle kinnitamine; osalemine lapse huvide väljaselgitamises kohtuprotsesside tarvis ning koos teiste võrgustikuliikmetega kohtu päringutele vastamine.\nAkadeemilise sotsiaaltöö haridusega (magistri tasemel) sotsiaaltöötajatest on Soomes suur puudus. Ülekülluses on sotsionoome, kelle kvalifikatsioon aga ei ole piisav lastekaitseametniku, täiskasvanutega tegeleva sotsiaaltööametniku, lastenvalvonta ametnikuja ka puuetega inimestega tegeleva sotsiaaltööametniku tööks. Seaduste tundmaõppimine on nõudnud kõvasti tööd ja aega, kuid olen oma valikuga väga rahul. Olen jätkuvalt seda meelt, et parim viis õppida on teha seda töö kaudu ja kolleegidega suheldes. Kolleegid on olnud äärmiselt toetavad ja tagasiside, mida olen saanud klientidelt ja kolleegidelt (ka kohaliku ajalehe kaudu) on olnud südantsoojendav. Aasta on möödunud märkamatult. Kui alustasin, oli mu tööandjaks ligi 5000 elanikuga omavalitsus, aastavahetusel omavalitsuste sotsiaalhoolekandeosakonnad liitusid ja tööandjaks sai hoolekandeasutus, mis teenindab 40 000 elanikku. Ametialast õppimist, muutusi, arenguid ja arendamist on olnud ja tuleb ka edaspidi. Esimestest tööpäevadest alates nimetati mind omavalitsuse esindajaks Euroopa Liidu rahastatavatesse sotsiaaltöö arendusprojektidesse ja töörühmadesse. Eelkäija jälgedes tuli asjad endale kiirkorras selgeks teha.\nSotsiaaltöö on oma olemuselt maast olenemata ikka sama. Põhimõtted ja väärtused on Eestis ja Soomes sarnased ning Eesti sotsiaaltöö tasemeharidus igati arvestataval tasemel. Usun, et kõik Eesti sotsiaaltöötajad teevad oma tööd südamega, ainult et Eestis on sotsiaaltöötaja võimalused abi anda ja aidata märksa piiratumad kui Soomes. Erinev on ka see, et Eestis ei ole ametniku vastutus nii suur, sest sotsiaaltöötaja küll valmistab materjalid ette, kuid otsustele ja kirjadele kirjutab alla osakonna juhataja. Soomes on otsusel sotsiaaltöötaja allkiri ja see otsus peab olema pädevalt põhjendatud. Kolleegid võivad küll abistada, kuid otsuse teeb sotsiaaltöötaja ise, ja kui see vaidlustatakse, pead suutma veenvalt selle õigsust tõendada.\nVäga oluline on juhtumite dokumenteerimine. Aega on piisavalt, et kõike korralikult ja põhjalikult teha, sest sotsiaaltöötaja vastuvõtule tuleku aeg lepitakse eelnevalt kokku ja sotsiaaltöötaja määrab ise oma töörütmi nii, et jääb piisavalt aega ka paberitööks.\n«Sotsiaaltöö» on 1997. aastast ilmuv sotsiaalvaldkonna teadus-professionaalne ajakiri, mille eesmärgiks on aidata kaasa spetsialistide kvalifikatsiooni tõstmisele ja silmaringi laiendamisele. Ajakiri ilmub kuus korda aastas, selle väljaandmist toetab sotsiaalministeerium.


Ärisaladus ja kõlvatu konkurents, Riigikohtu lahend | IPEstonia\nÄrisaladus ja kõlvatu konkurents, Riigikohtu lahend\tdetsember 10, 2008\nPosted by -- in Seadusandlus, Vaidlused.\nTags: ärisaladus, juhatuse liikme vastutus, kõlvatu konkurents, kohtulahend, konfidentsiaalsus, konkurentsikeeld\ttrackback\nRiigikohtu otsuse nr 3-2-1-103-08 09. detsembrist 2008.a kokkuvõte. Täistekst on kättesaadav:\nOÜ LabelPrint (hageja) esitas 2007.a. hagi Eero Lattu ja AS Estopress vastu kahju hüvitamiseks, ebaõige ja halvustava teabe edastamise lõpetamiseks ning hageja ärisaladuse kasutamise lõpetamiseks, hageja ärisaladuse mitte kasutamiseks ning mitte avaldamiseks Eero Lattu poolt teistele isikutele. Vaidlus käis läbi kõik kohtuinstantsid ja saadeti lõpuks esimesse astmesse tagasi, kuivõrd Maakohus polnud teise ja kolmanda astme kohtu arvates piisavalt kõiki asjaolusid kontrollinud ning oma otsust põhjendanud. Lahendis saab lugeda, mida Eesti kohtud arvavad ärisaladusest ja konkurentsikeelust. Pikem kokkuvõte pöördel.\nTulenevalt KonkS §-st 1 on KonkS § 50 üheks eesmärgiks konkurentsi kui turumajanduses eksisteeriva iseseisva väärtuse kaitsmine kõlvatu konkurentsi eest.\nEero Lattu oli OÜ LabelPrint õiguseellase juhatuse liige, kellega oli sõlmitud hageja väitel konfidentsiaalsuslepe. Saladuse hoidmise kohustus kehtis ka kolm aastat pärast lepingu lõppemist. Lepinguga võttis Eero Lattu ka kohustuse mitte tegeleda ettevõtte juhina, töötajana, konsultandina või muul viisil tegevusega, mis konkureeriks mis tahes viisil äriühingu või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja tegevusega teatud aja vältel.\n29. juunil 2004 omandas Eero Lattu OÜ Mergetek osa nimiväärtusega 40 000 krooni, saades sellega OÜ Mergetek (tegevusalad mh reklaami-, disaini- ja trükiteenused) ainuosanikuks. Alates 14. juulist 2004 on Eero Lattu kantud äriregistrisse OÜ Mergetek ainsa juhatuse liikmena. 24. septembril 2004 lahkusid AS-ist Paraprint omal soovil mitmed töötajad, kes asusid tööle teise kostja AS Estopress juures.\nHageja väited ja nõue:\nHageja väidab, et Eero Lattu kohustus hoida ärisaladust tuleneb lepingust ja VÕS §-st 625.\nAS Estopress tegeles aga hageja väitel kõlvatu konkurentsiga. Eero Lattu sai hageja ärisaladused seadusvastaselt ja AS Estopress ei tegutsenud heas usus, kuna pidi aru saama, et tema tegevus kahjustab hageja huve ning tekitab hagejale kahju.\n19. aprillil 2005 registreeriti Eero Lattu nimele kaubamärk “Estopress” klassides trükised, paberitöötlus, trükkimine jms. Registreerimistaotlus esitati 13. veebruaril 2004, st enne tema vabastamist hageja juhatuse liikme kohalt ning vabastamiseks avalduse esitamist.\nHageja on väidetavalt kandnud kahju, mis seisneb oluliste klientide tellimuste vähenemises, nimetatud kliendid tellisid teenuseid ja tooteid hageja asemel kostjalt I. Oktoobrist 2004 on hageja müünud oma tooteid eelmise aastaga võrreldes 15,44% vähem.\nKostjad väitsid, et juhatuse liike lepingus ei olnud ärisaladus lahti defineeritud.\nKostjad väidavad ka seda, et Eero Lattu esitas õigeaegselt juhatuse liikme kohalt tagasiastumise avalduse, st 6 kuud enne, kui ta asus tegelema konkureeriva tegevusega, mis oli ka lepingujärgne konkurentsikeelu piirang. Äriregistrikande muutmine ja lepingulise suhte lõppemine ei pruugi toimuda samaaegselt.\nMaakohus ei tuvastanud, et kostjad oleksid levitanud hageja kohta halvustavat informatsiooni. Isegi kui kostjad avaldasid informatsiooni hageja pankrotistumise kohta, ei saa seda lugeda halvustavaks.\nKohus ei nõustunud hageja käsitlusega kostja I koduleheküljest ja Äripäeva artiklist. Koduleheküljel räägitakse oma töötajate pikaajalisest kogemusest. Töötajate kogemused ja teadmised ei ole ärisaladus ja tegemist ei saa olla kõlvatu konkurentsiga. Ka Äripäeva artiklis Eero Lattu nimetatud soodne konkurentsiolukord ja soov kasutada oma aastatepikkuseid kogemusi, ei ole kõlvatu konkurents. Hageja ja Eero Lattu ei fikseerinud lepingus väga täpselt mis ärisaladus on, kuid kliendibaas ärisaladuse all defineerinut ei olnud. Ning klientide ülevõtmise süüdistus on alusetu.\nHagi jäeti rahuldamata, kahjutasu välja ei nõutud.\nRingkonnakohus: „Konkurentsiseaduses sätestatud kõlvatut konkurentsi saab ettevõtjale osutada isik, kes tegutseb samas või lähedases ärivaldkonnas ettevõtjana. Eero Lattu ei ole ettevõtja, mistõttu ei saa tema vastutus hageja ees tuleneda kõlvatu konkurentsi osutamisest.\nMaakohus on jätnud lahti selgitamata kahju hüvitamise nõude alused ja kahju hüvitamise küsimuse, mis ei tulene konkurentsiseadusest vaid võlaõigusseadusest.”\nOtsustati saata uuesti läbivaatamiseks maakohtule mitmete menetlusnormide rikkumise tõttu.\nKonkurentsiseaduse § 2 lg 1 kohaselt on ettevõtja konkurentsiseaduse tähenduses äriühing, füüsilisest isikust ettevõtja või muu majandus- või kutsetegevuses osalev isik või juriidiliseks isikuks mitteolev ühendus või ettevõtja huvides tegutsev isik. Hageja esitatud õigusliku küsimuse lahendamiseks tuleb vastata küsimusele, kas äriühingu juhatuse liige saab olla nimetatud sätte mõttes ettevõtja, kes saab teisele ettevõtjale osutada kõlvatut konkurentsi ja vastutada selle eest.\nKonkS § 50 lg 1 kohaselt on kõlvatu konkurents ebaaus äritegevus, heade kommete ja tavadega vastuolus olevad teod, sealhulgas eksitava teabe avaldamine, avaldamiseks esitamine, tellimine, konkurendi või tema kauba halvustamine (p 1) ja konfidentsiaalse teabe kuritarvitamine, konkurendi töötaja või esindaja ärakasutamine (p 2). KonkS § 50 lg 2 kohaselt on kõlvatu konkurents keelatud.\nKonkS § 78 kohaselt tuleb konkurentsiseadusega keelatud tegude toimepanemisega tekitatud varaline või muu kahju hüvitada tsiviilkorras. Delikti üldkoosseisul põhineva vastutuse eeldustena tuleb kõigepealt kindlaks teha kahju põhjustamine kostja poolt ning kostja teo õigusvastasus ning alles seejärel eeldatakse VÕS § 1050 lg 1 kohaselt kostja süüd. Kui pole tõendatud varalise kahju põhjustamine, ei tule hinnata ka õigusvastasust ja süüd\nÄrisaladus on üks põhiseaduse § 24 lg-s 3 loetletud väärtusi, mille kaitsmiseks võib kohus kuulutada kohtuistungi või selle osa kinniseks. Põhiseadus ei ava ärisaladuse mõistet ei kohtuistungi kinniseks kuulutamise ega muus kontekstis. Ka konkurentsiseadus ei sätestanud enne 1. jaanuari 2008. a ärisaladuse laiendatud mõistet. Ka alates 1. jaanuarist 2008 KonkS § 63 lg-s 1 sätestatud lahtine loetelu näidetest ärisaladuste kohta on suunatud Konkurentsiameti ametnikele, kel ei ole üldjuhul õigust avaldada teenistusülesannete täitmise käigus teada saadud ärisaladust. Siiski annab loetelu üldise ülevaate ettevõtja võimalike ärisaladuste kohta.\nKa äriseadustik ei ava ärisaladuse mõistet. Samuti ei sätesta äriseadustik ärisaladuse hoidmise kohustuse kestust. Äriseadustiku § 186 lg 1 kohaselt peavad osaühingu juhatuse liikmed hoidma osaühingu ärisaladust. Kolleegium märgib, et sama kohustus on ÄS § 313 lg 1 kohaselt aktsiaseltsi juhatuse liikmel. Selline kohustus on juhatuse liikmel ÄS § 186 lg-st 1 (või § 313 lg-st 1) tulenevalt nii juhul, kui tema juhatuse liikme lepingus on ärisaladuse hoidmise kohustus üldsõnaline, kui ka juhul, mil lepingus ei ole ärisaladuse hoidmise kohustust üldse reguleeritud. Kui kostja II on rikkunud ÄS § 186 lg-s 1 nimetatud kohustust pärast 1. jaanuari 2006, siis vabaneb ta ÄS § 187 lg 2 teise lause kohaselt vastutusest, kui ta tõendab, et on oma kohustusi täitnud korraliku ettevõtja hoolsusega. Kui ÄS § 186 lg-s 1 nimetatud kohustuse rikkumine toimus enne 1. jaanuari 2006 (ja pärast 1. juulit 2002), vabaneb Eero Lattu vastutusest, kui ta tõendab, et lojaalsuskohustuse rikkumine oli vabandatav VÕS § 103 lg 1 järgi.\nLojaalsuskohustuse täitmise või korraliku ettevõtja hoolsuse järgimise hindamisel ÄS § 186 rikkumise korral tuleb arvestada muu hulgas seda, kas ja kuivõrd sai juhatuse liige aru või pidi aru saama, mis on tema juhatatavas äriühingus ärisaladus, mille avaldamine võib kahjustada osaühingut.\nLisaks eelnevalt viidatud KonkS § 63 lg-le 1 on ärisaladuse mõiste ja selle avaldamise õiguspärasuse või õigusvastasuse kindlakstegemisel kolleegiumi arvates võimalik arvestada ka intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIPS-lepingu) (RT II 1999, 22, 123) sätteid. Konkurentsiseaduse konfidentsiaalse informatsiooni mõiste avamisel on võimalik kasutada TRIPS-lepingu artikkel 39 punkti 2. Artikkel 39 punkt 2 on sõnastatud järgmiselt:\n“Füüsilistel ja juriidilistel isikutel peab olema võimalus takistada nende seadusliku kontrolli all oleva teabe avaldamist teistele või selle omandamist või kasutamist teiste poolt ilma nende nõusolekuta viisil, mis on vastuolus ausate kaubandustavadega, tingimusel et: a) selline teave on saladus selles tähenduses, et see ei ole kogumis või üksikosade täpses paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav isikutele ringkondades, kes tavaliselt kõnesolevat laadi teabega tegelevad; b) sellel teabel on kaubanduslik väärtus tema salajasuse tõttu; c) selle teabe üle seaduslikku kontrolli omav isik on asjaoludest lähtuvalt võtnud vajalikke meetmeid, et hoida seda salajas.”\nPraegusel juhul tuleb teabe üle seaduslikku kontrolli omavaks isikuks lugeda hagejat. Samuti on kolleegiumi arvates võimalik juhatuseliikme lepingu alusel järeldada, et hageja on võtnud tarvitusele meetmeid, et hoida teavet (ärisaladust) salajas.\nRiigikohus saadab asja tagasi Ringkonnakohtule, kes omakorda saadab asja uuesti ülevaatamiseks Maakohtule. Hageja kahju hüvitamise nõude korral tuleb Estopress puhul lähtuda võlaõigusseaduse õigusvastase kahju tekitamise sätetest ning Eero Lattu puhul võlaõigusseaduse käsunduslepingu sätetest. Siiski peab kolleegium vajalikuks juhtida tähelepanu asjaolule, et kui Eero Lattu tegevus vastab nii õigusvastaselt kahju tekitamisele (kõlvatu konkurentsi osutamine, vt otsuse p-d 13-14) kui ka lepingu rikkumisele (vt otsuse p-d 20-21), tuleb VÕS § 1044 lg 2 kohaselt kohaldada lepingu rikkumist reguleerivaid sätteid.


Kesklinna kai lõbustuspark sai raelt rohelise tule - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\n2. juuli 2020, 12:07 1 min lugemist\nOÜ Tivoli Tuur sai linnalt loa avada Pärnu kesklinna kail lõbustuspark. FOTO: Raigo Pajula\nPärnu linnavalitsuse avalike ürituste lubade komisjon kaalus igast küljest OÜ Tivoli Tuuri taotlust avada kesklinna kail lõbustuspark ja otsustas anda selleks loa.\nKomisjon seadis lisatingimused, et töötamise perioodil peab lõbustuspark olema vähemalt viis päeva suletud ja esitatavad kaebused peab lahendama tivoli kui avaliku ürituse eest vastutav Lauri Viikna.\nSeades tingimuse, et osal päevadel peab tivoli jääma suletuks, lähtus komisjon eelkõige ümberkaudsete elanike huvidest. “Konkreetsetest kuupäevadest peab korraldaja enne kirjalikult teada andma,” teatas Pärnu linnavalitsuse meedianõunik Teet Roosaar.\nTivoli ei tohi linna esindaja sõnutsi tekitada kaaskodanikke tuntavalt häirivat müra. “Varem on ümberkaudsed elanikud selle üle kurtnud ja komisjon püüdis avamise kellaaegade ja lisatingimustega vältida probleeme, pidades oluliseks lõbustuspargi olemasolu suvises Pärnus,” selgitas Roosaar.\nOma töös lähtub linnavalitsuse avalike ürituste lubade komisjon sellest, et suvepealinnas oleks võimalikult palju eri sihtrühmadele mõeldud üritusi, kuid need peavad olema külastajatele ohutud ja korraldajatel tuleb eri huvidega arvestada.\n“Alati kaalutakse liikluskorraldust, ürituse kellaaegu ja paljusid teisi detaile, millest sõltub ürituse külastajate ja ülejäänud linnakodanike heaolu,” märkis meedianõunik.\nLõbustuspark jääb avatuks 4. juulist 9. augustini.


Õhtusöögi või massaažiga spaapuhkus Jūrmalas KAHELE - Tahan Puhata\nTere tulemast Jūrmalasse! Üks öö kahele ★★★★ hotellis Hotel Jūrmala SPA, hommikusöögi ning lõõgastava puhkusega Wellness Oasis sauna-, basseini- ja spordisaalikompleksis. Lisaks saate valida kas maitsva õhtusöögi või mõnusa massaaži.\nHommikusöök restoranis Jūrmala - rootsi laud, 1 kord, 2 inimesele;\nÕhtusöök (pakutakse vahemikus 18:00-20:00) VÕI 20 minutit massaaži (seljale, näole, kätele või kaelale)- 1 kord, 2 inimesele;\nSpaakeskuse Wellness Oasis ja spordisaali külastus- 1 kord, 2.5 tundi, 2 inimesele (kas saabumise päeval Spaakeskuse Wellness Oasis lahtiolekuaegadel või lahkumise päeval kuni 12:00);\nPiiramatu jõusaali kasutamine- 2 inimesele;\nVautšer kehtib kuni 30.10.2021, välja arvatud 20.05.-31.08.2021 ja riigipühadel.\n113€ / öö\nTeie hommik algab maitsva hommikusöögiga rootsi lauas, hotelli restoranis Jūrmala, ning suurepärane õhtusöök.\nNautige veemõnusid ja lõõgastuge Hotel Jūrmala SPA sauna-, basseini- ja spordikompleksis Wellness Oasis. Seal ootavad Teid 5 eri tüüpi sauna, 3 erineva veetemperatuuriga basseini, kaskaadid ja mullivannid! Saunades saate lõõgastuda, kui kuum aur stimuleerib Teie närvisüsteemi, vähendab pinget ning tugevdab immuunsüsteemi ja keha kaitsevõimet. Peale saunamaratoni võite end värskendada külmas, 12-kraadises basseinis või soojemas vees. Peale veemõnusid saate puhata Aqua baaris.