12 soovitust Eesti riigi andmeregistrite loomisel | ...meie igapäevast IT'd anna meile igapäev...\n12 soovitust Eesti riigi andmeregistrite loomisel\nFiled under: Eesti,Infotehnoloogia,Terve mõistus — Sander @ 11:50:27\nOlen siin blogis päris paljudel kordadel kurtnud Eesti riigi infosüsteemide ja registrite üle. Rõhuv enamus neist on kahjuks masendavalt halvasti teostatud – odavpakkumiste loomulik tulemus. Kuid et kriitika ei jääks ainult virisemiseks, siis kirjutan siia tosinkond soovitust, mida võiks silmas pidada Eesti andmeregistrite loomisel. Paljud nõuanded on lihtsad, terve mõistuse vili (või noh, nii terve kui minu parandamatult haige ja paheline mõistus saab olla), mõned neist eksisteerivad vastavates juhtnöörides, kuid neid ei täideta järjekindlalt.\nMa ei saa kuidagi jätta mainimata, et Eestil peaks olema sarnane andmete allalaadimise leht nagu on http://data.gov ja http://data.gov.uk. http://data.eesti.ee, kus sa oled?\nAlguses on lihtsalt soovituste nimekiri ning allpool on need detailsemalt lahti kirjutatud. Kui saad, siis edasta see postitus vastavatele IT-arhitektidele, analüütikutele ja muudele asjameestele – ning kohe kindlasti tellijapoolele – riigiametnikele, nõustajatele ja spetsialistidele.\nLähtuda tuleb põhimõttest, et kõik mis ei ole salastatud on avalik info ja peab olema kättesaadav registri kasutajale.\nKõik lehed peavad olema üheselt identifitseeritud ja taaskülastatavad brauseri aadressiribal kuvatava URL kaudu.\nAvaliku info päringuid peab olema võimalik teha ka standardeid (SOAP, REST, OData vms) järgivate veebiteenuste abil. Veebiteenuste ebastandardsed laiendused ei ole lubatud.\nOtsingute ja detailinfo päringute tulemusi peab olema võimalik eksportida standardformaadis failina (CSV, XML). Eksportimisel lähtutakse ideest “pigem rohkem infot, kui vähem”.\nOtsinguid peab olema võimalik sooritada ka HTML GET abil, välja arvatud juhtudel kus see on võimatu otsingu ülisuure mahukuse või keerukuse tõttu\nOtsingutel peab olema võimalus kõigi leitud vastete korraga näitamiseks.\nRegistritel peab olema detailne abileht, mis kirjeldab muuhulgas ka veebiteenuste kasutamist.\nMitte midagi ei tohi avaneda brauseri poolt potentsiaalselt blokeeritavates hüpikakendes.\nRegister peab olema kasutatav kõigis levinumates moodsates brauserites. Aluseks võetakse viimased registri loomise alguses väljas olnud versioonid, v.a. Internet Explorer, mida toetatakse alates versioonist 7.\nRegister peab olema tavakoormuse juures kasutatava kiirusega. Kui välja arvata andmebaasist päringute sooritamise aeg, siis peab veebiserver saatma vastuse vähem kui sekundi jooksul, hoolimata sellest kas antud kasutaja sessioon on olemas või ei.\nKõik lehed peavad valideeruma W3C HTML-validaatoris ilma vigadeta. CSS’i valideerimisel on lubatud brauserispetsiifikast tulenevad vead.\nAJAX’it kasutatakse ainult leheosa, mitte aga kogu lehe laadimiseks. Võimaluse korral kajastatakse JS poolt tehtud muudatused lehe aadressi ankruosas – ning leides lehe laadimisel aadressi ankruosas väärtusi, taastatakse lehel vastav seis.\n1. Lähtuda tuleb põhimõttest, et kõik mis ei ole salastatud on avalik info ja peab olema kättesaadav registri kasutajale\nEesti riigiametnikke tabab regulaarselt salastusmaania. Tullakse välja lausidiootsete põhjendustega info kättesaamise piiramiseks – kui vaevutakse üldse põhjendust leiutama. Registrite kaudu peaks olema kättesaadav kogu info, mis ei ole salastatud või muudel põhjustel piiratud (isikuandmed jms). Info ei ole ametniku või ametkonna isiklik omandus, see on ühisvara.\n2. Kõik lehed peavad olema üheselt identifitseeritud ja taaskülastatavad brauseri aadressiribal kuvatava aadressi kaudu\nSee on kivi eelkõige Webmedia ja nende Aranea frameworki kapsaaeda. Selle asemel, et lehekülg oleks alati kättesaadav antud hetkel brauseri aadressiribal oleva aadressi kaudu, on seal “…/main#HTTPebJlCv0dIkT5WnItLXGItaOHaF9hsI” ja kusagil lehe allservas “Objekti link:”, mis pahatihti ei tööta.\nURL on interneti alus – see identifitseerib üheselt külastatava lehe. Kui ma võtan brauseri aadressiribalt URL’i ja saadan selle sõbrale, siis võin ma üldjuhul olla kindel, et ta näeb sellel klikkides sama lehte, millelt ma selle aadressi võtsin. Hoides mingil arusaamatul põhjusel reaalset kasutaja asukohta sessioonis on registri käitumine vastupidine enamiku kasutajate veebikogemustele – ning seda tuleks kindlasti vältida.\nSamuti võiks aadressid olla REST-stiilis, inimloetavad ja otsimootorisõbralikud. Mitte http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/main?reg_kood=KLO1000300&mount=view vaid http://register.keskkonnainfo.ee/envreg/details/klo1000300/matsalu-rahvuspark. Mõlemal juhul on identifitseerivaks osaks KLO1000300 ehk kood, kuid teine aadress on inimesele arusaadav, näiteks lingina e-kirjas, chatis või mujal. Lisaks meeldivad sellised lingid väga-väga Googlele.\n3. Avaliku info päringuid peab olema võimalik teha ka standardeid (SOAP, REST, OData vms) järgivate veebiteenuste abil. Veebiteenuste ebastandardsed laiendused ei ole lubatud\nTehes võimalikuks veebiteenuste kasutamine infopäringuteks, võimaldab register teistel saitidel ja programmidel pärida infot otse registrist, ilma kasutaja jaoks lehte avamata. Seeläbi saab võimalikuks mugavalt toimivate teenuste ja veebisaitide loomine – näiteks Eesti loodust tutvustav veebileht saaks jooksvalt küsida Keskkonnaregistrist kaitstavate loodusobjektide infot, seda töödelda ning oma kasutajatele kuvada uusimat infot. Registri eesmärk on info jagamine, mitte selle varjamine.\nVõimalikud on ka mitmetest registritest ristpäringute tegemised jne. Kindlasti peaksid avalikku infot tagastavad veebiteenused toimima ilma täiendava registreerimise-identifitseerimiseta, olles kõikidele kasutamiseks.\nPraegu kehtiva negatiivse näitena võib tuua Eesti Posti (mis küll ei ole register), kes pole postiindeksi otsingut suutnud juba aastaid veebiteenusesse panna. Seetõttu on internetipoed sunnitud lisama nupukese “Otsi indeksit Eesti Posti kodulehel”, kasutaja peab avama Eesti Posti lehe, seal otsima jne – selle asemel, et otsing toimiks otse internetipoest. Eriti hea oleks veel ka vastupidine otsing, so postiindeksi järgi aadressivaliku kuvamine.\nOlen mõelnud postiindeksi veebiteenuse loomisele – so. pisike avalik SOAP-teenus, mis võtab vastu otsinguparameetrid, teeb POST-päringu EP kodulehele, parsib saadud HTML’i ja tagastab tulemuse.\nKindlasti ei tohi veebiteenustel olla proprietaarseid laiendusi või kodukootud häkke (märksõna: RELIKA), need peavad vastama täies ulatuses standarditele ja läbima vastavate validaatorite kontrollid veavabalt.\n4. Otsingute ja detailinfo päringute tulemusi peab olema võimalik eksportida standardformaadis failina (CSV, XML). Eksportimisel lähtutakse ideest “pigem rohkem infot, kui vähem”\nAndmete eksport lihtsustab olukordi, kus vaja on töötlemiseks mitmete registriobjektide andmeid. Näiteks kõigi Eesti looduskaitsealade koordinaadid ja pindalad, mida hiljuti ise vajasin.\nMõnedes registrites on andmete eksportimine osaliselt olemas – kuid üldjuhul on olemas vaid otsingu tulemuste väljavõtt ning sealgi pole kogu infot mis võiks olla. Alati peaks ekspordil näitama kogu avalikku infot, mis on registris objekti kohta. Kui andmeformaadiks on valitud XML, siis on võimalik ka üks-mitmele seotusega tabelites oleva info näitamine.\nEksportil tuleks eelistada XML formaati, kasutades CSV’d vaid ülilihtsatel juhtudel. Suletud ja üleliigselt keerukaid failiformaate, nagu XLS (MS Excel) kasutada ei tohi, eriti kuna Excel suudab suurepäraselt importida andmeid nii CSV kui ka XML-andmeformaatidest. Keerukamate XML’ide korral võiks olla võimalus XSD nägemiseks, kuid eriti oluline see ei ole.\nIdeaalis võiks olla võimalik teha eksportpäringut vaid lisades parameetri “&format=xml” lehe aadressile. Vaata näiteks MediaWiki API funktsionaalsust siit. Samas, veebiteenuste olemasolu korral see ilmselt eriti vajalik ei ole.\n5. Otsinguid peab olema võimalik sooritada ka HTML GET abil, välja arvatud juhtudel kus see on võimatu otsingu ülisuure mahukuse või keerukuse tõttu\nSarnaselt teisele punktile võimaldab GET-otsing üheselt jagatavat otsingu aadressi. Lisaks teeb see lihtsamaks otsinguid läbiviivate brauserite pluginate loomist (või ka märksõnaga otsingute lisamist nagu Google Chromes jm). Otseselt kriitiliselt oluline see soovitus ei ole, kuid kasutajasõbralikkuse huvides võiks see pisiasi tehtud olla, enamik moodsatest veebi framedest võimaldab seda lihtsalt.\nLoomulikult, ülimahukate või –keerukate otsingute GET-peale tegemine ei ole ei vajalik ega ka mõttekas.\n6. Otsingutel peab olema võimalus kõigi leitud vastete korraga näitamiseks\nIseenesest arusaadav, eriti lisaks andmete ekspordi võimalust arvestades.\n7. Registritel peab olema detailne abileht, mis kirjeldab muuhulgas ka veebiteenuste kasutamist\nEnamuse praeguste registrite abilehtede kohta saab vaid hale öelda. Puudub info funktsionaalsuse, info uuenemise, info korrektsuse eest vastutava ameti/isiku kohta jpm.\nKui registril on veebiteenuste võimalus, siis peab olema ka nende asukohad ja lühikirjeldused. Peab olema ka piisavalt tehnilisemat infot, näiteks võimalikud parameetrid ja formaadid andmete ekspordil jms.\nKindlasti peaks abilehel olema ka registri mitteavaliku funktsionaalsuse kirjeldus. Infosüsteemide korral on security through obscurity eranditult alati halb idee.\n8. Mitte midagi ei tohi avaneda brauseri poolt potentsiaalselt blokeeritavates hüpikakendes\nRääkimata sellest, et pahatihti pole vajadust avada infot teises aknas, samas aknas uuele lehele navigeerimisest piisab. Kui kasutaja soovib avada infot uues tabis, siis teeb ta ise lingil kliki keskmise hiirenupuga.\n9. Register peab olema kasutatav kõikides levinumates moodsates brauserites. Aluseks võetakse viimased registri loomise alguses väljas olnud versioonid, v.a. Internet Explorer, mida toetatakse alates versioonist 7\nOn registreid mis ei tööta muu brauseriga peale IE. Olukorras, kus rohkem kui pool Eesti internetikasutajatest ei kasuta Internet Explorerit, on see olukord absurdne. Kõik riigilehed peavad töötama hoolimata brauserite spetsiifikast. Lehe loomisel tuleb aluseks võtta loomise alguses väljas olnud versioonid levinumatest brauseritest (hetkel Firefox, Chrome, Safari, Opera), välja arvatud Internet Explorer, mida peab kahjuks toetama alates versioonist 7. IE6 tugi vajalik ei ole, mitte kusagil ja mitte kunagi.\n10. Register peab olema tavakoormuse juures kasutatava kiirusega. Kui välja arvata andmebaasist päringute sooritamise aeg, siis peab veebiserver saatma vastuse vähem kui sekundi jooksul, hoolimata sellest kas antud kasutaja sessioon on olemas või ei\nRegister peab olema tavakasutajale normaalse veebilehe kiirusega.\nKui öösel avanevad Keskkonnaregistri detailinfo lehed kolmkümmend sekundit, siis on midagi radikaalselt valesti tehtud. Ega otsingu puhul ei ootagi registrist Google kiirust, kuid kui ühe andmebaasipäringu (detailinfo reeglina seda on) tegemise ja kasutajale tagastamise peale kulub alati kolmkümmend sekundit või enam, siis kusagil on midagi mäda.\nAsja trivialiseerides – kui ma oma shared hostingus olevas inglise-eesti sõnastikus suudan teha wildcard-otsingu ~190 000 sissekandest 0.1 sekundiga, siis eraldi andmebaasi- ja veebiserveriga register peaks olema võimeline tegema paari sekundi jooksul otsingu veidi keerukamas andmebaasis, milles on sageli kordades vähem sissekandeid.\n11. Kõik lehed peavad valideeruma W3C HTML-validaatoris ilma vigadeta. CSS’i valideerimisel on lubatud brauserispetsiifikast tulenevad vead\nSamuti iseenesest mõistetav. Pole vist ühtegi registrit, mis saaks vähem kui viiskümmend viga W3C validaatoris, osad neist küll triviaalsed, kuid osad on olulised, renderdusvigu põhjustavad probleemid. Halvematel juhtudel on vigasid sadades.\nIdeaalis ei tohiks registri ükski lehetüüp saada muid vigu peale “there is no attribute” vigade, mida Web 2.0 ja frameworkid põhjustavad oma navigeerimis- ja muude atribuutidega.\nCSS’i valideerimise puhul on lubatud brauserispetsiifikast tulenevad vead, nagu IE häkid ja filtrid, –moz ning –webkit laiendused jms. Head need ei ole, kuid ilma kahjuks ei saa.\n12. AJAX’it kasutatakse ainult leheosa, mitte aga kogu lehe laadimiseks. Võimaluse korral kajastatakse JS poolt tehtud muudatused lehe aadressi ankruosas – ning leides lehe laadimisel aadressi ankruosas väärtusi, taastatakse lehel vastav seis\nMingi hobi on lükata ette poolläbipaistev layer kirjaga “Oota lehe laadumist” ning samal ajal tehes taustal kogu lehe laadimise. See on rumalus kuubis, sellisel käitumisel puudub erinevus plain old Web 1.0-navigatsiooniga. AJAX on leheosa kiireks laadimiseks, nii tehniliselt kui ka kasutajale on mugavam kogu lehe laadimisel tavaline HTTP GET-navigatsioon.\nOlen suuresti nõus: nende reeglite vastu eksitakse arvestataval määral. Hüppavad lisa-aknad ja aadressi mittetoimimine on asjad, mille eest võiks programmeerijat/tellijat/disainerit oodata eraldi põrgu.\nKommentaar kirjutas Irve — 2010-07-02 @ 13:18:35 | Vasta\nKohustuslik lugemine kõigile riigiregistrite tegemisega kokkupuutujatele!\nKommentaar kirjutas Marika — 2010-07-02 @ 13:59:19 | Vasta\nMa lisaks veel nõude, et natukenegi turvakriitilisi asju ei lastaks tegema ühtegi algajat. 10a tööjõuturul olnud inimese kohta on juba teada kas ta on täielik imbetsill või oskab midagi teha ka.\nKommentaar kirjutas Tõnu Samuel — 2010-07-03 @ 23:21:44 | Vasta\nEesti riigil on olemas IT koosvõime raamistik – http://www.riso.ee/et/koosvoime/raamistik2_0.pdf Ma ei tea, millal seda dokumenti viimati uuendati. Sedalaadi nõuded tuleks koosvõime raamistikku lisada ja kõikidel riigihangetel raamistikule viidata. Hea oleks, kui veebi tarbeks oleks näitena üks vabavaralisi komponente kasutav lahendus tehtud, mis kõikide nõuetega arvestab.\nKommentaar kirjutas Artur Novek — 2010-07-30 @ 11:19:01 | Vasta\n[…] postiindeksi veebiteenus, sihtnumber, sihtnumbri otsing, sihtnumbri veebiteenus, SOAP Hiljutises postituses riigiregistrite kohta tõin negatiivse näitena Eesti Posti (mis küll ei ole riigiregister), kes pole suutnud aastaid […]\nPingback-viide kirjutas Veebiteenus postiindeksite otsimiseks « …meie igapäevast IT’d anna meile igapäev… — 2010-08-17 @ 13:00:06 | Vasta


NIPINURK: MIKS on oluline vara ärgata? Endine munk selgitab | Buduaar\nNIPINURK: MIKS on oluline vara ärgata? Endine munk selgitab\n14. september 09:15\nRaamatu „Mõtle nagu munk“ autor Jay Shetty on jutuvestja, podcast´i juht ja endine munk, kelle missiooniks on jagada ajatuid tarkusi praktilisel viisil. Shetty soovitab kõigil hommikusse isiklikku ruumi tekitada, et see oleks ainult sinu päralt; et keegi teine ei kontrolliks, kuidas sa seda kasutad.\nVõttes arvesse, kui suurt osa meie ajast kontrollivad kohustused – töö, perekond jne –, on see vaba aeg üks suurimaid kingitusi, mida saame endale teha. Sa võid järgida oma tavapärast rutiini, kuid tunda ruumi ja vabadust, mille täiendav aeg on loonud. Võib-olla on sul aega teha ise endale kohvi, selle asemel, et seda tee pealt kaasa haarata. Sa võid hommikusöögilauas vestelda, lugeda ajalehte või kasutada oma uuesti leitud aega trenni tegemiseks. Kui oled mediteerija, võid alustada päeva tänulikkuse kujustamise harjutusega. Võib-olla, nagu terviseekspertidele meeldib soovitada, pargid oma auto töökohast kaugemale, et lisada oma hommikule väike jalutuskäik. Ruumi luues sa taipad, et see annab sulle midagi, millest sul on kõige rohkem puudust: aeg iseendale.\nPROOVI SEDA: KERGENDA VARASEMAT ÄRKAMIST\nÄrka sel nädalal vaid viisteist minutit varem üles. Tõenäoliselt pead kasutama äratuskella, tee seda leebelt. Kui ärkad, lülita sisse nõrk valgus; pane mängi- ma vaikne muusika. Ära võta oma telefoni kätte – vähemalt nende viieteistkümne boonusminuti jooksul. Nädala pärast nihuta ärkamisaega veel viisteist minutit varasemaks. Nüüd on sul pool tundi ainult enda pärast. Kuidas sa otsustad seda veeta? Võid olla kauem duši all. Rüübata teed. Minna jalutama. Mediteerida. Enne, kui uksest välja astud, kuluta üks hetk, et koristada enda järelt. Õhtul lülita televiisor ja telefon välja ning mine voodisse just siis, kui tunned esimest väsimuse näpistust.\nTekita päeva algusesse lisaaeg või vastasel juhul kulutad terve ülejäänud päeva seda otsides. Ma garanteerin sulle, et sa ei leia seda lisaaega päeva keskel. Näppa see oma hommikuune arvelt ja anna see uni endale õhtul tagasi. Vaata, mis juhtub.\nPROOVI SEDA: UUS HOMMIKUNE RUTIIN\nTekita igal hommikul pisut aega järgmiseks:\nTänulikkus. Väljenda iga päev tänutunnet mõne inimese, koha või mingi asja suhtes. Siia alla kuulub sellest mõtlemine, kirjutamine ja selle jagamine.\nArusaamine. Kasvata arusaamist, lugedes mõnd artiklit või raamatut või kuulates taskuhäälingut.\nMeditatsioon. Veeda viisteist minutit üksinda, hingates, visualiseerides või heli saatel.\nVõimlemine. Võid teha tavalisi venitusi või trenni.\nHUVITAV NIPINURK: KUIDAS ka kõige keerulisemal ajal saab juhi või ettevõtjana ellu viia eesmärke?\nKASULIK NIPINURK: REGULAARNE PÄEVIKU pidamine aitab leevendada stressi\nGENIAALNE NIPINURK: TEE SEDA lihtsat harjutust hommikul ning päev tuleb ilus ja särav


Tühistamiskultuuri lõpp? Mitmed sotsiaalmeedias põlu alla sattunud staarid nomineeriti Grammyle - Kroonika\nTühistamiskultuuri lõpp? Mitmed sotsiaalmeedias põlu alla sattunud staarid nomineeriti Grammyle\nAlles see oli, kui koomik Dave Chappelle pidi vastu astuma transkogukonna kriitikale enda viimase erisõu osas. Aga see ei takistanud tal saamast Grammy nominatsiooni.\nNii Dave Chappelle kui ka teine koomik Louis C.K. on nomineeritud tänavustel Grammydel, seda vaatamata asjaolule, et nad on mõlemad tühistamiskultuuriga kokku puutunud. See ehk annab mõista, et teiste tühistamine on end ammendanud, kirjutas TMZ.\nAkadeemia teatas nominendid teisipäeval. Louis C.K on nomineeritud parima komöödiaalbumi kategoorias ja Chappelle parima räägitava sõna albumi kategoorias.\nLoomulikult läks see uudis ka Twitteris liikvele, kus paljud inimesed väljendasid väsimust tühistamiskultuuri osas. Üks kasutaja kirjutas: "Louis C.K nomineeriti Grammyle, igaks juhuks, kui inimesed ikka arvavad, et tühistamiskultuuril on pikaajaline mõju."\nTeine lisas: "Louis C.K, Dave Chappelle, Kanye, DaBaby ja Marilyn Manson nomineeriti Grammyle. Ikka veel ootan, et tühistamiskultuur oleks päris."\nLouis C.K tunnistas 2017. aastal, et ta masturbeeris naiste ees või telefonis olles. Selle järel jäi ta ilma mitmest koostöölepingust ja sõust. Kuid juba kaks aasta hiljem ilmusid esimesed märgid, mis näitasid, et tema tühistamisel pole pikaajalist mõju, kui ta sai ühe sõu ajal suure ovatsiooni osaliseks. Ei tea, mis oleks saanud, kui järgmisel aastal poleks koroonaviiruse tõttu komöödiaklubid kinni pandud.\nDave Chappelle aga pidi vastu seisma nii trans- kui ka LGBTQ kogukonna kriitikale, kui tema viimane erisõu "The Closer" keskendus suuresti nende kahe valdkonna inimestele.\nMõlemad kogukonnad nõudsid Netflixilt Chappelle'i saate eemaldamist, aga voogedastuskanal seda ei teinud. Selle järel organiseerisid Netflixi transtöötajad protesti, marssides keset päeva toimetusest välja. Ka sellel ei olnud mingit mõju.\nAkadeemia arvates on vastuolu mõlema koomiku ümber lõppenud ja nende arvates on nii Chappelle kui Louis C.K neid nominatsioone väärt.


Sillamäe-Kotka laevaliikluse taastamise kohal ripub küsimärk - Logistikauudised\nSillamäe-Kotka laevaliikluse taastamise kohal ripub küsimärk\nKuigi Soome laevafirma Stella Company Group teatas märtsi alguses, et kavatseb mais alustada reisilaevaliiklust Sillamäe ja Kotka sadama vahel, ripuvad selle plaani teostamise kohal veel küsimärgid.\nSoome laevafirma juht ja üks põhiomanikke Kari Juvas ütles Põhjarannikule, et plaani elluviimine on takerdunud laeva rentimise tõttu.\nStella kavatses Ukraina laevafirmalt UkrFerry rentida Južnaja Palmira nime kandva parvlaeva. Varasema kokkuleppe kohaselt peaks Ukrainast tulema kaasa ka laeva meeskond, teenindav personal on kavas palgata Soomest ja Eestist.\nJuvase sõnul on 2006. aastal kapitaalremondi läbi teinud ja uue sisustuse saanud laevale tehtud tehniline kontroll ja ta vastab kõigile Soome lahes kehtivatele meresõidunõuetele. Tehing on jäänud praegu ootama mitmeid bürokraatlikke samme, mis tuleb teha laevaomanikul laeva ja selle meeskonna ületoomise ja tööleasumise tõttu Soome lahes, laeva nime- ja lipuvahetuse ning mitmete muude asjade tõttu. "Pall on praegu laevaomaniku käes. Me saame ainult oodata, et nad need sammud võimalikult kiiresti ära teeksid," ütles Juvas ja arvas, et selgus saabub aprilli algul.\nKui Stellal UkrFerryga laevarentimise tehing ei õnnestu, tuleb Juvase sõnul asuda otsima uut laeva. "Probleem on selles, et meile sobivat tüüpi laevu ei ole kuigi palju saadaval. Teiseks töötab meie kahjuks aeg. Juba praegu peaks algavaks hooajaks käima aktiivne turunduskampaania, aga me ei saa seda alustada enne, kui laevatehing on 100 protsenti kindel," märkis Juvas.\n2006. aasta maist Kotka-Sillamäe liinil parvlaevaga Vironia opereerinud Saaremaa laevakompanii tütarfirma OÜ Narva Line sulges eelmise aasta oktoobris ootamatult selle laevaliini ebapiisava täituvuse tõttu.


Õppetunnid 20. sajandi elamiseks: peate teadma, kuidas helistada - Tehnoloogia | Juuli 2022\nÕppetunnid 20. sajandi elamiseks: peate teadma, kuidas helistada\nVõib-olla on seda praegu raske uskuda, kuid 1920. aastatel pidid inimesed õppima helistama, täpselt nagu me kunagi õppisime tekstsõnumeid kirjutama.\nKas mäletate esimest korda, kui saatsite tekstisõnumi? Mäletan, et mul kulus paar nädalat, enne kui sain aru, kus kirjavahemärgid peidus on. Ehkki see võib olla juba teistsugune, on vajalike tähtede leidmiseks klahvistiku numbrite klõpsamine õpitud oskus. Ja nii oli ka pöördtelefoni valimine.\nTelefonitehnoloogia algusaegadel suunasid kõned kohalikud operaatorid, kes suunasid kõned läbi kommutaatorite teistesse asukohtadesse ja keskjaamadesse. Pöördtelefoni versioon leiutati 1891. aastal, kuid alles 1919. aastal hakkas Bell System automaatset impulssvalimist kogu riigis kasutusele võtma. Bell System oli tugevdanud oma riiklikku monopoli ja otsustas aja ja raha säästmiseks minna üle operaatoritelt automaatsele ümberlülitamisele. See asendas inimliku vahendamise taseme teise, mehaanilise tasandiga. Tarbijad peaksid õppima, kuidas ise oma kõnesid valida, ja õppima valimissüsteemi uusi helisid – valimistooni, hõivatud signaali.\nEt tagada sujuv üleminek operaatoritelt valimissüsteemile, käivitasid Bell ja tema kohalikud telefoniettevõtted ulatusliku populaarse tehnoloogiakoolituse.\nSuurepärane lastekirjanik Beverly Cleary, kes kasvas üles Oregonis 1920. aastatel, mäletas numbrivalimise õppimist nii eredalt, et 60 aastat hiljem kirjutas ta selle oma memuaaridesse. Tüdruk Yamhillist .\nKolmanda klassi õpetaja tutvustas telefonifirma meest, kes selgitas, et Portland hakkab kasutama valimissüsteemi. 'Kõigil telefonidel peavad olema sihverplaadid,' ütles ta ja osutas toa ees olevale salapärasele objektile. Mees selgitas numbrite ja tähtede süsteemi, liigutades suurt musta ringi, et näidata meile, kuidas see töötab. Kogu meeleavaldus tundus nii salapärane, et ma ei saanud sellest üldse aru. Tema viimased sõnad olid: 'Kui te ei õpi valimissüsteemi kasutama, te ei saa telefoni kasutada .'\nBeverly oli ahastuses. Mis juhtuks tema perega, kui nad ei õpiks kunagi kasutama salapärast valimissüsteemi?\nJooksin koolist koju. 'Mamma, ema,' hüüdsin hingeldades. 'Te ei saa enam telefoni kasutada! Sa ei tea, kuidas. Üks mees tuli kooli ja rääkis meile.\nEma naeris. 'Oh, te räägite valimissüsteemist,' ütles ta ja näitas mulle uue telefoni väikest numbrilauda ja selle toimimist, märkides: 'Ma igatsen proua McKernit.' Ta oli alati kursis kõigi Yamhilli uudistega. Kui lihtne! Mõtlesin, miks oli telefonimees millegi lihtsa nii salapäraseks ja keeruliseks muutnud.\nInternetis on saadaval mitu pöörleva telefoni õppefilmi ja kuna meie jaoks pole pöörleva telefoni kasutamine mitte ainult ilmne oskus, vaid ka suhteliselt kasutu, on nende filmide selgituste sügavus hämmastav. Valimistelefoni kasutamine on vaid faktid 1927. aastal vaikiv Pacific Bell. Imeline Dial tuleb linna 20. aastate keskpaigast pärit näpunäidetega vanaisa, keda tema lapselaps veenab valimissüsteemi eelistes.\nMe unustame, kui suure osa meie suhtlusest tehnoloogiaga, olgu see „intuitiivne”, on õpitud käitumine. Paljude jaoks tundub absurdne mõte õppida termostaadi, pliidi, telefoni või isegi uue tarkvara kasutamist. Ootame, et asjad toimiksid, ilma et peaksime ise tööd tegema. Meil on avastamise harjumus. Sellest tuleneb ka 'tehnoloogia lemmikloomade loomaaia' tõus, mis on raamatukogu koolituskonverentside programm ja kohalikud raamatukogud üle riigi, kus osalejatel on võimalus mängida kõrgtehnoloogiliste tööriistadega, mida nad pole võib-olla varem näinud ega kasutanud. Sama hästi võiksime harjuda oma tööriistade kasutamise õppimisega, sest õppimise õppimine on oskus, mida me alati vajame.\nkust võtta taaskasutatud pudeleid\nkes algselt laulis saari ojas\nkas jääd on ohutu süüa\nAmeerika on teel revolutsioonile\nAmeerika Ühendriikide presidendiks olemise väljakutsed


Europangatähtede teist seeriat tutvustav näitus - EKP – Meie raha\nUudised & sündmused\tEuropangatähtede teist seeriat tutvustav näitus 10. jaanuar 2013 – 10. märts 2013, arheoloogiamuuseum, Maini-äärne Frankfurt, Saksamaa\nEuropangatähtede teist seeriat tutvustav rändnäitus aitab hõlpsalt ja interaktiivselt tundma õppida uusi europangatähti.\nMida näitus hõlmab?\n• Ülevaade uuest 5-eurosest pangatähest ja selle tõhustatud turvaelementidest.\n• Pariisi Louvre'i muuseumist pärit rohkem kui 2000 aasta vanune vaas, millel kujutatakse Kreeka mütoloogiast tuntud Europet. Europe portree on uute europangatähtede hologrammil ja vesimärgil.• Europangatähtede teist seeriat tutvustav film, milles pööratakse eelkõige tähelepanu Europe loole.Lisaks pakub näitus palju muud huvitavat nii suurtele kui ka väikestele külastajatele, näiteks:\n• Puutetundlike ekraanidega interaktiivseid mänge, mis tutvustavad europangatähti ja -münte;\n• Võimalust võrrelda ehtsaid ja võltsitud europangatähti;• Ülevaadet raha ajaloost. Ühtlasi saab tutvuda muuseumi põneva antiikmüntide koguga.Europangatähtede teist seeriat tutvustav näitus on arheoloogiamuuseumis avatud 10. jaanuarist kuni 10. märtsini 2013. Otsene juurdepääs:\tÕpetajad


Kuidas kasutada Ruby'is jagatud meetodit\nNagu võite juba teada, Ruby stringid on need, mis on tuntud esimese klassi objektidena ja mis kasutavad mitut meetodit päringuteks ja manipuleerimiseks.\nÜheks kõige elementaarsemast stringi manipuleerimise tegevusest on stringi jagamine mitmeks alamstringiks. Seda tehakse näiteks siis, kui sul on string nagu "foo, bar, baz" ja soovite kolme stringi "foo", "bar" ja "baz" . Stringi klassi jagatud meetod võib seda teie jaoks saavutada.\nSplit- meetodi kõige põhilisem kasutamine on jagada string, mis põhineb ühe tähemärgi või staatilise tähtede järjestusel. Kui jagatud esimene argument on string, kasutatakse selle stringi märke stringide eraldaja eraldajana, kusjuures komaga piiritletud andmetel kasutatakse andmete eraldamiseks koma abil.\npaneb str.split (",")\nLisage paindlikkust regulaaravaldistega\nStringi piiritlemiseks on lihtsamaid viise. Kui kasutad regulaaravaldist oma eraldajana, muudab split meetod paindlikumaks.\nJälle võtke näiteks string "foo, bar, baz" . Pärast esimest koma on ruumi, kuid mitte pärast teist. Kui stringi "," kasutatakse eraldajaks, jääb ruut "bar" stringi alguses. Kui kasutatakse stringi "," (komaga pärast koma), sobib see ainult esimese komaga, kuna teise komaga pole selle järel ruumi.\nSee on väga piiratud.\nSelle probleemi lahenduseks on kasutada stringi asemel argumentidega regulaaravaldist. Regulaaravaldised võimaldavad sobitada mitte ainult staatiliste tähtede järjestusi, vaid ka tähti ja tähemärke määramata arvu.\nKui kirjutad oma eraldaja jaoks regulaaravaldist, siis peate kõigepealt kirjeldama sõnades, milline on eraldaja.\nSellisel juhul on väljend "koma, millele võib järgneda üks või mitu tühikut", mõistlik.\nSellele regexile on kaks elementi: koma ja valikulised ruumid. Ruumid kasutavad * (tärnide või tärnide) kvantifikaati, mis tähendab "nulli või rohkem." Iga element, mis eelneb sellele, sobib nulli või rohkem korda. Näiteks vastab regex / a * / järjestusele null või rohkem a-tähemärke.\npaneb str.split (/, * /)\nLõikude arvu piiramine\nKujutage komaga eraldatud väärtuse stringi nagu "10,20,30, see on suvaline string" . See vorming on kolm numbrit, millele järgneb kommentaari veerg. See kommentaari veerg võib sisaldada suvalist teksti, sealhulgas teksti komadega. Selle veeru teksti jagamise vältimiseks võime määrata maksimaalse arvu veerge, mida jagada.\nMärkus. See toimib ainult siis, kui kommenteerimisstring koos suvalise tekstiga on tabeli viimane veerg.\nLõikemeetodi täitmiseks jagatavate osade arvu piiramiseks edastage jagatud meetodi teiseks argumendiks stringi väljade arv, näiteks järgmine:\nstr = "10,20,30, kümme, kakskümmend ja kolmkümmend"\npaneb str.split (/, * /, 4)\nKümme, kakskümmend ja kolmkümmend\nMis siis, kui sa tahaksid jagada kõik esemed, kuid kõige esimene?\nesimene * puhata = ex.split (/, /)\nJagatud meetodil on mõned üsna suured piirangud.\nVõtke näiteks string "10, 20," Bob, Eve ja Mallory ", 30 ' . Otstarve on kaks numbrit, millele järgneb tsiteeritud string (mis võib sisaldada koma) ja seejärel teine number. Split ei saa seda stringi õigesti eristada väljadelt.\nSelle tegemiseks peab stringskanner olema olekuteta , mis tähendab, et see võib meeles pidada, kas see on tsiteeritud stringi sees või mitte. Jagatud skanner pole olemuslik, seega ei suuda see lahendada selliseid probleeme nagu see.\nRuby'is parsimise käsud kasutades OptionParserit\n9 mälestuspäeva tunnustust luuletustest ja kõnedest\nAyin Hara mõistmine\nJur 20 on Koraan\nMis on sünteetiline kubism?\nKuidas teha puhast liivat\nChristian laulud raskete aegade jaoks


Kuidas pakkida juhtmed(kaablid) - forums.vaikene.ee\nKuidas pakkida juhtmed(kaablid)\nLiitunud: 15 Mai 2009, 22:51\nPostitus Postitas Marchrabbit » 27 Nov 2010, 21:48\nSee peaks olema küll teema,millest ükski pillimees ei saa üle ega ümber.Kui just akustilist esinemist ei harrasta Kuidas pakite oma juhtmeid,et oleks hea ülevaade ja saaks esinemispaigas kiiresti kõik ära ühendatud. Ei saa unustada ka seda ,kuidas jälgida ,et kõik vidinad ikka kaasa saavad. Saame ehk tekitada siia kasuliku mõttevahetuse.\nansambel "Lihtsad Poisid"\nRe: Kuidas pakkida juhtmed(kaablid)\nPostitus Postitas raen » 28 Nov 2010, 14:39\nHea teema ja väga õigustatud küsimused!\n1. Asjade kaasavõtmine ...\nSelle kohta kehtib vähemalt minu puhul reegel - KÕIK KÄIGU KINDLA SÜSTEEMI JA RUTIINI KOHASELT!\nEhk siis, iga asi olgu alati omal kohal - kotis, kohvris, kotisahtlis jne\nJa iga kott või kohver olgu autos alati sama koha peal.\nOn täitsa kindel, et nii, kui hakkad improviseerima, ununeb midagi maha ja võid ainult õnne tänada, kui see pole eluliselt vajalik asi, või kui märkad apsu õigeaegselt ...\nMinul on tegelikult esinemistehnika kodus alati pakitud kujul ja niisama harjutades kasutan ma teisi juhtmeid-riistu. Seda just selleks, et ei peaks tehnikat enne minekut kiiruga pakkima hakkama ja sellega tekitama reaalset võimalust midagi unustada.\n2. Juhtmete ühendamine ...\nSiin oleks soovitus - teha võimalikult palju ühendusi statsionaarseks. Ehk siis, riistad räkki ja need seal omavahel jäädavalt ära ühendada. See on oluline ajavõit, kui võtad vaid kaane pealt ja süsteem on juba töövalmis, selle asemel, et hakata asju riita laduma, juhtmeid ühendama ... siis läheb mõni asi valesse auku ja algul seda ei märka ja siis tükk aega otsid, et mis siis ikka valesti on, et häält ei tule jne ...\n3. Juhtmete pakkimine ...\nSiin peaks arvestama, et lahti- ja kokkupakkimisega saavad juhtmed aja jooksul ikka päris kõvasti väntsutada ja mõni neist läheb selle peale seest katki ka. Või tuleb pistikupesast tinutus lahti.\nSestap tuleks juhtmetega võimalikult hellalt ümber käia. Mina soovitaks juhtmeid transportida mõistliku suurusega kotis või kohvris, kuhu siis on need kaablid pingevabalt ( ilma sõlmeda ja jõnksudeta ) kokku keritud.\nPS. Korralikud ja kallimad kaablid kestavad ka kauem\nPostitus Postitas Marchrabbit » 28 Nov 2010, 18:42\nLisan siia ka oma algaja pillimehe kogemuse. Ostsin Jysk-ist hunniku erineva suurusega plastmassist säilituskarpe ning kerime nüüd juhtmed sinna sisse.Igal karbil on peal kiri,mis kaablid seal on. Osa karpe saab veel üksteise sisse asetada,et vähem ruumi võtaks. Tundub,et süsteem toimib küll. Karbid on piisavalt suured,et juhtmeid väga ei väntsuta. Nagunii läheb kogu juhtmekola ,mikrid ja lambid pärast ühte suuremasse spordikotti.Karpide miinus on muidugi see,et ühel hetkel hakkavad ikkagi liiga palju ruumi võtma,aga see investeering oli kokku ainult 100 eek,nii et pole kahju.\nPostitus Postitas Ivar » 28 Nov 2010, 18:53\nmiks juhtmeid ei saa niisama sprdikotti panna???\nPostitus Postitas Marchrabbit » 28 Nov 2010, 20:33\nLahtiselt kotti panduna,kipuvad juhtmed ikka omavahel sassi minema ning puudub ka ülevaade,kas kõivajalikud asjad on kaasas. Oli just hiljuti võimalus näha,kui üks väga hea pillimees pidi esinema nii,et tuli oma tehnikaga lavale ja hakkas seda publiku silme all üles sättima. Juhtuski nii,et kõik juhtmed olid ühes puntras.Seal ta siis arutas ja sakutas neid lahti. Tehnika ülesseadmise aega ei ole ju kunagi ülearu.Vaja ikka väike proov ka alati teha. Kui siis kulub väärtuslikku aega juhtmete arutamisele,on see paha\nPostitus Postitas Antti » 30 Nov 2010, 15:34\nno ma ei tea... eraldi karbid ja siis veel need karbid kusagile suuremasse karpi või kohvrisse? tglt mahuvad kaasaegse tehnika ühendusjubinad ära 1 kohvrisse mida ehituspoodidest osta saab ca 250-350 eek/tk. Teine kohver suurema setupi (4-5 meest) mikrite jms kabla tarvis. Mõistagi peab olema igal asjal oma koht ja velcroriba on abiks et nö "lasso" ilusasti koos püsiks. Ärge ajage asja keeruliseks, sõbrad:)\nbtw, olen teadlikult oma setupi nõnda tuuninud, et asi oleks võimalikult väike. Hetkel mahub kõik 1 kohvrisse ära, kusjuures kaasas on "igaks juhuks" 1 lisa mikrikaabel, 2 pullk-pulka ja 1 kõlarikaabel. Kovris jääb veidi ruumi ülegi.\nPostitus Postitas Marchrabbit » 30 Nov 2010, 18:03\nAlustavatel bändimeestel on iga kroon arvel ja sellepärast ka plastkarpide teema. Tulevikus peab vaatama mingi sahtlitega tööriistakoti tõesti selle jaoks.\nPostitus Postitas Manchoa » 16 Jaan 2011, 18:00\nKuna meil laivis kola suht palju (kasutame päris palju "vällist rauda), on ka juhtmeid pehmelt üteldes "omajagu". Kunagi üks veidi "vintis" vend kommenteeris meie tehnikat sõnadega: "juhtmete järgi arvaks, et vähemalt Pink Floyd" tuleb lavale, mitte kaks venda\nMinul on siiras usk, et juhtmed elavad pärast kokkupanekut mingit salajast "oma elu" ja ilmselt tegelevad kohvrites väiksemate juhtmete juurdevalmistamisega Mei viis neid ohjata, on juhtmed gruppide kaupa korralikult rõngasse keerata ja rõngad "takjapaelaga" kinnitada. Seejärel kenasti üksteise peale metallkohvritesse. Vist on mingid a-la stiilis tööriistakohvrid, mis sai kunagi odavalt ostetud. Nüüd nad enam ei tegele seal kohvris millega iganes nad varem tegelesid ja kõik on kenasti ka järgmisel korral.\nPostitus Postitas Marchrabbit » 16 Jaan 2011, 18:52\nTakjapaelu kasutavad vist paljud ja tundub olevat üks parimaid meetodeid. Meie karpide meetod on natuke kohmakam,aga ikka parem kui mittemidagi. Juhtmetel on tõesti kombeks omavahel lõimuda ja moodustada täiesti uusi kooslusi ja selle vastu peab lihtsalt rohtu leidma.\nLiitunud: 22 Mai 2006, 17:24\nPostitus Postitas andresl » 16 Jaan 2011, 20:16\nraen kirjutas: 3. Juhtmete pakkimine ...\nAamen selle peale. Pidin juba hakkama targutama, kui nägin viimast rida. Ja kallim ei pruugi olla väga palju kallim. Ehk siis ajal, kus Eestis kehtis veel kroon, sai ostetud elektroonikapoest mikrofonijuhtmed ca. 200 krooni eest (mitte väga odav...?) Samas muusikariistade poes maksid sama pikkusega juhtmed 299.-\nVahe rahas ei ole ju suur, aga odavamad juhtmed pidasid vastu täpselt nii kaua, kuni nendega esimest korda väljas käisin. Oleks siis veel mõni tinutus, aga juhtmed on tänu kokkukerimisele kuskilt keskelt haiget saanud. Kallimad on kasutusel juba teist aastat ning vigasid ei ole.\nJuhtmed ei lähe sassi ka siis, kui omandada vastav tehnika nende kokkukerimiseks. See ei ole sama lihtne kui nööri kokkukerimine. Tuleb ka läbi mõelda alaldite jms. puhul, et võimalikult vähe tekiks keritud juhtmel nurki. Alaldi ümber keritud juhtme puhul on aja küsimus, millal jootekolb pihku tuleb võtta või lühise tõttu uus alaldi osta. Üldiselt ei ole ka ühel- kahel ehituskohvril midagi viga, kui iga mängu lõppedes korralikult juhtmed kokku kerida. Arvestada võib aga vähemalt minut juhtmele, kui laiskus juhtmed kotti suvalistesse puntratesse viskab.\nRäkil on oma head- halvad küljed. Hea on muidugi see, et kõik on juba valmis ning jääb ära juhtmete ühendamine. Samas võib tehnikast sõltuvalt kast nii suureks ja raskeks osutuda, et üksinda kandmine ei tule kõne allagi. Kui aga vahel on vaja ka üksinda väljas käia, siis võib see hoopis suur miinus olla.\nEnda rekordiks võime vist lugeda seda, kui ühel uusaastal peaaegu hiljaks jäime ning asjade sisseviimise ning mängimahakkamise vahele jäi u. 20 minutit. Igatahes, kui kell kukkus, siis muusika mängis. Kõik tänu sellele, et iga asi on omas kohas ning kummalgi mehel on enda ülesanded välja kujunenud.\nIgatahes edu võrgutamisel...\nPostitus Postitas Manchoa » 17 Jaan 2011, 14:14\nraen kirjutas: PS. Korralikud ja kallimad kaablid kestavad ka kauem\nMitte ainult ei kesta kauem, vaid ka kõlavad paremini. See ei ole nüüd mingi "ülikuulmisega friigi jutt", vaid täiesti oma kogemus. Minul on nüüdseks pea kõik kaablid korralikud kullatud pistikutega profikad, mis on topeltvarjestuse ning nii ütelda "suka-" või "võrguga". Esiteks vähenes olulisel määral (kuuldaval määral) kõrgsagedusmüra, teiseks on heli oluliselt säravam ning dünaamilisem (kõrvaga kuuldavalt !) ja see väljendub isegi oluliselt "leebemas" ekvalaiserikasutuses. Hinda neil kaablitel muidugi on, aga eks tasapisi on saanud neid soetada ja välja vahetada. Omakeskis muigame, et meie kaabeldus maksab vist rohkem, kui nii mõnegi teise kõrtsibändi esinemistehnika. See selleks - see ei ole mitte suurustamisena mõeldud vaid fakti nentimine.\nIgatahes - ühel esinemisel juhtus selline asi, et kola üles pannes koperdas keegi kolmas isik ühe meie kohvri pihta, kohver kukkus kinni ja nii õnnetult, et kidrakaabel jäi kohvri nurga vahele ja sai korralikult viga. Ühesünaga - muutus kasutuskõlbmatuks selleks õhtuks.\nTeiselt bändilt laenasime oma etteaste jaoks nende kaabli ja no nuta või naera - õiget "mahlast" ja meie kõrvale harjumuspärast saundi me sel õhtul oma kidrast kätte ei saanudki. Lisaks veel ebameeldiv müra, mid akaabel sisse andis.\na) osta korralikud kaablid ja unusta need odavad põlve otsas valmistatud "koperatiivi" omad. Korralik profikaabel maksab oma hinda põhjusega.\nb) käitu oma kaabliga hellalt\nc) nagu Raengi ütles: sõlmed on kaabli vaenlased.\n* Kõlaritele kasutame me Pro Snake 14760 kaableid, head painduvad ja korraliku ristlõikega (julgen siiralt soovitada....)\n* mikritel Klotz Cable\n* kidra ja instrumedikaablitena peamiselt Elixir'i omi.\nInstrumendikaablite puhul soovitan kindlasti vaadata, et juhe ei ole murdumispinge all, ehk siis vajadusel kasutada 90 kraadise nurga all olevate pistikutega kaableid.\nPostitus Postitas raen » 17 Jaan 2011, 14:47\nKaablitega seonduvalt veel üks minu tähelepanek, et mõni kaabel, ka täitsa korraliku hinnaga, kohe nagu TAHAB sassi minna, kisub ennast sõlme ja keerab muudmoodi kasutajale käkki, teine aga jookseb mõnusalt kerra ja tuleb sealt ka sama muretult sirgeks. Tasub enne ostmist proovida, kummaga tegu on.\nPostitus Postitas Marchrabbit » 17 Jaan 2011, 21:14\nKui juba jutt kaablite kvaliteedile läks,siis tahaksin kiita Is Music Team Tartu kaupluse instrumendikaableid. Vähemalt meie suht noorele bändile on sealt just õnnestunud kõige vastupidavamad ja paremini keritavad kaablid hankida. Otsad on ka Neutriku omad ning pistikud kindlalt kaabli küljes kinni. Need kaablid on neil küll kummalises pakendis,nagu oleks kohapeal valmistastud,aga kui selle väite müüjale esitasin tegi ta suured silmad\nPostitus Postitas Ivar » 18 Jaan 2011, 14:19\nMarchrabbit kirjutas: Kui juba jutt kaablite kvaliteedile läks,siis tahaksin kiita Is Music Team Tartu kaupluse instrumendikaableid. Vähemalt meie suht noorele bändile on sealt just õnnestunud kõige vastupidavamad ja paremini keritavad kaablid hankida. Otsad on ka Neutriku omad ning pistikud kindlalt kaabli küljes kinni. Need kaablid on neil küll kummalises pakendis,nagu oleks kohapeal valmistastud,aga kui selle väite müüjale esitasin tegi ta suured silmad\nJa mis siis sellest kui kohapeal valmistatud? Ma valmistan ka kaablid ise (täpsemalt öeldes-tinutan kaablile pistikud otsa). Korralik kaabel ja korralikud pistikud. Kidra puhul tähendab korralik kaabel eelkõige VÄIKEST MAHTUVUST!!! Mahtuvus on see, mis muudab helipea resonantsi ja sööb kõrgeid sagedusi. Ja see, kas ma tinutan need kaablid pistikutele ise otsa või on nad kuskil masina all tinutatud-sulatatud, küll kvaliteeti ei mõjuta. Pigem on sulatatud kaabli puhul see teema, et kui kaabel katkeb pistiku juurest, siis pead sinna ikka mingi muu pistiku leidma.\nPostitus Postitas Marchrabbit » 18 Jaan 2011, 19:12\nMinul polegi selles osas etteheiteid-kaablid on tõesti head. Enne,kui sealt ostsin jalutasin läbi ka naabruses olevad muusikapoed ja Is Music Team pakkus minu jaoks kõige paremaid kaableid mõistliku hinnaga.Mitte kõige odavama aga just mõistliku hinnaga


Eestlaste ulmeline kütuseäri Abu Dhabis - ärileht.ee\nRichard TomingasFoto: Andres Haabu, Äripäev\nRichard Tomingase, Kristjan Olei ja Sven Viidase emulsioonkütuste äri on paisumas rahvusvaheliseks hiigelprojektiks Araabia Ühendemiraatide päikese all. Äripäeva andmetel on seltskonda kontaktide loomisel nõustanud ka riigikogulane Eerik-Niiles Kross, kirjutab Äripäev.\nTomingas, Olei ja Viidas on tänavu suvel sõlminud kokkuleppe Ühendemiraatide partneriga, et esmalt testida seal kohapealsete klientidega oma emulsioonkütuseid, seejärel laiendada tegevus suuremaks tootmiseks ning lõpuks vallutada oma kütustega terve hulk Aafrika ja Aasia riike.\nEestlaste äripartner projektis on Äripäeva andmetel Ühendemiraatide suursaadik Prantsusmaal Maadhad Hareb Meghair Al Khyeli, kes on seotud ettevõttega Emaruss. Seoses Emarussiga tuleb aga mängu veel üks väga üllatav tegelane.


Kagu-Eesti puiduettevõtja: presidendi töö ei ole mõelda, kuidas me siin hakkama saame. Sellele peavad mõtlema poliitikud - Maaleht\nKagu-Eesti puiduettevõtja: presidendi töö ei ole mõelda, kuidas me siin hakkama saame. Sellele peavad mõtlema poliitikud\nPresident Kersti Kaljulaid on oma lühikese ametiaja jooksul püüdnud nii kiiresti kui võimalik käia visiitidel kõigis meie viieteistkümnes maakonnas. Pooleteise nädalajagu päevi enne võidupüha ja jaanipäeva saabus ta Võrumaale, kus külastas muuhulgas ka kompetentsikeskust Tsenter ning kohtus põgusalt kohalike puidu- ja mööbliettevõtete juhtidega.\nEttevõtjad tõid esile kagunurga enim põletavad probleemid ning pakkusid ka omapoolseid ideid, kuidas ääremaastumist pidurdada. Kohtumisest võtsid osa Hille Lillemägi (Kagu-Eesti Puiduklaster, TSENTER), Raul Vene (Kagu-Eesti Puiduklaster), Ari Lustila (AS Antsla-Inno), Jürgen Ainsalu (AS Barrus), Tiit Kolk (AS Wermo), Remo Allikas (AS Võru Empak), Juho Toomik (Lasva Liimpuidu AS), Meelis Hüvato ja Ragne Visnapuu (AS Ehitusvara), Martin Järvekülg ja Kristjan Luts (OÜ Scanwood) ning Tarmo Piirmann Võrumaa Metsaühistust.\nKvalifitseeritud tööjõud voolab Kagu-Eestist välja\nEttevõtjad lootsid kohtumiselt ennekõike presidendipoolset mõistmist ja arusaamist Kagu-Eesti elust ja olust, kuidas omi asju ajada ja hakkama saada ning mis tingimustes toimetada. Millised on üldse võimalused äri ajada, tootmist korraldada, kuidas hakkama saada rändava tööjõu tingimustes, kus on probleeme kvalifitseeritud tööjõu leidmisel.\nMeelis Hüvato püüdis presidendile edastada sõnumit, et võiks olla riigipoolne toetus, kus tööandjal oleks võimalus kolme kuu soodustus palgast, et ettevõtjad saaksid inimese välja koolitada. Hüvato tõdes, et presidendiga kohtumisel üldjuhul probleemidele vastust ei saanud, kõik püsitatud teemad lõppesid mittesobivusega. „Kes millise mätta otsast olukorda vaatab,“ sõnas Hüvato. „Riigil on keeruline hakata juurutama programmi, et viia Kagu-Eestisse toetussumma ning hakata eraldi raamatupidamist pidama. See on kulukas ja tülikas.“\nKa Ari Lustila sai kohtumisest aru, et kohalik ettevõtja peab püüdma ise hakkama saama. „Tegelikult see muidugi nii ka on,“ sõnas Lustila. „Presidendi töö ei ole mõelda, kuidas me siin hakkama saame. Selle peale peavad mõtlema ennekõike poliitikud, peaministrist allpool on need inimesed, kellele peaksime oma küsimustega lähenema. Soovisin presidendile edastada, et kui maksuerisusi ei saa tööandja, siis võiks seda saada töötaja.“\n„Probleem on terav, sest paljudes peredes on üks abikaasadest välja rännanud, enamasti on kodus naised väikeste lastega“, tõi Lustila esile. Ta sõnas, et nii mõnelgi pool Soomes on maksud väiksemad kui meil siin Eestis. Väiksemate maksudega oleks tema sõnul võimalik inimesi tagasi meelitada. „Juhtub see, et töökohad hakkavad meie sektorist kaduma, sest palgad tõusevad liialt kõrgeks.“\nVeel leiti, et Eestis ei ole neile protsessidele toetust, sest ka Tallinnal ja teistel suurematel keskustel on võime tööjõudu enda poole meelitada. Küsimus ei ole pelgalt välismaale minekus. Presidendi sõnul peaks otsustamise andma valijate kätte, kuid valijaid endid on Tallinnas rohkem kui siin.\nRiiklikud tellimused võiksid soosida puidu kasutamist\nPresident leidis, et paljuski määrab ära hangete hind. Maksumaksja on väga tundlik, loeb iga senti ja tundub, et pelgalt kohalikke materjale kasutades tulevad hinnad kallimad, seepärast kasutatakse palju betooni ning odavaimaid, tihtilugu välismaiseid materjale. Ainsalu tundis, et presidendi jutust kumas läbi, et küsimus pole väga lihtne. Enamus otsustamisest on tegelikult poliitikute käes.\nPresidendiga võime rääkida igasugustest asjadest. „Ta on puhtalt esindusfunktsiooniga isik, kellega saab rääkida inimlikul pinnal, kuid jäi mulje, et inimesena ta seda ideed toetab. Kindlasti ei saa ta betooni- ja metallimeestel tooli alt ära tõmmata, aga nägin ta silmist, et ta on puitehitiste poolt,“ mainis Ainsalu.\nAri Lustila osundas, et nii betoonis kui metallkonstruktsioonides kasutatavad materjalid tuuakse Eestisse sisse ning raha läheb välja. Puu aga kasvab siin ja siin on ka saekaatrid, kus puidust ehitusmaterjali tehakse. Raha jääb siia.\n„Tänapäeval on tegemist arvutusmetoodika küsimusega,“ rääkis Jürgen Ainsalu. „Riik peaks võtma ehitushinda reservatsiooniga, sest lisaks ehituskulule on tegemist ka ekspluatatsiooniga ja sellel on ka lõpp. Metoodika peaks üle vaatama. Meil napib ka insenertehnilist teadmist - teeme küll vahvaid asju, kuid samas keerulisi lahendusi teha ei oska.“\nVälja toodi puitmajade valmistamine, mis on täitnud suuresti Skandinaavia turu ning teeb Eestist kõige suurema nende majade tootja, kuid Ainsalu sõnul on tegemist siiski lihtsate majadega, mitte keerukamat ja teadmist nõudva moodsa arhitektuurilise lahendusega. Isegi Tallinnas ja Tartus pole ette näidata head näidet tänapäevasest puitarhitektuurist.\nTurg tingib palju – kui konkurent teeb odavalt ja palju, siis ei ole mõtet keerukamaid lahendusi pakkuda, leidsid ettevõtjad. Siin võiks riik hangetega sekkuda ja Ainsalu sõnul on turul eksklusiivsema ehituse järele nõudlus. „Me peame õppima selliseid tooteid tegema ja piisavalt hästi, et tekiks know-how, et kõrgema väärtusega toodet välja müüa.“\nHille Lillemägi lisas, et president on üldise arvamuse kujundaja ja kui talle selgitada, et me võiksime osta Eesti mööblit ja teha Eesti puitehitisi, siis on presidendil võimalus sellest rääkida ja seda mõtteviisi edasi anda. „Eesti toit on ka kallim ning Poola maasikas odavam.“\nEttevõtjad leidsid, et presidendi külaskäik oli üldiselt positiivne. Oli võimalus välja tuua kitsaskohtasid, kuid päris täpset vastust, kuidas oma asjadega edasi minna, peab ikka ise teadma. Presidendi külaskäik andis Tiit Kolgi sõnul ettevõtjaile endile võimaluse omavahel asjade üle nii enne kui pärast kohtumist arutleda ja diskuteerida. „Kohtumine mobiliseeris meid,“ sõnas Kolk.\nHüvato arvas, et on raske arvata, mida president ja ta kaaskond saadud informatsiooniga peale hakkavad ja kuidas seda interpreteerivad. Kuid võib eeldada, et kui mitmes erinevas maakonnas kuuldakse sarnaseid asju, siis loodetavasti tekib üldistus mõnes presidendi kõnes või olulises väljaütlemises.\nKvalifitseeritud tööjõu hoidmine regioonis\nVesteldes presidendiga kutsehariduse tähtsuse üle, tekkis kerge poleemika. President leidis, et kutsehariduse omandamine ei ole noorte jaoks motiveeriv, kuna kutseharidusega spetsialisti palgatase on väiksem kui kõrgharidusega spetsialisti oma.\n„Meil on vaja spetsialiste, oskustöölisi ning kui kutsehariduskeskus neid peale ei anna, siis võib juhtuda nii, et ettevõtted hääbuvad ja need n-ö meie lapsed kõnnivad siit minema,“ arvas Hüvato.\nEttevõtjad leidsid, et president tegi seekord kutseharidusele liiga, sest kutseharidusega spetsialisti palk ei jää tihti oma palgatasemelt alla. Kutsehariduse probleem on selles, et ta ei jõua ajaga kaasas käia ning sagedasti ei koolitata neid oskusi, mida parasjagu tarvis läheb ning puudu on spetsialistidest, keda tööturul vajatakse. Osalenud leidsid, et tarvis on rohkem tähelepanu pöörata neile kutseoskustele, mida siinses piirkonnas tarvis läheb.\nKa leiti, et kõik regulatsioonid, mis Euroopast tulevad, meie kontekstis ei tööta ja kahjuks president seda ei mõista. Martin Järvkülg arvas, et hangete tingimustes peaks olema täpsem. Näiteks oli tal hiljuti kogemus, kus hankes oli kirjeldatud vajadust voodi järele, millel on madrats ja neli jalga.\nPiirkonna ettevõtjad ei ole ka hangete aususes eriti kindlad ning on tundnud, et riigihangetel on teatav edu Tallinna ümbruses asuvatel firmadel.\nVäljast tulev tööjõud\nPresident arvas kohtumisel, et Ukraina odav tööjõud ei pruugi Kagu-Eestisse jõuda, kuna siin ei ole ees keeleliselt sobivat kogukonda. Ka ei ole Võrus ühtegi venekeelset kooli. See tööjõud voolab samuti pigem Põhja-Eestisse, Tallinnasse ja Ida-Virumaale. Sellega ei tahtnud ettevõtjad väga nõus olla - tõeline lõimumine võiks just toimuda Võrumaal, sest siin ei saa ilma eesti keeleta hakkama.\nLeiti, et kui täna tõsta Võrumaa palgatase Eesti keskmisele tasemele, siis ei pruugi see tuua järjekorda ukse taha, sest pole inimesi. Tiit Kolgi sõnul on võõrtöölisele riigi keskmise tasu maksmise tingimus ebaõiglane Võru maakonna ettevõtjate suhtes, kuna Võru maakonnas on riigi keskmisest madalam keskmine töötasu ja välistööjõudu on Wermol plaanis tuua just Võru maakonda. Seevastu Harju maakonna ettevõtjale on keskmise tasu maksmise tingimus soodne, kuna seal on keskmine töötasu riigi keskmisest kõrgem. Tulemusena suureneb inimeste juurdevool Harjumaale, mis ei ole vist majanduspoliitiline eesmärk.“\nPalju oli ja on ettevõtja kätes\nPresident kuulas Võrumaa puiduettevõtjad ära ja kõigele pakutule sõrgu vastu ei ajanud, kuid on selge, et riigi esindaja statuut väga palju lubada ei saa. Probleeme on palju, kuid ükski ei ole hea tahte korral ületamatu. Paljud võimalused on ettevõtjal olemas, võimalus Eesti asja ajada on presidendil. Kindel ühisosa leiti bürokraatia vähendamise vajalikkuses.\nÜks on selge – Tallinn on ja jääb kaugeks, kuid siin Võrumaal on oma võlud, millest ükski kohaletulnud ettevõtja loobuda ei kavatse.


Samsung Galaxy Note 5 ekraan ei tööta Probleem ja muud sellega seotud probleemid - 2022\nKui otsite märkmete seerias seadet, kuid ei taha kulutada palju # Note8-le, siis peaksite kaaluma #Samsung #Galaxy # Note5. Kuigi see on vanem põlvkonna mudel, mis esimest korda ilmus 2015. aastal, on see siiski võimeline üsna hästi hakkama saama. Telefon on varustatud 5, 7-tollise Super AMOLED ekraaniga, Octa tuumaprotsessoriga, millel on 4 GB RAM ja 16MP OIS tagumine kaamera vaid mõne nime saamiseks. Paljud inimesed kasutavad seda telefoni peamise seadmena, ilma et neil tekiks probleeme. Siiski esineb juhtumeid, kus sellel telefonil võib tekkida teatud probleeme, millega me täna tegeleme. Selles meie tõrkeotsingu seeria viimases osas käsitleme Galaxy Note 5 ekraani, mis ei tööta probleem ja muud sellega seotud probleemid.\nProbleem: ekraan ei tööta. Ma näen, et juhitud ja sõrmepadjad ja nupud töötavad, kuid ekraan on täis must. Juhuslikult, ekraani ega veekahjustusi ei toimunud. Võtsid selle ka laborisse ja neil õnnestus kuidagi ekraani sisse lülitada ja uuendada oma androidversiooni, tagastati tehase lähtestamisega. Poisid ei ütle mulle, kuidas nad seda kinnitasid ja see juhtus uuesti. Mõnikord ei reageeri ekraan mõnikord pärast külmumist iseenesest uuesti (aku 100%)\nLahendus: Parim asi, mida saate teha praegu, on kontrollida, kas probleem on põhjustatud tarkvara tõrkest, tehes allpool loetletud veaotsingu samme.\nKäivitage telefon turvarežiimis. Kui telefon töötab selles režiimis, on lubatud käivitada ainult eelinstallitud rakendused. Kontrollige, kas probleem esineb selles režiimis. Kui see nii ei ole, võib see olla põhjustatud allalaaditud rakendusest. Uuri välja, milline rakendus see on ja eemalda see.\nProovige oma telefoni vahemälu partitsiooni taastamisrežiimist pühkida. Kontrollige, kas probleem esineb ikka veel.\nTelefoni andmete varundamine tehke seejärel tehase lähtestamine. Ärge installige pärast lähtestamist rakendusi. Proovige kõigepealt kontrollida, kas probleem esineb ikka.\nKui ülaltoodud sammud ei lahenda probleemi, on see tõenäoliselt tingitud sellest, et riistvarakomponent ei tööta korralikult. Parim, mida praegu teha saab, on tuua telefon teeninduskeskusesse ja kontrollida seda.\nMärkus 5 Ekraan reageerib ainult S Pen-le\nProbleem: mul on AT&T-lt Samsung Galaxy MÄRKUS 5, mida ma enam ei kasuta, seejärel kasutasin seda Net10 andmeplaani jaoks, mida ma enam ei kasuta. Nüüd, mul on probleeme ekraaniga. See vastab minu S Pen'ile, kuid mitte mu sõrmele. Olen proovinud mõningaid asju, et seda proovida, kuid miski pole seda trikki teinud. Ma läksin ohutu režiimi ja märkasin, kui vajutan sõrmega tõesti kõvasti, reageerib see mõnevõrra, mis jätab mulle lootust, et see võib olla kerge lahendus. S Pen töötab ikka veel turvalises režiimis. Kui leida, milline rakendus võib seda probleemi põhjustada, siis kuidas seda teha? Kui see nii ei ole, siis millised teised võimalikud lahendused on olemas? Ette tänades!\nLahendus: selle probleemi põhjustava konkreetse rakenduse leidmine on katse- ja veameetod. Te eemaldate ühe rakenduse ja kontrollite, kas probleem esineb ikka. Kui see siis toimub, eemaldate teise rakenduse. Te korrate seda protsessi, kuni jõuad punkti, kus ekraan töötab pärast rakenduse desinstallimist. See rakendus põhjustab probleemi.\nTeine võimalus selle probleemi lahendamiseks on telefoni andmete varundamine, seejärel tehase lähtestamine. Kui pärast lähtestamist ei reageeri ekraan sõrme sisendiga, on väga tõenäoline, et telefoni digisaator on vigastatud. Parim viis sellisel juhul on telefoni viimine teeninduskeskusesse ja selle kontrollimine.\nMärkus 5 MetroPCS SIM-i aktsepteerimine\nProbleem: Ma üritan saada oma SIM-kaardilt metroo PCS-i ja telefon ei nõustu sellega põhimõtteliselt. Ma ei saa endale lubada teisele pakkujale üleminekut, kas ei saa midagi teha, et seda fikseerida?\nLahendus: millist veateate telefonist saadate? Teades veateate saame jätkata tõrkeotsingut. Kuid kui see telefon oli varem teisel operaatoril, on tõenäoline, et see on selle operaatori jaoks lukustatud. Teil on vaja, et telefon lukustuks, et seda saaks kasutada teisel kandjal.\nMärkus 5 Laadimine või sisselülitamine\nProbleem: mul on Samsungi märkus 5 ja see ei lae ega lülita sisse. Ma sisestasin täiesti laetud aku teisest, kuid samast telefonist ja ikka ei lülitu sisse. Mida ma uurisin internetis, ütlevad nad, et see võib olla tarkvara probleem või riistvara probleem. Iga test, mida ma võiksin teha, et teada saada, milline see võiks olla. Igasugune abi oleks väga teretulnud.\nLahendus .: Kui telefon ei lülitu sisse isegi siis, kui seadmesse on sisestatud aku, siis ei saa te tarkvara lahendada. Probleemi põhjustab kõige tõenäolisemalt riistvarakomponent, mis ei suuda kõige tõenäolisemalt töötada võimsus-IC. Parim, mida praegu teha saab, on tuua telefon teeninduskeskusesse ja kontrollida seda.\nMärkus 5 ei võta kiiret tasu\nProbleem: minu märkus 5 android versioon 7.0 ei võta enam tasu. Minu abikaasal on sama laad ja pärast viimast värskendust ei ole mõlemad enam kiiret laadimist. Ei ole kindel, mis probleem on. Samuti ei leidnud ühtegi seadme juhtimisseadet, et kiirlaadimist sisse ja välja lülitada. Tänan\nLahendus .: Telefoni kiire laadimisfunktsioon töötab kõige paremini, kui kasutate Samsungi Adaptive Fast Charging laadijat. Kui kasutate seda laadijat ja telefon ei võta endiselt kiiret laadimist, jätkake allpool loetletud veaotsingu samme.\nPuhastage telefoni laadimisport, kasutades suruõhu purki. Veenduge, et selles porras ummistunud mustus või praht oleks eemaldatud. Kontrollige, kas probleem esineb ikka veel.\nProovige kasutada teist laadijat, mille väljundvõimsus on vähemalt 2, 0A.\nJuhul kui ülaltoodud sammud probleemi ei lahenda, peaksite seda kontrollima teeninduskeskuses.\nProbleem: minu Samsungi märkus 5 ei tuvasta SIM-kaarti, kuidas ma saaksin seda parandada?\nLahendus: peate kontrollima, kas see SIM-kaart tõepoolest töötab, sisestades selle teise telefoni. Kui SIM-kaart töötab, proovige see telefoni tagasi panna. Samuti peaksite proovima telefoni sisestada teise SIM-kaardi. Kui telefon ei suuda seda teist SIM-kaarti avastada, on see tõenäoliselt juba riistvaraga seotud probleem, mille puhul peate telefoni tooma teeninduskeskusesse ja kontrollima.\nMärkus 5 Häire ei kostu ajal\nProbleem: Alarm ei helise ajal, kui telefon on tume või mitteaktiivne. Esimese kahe aasta jooksul arvasin, et see oli rakendus, kuid ma olen proovinud mitmeid häiresüsteeme. Töötab, kui seadistan arendaja valiku, et ekraan oleks ühendatud, kui see on ühendatud, kuid see ei aita, kui laadijat ei ole ühendatud. Kas olete läbi vaadanud oma KKK-d, kuid ei leidnud sarnast probleemi. Ma lähtestasin telefoni.\nLahendus .: Kui te olete tehase lähtestamise juba läbi viinud ja probleem on alles, proovige telefoni värskeimale firmware'ile vilkuda. Selle püsivara saate Sammobile veebisaidilt, kus saate ka juhiseid telefoni välklambi kasutamise kohta.


Sul on päevad? Saa teada, missuguseid toite valida ja missuguseid vältida - Anne & Stiil - Delfi Lood\nThư Anh/ Unsplash\nSa võid õigesti süües saada klaarima näonaha, tervemad juuksed, parema mälu ja isegi õnnelikuma elu. Jah, toit tõesti on üks parimaid imeravimeid. Kuid kas see võib ka valuvaigisti asemel mõjuda?\nUsu või mitte, aga on tõesti olemas teatud toiduained, mis võivad aidata leevendada kohutavaid menstruatsioonivalusid. Loomulikult võib „päevade“ alguses olla tunduvalt lihtsam haarata esimese ettejuhtuva lohutustoidu järele, kuid teadusuuringud on näidanud, et mitmed toidud võivad krampe hoopis hullemaks teha. Vastupidiselt on olemas ka mitmeid toite, mis neid krampe leevendada võivad. Loe edasi ja saa teada, missuguseid toite peaksid varuma ja missugustest peaksid kaugele eemale hoidma, et järgmine „see aeg kuust“ võimalikult valutult üle elada.\nSuhkrurikkad karboniseeritud joogid nagu Coca-Cola võivad tekitada kõhupuhitust. Jää selle asemel truuks veele. Tarbitava vee koguse suurendamine leevendab veepeetust ja vähendab puhitust. Vali aga kindlasti mitte karboniseerimata vesi.\nJärgmine puhituse tekkimise süüdlane? Kõrge naatriumi sisaldusega toidud. Just töödeldud toidud on ühed suurimad naatriumi allikad. Väldi kõike, mis tuleb plastikpakendis ja hoiad tasakaalus nii oma soola tarbimise kui kõhupuhituse.\nPiira ka nende toitude tarbimist, mis sisaldavad transrasvasid. Need tõstavad kehas östrogeeni taset, mis võib samuti valusid hullemaks muuta. See tähendab, et parim oleks vältida praetud toite. Väldi ka neid toite, mille koostisosade nimekirjast leiab hüdrogeenitud taimeõlid.\nOad, kikerherned ja kõik muud kaunviljad põhjustavad kõhupuhitust. Selleks, et ebamugavustunnet vältida, jäta need oma menüüst välja kuni menstruatsiooni lõpuni.\nTäpselt nagu kõik teised töödeldud toidud, kaotavad ka rafineeritud kaunviljad suure koguse oma kasulikest toitainetest. See põhjustab aga nende sekkumist keha veresuhkru tasemesse ja mõjutab isusid. Need mõlemad on aga just menstruatsiooni ajal eriti suurteks murekohtadeks. Vali valge saia, pasta, hommikuhelvest, riisi, küpsiste ja kookide asemel hoopis täistervaviljad.\nKõrge rasvasisaldusega toitudel on sinu hormoonide tegevusele väga suur mõju. Nii transrasvad kui ka küllastunud rasvad võivad mõjutada menstruatsioonivalusid ja põletikku. Seega väldi liharikkaid toite ja piimatooteid ning hoia ka rasva tarbimine minimaalsena, kuna ka see mõjutab keha östrogeeni taset.\nToidud, mida menstruatsiooni ajal süüa\nKui sul on „päevad“, siis võib keha rauatase madalamaks muutuda. Just seetõttu tekib sel ajal tavaliselt isu rauarikaste toitude järele. Selle asemel aga, et juustuburgeri järele haarata, vali rohelised juurviljad ja kapsalised nagu spinat või lehtkapsas ning hoia keha rauatase kontrolli all.\nKas teadsid, et kaltsiumi tarbimine suudab leevendada depressiooni ja ärevuse sümptomeid? D-vitamiin reguleerib kehas ensüümi, mis muudab trüptofaani serotoniiniks – neurotransmitter, mis aitab reguleerida sinu tuju. Koos suudavad D-vitamiin ja kaltsium hoida ära ka premenstruaalse sündroomi sümptomeid. Kõrgem kaltsiumi tase aitab ka leevendada menstruatsiooni krampe, vähendada valu ja toimib kui lihaste lõdvestaja. Leia seda võimsat kombinatsiooni tsitruselistest nagu apelsinidest, sidrunist laimist ja ka eelnevalt mainitud spinatist ja lehtkapsast.\nBanaanid on ühed parimad tuju tõstvad toidud, mida sa süüa võid ja seda tänu kõrgele B6-vitamiini sisaldusele. Neis sisaldub ka ohtralt kaaliumi ja magneesiumi, mis aitavad veepeetust ja puhitust leevendada. Lisaks aitavad banaanid seedeelundkonda reguleerida – ka see on paljude naiste jaoks just menstruatsiooni ajal murepiirkonnaks.\nKui sul tekib „päevade“ ajal see teada-tuntud magusaisu, haara hoopis puuviljade järele. Neis sisalduvad mitmed kasulikud vitamiinid ja toitained, mis aitavad nõrkus- ja väsimustunnet alistada. Lisaks aitavad arbuusis, ploomides, viigimarjades ja punastes marjades sisalduvad naturaalsed suhkrud leevendada puhitust.\nLõhe on üks parimaid menstruatsiooni krampide leevendajaid. Selles sisaldub rikkalikult oomega-3 rasvhappeid, mis aitavad lihaseid lõdvestada, leevendades seeläbi ka valu. Leia väärtuslikku rasvhapet ka avokaados, Kreeka pähklites, kõrvitsa- ja linaseemnetes.\nBrokoli sisaldab kõiki neid kasulikke toitaineid, mis mõjutavad PMSi sümptomeid – magneesium, kaalium, kaltsium ja vitamiinid A, C, B6 ja E. Täida taldrik brokoliga, et tõsta tuju, võidelda väsimusega ja alistada depressiooni sümptomid.\nTume šokolaad on hea magneesiumi allikas, mis mitte ainult ei aita kontrolli all hoida tujude kõikumist, vaid samuti aitab reguleerida serotoniini ehk õnnehormooni. Selleks, et saada korralik annus serotoniini, vali šokolaad, kus sisaldub minimaalselt 60 % kakaod.


S-200 – Vikipeedia\nS-200 (NATO klassifikatsiooni järgi SA-5 Gammon) on Nõukogude Liidus kasutusele võetud pind-õhk-tüüpi kaugtegevusraadiusega raketikompleks. See on mõeldud suurte maapindade kaitsmiseks pommitajast ja teistest strateegilistest lennuaparaatidest.\nEsialgne kompleksi versioon loodi 1964. aastal selleks, et välja vahetada rakett RZ-25/5B11 Dal. (S-200 kompleksiga töö oli salastatud, seetõttu kaitseväe paraadidel näidati Dal-rakettide makette. Need raketid ei olnud lõpetatud, seetõttu ei olnud kasutatud armees.) Raketikompleks võeti NSV Liidus relvastusse 1967. aastal. Järgmine kompleks, mis töötati välja Nõukogude Liidus, on S-300.\nRaketi lastakse nelja tahkekütuse kiirendite abil, summaarse jõuga 168 tf (ton-force). Kiirendid asuvad raketi marsiastel (üks kahest modifikatsioonist 5C25 või 5C28). Raketi kiirenduse protsessis kiirenditega pannakse reaktiivset vedelkütus marsimootori käima. Vastavalt oma sihtmärgi kaugusele valib rakett mootori töötamise režiimu selleks, et jäänud kütust oleks piisav manööverdamisele juba märgi lähedal. Raketi maksimaalne lennukaugus: 160–300 km, sõltuvalt raketi mudelist (5V21, 5V21B, 5V28, 5V28M).\nRaketi pikkus 11 m; stardimass 7,1 t, kust 3 t on kiirendid.\nRaketi lennukiirus: 700–1200 m/s, sõltuvalt kaugusest.\nPihtamisvööndi kõrgus: 300 m – 27 km varaste mudelite jaoks ja kuni 40,8 km hilisemate modifikatsioonide jaoks.\nPihtamisvööndi sügavus: 7–200 km varaste mudelite jaoks ja kuni 255 km hilisemate modifikatsioonide jaoks.\nRaketis kasutatakse fugasslõhkepea 5B14Š, mille pihtamisvöönd kujutab ennast sfääri, kahe koonilise lõikega (nurk koonuse lõigu tipus on 60° ) ees ja taga poolsfääris. Selline lõhkepea võimaldab sihtmärgi pihtasaamist pärast kohtumist sihtmärgiga igasuguse tingimuse all.\nKahjustavate elementidena kasutatakse terasest sfäärilisi elemente, millel on algne lendamise kiirus 1700 m/s.\nKahjustavate elementide diameeter ja arv: 9,5 mm (21 000 tükki) ja 7,9 mm (16 000 tükki). Kokku 37 000 elementi.\nLõhkepea mass on 220 kg.\nEksisteerisid ka mudelid tuumalõhkepeaga. Nende eesmärk on sihtmärkide gruppi pihtasaamine. Raketi pauk toimub aktiivse raadiolokatsiooni sütiku käsu pärast. Käsk annakse raketi lendamisel sihtmärgi lähedasel. Suure möödalasu juhul pauk toimub raketi juhtiva lennu lõpus, kui kaob raketi toide.\nRakett 5V21A on varustatud poolaktiiv-isesihtumise süsteemi. See süsteem ühendab raketil oleva passiivse vastuvõtu radari eraldi olevaga sihtmärgi jälgimise radariga. Juhtimiskäskude väljatöötamine sihtumise süsteemil toimub proportsionaalse lähenemise meetodil. Kui lennuaeg on rohkem kui 70 sekundit, siis esimesed 30 sekundit kasutatakse konstantse edendamisnurga meetodit, ning pärast seda aega töötab ikka proportsionaalse lähenemise meetod.\nAllüksus[muuda | muuda lähteteksti]\nIgasse S-200 divisjoni kuulub 6 käivitusplatvormi 5P72, aparaadikabiin K-2V, stardile ettevalmistamise kabiin K-3V, jaotuse kabiin K21V, diiselelektrijaam 5E67, 12 automaatset laadurit 5U24 ja antennipost K-1V sihtmärgi valgustuse raadiolokaatoriga 5N62V. Ühele õhutõrjebrigaadile kuulub 3–4 divisjoni ja 1 tehniline divisjon.\nRaadiolokaator[muuda | muuda lähteteksti]\nS-200 kompleksi raadiolokaator 5N62 (NATO klassifikatsiooni järgi – Square Pair) koosneb kahest kabiinist. Esimeses on raadiolokaator ise, teises asub juhtimispunkt ja digitaalarvuti „Plamja-KV“. Raadiolokaatori skaneerimisala kaugus on 400 km. Kasutatakse sihtmärgi valgustamiseks ja seda jälgimiseks. On kõige haavatav kompleksi osa, kuna saab jälgida ainult üht sihtmärki. Lokaatoris om suur pidev võimsus 3 kW, mis põhjustab sagedased juhud, kui lokaatori vigase tööga suurte objektide jälgimises. Tingimustel, kui töö tomub objektidega väiksematel kaugusel (kuni 120 km), lokaator saab kasutada režiimi võimsusega 7 W häirete vähendamiseks. Sihtmärki saamine tuleb divisjoni juhtimispunktist, kust saadetakse informatsiooni asimuudist ning kaugusest sihtmärgini. Pärast seda, lokaator pöörab teatud suunas. Juhul, kui see ei leiaks sihtmärk, lokaator hakkab sektorotsing. Kui sihtmärk on leitud, lokaator määrab kaugust selleni ja jälgib sihtmärki. Kui raketti isesihtumise pea saavutas sihtmärki, antakse laskmiskäsk. Häirete tekitamise juhul, rakett sihitab kiirguse allikasse. Sellel juhul, lokaator ei saa märki jälgida, siis kaugus pannake käsitsi. Juhul, kui peegelduva signaali võimsuse ei piisa raketi sihtumissüsteemile, on mõeldud variant, kui lastakse raketti ja sihtumine toimub juba õhus.\nS-200A Angara – rakett V-860 (5V21) või V-860P (5V21A), võeti relvastusse 1967. aastal. Pihtamisvööndi kõrgus 20 km, sügavus 160 km.\nS-200V Vega – häiretest kaitstud kompleksi versioon. Omab moderniseeritud juhtimispunkti K-9M ja raketti V-860PV (5V21P). Võeti relvastusse 1970. aastal. Pihtamisvööndi sügavus 180 km. On vähendatud minimaalne sihtmärkide kaugus kuni 300 m.\nS-200M Vega-M – muudetud rakett. Nüüd saab kasutada nii fugassilõhkepeaga raketti V-880 (5V28), kui ka tuumalõhkepeaga raketti V-880N (5V28N). Rakettis kasutatakse tahkekütuste startkiirendid. Pihtamisvööndi sügavus veel suurenes kuni 240 km, kõrgus kuni 40 km. Osales katsetustes alates 1971. aastast.\nS-200VE Vega-E – kompleksi ekspordivariant. Kasutatakse raketti V-880E (5V28E) ainult fugasslõhkepeaga.\nS-200D Dubna – muudetud sihtmärgi valgustuse raadiolokaator. Kasutatakse häiretest kaitstud rakettid 5V25V, V-880M (5V28M) või V-880MN (5V28MN) tuumalõhkepeaga. Pihtamisvööndi sügavus suurenes kuni 300 km. Osales katsetustes aastatel 1983–1987. Seeria oli piiratud.\nEkspluatatsioon[muuda | muuda lähteteksti]\nTegelikult, spetsiifilised sihtmärgid S-200 süsteemile (sihtmärgid, mis olid saamatud teiste pind-õhk-tüüpi kompleksite jaoks) olid ainult ülehelikiiruselised lennukid SR-71 ning kaugluure lennukid ja aktiivse raadiohäirete tekitajad, mis tegelevad piisavalt kaugel kompleksist, aga ikka raadiolokatsiooni ulatuses. Vaieldamatu kompleksi eelis oli rakettide isesihtiv juhtimine: S-200 täiendas komplekse S-75 ja S-125 raadiojuhtiva sihtimissüsteemiga. See oluliselt keerustas vastasele nii elektroonilise infosõja kui ka luure tegemise võimalused. Samuti, see võimaldas S-200 tabada aktiivse raadiohäirete tekitajad, kuna need kujutavad ennast ideaalseid sihtmärke S-200 kompleksile. Seetõttu, USA ja NATO riikide luurelennukid (kaasa arvatud SR-71) olid sunnitud aastaid luurelennud teha ainult NSV Liidu ja VLO riikide piiride mööda. 1980. aastatel sai Nõukogude õhutõrje eelvastusse S-300P kompleksid. Seetõttu, S-200 hakati asendama uuega kompleksiga. Nõukogude Liidu kokkuvarisemise pärast kompleksid S-200 jäid ainult endiste nõukogude vabariikide armeedes.\nEsimene kord S-200 süsteemid hakati tarnima Nõukogude Liidust välismaale ainult 1983. aastal Süüriasse. Selleks ajaks Nõukogude Liidu relvastuses oli juba kompleksid S-300P (1979. aastast). 6. detsembril 1983 tulistasid Süüria õhutõrjekompleksid tulistasid alla 1 või 2 mehitamata õhusõidukit MQM-74. 1984. aastal Liibüa ostis seda kompleksi. Liibüa andmete põhjal, 24. märtsil 1986 kompleksid S-200VE tulistasid alla 3 USA sõjalennukit. Kaks nendest olid A-6E “Intruder”. Ameerika esindajad kummutasid neid kaotusi. Kolm Nõukogude Liidu organisatsioonid (KB „Almaz“, Kaitseministeeriumi katsepolügoon ja Kaitseministeeriumi uurimisinstituut) tegid lahingu arvutisimulatsiooni. Tulemusena saadi iga sihtmärgi pihtasaamine tõenäosuse diapasoonis 96–99%. Kompleksid S-200 kasutatakse Liibüa armees enne NATO sõjalise enterventsiooni 2011. aastal. Nende kasutamisest selles sõjas ei ole midagi teada.\n4. oktoobril 2001 tulistas Ukraina S-200 divisjoni rakett alla tsiviilreisilennuki Tu-154, mis lendas Tel Avivist (Iisrael) Novosibirskisse (Venemaa). Lennuk kuulus vene odavlennufirmale PJSC Siberia Airlines. Katastroofi põhjus oli ekslik sihtimine armeeõpingute jooksul. Kõik lennukis viibinud 78 inimest hukkusid.\nLisateave vene keeles\nLisateave inglise keeles\nS-200 komplekside asukohad\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=S-200&oldid=5208915"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:08, 3. veebruar 2019.