Uudised - Paus sai otsa. Balti liigas läheb platsile neli meie klubi\nViskel Karl-Johan Lips\nVõtame fookusesse A-alagrupi mängu, mis peetakse Pärnus. Kohalik meeskond Pärnu Sadam võtab vastu kaotuseta Jurmala. Meeskonna, kes Läti OlyBet LBL liigas püsib 7 võidu ja 3 kaotusega kolmandal tabelipügalal. Karm katsumus, kuid kodus on Pärnu loodetavasti võimeline neile vastu seisma.\nJurmala võttis viimati (saldo 3-0) õhtusöögiks kodus AVIS Utilitas Rapla - 97:72. Enne seda olid nad kodus võitnud ka Šiauliaid ja Liepajat. Pärnul on kirjas saldo 2-1: kodus kaotati Prienai Vytautasele, aga võideti Minski Tsmokit. Võõrsilt saadi aga väärt skalp Rapla üle.\nPall Pärnu spordihoones visatakase õhku kell 19.00. Nähtav ka Delfi TV-s (on kavas olemas).\nPunktid: Pärnu 88,3, Jurmala 88,7\nEndale lastud: Pärnu 84,3, Jurmala 71,0\nLauapallid: Pärnu 27,7, Jurmala 38,7 8 (samal ajal on Pärnu KMLis lauas parim - 37,5)\nKorvisöödud: Pärnu 19,7, Jurmala 21,0\nPallikaotused: Pärnu 11,3, Jurmala 15,3\nVaheltlõiked: Pärnu 9,7, Jurmala 14,7\nPärnu Sadam: Mihkel Kirves 20,7 pt, 4,7 lp, 1,7 rs, Saimon Sutt 15+3,7 rs, Siim-Markus Post 11,7+2,3+4,3, Karl-Johan Lips 11+4+2, Karl-Martin Kask 10,3+6 lp, Timo Eichfuss 6,7+2,3 lp, Sten Saaremäel 6+2,7 lp, Rannar Raap 5,3+2+3,7.\nJurmala: Haralds Karlis 15,3+4,3+1,7, Ugis Pinete 13,7+3+2, Ervins Jonats 13,3+4,3+2,7, Deniss Krestinin 8,7+5,7+1,7, Edgars Jeromanovs 8+3+7, Ivars Žvigurs 7,3+3 lp, Arturs Strelnieks 6,3+5,7 lp, Kristaps Plavnieks 6,3+2,3+3,7.\nB-alagrupis peetakse Eesti klubide osavõtul kaks kohtumist. TTÜ KK võõrustab kell 18.30 algavas kohtumises Tartu Ülikooli. Ülekanne samuti Delfi TV-s, kell 18.30.\nTTÜ KK-l on sott 2-2, Tartul 3-1. Seega, pole kummagi seisul viga midagi, erinevalt Alexela KMList, kus meeskonnad paiknevad tabeli teises pooles. Loodetavasti saame näha pingelist mängu.\nTules on ka Kalev/TLÜ, kes võtab võõrsil mõõtu Läti liiga autsaideri Valmiera/ORDO-ga. Läti LBLis on Valmieral tänavu kirjas vaid 3-8 (siiski, Jekabpilsi ja BK Ogre arvel on võetud kaks punkti järjest), BBLis aga on seis 0-3.\nKalev/TLÜ saldo BBLis on 2-2. Kas platsile marsib ka Bambale Osby, selgub homme õhtul algusega kell 18.30.


20. apr 2015 21:51\nViibin Boracayl novembri algusest kuni detsembri lõpuni. Täpsed kuupäevad veel selguvad. Siselennud teinud Cebu Pacificuga. Kui praegu piletid ära osta siis võib päris odavalt saada. Ise tavaliselt üle 30 euro maksnud pole edasi-tagasi piletite eest. Hotelli võiks Boracayle ära bronnida kuna sellel ajal on seal väga palju turiste. El nidos olin ise kaks aastat tagasi ka jõulude ajal ja ette ei bronninud. Samas suurt valikut polnud ja alles olevad olid üpris krõbeda hinnaga. El nidosse saab kõige mõistlikumalt kui lennata Manilast Puerto Princessasse ja sealt edasi siis bussiga El nidosse. Laevaga peaks vist pilet isegi kallim tulema ja pikem on see sõit kindlasti seega ise ei näe mõtet. Samas kindlasti kogemus omaette.\n20. apr 2015 21:57\nKui tahtmine laevaga minna siis võib neid saite uurida.\n2. aug 2015 00:39\nSooviksin ka aastavahetuseks Filipiinidele minna. Kust leida kõige soodsamalt lennupileteid? Plaan viibida nii Cebu saarel kui ka külastada Boracay'd. Manilas tahaks ka kindlasti ära käia. Oskab keegi nõu anda?\n13. sept 2015 15:01\nKui plaan ainult El Nidosse minna, siis on mõistlik otselennuga Manilast. On küll kallim, aga jääb PP-El Nido pikk sõit ära.\n13. sept 2015 17:35\nReisime ise veb-märts. Hetkel trip.ee ju soodsaid pileteid saada, ostsime siit samas 540-nega :) Lennud viivad kõik ju Manilasse, sealt edasi. Hetkel panime Bohol hotelli kinni, nädal seal...edasi Puerto Princessale, hetkel mõtleme kuhu kas oleme Coronis, El Nidol või San Vicente piirkond ( pidi palju lähedal asuvaid paradiisi saari olema, samas rahulikum kant, paarikestele reisijatele...ei pidavat kohalike naisi olema,keda lantida, mille peale mehed kohale jooksvat :D :P Kuna reisime Hiina uusaastal siis juba vaatasin,et tuleb plaan paika panna ja bronnima hakata,võib ju bronnida "tasuta tühistamise" varjandiga,kui soov muudatusi plaanides teha!\n14. sept 2015 11:26\nHetkel siis saab soetada edasi -tagasi lennupileteid 522EUR'i eest Tallinnast Manilasse. Lennuperiood: jaanuar -märts. Vt: http://trip.ee/content/erinevad-lennufirmad/tallinn-manila-tallinn-al-522%E2%82%AC.html\n20. sept 2015 18:11\ntere, ostsin piletid kahele tallinn-shanghai 17.12-3.01, sealt plaan siis filipiinidele lennata, hetkel pole häid hindu manilasse või mõnesse muusse linna. Kas peaksin ikkagi praeguse hinnaga ära ostma, kuna sel perioodil hinnad aint tõusevad või tasuks veel oodata? äkki cebu pasific laseb hindu alla? air asia ei lenda üldse sel perioodil, mis on imelik, schedule näitdab et 23.0ct lõpeb. oleks hea meel kui saaks 200€ kanti shanghaist filipiinidele pileti, on see üldse reaalne? ja muidugi otsime ka seltskonda :)\n20. sept 2015 23:47\nManilas üldiseltt keegi ju ei puhka,kõik sealt edasi. Ma samas aga ei tea kas Shangaist on otselende nt Cebule,Bohole ( lennujaama nime peast ei tea, googelda), Puerto Princessasse..( El Nido piirkond). Puuri aga edasi.Suht pikk lend ka,et loota 100 euriga saada...\n21. sept 2015 10:56\nÜldiselt on nii, et saartele otselende Shangaist ei ole, kõik läbi Manila. Saaks Manilassegi enam vähem hinnaga, sealt edasi juba odav. mind huvitabki see, kas tasub jääda mingeid ime hindu ootama või peaks ikkagi võtma Shangai-Manila-shangai 280€ nägu ära ja eraldi veel juurde saarte lennud. NB! kel huvi, siis jõulud-aastavahetus saime Tallinn-shangai-Tallinn 460€, paar päeva tagasi ostetud, leidub veel sama häid hindu momondo kaudu :)\n23. sept 2015 23:38\nOleme 18-24.12 Palawanil ja 24-31.12 Cebul ja Boholil ja sealt tagasi Hongkongi. Manilast Puerto Princesasse oli Air Asiaga odavam, ülejäänud lennud Cebuga.\n24. sept 2015 13:15\nMe oleme 19.12-23.12 El nido, 24-29.13 Bohol ja 30-2.01 Boraclay. päris tihe graafik tuleb, aga millestli loobuda ka esialgu ei taha. Äkki on siis lootust veel mõnda eestlast seal kandis kohata :)\n27. sept 2015 03:15\nIse olen Filipiinidel alates kolmandast detsembrist. Kuni 19 Boracay ja edasi hetkel ei tea.\n5. okt 2015 11:22\nKas aastavahetusel on veel eestlasi Boracayl?\n9. okt 2015 23:07\n19. okt 2015 19:44\nMeil kokku 4 täisk. + 4last puerto galeras 18-25. Boracayl 25- 1 jaan.\n19. okt 2015 19:49\nPilet Tal - Hong-kong - Tal oli 358.-, see hind oli märtsis\n24. nov 2015 06:42\nMa olen Boracayl hetkel, aastavahetusel, kuni veebruarini välja.


LUGEJAKIRI: USA enda tapabrigaadid segavad armee ülesehitustööd Afganistanis - Eesti Ekspress\nKuum 7. september 2010\nLUGEJAKIRI: USA enda tapabrigaadid segavad armee ülesehitustööd Afganistanis\nKuidas Task Force 373 löögirühmad Afganistanis tegutsesid.\nKindral McChrystal Afganistanis 2010 juuni, foto:Scanpix ---\nTere, Ekspressi toimetus\nKuulutasite välja konkursi "kes leiab Wikileaksist materjali Eesti kohta". Ei usu, et meil kodus selline kollektiivne netisobramine väga õnnestub, oleme väike maa. Ingliskeelses veebis aga kollektiivne aju skännib materjale nii et lust.\nMis Wikileaksi puutub, siis ühe analüüsi ma leidsin. Selle kirjutas Pratap Chatterjee, ajakirjanik, kes on spetsialiseerunud USA sõjale Afganistanis. Chatterjee kirjutas ka raamatu "Halliburtoni armee" - sellest kuidas kaitsekulutuste miljardid pestakse läbi ühe valitsusele lähedase suurfirma.\nMuidu heietatakse Wikileaksist põhiliselt Assange enda isiku ja tema naisseikluste põhjal, seekord aga on Chatterjee seda dokumendikogu ka lugenud ja mulle järeldus meeldib.\n"Ameerika sõjaväele, kes üritab afgaanide koole, haiglaid ja maanteid üles ehitada, on tekkinud konkurent CIA juhitud inimjahi-üksuste näol," kirjutab ajakirjanik.\nCIA erioperatsioonid inimeste kinninabimiseks/tapmiseks ebaõnnestuvad sagedasti. Seetõttu langeb ka afgaanide arvamus ameeriklastest üleüldse. CIA rünnakrühmad kannavad nime Task Force 373. Kuna Obama valitsus üleüldse keeldub kommenteerimast sellise inimjahi üksuse olemasolu, siis on eriti abi Wikileaksi rohkem kui sajast selleteemalisest dokumendist (ja nende põhjal avaldatud analüüsist NY Timesis ja Observeris) .\nÜks näide on Danny Halli ja Gordon Phillipsi juhtum. Mehed juhtisid USA ülesehitusmeeskonda Nangarhari provintsis ja saabusid juunis 2007 kohtumisele kohaliku kuberneri Gul Agha Sherzaiga. Nad pidi seletama, miks Task Force 373 oli öise operatsiooni käigus lennumasina AC-130 rünnakuga tapnud seitse afgaanist politseinikku.\nSee näide tõestab ilmekalt, et ameeriklastel on Afganistanis kaks tegevussuunda: sõjavägi üritab kohalikke usaldust võita ja riiki taastada, CIA aga kütib nimekirja alusel vaenlasi nii Afganistani kui Pakistani territooriumil. Wikileaksist selgub et esmatähtsaid kinninabitavaid või tapetavaid (capture/kill) tegelasi on nimekirjas 2058. Bagrami Piirkonna Kinnipidamisasutuses peetakse 757 vangi, eeldatavalt sellestsamast nimekirjast.\nKindral McChrystal, kes hiljaaegu USA väekontingendi ülemjuhataja ametist vabastati, tegeles rõhutatult just terroristide jahtimise, mitte niivõrd ülesehitustöö liinil. Ajakirjanik Chatterjee järeldab koguni et USA Välisministeeriumi ametnikud ja tsiviileksperdid ning lihtsad sõjamehed on CIA task-forcega suisa vaenujalal.


USA merevägi jätkab oma Teise laevastiku arendamist\n13:16 20.05.2018 (Uuendatud 11:45 20.05.2018)\nUSA merevägi jätkab oma Teise laevastiku arendamist, mille vastutusalasse kuuluks olukord USA idarannikul ja Põhja-Atlandil.\nTALLINN, 20. mai — Spuntik. Teise laevastiku taastamine on tingitud Pentagoni üha suurenevast tähelepanust tõusva Venemaa ja tema järjest suureneva sõjalisele kohalolekule, vahendas Inosmi viitega väljaandele The Washington Post.\nUSA mereväe Teine laevastik lahkformeeriti 2011. aastal, et vabastada vahendeid uute laevade ehitamiseks ja jätkab nüüd oma tegevust Norfolkis (Norfolk, Virginia on USA peamine mereväebaas Atlandi ookeani rannikul — toim.) 1. juulil 2018, ütles USA mereväe ülem admiral John Richardson, kohtudes ajakirjanikega lennukikandja USS George H. W. Bush pardal.\nRichardsoni sõnul on tegemist USA reaktsiooniga jätkuvatele muutustele julgeolekuolukorras "suurriikide konkurentsi tingimustes".\nVideolõik Musta mere laevastiku päeva tähistamisest >>\nAtlandi ookeanil ja eriti Põhja-Atlandil, mis saab olema Teise laevastiku vastutusala, on mereväe ülema sõnul arenev sõjatanner (potentsiaalse sõjalise vastasseisu piirkond).\n"Just sellepärast taastame me täna Teise laevastiku," selgitas Richardson.\nVenemaa Juurdluskomitee algatas kohtuasja ameeriklaste Washington Examineri toimetaja vastu, kelle väljaandes ilmus teisipäeval artikkel "Ukrainal tuleks putinlik Krimmi sild õhku lasta", vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti. Hugo Gurdonile pannakse süüks seda, et ta viseeris ja avaldas provokatsioonilise artikli.\nTanki tehnoülevaatus: kuidas Venemaal soomustehnikat hoitakse >>\nKohtuasja skandaalse artikli autori Tom Rogani vastu algatas juurdluskomitee neljapäeval. Uurimise andmeil on aluseks paragrahv, mis "sätestab tunnusjooned avalike üleskutsete kohta terroristlikuks tegevuseks Venemaa Föderatsiooni territooriumil".\nsõjatanner, julgeolek, taastamine, merevägi, 2. laevastik, John Richardson, Venemaa, USA


Juhtkiri | NO99 ei jõudnud nulli | Õhtuleht\nohtuleht.ee, 1. november 2018, 16:18\nOlenemata sellest, et teater NO99 tegi täpselt nii, nagu ta pikka aega tagasi lubanud oli – koos ühekordsete aktsioonidega jääb teatri saavutuseks täpselt 100 erakordset lavastust – tuli sulgemisteade ometi üllatusena. Kuidas nii: lõpetada keset uue lavastuse proove ja kui uue aasta tegevustoetus on riigieelarvesse juba sisse kirjutatud?\nVõib nõustuda nendega, kes ütlevad, et NO99 kollektiiv on isegi areenilt lahkumisest suutnud teha spektaakli, mille tagamaid ja järelmeid arutatakse veel pikalt. Vaieldav on isegi see, kas teater lõpetas oma kuulsuse tipul, olles aasta tagasi pälvinud maineka auhinna Europe Prize New Theatrical Realities – tunnustus, mis teatrirahva jaoks on umbes samas kaalukategoorias nagu filmikunstis on kuldmehikesed. Või vastupidi – kindlameelse otsusega ennetati kursimuutust, mille poole oleks teatritegijaid vältimatult tõuganud saali vaikselt tühjenevad read, sama halastamatult kogunev kahjum ja ehk ka (allesjäänud) tegijate raugev motivatsioon.\nOmeti on hea, et teater ei jõudnud kunagi nulli oma mõjukuse poolest – olukorda, kus halba on kuhjunud nii palju, et isegi kunagiste väärt saavutuste mainimine ei kuulu enam hea tooni hulka. Kuidas näeb see välja päris elus, selle kõige ehedam näide on NO-teatri meeldejääva muusikali „Savisaar“ põhiline inspiratsiooniallikas. Suurim kunst on teada, millal on õige aeg lõpetada.\nUut kohta vajavad nüüd nii vabanenud raha, inimesed kui ka publik. Õnneks on kombinatsioonid lõputud ja NO-teatrist hoo sisse saanutel on võimalus luua midagi, mida sellisel kujul veel ei ole – nagu NO99 suutis esimesena teha poliitilist teatrit, mis kõnetas masse. Nüüd juba vabadena ootustest, mainest ja koormusest, mis nii pika aja vältel paratamatult kogunevad.\nküsimus 1. november 2018, 18:02\nKas kõige kuulsam privaatetendus, mida Tiit Ojasoo jalgadega oma naisalluvale etendas ikka läks arvesse?


Video: ЛЕГО БОЕВОЙ МЕХА ТИРЕКС ЗА 2000 (Detsember 2020).\nAeg saada neile velocirapteritele uus alfa.\n8-aastastele ja vanematele lastele mõeldud Matteli robotikomplekt Kamigami Jurassic World Velociraptor "Sinine" on lihtsalt see, et lapsed peavad oma eelajaloolist näidendit tooma nädalatel, mis viivad väga oodatud filmini Jurassic World: Fallen Kingdom. Saadaval kahes erinevas stiilis - sealhulgas sinine ja uus hübriid Indoraptor - lapsed saavad nutiseadme ja Kamigami rakenduse abil oma uusi robotisõpru liikuma panna nagu päris dinosauruseid.\nEnne kui lapsed hakkavad oma robotit kokku panema, peavad nad veebipõhistele monteerimisjuhistele juurdepääsu saamiseks alla laadima nii iOS-i kui ka Androidi seadmetele tasuta rakendusevaba Kamigami Jurassic Worldi. Roboti peamine kest koosneb kergetest plastdetailidest, mida lapsed saavad kokku voltida ja kokku tõmmata. Muud komponendid hõlmavad südamikmoodulit, klõpsineete ja eelnevalt kokkupandud käsi-jalgu. Nende robotite konstrueerimiseks pole vaja tööriistu, nii et lapsed saavad selle kahekümne minutilise protsessi jooksul iseseisvad olla.\nKui lapsed on oma roboti kokku pannud, on jõud käes. Rakenduse koos lohistamise liidesega võimaldab rakendus lastel kohandada oma robotite liikumist ja interaktsioone ning laseb neil isegi Bluetoothi kaudu juhtida valgustust ja heliefekte. Kui lapsed panevad oma dinosaurustele kilometraaži, saavad nad mängida väljakutseid ja avada uusi võimeid mängu edendamiseks. Ja edenedes saavad nad oma velociraptorit "edasi arendada", muutes selle silma värvi, laenguhoogu ja palju muud. Rakendus kraabib selliste oluliste STEM-i oskuste pinda nagu robootikatehnika, kodeerimine ja loogika, nii et noored harrastajad saavad kasu harivast ja rahuldust pakkuvast mängust.


Punane kaart ja napp kaotus - Võru FC Helios\nPunane kaart ja napp kaotus\nTänases IV liiga kodumängus Pärnu JK-ga jäime teise poolaja alguses vähemusse ning 0:1 kaotusest pääsu polnud.\n„Halb mäng oli. Ei oskagi kuidagi kommenteerida, mis juhtus. Paar poissi mängis, pool meeskonda jälle ei mänginud. Nii läheb kõigil lõpuks tuju ära,” sõnas treener Vjatšeslav Vassilenko.\nEsimesel poolajal oli mäng enam-vähem võrdne, keskvälja kontrollisime veidi enam meie. Midagi väga ohtlikku ei suutnud korda saata kumbki meeskond ja skoor jäi avamata.\nEdasise suhtes määrava tähtsusega sündmus toimus teise poolaja 7. minutil, kui meie keskkaitsja Mark Saarnik vastaste mängijat vea hinnaga takistas ja punase kaardi teenis. Järgnenud pärnakate karistuslöök ohtu ei kujutanud, aga vähemusse jäänute mänguvanker hakkas sestpeale üha enam logisema.\n„Pärast meie kümnekesi jäämist pani vastane end maksma. Äärtel kiired tehnilised poisid, kasutasid oma ülekaalu hästi ära. Meie enam väga mängu sisse ei saanudki,” ütles mängu varumeeste pingilt vaadanud klubi juht Jaanus Vislapuu. „Kui saad kohe poolaja või mängu alguses punase, siis… Me ei suutnud enam oma mängu mängida, vähemuses palli ette viia ja ohtlik olla. Ääred ei jõudnud nii palju üles-alla töötada, kui pidanuks. Ka mõned vahetused ei õigustanud ennast.”\nTõe hetk saabus 20 minutit enne mängu lõppu, kui külalised nurgalöögi järel palli seni väravasuul eksimatult tegutsenud Indrek Ivaski selja taha saatsid. Mängu lõpus olid mõned poolikud võimalused veel mõlemal meeskonnal, aga rohkem väravaid ei löödud.\nMõlemas pooles tekitas ebakindlust nõrk vilepartii. „Mõnes olukorras oleks võinud vea konkreetselt ära vilistada,” lausus Vassilenko.\nKa Vislapuu sõnul oli vile imelik. „Kohtunik pani mõlema poole jaoks puusse, aga see kindlasti meid ei vabanda,” lisas ta.\nKolmest mängust on meil nüüd tabelis kaks viiki ja üks kaotus. Järgmiseks mängu peame nädala pärast võõrsil FC Tartu duubliga.\nPärnakad rõõmustavad, pall on Võru meeskonna väravas.\nPriit2018-02-08T14:31:04+02:0018. mai 2014|esindusmeeskond, uudised|


SARJA SõNA TäHEL A HOOAEG 2 VAADAKE VEEBIS TASUTA\nSiin on sari, mis räägib perest, kus kasvab autistlik laps. Poiss erineb paljudest teistest lastest, kuid vanemad püüavad teha kõik võimaliku, et ta tunneks end tavalise lapsena, keda ümbritsevad samad lapsed kui tema ise. Ema ja isa hoolitsevad oma lapse eest, püüdes perekonnas säilitada sõbralikku õhkkonda. Tõsi, mõnikord peab noorim pöörama palju tähelepanu, sest ta ei tea kunagi, mis viie minutiga juhtuda võib. Ta võib minna üksinda pikale jalutuskäigule või rahuneda kahtlaselt järgmisteks tundideks. Vanemad proovivad kutti sotsialiseerida, veetes perepuhkust ja vaba aega sõpradega. Vanem põlvkond üritab vanematele juhtida tähelepanu, et lapse probleemid on palju tõsisemad, kui esmapilgul võib tunduda. Abikaasa ja naine usuvad tõepoolest, et nende laps kasvab suureks ja saab samasuguseks nagu kõik teised inimesed. "Sõna" on lugu autistliku lapsega pere elust. Silte: Telesari\n© Johnny team 2021 A Wordi 2. hooaeg laadivad alla täielik episood - https://onlinemoviesfreek.com


Hoia, Jumal, Eestit - Eesti Kirik\n19.02.2020 | Jaan Tammsalu | Rubriik: Kolumn\nHoia, Jumal, Eestit, meie kodumaad, / kaitse teda kallist, meie armsamat.\nMeie kodumaa Eesti! Meie oma vaba riik! See on ime. Isegi see on ime, et võime sellest vabalt rääkida, heisata sinimustvalget – oma riigi lippu, laulda oma riigi hümni. Eesti vaba riik on Jumala armu hämmastav ime. Kui võtaksime arvesse kõike seda, mis on olnud ja mis on selge reaalsus – Eesti asukohta, ühte tema naabrit, ajaloo keerdkäike, suurte riikide juhtide mänge, sõdasid, küüditamisi, katku ja paljut muudki, siis ei peaks meid olemaski olema. Rääkimata oma riigist, vabadusest, iseseisvusest. See on ime, aga palju suurem ime on see, et Kõigeväeline meist hoolib, meid hoiab ja õnnistab.\nJumal on seda maad ja rahvast hoidnud. Ta on kaitsnud meid ja meie eelkäijaid. Kardan, et seda tänu, mida tema siit maalt kuuleb, pole just palju. Oleme suutnud isegi mõne laulupeo nii maha pidada, et peale hümni pole ühtegi laulu, milles palvet või tänupalvet. Õnneks möödunud suvel see muutus. Siis paluti südamest taas ja taas, et Kõigutamatu Kese meist lahti ei laseks.\nMuudki olulist, taevassetõusvat ja -tõstvat lauldi. Kuid siin maal pole just palju neid, kes pühapäeva pühaks päevaks peavad, pühakodadesse jõuavad, ühiseid palveid teevad. Pole vist palju ka neid, kes kodus palvetavad. Kuid Jumal on meid hoidnud ja õnnistanud. Kõigutamatu Kese ei ole meist lahti lasknud. Selle eest on põhjust teda tänada. Peaksime palvetama ka nende eest, kes ise ei oska või ei taha seda teha. Paljud neist teevad väga vajalikku tööd, täidavad tähtsaid ülesandeid. Pole siis palju meil nendegi eest tänada ja paluda.\nKas meie kodumaa on meile kallis ja armas? Nii paljud tahavad siit ära. Nii paljud on rahulolematud siinse ilmaga, valitsejatega, kaasinimestega. Liiga vähesed heiskavad oma riigi lippu. Palju häid ja olulisi mõtteid mõelnud ja välja öelnud eestlane Ülo Vooglaid ütles hiljuti, et me peaksime IME juurde tagasi pöörduma. Lisas, et kui IME oli kord lühend Ise Majandav Eesti, siis nüüd võiks see olla Ise Mõtlev Eesti.\nKeegi teine tark teatas, et eestimaalased jagunevad kaheks: tegijateks ja mahategijateks. Küllap nende mahategijate pärast paljud kardavadki ise mõtlema hakata. Lihtsam on vaadata, kust tuul puhub, mis mõtteviisid on valdavad, ja end valjuhäälse enamuse tuulde sättida.\nKristlased ei ole valjuhäälne enamus, aga see tuul, milles palvetavad ja armastust külvavad usklikud liiguvad, on vägevam mistahes inimtekkel puhuvast tuulest. See on Jumala Püha Vaimu tuul, see viib kurjuse ja kibeduse, arguse ja andestamatuse, hirmu ja valu. Toob rahu ja armastuse, usu ja lootuse, tervendab. Need, keda see tuul puudutab, muutuvad. Muutuvad tegijaiks. Ka rahutegijaiks.\nMahategijaid on juba piisavalt. Ristiinimesi pole sellesse suurde hulka vaja. Mis on arvustajatele, mahategijatele kallis ja armas? Miks peaks Jumal hoidma Eestit, kui me ise ei hoia siin üksteist, ei ole tänulikud, suuremeelsed, hoolivad, tunnustavad? Olen kindel, et Jumal hoiab ja kaitseb meid ja meie kodumaad, kui armastame teda ja oma ligimest.\nRahu, töö ja kainus olgu Eesti kroon, / vennaarmu suurus tema võimu troon.\nRaudkepi originaalluuletuses on need sõnad sellised:\nRahu, töö ja kainus olgu eesti viis, / venna arm meil ainus kandja võitlusis.\nTööd tehakse Eestimaal päris palju. Kohati ehk liigagi palju. Nagu Vargamäel. Aga kuidas on rahu ja kainusega? Kaineltmõtlemist, rahulikkust võiks olla veidi rohkem, sest muidu võib vabaduse imelise kingituse kildudeks lüüa.\nVenna arm või õelus? Valiks vist venna ja õe armu ja laseks sellel eneses kasvada. Kuuleks seda, mida maestro Roman Toi meile saja-aastase mehena soovis: Poisid ja tüdrukud, hoidke kokku!\nÕnnista me rahvast, saada kosumist. / Puhasta meid kurjast, anna kasvamist.\nMida on sellistele sõnadele lisada? Piisab aamenist ja sellest, et iga kord seda palvelaulu lauldes iga sõna, iga palvet selles südamega laulame, südamest palvetame.\nAita võita vaevad, vägev kaitseja! / Jõudu andku taevad sulle, kodumaa!\nJumal on aidanud ja küllap aitab edaspidigi temale lootjatel võita kõik vaevad. Tema on endiselt vägev, aga püüdkem elada nii, et Vägevaim tahaks meid kaitsta. Oma riigi uuel aastal võiksime püüda olla need, kes mahategijate, hirmutajate indu vähendavad, meid allapoole kiskujate kisa vaigistavad ja oma lootuse panevad taevasele Isale – temale, kes on meile kinkinud Isa maa, kes on meid õnnistanud, hoidnud ja kaitsnud.\nEelmine: Fred Jüssiga tarbimisvõidujooksul\nJärgmine: Aeg muudkui siidina libiseb käest


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President ajalehele Postimees 30. detsembril 2003\nVabariigi President ajalehele Postimees 30. detsembril 2003\nPresidenti rõõmustab rahva ärgas mõttevahetus\nPresident Arnold Rüütel leiab, et kuigi Eesti on küps riigipea otsevalimiseks, pole sellega põhjust kiirustada. Rüütel selgitas Postimehele antud intervjuus, et rahvas ei vaja praegu presidendi otsevalimise õigust nii pakiliselt kui paari aasta eest. Riigipea otsevalimise idee tekke üheks põhjuseks oli tema hinnangul rahva toonane tunnetus, et nende arvamusega ei arvestata piisavalt.\nAastat kokku võtvas intervjuus hindab president Arnold Rüütel elavnenud avalikku arutelu euroliidu, vanemahüvitise ja hariduspoliitika teemal ning sotsiaalsemaid hoiakuid.\nMis jääb enim meelde 2003. aastast?\nSõitsin ka sellel aastal Eestimaal palju ringi, kohtusin inimestega, kõnelesime meie muredest ja rõõmudest. Tore on vaadata, et Eesti külades taastub aktiivne külaelu - Kuhjaveres Viljandimaal, Perakülas Läänemaal ning Lillis Viljandimaal, aga ka Eesti väikesaartel Abrukal ja Manilaiul. Inimesed on aktiivselt kaasa rääkimas oma kodukoha tuleviku kujundamise osas. See teeb rõõmu.\nKuid on ka tõsiseid muresid. Nende lahendamise vajadusest lähtub ühiskondliku leppe protsess.\nEestile oli kindlasti tähtis ajalooline otsus referendumil, kus rahvas toetas ühinemist Euroopa Liiduga. Referendumieelne arutelu oli aktiivne ja suurt rõõmu tegi, et rahvahääletusel osales 64% kodanikest.\nAasta tõi Eesti poliitikasse uustulnuka - Res Publica. Kuidas on uue erakonna jõuline esiletõus Eesti elu muutnud?\nOn vara öelda, kui palju Res Publica esiletõus on Eesti elu muutnud. Eks seda näita aeg siiski. Res Publica retoorika valimiste ajal oli väga konkreetne, kõneldi nulltolerantsist ja korrast. Nad peavad ise head eeskuju näitama, et muudatustele kaasa aidata.\nOn oluline, et valitsus on hakanud tõsiselt tegelema demograafilise käitumise muutmisega. Perekond ja lapsed on riigi tulevik - seda ei väsi ma iial kordamast. Tähtis on leida konsensus ühiskonnas ja midagi reaalselt ära teha.\nKuidas hindate ühiskondliku leppe protsessi?\n22. detsembril ühines ühiskondliku leppega veel üksteist osapoolt. Seega on leppele praegu alla kirjutanud juba 49 osapoolt. See näitab ilmekalt, et lepe on jõudsalt edasi arenev protsess.\nÜhiskonnas on tõsiselt hakatud lahendusi otsima olulistele probleemidele, millest esimesele kohale asetaksin eesti rahva püsimajäämise. Tuleb luua komplekssed tingimused demograafilise käitumise muutumiseks. Selles on tihedalt seotud hariduse väärtustamine ja majandusarengu kindlustamine.\nKõik need asjad on leidnud oma konkreetse väljundi ka ühiskondlikus leppes.\nKuidas lepe praktikas inimesi puudutab?\nLeppe protsessi kaudu on hariduse ja majandusarengu teemad saanud laia avaliku arutelu osaliseks. See on alternatiiv tänavapoliitikale, et erinevad huvigrupid saaksid oma seisukohad otsustajateni viia. Muidugi eeldab see arenenud poliitilise kultuuriga ühiskonda. Mul on hea meel, et Riigikogu ja valitsuse toel on sotsiaalküsimustega tegelemine leidnud oma väljundi ka 2004. aasta riigieelarves.\nLeppega pole veel liitunud Res Publica, Reformierakond ja Keskerakond. Lepe on ju poolik?\nIlmselt ühinevad leppega ka nemad. Ühiskondlikud arengud võtavad aega. Kõik pole mõistnud, et kodanikuühiskond vajab peale parteide veel struktuurielemente, et areng oleks tasakaalustatum ega käiks vaid ühest valimistsüklist teise.\nMillised on võimukriisi õppetunnid Eesti poliitikale?\nPoliitikategemises on vaja nii kõneleda kui kuulata. Oskus läbi rääkida ja konsensusele jõuda ei teki üleöö. Eestile on vajalik selgete sihtidega tugev valitsus, kes on valmis otsuste eest vastutust kandma.\nKuidas hindate Rahvaliidu tormakat käitumist?\nSee tulenes varasematest protsessidest, kus teised osapooled realiseerisid oma seisukohti üsna ühepoolselt. Siit ka Rahvaliidu, nimetame seda siis "impulsiivne reaktsioon".\nTulumaksu alandamine on edasi lükatud, ent reformi katteallikate osas pole valitsusel vastuseid. Kui elluviidav on koalitsioonilepe?\nKoalitsioonilepe sõlmiti heas usus ja ma arvan ka, et plaaniga see ellu viia. Ei ole ju mõtet seada sihte, mille täitmises sa juba alguses kahtled. Kui aga näed, et mõni eesmärk on ületamatu, on targem kohe korrektiive teha.\nKindlasti vajab valitsus kogu ühiskonna kaasabi, et toimuksid vajalikud muudatused kõige olulisematel teemadel: lapsed, haridus ja majanduse konkurentsivõime läbiva innovaatilisuse abil. Seejuures ei tohi aga unustada sotsiaalset mõõdet. Kiirete ja valuliste reformide aeg on möödas, üha enam peab otsuste taga paistma inimene.\nÕpetajad olid sunnitud oma palganõudmisi streigiga teadvustama. Samal ajal pole hariduse väärtustamise vastu keegi. Miks pidid õpetajad äärmusliku vahendi järele haarama?\nMind tegi kurvaks, et õpetajad, teadustöötajad ja kultuuriinimesed pidid oma seisukohtade kuuldavaks tegemiseks korraldama streigi. See on Eesti tingimustes siiski veel küllaltki tavatu ettevõtmine.\nKuna aga streigist otsustas osa võtta üle 18 000 inimese, ei saa sellest lähtuvat signaali kindlasti alahinnata. Haridus ja kultuur on meie püsiväärtused, mille toetamine on meie edasikestmiseks vältimatu. Streik näitas, et ühiskonnas on veel arenguruumi dialoogi edendamisele ja üksteisemõistmisele.\nKuidas laiemalt iseloomustada Eesti ühiskonna arengut sel aastal? Kas Eesti pihustus veel väiksemateks osadeks või toimus nihe koondumise suunas?\nMa ei kasutaks selliseid väljendeid, nagu ühiskonna pihustumine või koondumine. Igas normaalses ühiskonnas on erinevaid arvamusi ja inimesi.\nMulle on oluline, et Eestis toimus varasemast aktiivsem avalik arutelu nii Euroopa Liidu teemal kui ka vanemahüvitise ja hariduspoliitika suunal. Võib öelda, et inimesed olid sotsiaalsemad. See on see, mis meelde jäi ja rõõmu valmistas.\nMilline on teie seisukoht presidendi otsevalimisest? Kas ja kuidas peaks muutuma presidendi roll?\nPõhiseadus on minu arvates senise aegade muutumise igati auga läbi teinud. Põhjalikult tuleb analüüsida, miks presidendi otsevalimine paar aastat tagasi üles kerkis.\nÜks põhjusi võis siis olla rahva soov oma riigi ülesehitamisel senisest rohkem kaasa rääkida.\nOtsevalimiste seadustamisega pole mõtet asjata kiirustada. Täna saame juba rääkida tõsisest kodanikuühiskonna arenemisest. Ning kodanike ja kõige erinevamate huvigruppide toel toimiv osalusdemokraatia on Eesti arengule ehk olulisemgi kuldvõtmeke kui muudatuste tegemine presidendi valimise ja rollijaotuse juures.\nPresidendi valimise seadusega tuleb Riigikogul veel palju tööd teha ja rahvaga nõu pidada.\nPole kõige otstarbekam korraldada 2004. aasta juunis korraga nii europarlamendi valimised kui ka põhiseaduse muutmise rahvahääletus presidendi otsevalimise seadustamiseks - need on kaks liiga erinevat teemat, et neid hääletuse-eelses avalikus arutelus korraga käsitleda.\nEnne presidendivalimisi ilmus teie mälestusteraamat "Tuleviku taassünd". Kui palju on nüüd aega jäänud toimunu talletamiseks?\nPraegu ei julge küll lubada, et järgmine raamat lähiajal ilmuks. Kuigi on väga palju, mida distantsilt vaadata ja ka lähiajaloo kohta öelda. Olen väga lähedalt tunnetanud, millise tormilise tempoga on läinud Euroopa Liidu ja NATO laienemine. Kas sellist võimalust enam tulebki?\nUut aastat võtame vastu Tartu kodus. Siis saab pühendada mõned hetked ka tagasivaatele. Olen kindel, et järgmine aasta toob Eestile palju tööd, uusi teadmisi ja kogemusi.\nLoodan, et vähemalt sama palju jagub ka õnne - nii meie riigile ja rahvale tervikuna kui kõigile Eestimaa peredele ja eraldi igaühele meist.


Testijad ja arendajad – või ikkagi meeskond? – Hello World\nMati Parve BDD ja Test Automation: How not to shoot yourself in the foot jätkas vahepeal kogetuga BDD teemat ja meie\nvärske mehena oli väljas Valdo Purde: hands on Selenide töötoaga Automated Testing with Selenide. Viimase tegi ägedaks hetk, et seda oli kuulama tulnud ka Selenide looja, Andrei Solntsev, kes isiklikult üritusele tunnustavat tagasisidet jagas.\nTeema testijatest ja arendajatest kui käsikäes partneritest on vägagi kõnetav. Proeksperdis on küll juba ligi 5 aastat teadlikult Scrumi ja teisi meeskonnapõhiseid tarkvaraarenduse lähenemisviise rakendatud, kuid siiski esineb aeg-ajalt probleeme arendajate ja testijate vahelise koostööga. Seda põnevam on teada, kuidas selles osas ülejäänud maailmal edeneb.\nJärgnev toobki lugejani minu jaoks enim muljet avaldanud ettekanded ja mõtted.\nLõbusa avaettekande pidas Webmedia (Nortal) endise juhina tuntud Taavi Kotka (Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium). Tema kõne üks oluline mõte pärines vestlussaatest, kus Louis C. K rääkis, et elame küll imelises tehniliste mugavustega maailmas, aga pole selle juures ikkagi õnnelikud, sest keskendutakse pisiprobleemidele – ega osata näha suurt pilti, mil moel sellise arenguni jõutud on.\nMis puutus konverentsi üldise teemaga haakumisse, siis tuleb Kotkale ette heita liigset testijate ja arendajate vastandamist. Vihje, et testijad on mõtlevad olendid ja arendajad vaid koodirobotid, oli tore nali sihtgrupi suunas, kuid sisuliselt liiga äärmuslik. Samas oli tore nentida, et kui mõista testija ehk the last man standing viimase sõna olulisust, pole vaja asjatult karta kiirustades reliisitud süsteemi kokkuvarisemist.\nMis saab testimisest tulevikus? Esineja spekulatsioonide põhjal on tulemas väga põnevad, katsutavad ja graafilised ajad (kerge maitseproov).\nMinu enese fookus oli ettekannetel. Esimese päeva üks eredamaid loenguid tuli Lloyd Rodeni poolt – Building successful teams. Lisaks tavapärasemale metoodikale, ehk kuidas viia meeskonnad koostööle ja millised isikuomadused meeskonna koostööd mõjutavad, meeldis mulle tema testija mõtteviisi abil rakendatud analüüsi metoodika.\nÜlal viidatud ettekande sisalduv tester’s style analysis küsimustik annab pildi tugevustest, mida täitja ise endal arvab olevat. Lisaks enese testimisele on küsitlust huvitav läbi viia oma projektimeeskonnas, et teada saada, kas ka teised sind sarnaselt näevad.\nKüsimustiku enese täitmine oli lihtne, sarnane isiksust hindavale DISC küsimustikule – pole õigeid ega valesid vastuseid ja vastata tuleb kärmelt. Siin kerge näide:\nVõrdle kaht iseloomustavat sõna ja otsusta igapäevaseid tööolukordi arvesse võttes, kumb sinu puhul rohkem kehtib. Vastuste järgi jagatakse testijad neljaks tüübiks: Pragmaatik (Pragmatist), Teerajaja (Pioneer), Analüütik (Analyst) ja Korraldaja (Facilitator). Igal tüübil on omad head ja vähem head käitumisomadused.\nSaladuskatte all võin öelda, et näen end pioneerina. Pioneerile ehk teerajajale on omased uued ideed, avatus, muutused ja teiste kaasamine. Samas ei meeldi talle standardid, normid ning paberimajandus. Kui kedagi huvitab see test ise läbi teha, siis minu käest saab soovi korral vormi.\nLisaks veel Friday afternoon bug hunting soovitus testimisele teise nurga alt lähenemiseks ja meeskonnaga ühtsele rajale saamiseks. Proovisin selle enda peal ära ja see töötab – hea nipp, kuidas ühe korraga suur pilt jälle tagasi saada.\nÜks tehniline, ehkki meeldejääv loeng oli Rene Tuinhout Passionate partnering for Testers, milles segati lõbusalt kokku erinevad testimise tehnikad ja argielu.\nKes teab, siis TTÜ õppejõud dr Jaak Tepandi ütleb, et funktsionaalse testimise puhul vaatame programmi kui musta kasti, sest me ei tea tema siseehitust – teame vaid sisendeid ja väljundeid (spetsifikatsiooni). Kui juhtus, et Tepandi loengus jäid mõnel kuulajal testimise tehnikad segaseks, siis too loeng aitas nii mõndagi selgemaks saada.\nNäiteks, inimestel on teiste suhtes eelistused, mille järgi neid gruppidesse saab jagada – neile meeldivad kas mehed või naised või siis näiteks noored naised ehk pigem vanad mehed. Sarnaselt toimivad ekvivalentsiklassid (Equivalence Partitioning), mille kasutamise põhiideeks on eeldus, et sarnaste andmete puhul käitub programm samal viisil.\nTeise toreda näitena on viis erinevat testitüüpe meeldejäävalt kokku võtta ehk PERFUMe meetod: sobitatavus (Portability), tõhusus (Efficiency), töökindlus (Reliability), funktsionaalsus (Functionality), kasutuskõlblikkus (Usability) ja hooldatavus (Maintainability). Vastavad küsimused päris elus on: kas ta on valmis kolima; kas tal on kõrge stressitaluvus; kas ta on usaldusväärne?\nNali naljaks, aga kõiksugu kuivade mõistete seletamine läbi päriselu analoogiate on oluline oskus, mis ei tule mitte ainult kasuks teooria kiirel mõistmisel, vaid ka keerukate süsteemide loomisel ja testimisel.\nEsimeselt päevalt koju tagasi liikudes mõlkusid peas erinevad head mõtted. Tuleb tugineda enda tugevustele ja samas arendada enda nõrkusi, et ka nendest kord tugevused saaks. Pikalt ühe ja sama tarkvara kallal nokitsedes on lihtne juhtuma, et klammerdud kasutusjuhtude happy path’ide külge ja unustad, et kusagil on olemas ka tarkvaras ringi ekslev lõppkasutaja.\nTuleb end jälgida, märgata muutusi ja teha korrektuure. Testimisel mõtle kastist väljas ja soovi alati näha suuremat pilti, sest mida lähemal sa vaadatavale oled, seda vähem sa sellest tegelikult näed.\nTeist päeva alustas karismaatiline Anton Keks (Codeborne’i kaasasutaja) väga inspireeriva ettekandega. Võib-olla aitasid kõigele kaasa tema lahedad joogapüksid, aga see selleks. Antoni jutust jäi kõlama julge mõte: on kahte sorti teste – regressioonitestid ja kõik ülejäänu. Ehk siis, elu on liiga lühike, et teha manuaalseid regressiooniteste.\nTuntud mõistele code smells vastavalt eksisteerivad ka tests smell ehk riknenud testid. Meeskond peab fokusseerima olulistele asjadele, mitte raiskama aega kohmakatele reliisimistele või tuhandete testide haldamisele, mis juba aastaid midagi ei testi. Taaskord, automatiseerimine – mida kusjuures tehakse ühtse tarkvara arendava meeskonnana – mitte ei ühed ei oota, kuni teised selle ette võtavad. Mulle endale meeldib väljend “Kui laevas on auk, lähevad kõik põhja”.\nProÜlikoolil on vend TeX!\nKes ei tea, siis Proeksperdis on ProÜlikool ehk ettevõtte sisemiste teadmiste jagamise keskus, mille elujõud tugineb meie endi inimeste aastakümnete vanusele traditsioonile oma töökogemusi teistega vahetada. Seetõttu oli eriti inspireeriv Magnus Hillermaa – Helping Engineers to grow loeng, milles ta rääkis, kuidas käib kogemuste jagamine Skype’s, kus see on TeXi (Technical Exchange) näol jõuliselt ette võetud. Proekspert on ehk selle koha pealt natuke lapsekingades, kuid oluline on, et meil on mõttekaaslasi ja me liigume õiges suunas. Loodetavasti saame mõnegi idee realiseerida ka Proeksperdis. Nagu meil maal öeldakse: sheering is keering.\nPäeva lõpetas Margus Simson väärt mõttega, et ühe õige tarkvaraprojekti edu indikaator on meeskonna usk. Kui kogu meeskond usub projekti õnnestumisse juba selle alguses, siis väga suure tõenäosusega see ka õnnestub. Kui meeskonnas on kahtlusi, et antud aeg, ressursid või oskused ei kanna projekti välja, siis elu näitab, et see nii ka läheb.\nNende kahe intensiivse ettekannete päeva jooksul sain kinnitust paljudele mõtetele: äärmiselt oluline on, et sinu meeskonnas oleksid õiged inimesed; et meeskond omavahel suhtleks; et kogu meeskond võtaks vastutuse. Ja mis kõige olulisem, tuleb teha olulisi asju ja hoiduda nüridest, korduvatest tegevustest neid automatiseerides.\nMis peamine, lahti tuleb saada MINA ja SINA mõtteviisist. Minu töö ei ole vaid testimine ega sinu töö ainult arendamine. MEIE koos loome tarkvara, mis aitab maailma parandada!\nAuthor Kristi KaljurandPosted on July 3, 2013 July 3, 2013 Categories IT\nOne thought on “Testijad ja arendajad – või ikkagi meeskond?”\nTaavi Jantson says:\nOli tore lugeda!\nTuleksin ketserlikult ühe kunagise AK mõtte juurde, et testimine kui eraldiseisev üksus on arendajad ära rikkunud. Suhtumine, et arendaja purtsutab mingisuguse asja valmis ja testijad lihtsalt leiavad vead ülesse on palju halba teinud. Selline illusioon on väga ohtlik. Arendajal kaob igasugune side ja vastutus lõpptootega. Sellisel juhul ei ole arendaja enam loov ja efektiivne. Tegelikult peaks olema see suures osas arendaja vastutus, et tuleks välja hea asi. Hea asi on see asi mis aitab klienti ja on veavaba. Ilmselt peaks arendajad testima rohkem ja testijad rohkem arendama ja kas siis ongi eraldi inimesi.\nPrevious Previous post: Raspberry Pi ja ETV järelvaatamine – Flashi-vaba tsoon.\nNext Next post: Mida silmas pidada testide automatiseerimisel


südantlõhestav abielunõu bindi irwin sai emalt\nSüdantlõhestav abielunõu Bindi Irwin sai emalt\nBindi Irwin on kogu oma elu pühendanud sellele, et ta on isa, hilineja Steve Irwin , sammud. Loomakaitsja kihlus hiljuti oma kauaaegse poiss-sõbraga, Chandler Powell ja ta ei saaks olla noor Aussie jaoks täiuslikum.\nEttevalmistused nende eelseisvateks pulmadeks, mis peaksid toimuma järgmisel aastal mõnda aega, on täielikult käimas ja nagu õnnelik paar õhinal ütles JA , kavatsevad nad Irwini ikoonilise isa mälestust austada mitmel viisil. Arvestades, et ta on seda päeva väikesest tüdrukust saati ette kujutanud, on Irwinil täiesti mõistlik, et see oleks võimalikult eriline.\nBindi Irwin austab oma pulmas isa pärandit\nEriti on noor looduskaitsja tema suhtes kindel noorem vend, Robert, kõndides teda mööda vahekäiku Steve'i asemele . 'Olen alati nii tänulik, et Robert on seal ja ta on olnud nii suur osa mu elust ning on alati astunud üles ja olnud see, kes mind kallistab, kui seda vaja on, ja julgustab mind elus edasi minema. Nii et ta on kindlasti see, kes mind saabub, kui aeg saabub, ja ma arvan, et see muudab selle tõeliselt eriliseks, 'õhkas naine, märkides, et oleks tahtnud ka nende varalahkunud isa.\nMis puutub klassikalisse issi-tütre tantsu, siis Irwin arvab, et tema ema on suurepärane alternatiiv. 'Mu ema ja mina oleme nii lähedased,' jagas ta. 'Ta on minu elus tugevam sammas ja ma armastan teda kirjeldamatult.' Kurikuulus „Krokodillikütt“ suri 2006. aastal, kui Irwin oli kõigest 8-aastane. Nende pere on sellest ajast alates pühendunud tema pärandi säilitamisele ja loomade kaitsmisel oma jõupingutuste jätkamisele.\nParim abielunõu, mille Bindi Irwin sai, oli tema ema\nAbielunõuannete osas pole Irwin häbelik küsima ka oma ema, paljastades, et nende jaoks: 'See oli selline mugavustunne. Nii et teate, et teie suhe võib olla see imeline ja põnev seiklus, kuid soovite leida kellegi, kellega olete päeva lõpuks tõesti rahul. '\nTema ema võrdles suhet Irwini isaga tõeliselt mugava, tuttava kingapaariga, näiteks: 'Saate neile alati loota, tead, et nad hoiavad alati vastu ja juhatavad teid läbi elu ja nad on usaldusväärsed. Saate nautida kogu seda imelist seiklust, kuid siis jõuate päeva lõpuks koju kellegi juurde, kes on teie jaoks alati olemas ja kes toetab teid ja pakub lihtsalt seda mugavust. '\nBindi ema Terri Irwin paljastas Meie õnnelik paar kohtus tegelikult samamoodi nagu ta oma hilja abikaasaga, töötades samal ajal Austraalia loomaaias. Kuid ta märkis kiiresti, et nad polnud tol ajal veel nii noored.\nPõhjusefännid pole rahul Jana Duggari esimese YouTube'i videoga\nMis juhtus Deonna ja Gregory abielust esimesest silmapilgust?\nKai Greene: Tagumine treening\nTreening, mis ehitas IFBB parima seljaosa. Greene'i tagumine lati laienemine tuleneb kerge kaalu, suure koormuse ja sügava vaimu-lihase ühendusest.\nsee on meie kirjanik\nlana parrilla jennifer morrison ei saa omavahel läbi


Poelettidel uue märgistusega pandipakendid - Äripäev\nPandipakenditele kantakse tagatisraha\nsuurus numbri asemel tähemärkidega A, B, C või D, samas pandimärgi kujutis ei\nmuutu. Uute märgistustega pakendid on juba ilmunud poelettidele tarbijatele\n? plastist ühekorrapakend mahuga 0,5 liitrit või väiksem (tagatisraha väärtus 0,50 EEK) – A\n? plastist ühekorrapakend, mille maht on suurem kui 0,5 liitrit (tagatisraha väärtus 1,00 EEK) – B\n? metallist ühekorrapakend (tagatisraha väärtus 0,50 EEK) – C\n? klaasist ühekorrapakend (tagatisraha väärtus 1,00 EEK) – D\n? klaasist korduskasutuspakend (tagatisraha väärtus 1,00 EEK) – D korduskasutatav


EBRD kaalub suure laenu andmist Tallinna Soojusele\nEBRD nõukogu vaatab Mustamäe piirkonna torustiku uuendamiseks vajamineva laenu projekti läbi 16. novembril, teatas pank.\nTallinna Soojuse juhatuse esimees Leonid Lipavski ütles reedel, et Tallinna Soojus EBRDga laenuläbirääkimisi ei pea, sest nende eeltingimused ei olnud firmale vastuvõetavad.\nEBRD soovis läbirääkimiste ajaks sõlmida mandaadilepingu, nõudes kõneluste katkestamise eest 10 000 euro ehk 156 000 krooni suurust trahvi, selgitas Lipavski.\nTallinna Soojus sellise mandaadiga nõus ei olnud ning lepingule alla ei kirjutanud, lisas ta.\nLipavski avaldas imestust EBRD teate üle, nagu kaaluks pank Tallinna Soojusele siiski laenuandmist.\nTallinna Soojus peab Mustamäe projekti rahastamiseks laenuläbirääkimisi Põhjamaade Investeerimispanga (NIB) ja ühe Saksa pangaga, mis lubavad laenu soodsamatel tingimustel ja erinevalt EBRDst leppetrahvi ei küsi, märkis Lipavski.\nEBRD Tallinna Soojuse laenuprojektiga tegelev ametnik Eric Hermann ütles, et Tallinna Soojuse selline seisukoht tuleb talle üllatusena ning et neil pole mingit informatsiooni, et laenu enam ei soovita.\nTallinna Soojus on suurim soojusenergia tootja Eestis. Firma varustab kütte ja sooja veega 71 protsenti Tallinna linnast.\nTänavu investeerib Tallinna Soojus Maailmapanga laenu raames pealinna soojamajandusse üle 75 miljoni krooni. Tulevaks aastaks kinnitas ettevõtte nõukogu 121,96 miljoni kroonise investeeringute kava.\nTallinna Soojus 2000. aastaks kasumit ei kavanda ning rahastab plaanitud projekte omavahendeist ja olemasolevatest laenudest.


★★★ Vaadake, mida Buzz on Kew Gardensis ★★★\nKunagi ei tea, milline on mesilaste elu? Disainitud Wolfgang Buttress, see inimlik suurusega mesilaste eesmärk on anda teile mesilase silma vaade. Interaktiivne näitus külastab Kew Gardensit 2016. aasta suvel.\nMillel on ligi 56 jalga pikk ja kaaluga üle 40 tonni, see tükk debüteerib 2015. aasta Milan Expo peakokkina Ühendkuningriigi paviljoni keskosas. Üks eesmärk oli harida meemesilaste tähtsust meie igapäevaelus; see on nii kunstinäitus ja aktiivne näitus.\nTuhanded alumiiniumist detailid on keermestatud kokku ja püüda päikest; nad on põimunud sadade valgusdioodidega. Kogu struktuur hums ja buzzes. Mesilas on ühendatud tõelise mesilastega ja kõik sensoorsed tegevused on reaalselt reageerivad mesilaste tegevuse aktiivsusele.\nKülastajaid julgustatakse tõesti sattuda mesilaste mõtteviisist. Vibratsioonipulgad võimaldavad teil tunda eri tüve vibratsiooniväärtusi, imiteerides seda, kuidas mesilased suhtlevad üksteisega.\nSuveperioodil on palju ekskursioone ja tegevusi. Täisgraafikut saab vaadata aadressil Kew Gardensi veebisait.


Kommentaarid: Lugejakiri | Kas politsei valetab? | Õhtuleht\nLugejakiri | Kas politsei valetab?\nVäino Rajangu, ühistu juhatuse esimees, 14. september 2017, 19:17\nhulgus / 06:08, 16. sept 2017\naitavad naelad ratta all , makro sumpsis või võtmetriip küljel\npragma / 19:14, 11. okt 2017\nei soovita riskida sellega, et järgmisel öösel teeb see autoomanik tiiru selle ühistu parklas..\nanonüümne noomitus koos näkkumärkimisega oleks tunduvalt tõhusam,,\nNorman / 18:17, 15. sept 2017\nJa neid ülbikuid, kes eiravad ühistu piiril olevaid liiklusmärke, on kimbuga...\nBensiin / 14:22, 15. sept 2017\nJa tikud aitavad 100 %\nno / 10:54, 15. sept 2017\nma arvan, et kuna seal ju autod on paigal(pargivad), ei ole kasulik neil sinna tulla, sest ei saa põõsas istudes kiirust mõõta...\npolitsei on / 05:40, 15. sept 2017\nriikliku terrori vahend,muu pole oluline.\nTEADAGI / 22:20, 14. sept 2017\nTölpa / 20:15, 14. sept 2017\nParkimis probeeimdega eest politsei ei tegele. Kuigi ka minule jääb arusaamatuks, miks eelistatakse joobes juhtimise keelavat punkti liiklusseaduses parkimist keelavale punktile. Ühesugused seaduse rikkumised mõlemad.\nvanamutt Tölpale / 22:30, 14. sept 2017\nJoobes juht võib tappa inimese ,Loata parkimine tekitab kinnistu omanikule vaid ebamugavust.Muud vahet polegi.Joobes juht on potentsiaalne mõrvar.\npropaganda ohver / 12:09, 15. sept 2017\nIga moslem pole terrorist ja iga roolijoodik pole mõrvar. Miks joobes juhtimine keelatud on?\njah / 12:10, 15. sept 2017\nJoobes juht ei ole potensiaalne mõrvar. Sama hästi võib väita, et iga mees on potensiaalne vägistaja.\nAga / 18:46, 14. sept 2017\nKutsuge siis abipolitsei või mupo või ühisteenused-parkimisvalvurid ja abi tuleb, ainult tuleb öelda, et maksate kõvasti peale ja raha paneb rattad käima, uskuge mind.\nRATAS / 19:54, 14. sept 2017\nTEABtma teeb ära\naga / 17:59, 14. sept 2017\nSee polegi politsei rida. Kinnistuomanik paigaldagu korralik liiklusmärk, parkimine keelatud ntx 5 m raadiuses. Sõiduk teisaldatakse. Tänu sellele märgile, saab kinnistu omanik või ühistu ise tellida puksiiri. Teeb teeb veel mõned pildid ka ja korras. Milleks helistada politseisse ja siis viriseda, kui on ise võimalik kõik teha.\nto aga / 18:49, 14. sept 2017\nÜhistu ei ole kinnistu omanik ja ükski puksiir ühistu udu peale teisaldama ei tule.\nLisaks juhin tähelepanu tõsiasjale, et ka kinnistu sees kehtib Liiklusseadus, selle kohta on isegi Riigikohtu lahendid.\nLoota, et politsei aitab, on juba ammu naiivne tegevus. Isegi kui tullakse kohale siis nn pärispolitsei ei jaga matsu, teine tegelane on tavaliselt vabatahtlik nn abipolitseinik, kes ei tea üldse midagi ja tema jaoks on maa lapik. Ma olen nendele näidanud moblast kehtiva Liiklusseaduse parahrahvi, et lugege ise, ju nad vist ei oska lugeda, sest lahendust pole siiani saanud.\nto to aga / 22:24, 14. sept 2017\nKes siis on kinnistu omanik, kes siis paigaldas parkimist keelavad märgid viitega? Lihtsalt visata õhku "on olemas kohtulahendid" pole väga veenev, lisa viited pigem.\nQwert / 11:36, 15. sept 2017\nÜhistu võib kinnistu omanik olla küll. Keegi ei keela seda. Teine asi on aga antud jutus oleva ühistuga. Probleemi lahendus on kinnistu omaniku tegevus antud asjas.\nnali / 21:57, 14. sept 2017\nneid pilte on tehtud küll-aga keegi neist ei taha neid isegi näha\nSoovitus / 20:42, 16. sept 2017\nHelistage MUPO valvetelefonil telefonil ja poole tunni pärast ilutseb trahv valesti parkiva auto esiaknal!\nMõrva sooritanud mees räägib ülekuulamisel uurijale: "Mängin, tähendab, kadunukesega brid˛i. Pakun ristist, tema ajab asja ärtu peale. Vastan talle ärtust, tema läheb üle poti peale. Vastan talle potist, aga tema hakkab trumbita pakkuma. Ja pakub, ja pakub, ja pakub..."\n"Aga sellise sigaduse eest on ju vaja maha lüüa!" hüüatab uurija.\n"Aga mida mina siis tegin?"


Piip ja Tuut Teater pühendab hooaja uuslavastuse eesti rahvajutu ja digikultuuri aastale - Uudised - www.kinkekaart.ee\nPiip ja Tuut Teater avab 11. hooaja sel laupäeval, 12. septembril kl 12 Ilmar Tomuski põnevuslooga „Mauno saladuslik kadumine“, mille dramatiseeris Liis Sein ja lavastas Marek Demjanov.\nMis juhtub siis, kui inimesed hakkavad saladuslikult kaduma ja raamatukogud tühjenevad raamatutest, õigupoolest - kõik muutuvad digitaalseks?\nKolm hakkajat koolijütsi, kooliarst, koolidirektor ja kohaliku, Luutsniku küla konstaabel asuvad seda keerulist juhtumit lahendama.\nLavastus räägib päris sõprusest, raamatute lugemisest ja ette lugemisest, koos mängimisest ning digimaailma lõpmatutest ahvatlustest.\nLavastus on loodud lastele ja sobib vaatamiseks alates viiendast eluaastast, kuid kõnetab ka kogu pere ning on pühendatud eesti rahvajutu ja digikultuuri aastale (2020).\nPõnevuslugu jutustavad Grete Konksi, Kristjan Poom ja Stefan Hein.\nMauno rollis on virtuaalsena Sepo Seeman. Kunstnikuks on Jaanus Laagriküll. Muusika ja laulutekstide autoriks on Katri Rebane.\nLiikumisjuhiks on Marge Ehrenbush. Video, visuaalsed efektid ja valguse loob Rene Topolev.\n19.novembril täitub 10 aastat, mil Piip ja Tuut Teater avas oma teatrimaja Toompeal.\nDetsembris jõuavad lavale veel kaks uuslavastust peredele: Piip ja Tuut loovad tsirkuseartistidega muinasjutulise “Talvetsirkuse” ning noorte teatritegijate poolt valmib Leelo Tungla ja Mari Amori muusikaline lavastus “Siil Felix teeb bändi”.\nPiipu ja Tuutu näeb uuel hooajal ka ekraanil kevadel valminud uute täheaabitsa lugudega piipjatuut.tv


Arutelu:Kloor – Vikipeedia\nArtiklist Harilik sibul. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 22:36 (EEST)\nKloori ja selle looduslike ühendite (tuvastatud üle 130) ülesanded taime normaalses arengus ja elutsüklis pole selged ja nende kohta teatakse vähe.\nKloori võivad sisaldada polyacetylenes, thiophenes, iridoids, sesquiterpene, lactones, pterosinoids, diterpenoids, steroidid, giberelliinid, maytanginoids, chlorinated klorofüll, phenolics, amino- ja rasvhapped.\nKlooriühendid liiguvad taimes veega ja neid seotakse orgaaniliste molekulidega ainult nõrgalt, kuid nende sisaldus vakuoolides on märkimisväärne.\nTaimedel esineb klooripuudust, mille vastu kasutatakse spetsiifilisi kunstväetisi, nagu kaalium- (KCl), naatrium- (NaCl), ammoonium- (NH4Cl), klatsium- (CaCl2) ja magneesiumkloriid (MgCl2).\nKloori sisaldavaid väetisi ei seostata mitte ainult oluliste toitefunktsioonidega, vaid need evivad taimehaigusi supresseerivaid toimeid. Kloori lisamisega arvatakse ära hoitavat 15 erinevat lehe või juurehaigust 11 erineval kasvukultuuril.\nTaimedel esineb ka kloorimürgistust.\nSiin ei ole juttu kasutusest veepuhastuses, lisandina vees või ujulates. --Pelmeen10 20. detsember 2017, kell 19:07 (EET)\n↑ Allen V. Barker, David J. Pilbeam, "Handbook of Plant Nutrition", Eesti 2006, CRC Press, ISBN 9780824759049\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Kloor&oldid=4857453"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:07, 20. detsember 2017.


Tartuffi populaarseimat filmi vaatas korraga 2600 inimest - Film - Kultuur\n«Astrid Lindgreni rääkimata loo» linastust Tartuffil reede õhtul.\nPÖFFi armastusfilmide festivali Tartuff populaarseim film «Astrid Lindgreni rääkimata lugu» tõi Tartu Raekoja platsile korraga 2600 vaatajat.\nTaani režissööri Pernille Fischer Christenseni linateose, mis räägib noore Astridi kirjanikuks kujunemisest, nimetas publik ühtlasi oma lemmikuks. Tänutäheks saab filmi autor Mati Karmini skulptuuri «Suudlevad tudengid».\nPopulaarsuselt järgnesid Lindgreni-filmile festivali avanud filmikontsert «Põhjavaim. Eesti filmi maastikud» 2400 vaataja ja Oscar Wilde´i eluloofilm «Õnnelik prints» 2300 vaatajaga. Pikima aplausi teenis kesköine Soome film «Hevireis».\nAthena keskuses näidatud linateostest osutus menukaimaks «Ära puutu mind», mis tõi saali puupüsti täis ehk 305 vaatajat. Kõige populaarsem üritus oli Comedy Estonia ülesastumine, mis meelitas raeplatsile veidi üle 2500 inimese.\nÖöl vastu pühapäeva lõppenud festival kogus koos üritustega 19 400 külastust, mida on 2000 võrra rohkem kui eelmisel aastal. Üle nelja aasta istus publik taas näoga raekoja poole ja vaatas filme 200 ruutmeetri suuruselt ekraanilt. Ka toole oli eelmise aastaga võrreldes rohkem ehk ligemale 1500.\n«Suurema ekraani ja rohkemate toolidega õnnestus tänavune kinosaal teha suuremaks kui kunagi varem ning pea esimest korda oli tunne, et kogu raeplats on filmivaatamise lummusesse haaratud,» ütles festivali juht Agnes Nurme.


Jora » 2015 » märts » 8\nNädala (ja teema) kokkuvõtteks\nVeel üks arvanus tolle viimase nädala meediatsirkuse kohta. Sellega loen enda jaoks teema ammendatuks.\nOtse öeldes – edaspidi üritan (vähemalt mõnda aega) eesti meediainimestega kokkupuuteid võimalikult vältida. See, mis viimase nädala jooksul toimunud on, ei viita mitte ainult käputäiele piiratud ajumahuga libedikele suuremas seltskonnas, vaid süsteemsetele probleemidele kogu selle professiooni esindajate mõttemallis – ning kutse-eetika sisulisele puudumisele.\nMida me näinud oleme:\n* poliitilise neutraalsuse täielikku puudumist – seda oli muidugi ammuilma näha. Kesikud on oma Ühtse Venemaa koostööleppe ja muude sarnaste asjadega üsna põlastusväärne seltskond, ent nende kriitikavaba kottimine lihtsalt kottimise enda pärast ületas juba ammu mõistlikkuse piiri. Peaasi aga, et keegi taeva pärast mõnda oravat tõsimeeli ei kotiks…\n* kuritegelikkuseni ulatuvat hoolimatust riikliku julgeoleku suhtes – seda, et natsiteema on Euroopas siiani suurimaid tabusid, peaks mainitud seltskond juba ülikooliajast teadma. Seda, et meie idanaaber hakkab kinni pisimastki võimalusest Eestile halba varju heita, ilmselt ka. Ja nüüd tehti kiiret kasumit silmas pidades (ju tellijad maksid korralikult) nädala jooksul selline spurt, et Eesti ainus reaalne sõjaline kaitsevari kutsus ühe inimese kohvile ja uuris, et mis toimub (ning kaudselt ka seda, kas ikka on mõtet siin enda vägesid hoida) ning piiritagused tegid ühe jabura saate teise järel. Mängime tulega?\n* hämmastavat silmakirjalikkust – viimasel nädalal veeklaasitormi tekitanud Jaak Madisoni noorepõlvepostitusega samaväärseid asju leiab netimaastikust hunnikute viisi. Nagu juba mitmed on maininud, võib kõiksugu põnevaid (ja oskuslikult kontekstist välja rebides palju tuleohtlikumaid) detaile leida nii praeguste kui endiste ministrite minevikust (mitu endist komnoort on viimastes valitsustes olnud? Kuidas selle parteile antud tõotusega lood olid…?), ämma postkastidest ja autorollodest rääkimata. Kuid ilmselt kõige hämmastavam silmakirjatsemise näide on Ajakirjanike Liidu valjuhäälne protest Vene meedia poole tolle Tujurikkuja sketši serveerimisest tõe pähe. Üks vana ja kuulus raamat räägib midagi pinnust ja palgist…\n* täielikku põlgust rahva kui terviku vastu – ja just see võibki lõpuks neile saatuslikuks saada (sarnaselt Ansipi suhtumisega ACTA vastastesse, mis üsna valusalt tagasi lõi). Internetiajastul on õnneks võimalik kaevata välja väga suur osa varasemalt ilmutatud materjalist ning võttes üksteise järel ette eesti meedias ilmunud kolme erineva nädala materjalid (ESM heakskiidu, kooseluseaduse vastuvõtu ja nüüdse valimisjärgse nädala) saame tõenäoliselt väga huvitava ning samas üsna kokkulangevate tunnusjoontega materjalikogumiku.\nMiski on mäda Tartu ülikoolis. Rahvusülikoolist ei tohiks sedasorti “spetsialiste” välja tulla.\nAPDEIT 09.03 – päris mitmed siintoodud mõtted esinevad ka [L] Kristopher Rikkeni arvamusloos ERR ingliskeelses portaalis. Võib-olla kaugemalt näebki paremini, või ei ole hr Rikken lihtsalt Tartus õppinud.


Koroonaviirus võib tugevalt mõjutada Euroopa puidutööstust - Tööstusuudised\nAutor: Tööstusuudised.ee • 17. veebruar 2020\nHiinast alguse saanud koroonaviiruse jõuline levik võib juba lähiajal mõju avaldada Euroopa ja ka Eesti puidutööstusele, põhjustades globaalses tarneahelas seisakuid.\nKaamos Timber juht Tõnu Bergmann\nRahvusvahelised liikumispiirangud mõjutavad sadamate läbilaskevõimet ja seega ka puidu eksporti, mis omakorda hakkab mõjutama ka puidu hinnataset, selgitab Kaamos Timber pressiteates.\nKaamos Timberi tegevjuht Tõnu Bergmann märkis, et kui seni on Hiina olnud n-ö lõputult näljane Euroopa ja Venemaa puidutööstuse toodangu vastu ning saematerjali ja hööveldatud puidu mahud kasvasid möödunud aastal võrreldes 2018. aastaga kordades, siis koroonaviiruse epideemia jõuline laienemine võib juba lähiajal mõju avaldada nii puidu eksportmahtudele kui ka hinnatasemele, mis niigi on eelmistel aastatel olnud languses.\nBergmann nentis, et kui rahvusvaheliselt hakkas nõudlus näitama mõningaid kasvutrende eriti Aasia eksport-piirkondade suunas näiteks Austraalia metsapõlengute järel, siis nüüd avaldab vastupidist mõju Hiina koroonaviiruse levik ning selle mõju on kindlasti mõne aja pärast ka Euroopas tunda. „Kuna viiruse mõju avaldub ennekõike Aasia riikide sadamalinnade läbilaskevõimes, siis mõjutab rahvusvahelist nõudlust ja see omakorda pakkumust ning puidu hinnataset turul,“ rõhutas Bergmann.\nSamas nentis Kaamos Timberi tegevjuht, et ka Euroopas on sel aastal puidutööstusel uued väljakutsed: üle aastate väga pehme ja soe talv on muutnud metsa-alad pehmeks ning metsavarumisfirmad ei saa ei materjali metsast kätte, ümarpuidu laovaru on väike ja see sunnib saetööstusi tootmist piirama. „Ühe puidutööstussektori varustuskindluse vähenemine avaldab laiemat mõju kogu piirkonna tööstusele,“ selgitas Bergmann.\n„Puiduturul oli juba möödunud aastal kogu lõigatava puidu-sortimendi hind tugevas langustrendis, seda nii Eestis kui Euroopas, kus pakkumine ületas nõudlust,“ rõhutas Bergmann, kelle sõnul oli oma mõju nii Kesk- ja Ida-Euroopas kahjustunud metsa suurenenud osakaalul, mis suurendas puidutööstuse toormaterjali mahtusid ja kuna kahjustunud metsamaterjali tuli müüa väljaspool tavalisi tarneprofiile, siis mõjutas see negatiivset ka toormaterjali üldist hinnataset.\nOmetigi on Kaamos Timber positiivselt meelestatud: kui hinnata juba praegu potentsiaalseid rahvusvahelisi ohte ja keskenduda rohkem lähipiirkonna puidutööstuse arendamisele ning nõudlusele, siis on võimalik ka sektorikeskselt jätkata kasvu.\n„Puidutööstusettevõtted peavad sel aastal suurendama võimekust täita sektoris erinevat sortimenti kõrge kvaliteediga, et vastata muutuvale turunõudlusele,“ selgitas Bergmann.


Kohalolu - Amy Cuddy. Äripäeva E-pood\nAutor: Amy Cuddy Lehekülgi: 384 Ilmumiskuupäev: 2017 Kirjastus: Äripäev Raamatuklubi: Äripäeva raamatuklubi\nKohalolu leiab aset siis, kui tunneme sisemist jõudu, mis laseb meil saavutada täpse kooskõla oma kõige siirama minaga.\nMis on kohalolu? 23\nOmaenda loo uskumine ja selle omaksvõtmine 55\nLõpetage jutlustamine, hakake kuulama. Kuidas kohalolu sünnitab kohalolu 81\nMa ei ole siin olemist ära teeninud 105\nKuidas jõuetus meid aheldab (ja kuidas jõud meid vabastab) 131\nKössitamine, sõrmeotste kokkusurumine ja kehakeel 169\nLainelauaga sõitmine, naeratamine ja enda õnnelikuks laulmine 199\nKeha vormib vaimu (kutsuge meritäht appi!) 225\nMilline poos aitab kohal olla? 277\nEnda müksamine. Kuidas väiksed sammud viivad suurte muutusteni 285\nTeeselge, kuni see saab tõeks 311\nEBS-i juhtimise õppejõud, MBA õppekava direktor\nMõtlemine mõjutab kehakeelt – või hoopis vastupidi?\nRaamat toob lugejani näiteid ja nõuandeid käitumise ja kehakeele omavahelisest mõjust. Üldine printsiip on lihtne: kui kasutad avatud ja kontaktile suunatud kehakeelt, siis muutud ise enesekindlamaks. Amu Cuddy raamat toob lugejani edulood ja nõuanded, kuidas seda põhimõtet praktikas kasutada.\nkirgliku elu coach ja mentor\nAmy Cuddy raamat räägib sellest, kuidas olla kohal iseenda elus, elada oma sügavaimate väärtuste järgi, veenda eelkõige iseennast oma ehtsuses, sest see veenab automaatselt teisi, kergelt ja vaevata.\nOma töös aitan inimestel leida eneseusku ja enesekindlust, et hakata elama oma südame sügavaimate unistuste ja soovide järgi. Ma nimetan seda elukireks: sa oled kohal ja järgid oma kirge, julgelt ja kartmatult, andes endast samal ajal parima. See on puhas, siiras ja aus olemine – kohalolemine. Tihti ei tunneta me, et oleme väärtuslikud ja et meie olemasolu, mõtted, teod või saavutused on kellelegi vajalikud või olulised. Me näeme mõjukaid inimesi ning arvame, et oleme loodud teistsuguseks – vaikseks, tagasihoidlikuks, ebakindlaks, ärevaks. Arvame, et meil pole võimet midagi muuta. Muuta seda, kellena me ise ennast tajume ja kuidas teised meid tajuvad. Tegelikult võtame aga ise endilt jõu.\nAmy Cuddy annab oma raamatus lihtsate lugude, kergesti mõistetavate selgituste ning teaduslike uuringute kirjelduste kaudu meile tööriistu, kuidas see jõud uuesti enda kätte võtta. Ta annab selge signaali: meie mõjujõud on alati ja igal hetkel meie endi sees olemas.\nPetturisündroom, mida autor raamatus kirjeldab – kui tunneme, et oleme justkui vales kohas ega ole oma edu ära teeninud –, on miski, mis minu meelest röövib lugematutelt inimestelt nende elu ja seda tegelikult nende endi kaasabil ja loal, mis on selle juures kõige kurvem. Kui mõistame, et me kõik puutume selle tundega ühel või teisel hetkel kokku, ei pea me loobuma oma elukirest või teisisõnu oma elus kohal olemisest.\nTeeskle, kuni see saab tõeks\nJuba siis, kui kuulasin Amy Cuddy TED-i ettekannet, mis sai hiljem aluseks käesolevale raamatule, meeldis mulle väga tema lause „Teeskle, kuni see saab tõeks!”. See on minu jaoks ehk raamatu kõige olulisem sõnum. Me võime teeselda ja panna oma keha jõupooside kaudu uskuma, et oleme suuremad, tugevamad ja jõulisemad, kui arvame end olevat. Kehahoiak saadab sõnumi meie ajju ning me tunnemegi end sellisena, nagu meie keha väljendab, kuni see saab ühel hetkel meie loomulikuks osaks. Me kõik oleme kuulnud ja näinud, kuidas mõtted mõjutavad kehakeelt. Amy Cuddy viib selle arusaama aga uuele tasemele, õpetades meid, et ka vastupidine on tõsi, et kehakeel mõjutab mõtlemist. See kõik kokku mõjutab meie tulemusi ja minapilti. Raamatus õpetab autor imelihtsa nipi, kuidas kõigest kahe minutiga leida endas enesekindlust ja sisemist jõudu. Seda peab aga igaüks ise lugema, ma ei taha põnevat üllatust rikkuda!\nTänapäeval räägitakse positiivsest mõtlemisest palju, kuid see raamat, erinevalt paljudest teistest, põhineb teadusel ja teaduslikel uuringutel. Samas oskab autor teaduse tavainimesele lähemale tuua, kõike lihtsalt ja arusaadavalt selgitades. Raamatu tegi mõnusalt loetavaks ka asjaolu, et teaduslikud faktid olid põimitud kümnete ja kümnete inspireerivate lugudega. Nende lugude abil oli kerge mõista, kuidas üht või teist ideed ka oma elus kasutada.\nMinu enda suur kirg on mitte lasta inimestel hirmu tõttu loobuda iseendist, oma elukirest ja oma olemuse sügavaimast tuumast. Tänu Amy Cuddy raamatule ja teedrajavale teadustööle on mul nüüd hulgaliselt uusi lähenemisviise ja meetodeid, mida kasutada ise või millega aidata oma lähedasi ja kliente, et leida oma elus isiklikku mõjujõudu, mille abil kohal olla ning elada õnnelikumat ja täisväärtuslikumat elu!\nSuurepärane lugemine! Soovitan kõigile olenemata soost, vanusest, nahavärvist, ametist. Me kõik võime neid tarkuseid ellu rakendades oma elu paremaks ja õnnelikumaks muuta.


Vaja läheb uut ananass + sojapiim kreem Kosmeetika ananass soja piim kreem ー The best place to buy Japanese quality products, Samurai Mall\nUue liikme registreerimine\nET | USD\nVaadake kaupluse teavet\nHOME > Tüüpide loend > Kosmeetika > Kehahooldus > Juuste eemaldamine, värvuse eemaldamine, karvade eemaldamine > Üksuse üksikasjad\nVaja läheb uut ananass + sojapiim kreem Kosmeetika ananass soja piim kreem\nUSD 36.43(Koos maksuga)\n39 punkti vähendamine\n"Needs New Pineapple + Soy Milk Lotion" on ananassi sojapiim, mis viib sileda nahani ja sisaldab ananassiekstrakti, naatriumhüaluronaati, platsentaekstrakti ja sojaoaekstrakti. Lisaks näole saab seda kasutada kogu kehal, näiteks jalgadel, kätel, kaenlaalustel, bikiiniliinidel, käte seljal, kuklal. Ideaalne naha puhastamiseks pärast soovimatute juuste töötlemist. Kasutage seda igapäevase nahahooldusvahendina. Lõhnatu ja värvimata.\nTüüp: Arso kronograaf\nMaterjal ・ Punkt\nAnanassi sojapiima kreem\nLäbimõõt 47 * Kõrgus 157 (mm)\nVõtke sobiv kogus peopesale ja kandke nahale nagu massaaž.\n● Ärge kasutage, kui teil on nahaärritusi, näiteks haav või ekseem, mis ei vasta teie nahale.\n● Kui see ei sobi teie nahaga, lõpetage selle kasutamine kohe ja pöörduge dermatoloogi poole.\n● Hoolitse selle eest, et see sulle silma ei läheks. Kui see satub silma, ärge hõõruge silma ja loputage kohe.\n● Hoidke lastele kättesaamatus kohas.\n● Hoidke otsese päikesevalguse eest kaitstult ja kuumas.\n● See toode ei ole jook. Ärge kunagi pange seda suhu.\nVesi, glütseriin, BG, sojaoaekstrakt, küpressiekstrakt, bromelaiin, platsentaekstrakt, karbomeer, ksülitool, naatriumhüaluroonhape, metüülparabeen, nööbiekstrakt, dokudami ekstrakt, kummeliekstrakt, salamandri ekstrakt, takjasiekstrakt, salvei ekstrakt, sidrun Ekstrakt, Kizuta ekstrakt, Savonso ekstrakt, papaiin, glütsürritsiinhape 2K, allantoiin, dekstriin, etanool, pentüleenglükool, fenoksüetanool, hüdroksüülitud K\nUus artikkel　N Kohtumisest\nTagasi üksikasjad | Punkti üksikasjad\nSamurai Mole, erinevaid makseviise!\nToetab ülemere kohaletoimetamist!\nPalun saatke selle toote kohta tagasisidet.\nKirjutage uus kommentaar\nSoovitatavad tooted teile\nUSD 30.97\t(Koos maksuga)\nKiire toote vaataja\nUSD 44.93\t(Koos maksuga)\nUSD 32.32\t(Koos maksuga)\nUSD 31.07\t(Koos maksuga)\nBosch Lom Jaapan\nUSD 32.08\t(Koos maksuga)\nUSD 31.67\t(Koos maksuga)\nUSD 32.72\t(Koos maksuga)\nUSD 33.28\t(Koos maksuga)\nUSD 38.70\t(Koos maksuga)\nUSD 33.79\t(Koos maksuga)\nNipponi raamat Cresia\nUSD 30.82\t(Koos maksuga)\nUSD 52.74\t(Koos maksuga)\nUSD 30.63\t(Koos maksuga)\nUSD 31.46\t(Koos maksuga)\nUSD 32.11\t(Koos maksuga)\nUSD 35.68\t(Koos maksuga)\nMääratud äritehingute seaduse kohta\nTeave tarnimise kohta\nTagastamine / tühistamine\nToode ・ Muu\nTeenuse e-posti aadress\nPalun tasuge 7 päeva jooksul pärast tellimist.\nVajalikud tasud peale toote hinna\nKauba kohaletoimetamise aeg\nPärast makse kinnitamist saadame 5 tööpäeva jooksul.\nVahetust ei aktsepteerita.\nTellimusest kuni tarneni\nMäärake kohaletoimetamise kuupäev\n5 kuni 11 päeva jooksul alates tellimuse esitamise kuupäevast\nTagastatud kaupade kohta\nPalun võtke minuga ühendust 3 päeva jooksul pärast kauba saabumist.\n* Me ei saa 3 päeva pärast tagasipöördumist vastu võtta, kasutatud märke või kliendi mugavust. Vabandame ebamugavuste pärast.\nTeave vahetuse kohta\nMa ei saa pärast saatmist tühistada.\nMe kohandame inventuuri igal ajal, kuid mõningaid vigu võib peegeldamise ajaks tekkida, kuid kui see on välja müüdud, vabandame me ebamugavuste pärast, täname teid mõistmise eest.\nMe hoiame ja hoiame vastutustundlikult klientidelt saadud isikuandmeid turvaliselt ja ei avalda seda kolmandatele isikutele ilma eelneva nõusolekuta, välja arvatud järgmistel juhtudel.\nHiljuti kontrollitud üksused\nInformatsioon poe avamiseks


“Vallavolikogu liige Ardi Selge: „See ei ole sinu asi kuidas ma oma koera pean!“ - Eestimaa Loomakaitse Liit\n“Vallavolikogu liige Ardi Selge: „See ei ole sinu asi kuidas ma oma koera pean!“\nKarinu küla elanik rääkis veel, et umbes paari aastane ülisõbralik Sammi on nüüd pidevalt maja lähedal ketis ning varjuda saab ta vaid mingisse hurtsikusse. Vahel viiakse talle ka süüa, kuid kaugeltki mitte iga päev. Koera toidetavat aga saia, vee- või mingi piimaplögaga. Tõsi, üleeile oli näha ka koerakrõbuskeid, aga vett ees ei olnud. Õhutemepratuur oli mäletatavasti siis +25 kraadi ja päike kõrvetas küllaltki karmilt. Nii see hää inime siis toobki ise talle lisasööki ja viib ka jalutama. Mõistagi saab kurb koer alati korralikult üle paitatud ja kallistatud, aga ega väga tihti koerakese juures ju käia saa…


Avanev elektriturg toob erinevaid hindu - Järva Teataja\nAvaldatud 22.08.2012 kell 08:11 Avanev elektriturg toob erinevaid hindu\n: Järgmise aasta alguses avanev Eesti elektriturg tähendab võimalust valida, kellelt millise hinna ja tingimustega elektrit osta. Valiku tegematajätmine ei tähenda vooluta jäämist.\nPaidelane Lucia Ašmarina on kursis, et 1. jaanuarist saab ta valida, kellelt elektrit osta. Ette karta ja paanitseda ta ei oska ega tahagi. «Elektrita ju elu ette ei kujuta ja alternatiive ka pole,» sõnas ta.\nMobiilioperaatorit on Ašmarina mitu korda vahetanud, nii lubas ka elektri puhul ära oodata valikud, et siis otsustada, kuidas jätkata.\nSelleks et oskaksime langetada otsuseid, keda elektrimüüja valikul eelistada, keda välistada, korraldab majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) koos konkurentsiametiga maakonnakeskustes teabepäevi.\nNeist esimene oli eelmisel kolmapäeval Järva maavalitsuses, kohal oli nii talumajapidamiste, korteriühistute, kohaliku omavalitsuse esindajaid kui ka väikeettevõtjaid.\nMKM energeetikaosakonna juhataja Timo Tatar selgitas, et peamine ja kõige suurem muudatus, mida elektrituru avanemine kaasa toob, on vabadus valida endale sobivaim elektrimüüja ja temaga hinna suhtes läbirääkimisi pidada. «Iga elektritarbija on vaba otsustama, millise ettevõtte käest elektrit osta ning millal elektrimüüjat vahetada, nii nagu teeme seda mobiilisideoperaatorite puhul,» lausus ta.\nEt muudatused tekitavad pingeid, nii kostis ka teabepäevale tulnute seast küsimus, milleks seda elektrituru vabanemist ikka tarvis on.


Bose uued kõrvaklapid QuietComfort 45 said veel parema ja kestvama müravaheseina - Digigeenius\nBose QuietComfort kõrvaklapid on, nagu nimigi ütleb, olnud alati mugavusele ja vaikusele suunatud. Põhikasutajateks on need, kes palju liiguvad ja satuvad kohtadesse, kus tuleks end taustahelidest eraldada, kui tahad keskenduda ja segamatult muusikat kuulata. Gurmaanidele diivanil rahus ja vaikuses muusika kuulamiseks mõeldud klapid on teistsugused. Uued QuietComfort 45 juhtmevabad kõrvaklapid said ka kauem kestva aku.\nVäliselt pole uus mudel vanemast põlvkonnast eristatav – kõik on enam-vähem sama. Lähemal vaatlusel siiski selgub, et üht-teist on täiendatud detailides. Vanamoodne micro-USB on näiteks asendunud kaasaegse USB Type-C laadimispesaga. Seega ei pea enam oma muude seadmetega kasutatava kaabli kõrval klappidele eraldi juhet kaasas kandma. Muud olulisemad muudatused aga on pigem sisemised.\nUue Bluetooth 5.1 kasutamine tähendab, et sama klapipaari saab korraga paaritada kahe seadmega, Nii võid näiteks arvutist muusikat kuulata ja kui mobiilile tuleb kõne, siis vaid mõne vajutusega saab selle samade klappidega muusika vahele vastu võtta. Mürasummutus toimib ka kõnede puhul – siis võetakse selgelt üles rääkija hääl ning summutatakse taustalt kostvaid helisid.\nMürasummutuse osas on Bose teinud peale 2019. aastal välja tulnud eelmist põlvkonda kõvasti arendustööd ning mitmed testijad tuntud audioportaalidest märkasid, et QuietComfort 45 summutab pea täielikult tänavalt kostvaid autohääli. Samas pole mürasummutuse taseme ja helitämbri juhtimiseks Bose Music äpis kuigi palju võimalusi. Klappidest aga saab näiteks juhtida normaalse, mürasummutava ja läbipaistva helirežiimi vahel. Viimase puhul kuuled hästi ümbritsevaid helisid, kuid samal ajal kostab ka muusika. Tänaval liikudes või kontoris, kui keegi sind kõnetab, on see turvaline ja mugav, sest ei pea klappe peast ära võtma.\nUute klappide aku kestab nüüd rohkem, kui eelmise põlvkonna mudelitel – kuni 24 tundi ning 15 minuti kiirlaadimisega saab juurde kolm tundi kasutusaega.\nKuna tegemist on siiski reisiklappidega, mida tihti kaasas kantakse, on ka uus mudel kokkuklapitava konstruktsiooniga, et mahuks ära lapikusse vutlarisse. See võtab vähem ruumi ja on kerge nii reisile kui igapäevaseks liikumiseks kaasa võtta.\nBose uued mürasummutusega kõrvaklapid QuietComfort 45 on müügil Miterassa poodides ja e-poes. Saadaval on nii musta kui valge korpusega mudelid.\nMärksõnad: Bluetooth kõrvaklapid, bose, juhtmevabad kõrvaklapid, kõrvaklapid, mürasummutavad kõrvaklapid, muusika


Kalev tahab jätkata treener Kairysega ja Ühisliigas mängimist - Sport\nSuure tõenäosusega jätkab Donaldas Kairys Kalev/Cramo peatreenerina ka tuleval hooajal.Foto: Andres Putting\nNovembri lõpus asus toona veel 40-aastane Donaldas Kairys Alar Varraku asemel Kalev/Cramo korvpallimeeskonna peatreeneriks. See tähendas koduse korvpallivalitseja jaoks korraliku raputust. Kairys karmistas reegleid, suurendas treeningute mahtu ja muutis mängujoonist.\nUue peatreeneri juhendamisel pakkus Kalev kohati väga head korvpalli, kuid eesmärk pääseda Ühisliiga play-off’i, jääb täitmata. Klubi presidendi Ivar Valdmaa hinnangul kogunes liiga palju n-ö ilusaid kaotusi, kuid nägi CSKA-le ja Peterburi Zenidile allajäämisel ka objektiivseid põhjusi.\n„Kes oleks osanud arvata, et mitu mängijat korraga välja langevad,” viitas ta meeskonda tabanud vigastuste lainele. „Tänavune hooaeg näitas, et me pole tegelikult tipust kaugel. Valitud suund oli õige.”\nFOTOD JA TIPPHETKED | Pärnu sai poolfinaali avamängus Kalev/Cramolt kohutava koslepi


Première Classe Deauville - Touques, Touques, BA, Prantsusmaa – võrdle pakkumisi\nChemin du Roy, Touques, Normandia, Prantsusmaa\nHea2 013 arvustuse põhjal\nParimad pakkumised: Première Classe Deauville - Touques\nPremière Classe Deauville - Touques: arvustused\nHotelli Première Classe Deauville - Touques kohta\nPremière Classe Deauville - Touques: mugavused\nPremière Classe Deauville - Touques fotodel\nKus Première Classe Deauville - Touques asub\nCabourg Pasteur Avenue15,8 km\nPremière Classe Deauville - Touques – broneerimise KKK\nKui kaugel on Première Classe Deauville - Touques lähimast lennujaamast (Deauville St Gatien)?\nKuna hotelli Première Classe Deauville - Touques ja lennujaama Deauville St Gatien vaheline kaugus on vaid 4,9 km, kulub sõiduks olenevalt liiklusest enamasti umbes 6min. Kontrolli kindlasti liiklustrende hotelli ja lennujaama ümbruses, kuna mõnedes piirkondades võib liiklus tihedam olla ning see võib su eeldatavat reisiaega pikendada.\nMis on külastajate jaoks parim viis lennujaamast Deauville St Gatien hotelli Première Classe Deauville - Touques minemiseks?\nTänapäeval on üks populaarsemaid valikuid kasutada sõidujagamisteenust, et lennujaamast Deauville St Gatien otse hotelli minna. See valik on tihti soodne, kuid külastajad peaksid tipptunni hindade osas tähelepanelikud olema.\nKas Première Classe Deauville - Touques on lemmikloomasõbralik?\nPremière Classe Deauville - Touques võtab meeleldi vastu enamikku oma külastajate lemmikloomadest nagu kassid ja koerad. Kui sul on mõni muu lemmikloom, siis on soovitatav vastuvõtulaua poole pöörduda.\nMis on hotelli Première Classe Deauville - Touques telefoninumber?\nKui vajad abi seoses oma broneeringuga hotellis Première Classe Deauville - Touques, helista palun numbril +33 2 31 88 65 01.\nKas hotellis Première Classe Deauville - Touques on WiFi?\nJah, Première Classe Deauville - Touques pakub oma külastajatele WiFit.\nMis ajal tuleb hotellist Première Classe Deauville - Touques lahkuda?\nLahkumine peaks toimuma enne kella 11:00. Hotelli Première Classe Deauville - Touques saabumisel peaksid külastajad valima oma saabumispäeval kellaaja pärast 17:00.


Milline Puidust Trepi Maalimine » Guide - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardJuhend, mis sobib puidust treppidele\nLooduslik puit või värvikate\nKlaasimine või õlitamine\nVärvimine ja tihendamine\nMilline maal on puidust trepikoda jagatud kahte tüüpi. Tõstukite, külgpaneelide ja põhjakettide puhul on sobiva värvi valik suurem kui turvise puhul. Kõige kallimaid kulumiskindlaid värve võib täiendada sobivate "tavaliste värvidega", kuid sama värvi pere on kasulik.\nPuidust trepi puhul on ülesanne kustutada nii tugevalt kasutatud pinnad kui ka puhtad dekoratiivsed pinnad. Muidugi, kui kogu trepikonstruktsioonil on aja jooksul ühtlane värvus, võib loomulikult kasutada sama värvi kihti. Kuna eriti kulumiskindel värv on kallis ja seda ei ole vaja dekoratiivsetel pindadel ja alumisel küljel, soovitatakse tavaliselt erinevaid värve.\nAlternatiiviks on puidust trepi värviline värvimine ja täiendav kaitsev rakendus ning astmete tihendamine läbipaistva vaha abil. Üldjuhul ei saa kulumise jälgi pika aja vältel ära hoida.\nVärvi puhul erineb läbipaistev värvivärv läbipaistmatu värviga. Kõigepealt tuleb kontrollida, kas trepi kallutamine on väärt. Väga vana puit võib olla tihti parandatud ja näidatud punutud pindu või palju küünepead. Sellisel juhul on soovitatav katta värvikiht.\nPüsiva, püsiva ja ühtlase katte oluline aspekt on olemasolevad puiduliigid ja vastav neelduvus või poorsus. Pehmemad või jämedamad puitunud taimed, nagu mänd või pöök, vajavad väga põhjalikku ja sageli mitmekordset kruntimist, nii et pinnakattel oleks võimalus ühtlaselt katta.\nSõltuvalt puidust, trepi vanusest ja isiklikust maitsest võib teha vahet tihendus- või avatud maalide vahel. Avatud värvid saavad trepipuidu hingavust ja on tingimata sobivad värvitöödeks või värvimuutuseks. Kuigi trepi klaasimisel on võimalik värvipigmente rohkem või vähem läbipaistmatuks muuta, võib puit tumedamaks muuta ja teravilja töötada astmete õlitamise teel.\nKestva trepi puhul kasutatakse tavaliselt kahte eraldi komponenti. Need on akrüüllakid või polüuretaanlakid (PU-lakid). Nad sulgevad trepipinnad ja sisaldavad alati lahusteid. Puidust treppide värvimiseks ei saa kasutada tavapäraseid veepõhiseid emulsioonvärve.\nKulumiskindlad trepid pakutakse sageli ühe- ja kahekomponentsetena, kusjuures teine komponent on lahusti, mis suurendab värvi kleepuvust ja vastupidavust. Need kombineeritud tooted on eriti kasulikud, kui kogu puidust trepp peaks saama sama värvi.\nSisemises otsas on laeva värvi kasutamisega tegelenud kogenud puidust maaklerid. Need värvid on kättesaadavad, kuid ka väga kallid värvid.\nOmatehtud keraamika redigeerimine: nipid ja nipid\nSoovite luua oma keraamikatöid? Loe kõige olulisemaid fakte materjali muutmise kohta - ja õppige trikke ja trikke.


“EESTI PARIM PAGAR” Kristiina ja Stanislavi vegan mandli-pirnikook | Buduaar\n“EESTI PARIM PAGAR” Kristiina ja Stanislavi vegan mandli-pirnikook\n2018. aasta 20. august 00:17\nArmastatud saate “Eesti parim pagar” finalist Kristiina ning tema vend Stanislav, kes saate ka võitis, tulid Eesti Vabariigi taasiseseisvumisepäeva raames välja põneva vegan koogiga, mis kannab nime pirni-mandlikook. Tegu on imelihtsa ning maitsva retseptiga, mis on eelkõige mõeldud veganitele, kuid sobib suurepäraselt ka neile, kes seda ei ole.\nSelle koogi tegemiseks on vaja kõige tavalisemat 20cm läbimõõduga küpsetusvormi.\n2 suurt pirni, kooritud ja viilutatud, segatud 1spl kookosõli ning 1tl kaneelipulbriga\n1. Eelsoojenda ahi 180 kraadini ja vooderda 20cm läbimõõduga küpsetusvorm\n2. Suuremas kausis sega kokku jahud, küpsetuspulber ning sool.\n3. Väiksemas kausis sega kokku sojapiim koos õunaäädikaga, aseta kõrvale ning teises kausis sega kokku kookosõli, suhkur ning apelsinimahl. Seejärel lisa sinna sojapiima segu. Vahusta näiteks käsivispliga kuni kõik on segunenud.\n4. Rahulikult lisa vedelik kuivainetele, sega.\n5. Vala pool segust küpsetusvormile, aseta peale pooled pirnilaastud. Vala peale ülejäänud segu ning aseta taaskord peale ülejäänud pirnilaastud. Puista peale mandlilaastud ning küpseta ahjus 50 minutit.\n6. Võta ahjust välja ning lase vormis jahtuda. Seejärel eemalda vorm ning puista peale tuhksuhkrut.\nVõimalusel serveeri soojana. Lisandina võid kasutada näiteks kookosjogurtit või sobivat jäätist. Head maiustamist!


thela: Balanced, secure and realistic\nPosted by Eve Piibeleht at 12:11\nProovisin ka seda testi teha, aga ei saanudki aru, mida mu tulemus näitas. Mingid protsendid- millest?\nSee oli väga huvitav, kui sa mainisid, et oled ise ka maalinud. Millal ja kui palju siis? Eks selle vaimu peale tulekuga ongi nii, et mida harvem pintsli kätte võtad, seda vähem seda söandad teha. Vähemalt mulle endale tundub nii. Suvel polnud aega ja siis juba arvasin, et ei tule sellest nagunii midagi head. Nii et, kui aed puhkama läheb, siis ehk võtad asja käsile...\n1. november 2008 21:14\nEks need testid on kõik üks meelelahutus, aga kuna pilt oli kaunis, panin selle blogisse üles. Maalisin ma palju ülikooli ajal ja vahetult peale seda, seega tõepoolest väga ammu aega tagasi. Sõbrad olid enamuses kunstiinimesed ja ju see vaim oli nakkav. Õppinud ei ole kunagi, aga osa pilte on endiselt kodu seintel, väga hullud ei olegi.\n2. november 2008 20:01


Nädala mõtted #15: tänulik olemise kunst - Riina tegutseb\nSuvel läheb siin kuidagi hirmsasti lappama nende nädala postitustega. Siis kui tekib hetk, et kirjutaks, ei saa juttu jooksma. Siis kui on palju huvitavaid mõtteid peas, ei saa arvuti ligi, et rahulikult kirjutada. Sel korral kirjutan toredast perega koos veedetud laupäevast, kividel turnimisest, energiapuudusest ja sellest, et olen tänulik päris paljudele nende abi eest.\n7-13. juuli 2018 on olnud puhkamise laine all läinud nädal. Muidugi minul ei ole puhkus, lastel on. Emadel töö juba otsa ei lõpe. Oleme Viljandis ja eriti tore on lapsed hommikul üle ukse õue lükata ja päev otsa neil siin toimetada lasta. Liikumisvõimalusi on siin igatahes kordades rohkem kui meie korteris. Seal toimub endiselt maja renoveerimine – radiaatorid on ära võetud, Jürgen tegeleb välisseintega ja õige pea hakatakse aknaid eest ära lõikama.\nNädala toredaim hetk: päev terve perega\nKui varasemalt on need nädala meeldejäävaimad hetked olnud üldiselt mina koos lastega, siis sel korral saime terve perega väikse väljasõidu teha. Päevaga alustasime millalgi lõuna paiku ja tegime päris pika tiiru. Ilmaga vedas meil sel korral kohe eriti.\nAlustasime oma päevaretke Pirita seikluspargist. Ilusa ilma tõttu oli seal rahvast päris palju, kuid me ei lasknud ennast sellest segada. Seitsmene tegi läbi esimesed kolm rada, Kolmene turnis lasteradadel ja Aastane ukerdas niisama metsa all ringi.\nSeejärel tegime kiire pirukasöömise pausi Pirita rannas. Meie jaoks oli ilm rannamõnude nautimiseks natuke jahedavõitu – tuul oli päris kõle. Samas oli päike terav ja rahvast oli rannas tegelikult päris üksjagu. Lastele meeldis see paus väga.\nSiis sõitsime Randverest läbi, et mõned asjad ära viia ja kui juba sealkandis olime, võtsime plaani minna Koogi poodi jäätist ostma ja ühe soojaga Jägala joa üle vaadata. Henelyn oli hommikul sellest Instagrami pildi üles pannud ja sealt see idee ilmselt tuligi. Kuna lapsed magasid, sõitsime ka Mannivast mu vanatädi maakohast mööda. Sisse seekord ei astunud.\nJägala juga meeldis lastele väga, Koogi poest saime jäätised ostetud ja söödud ning jõudsime veel enne päikseloojangut koju tagasi.\nLiikumine: kogu keha liikuma\nPühapäevaks pakkus Helen meile välja, et võiksime kõik lapsed nende juurde viia ja Jürgeniga kaks tundi kohvikus käia. Mul oli korraks küll mõte, et läheks seiklusparki – tahaks sel suvel ise ka endast võitu saada ja ära proovida selle, aga ma polnud nii kiirelt veel valmis selleks.\nTahtsin kindlasti liikuda, sest kodused koristamised olid pakkunud mulle väga väheseid erinevaid liikumisvariante. Tabasalus olev Aura elamusrada tundus just sobilik paik olevat, kus paar tundi ära kulutada.\nHakkasime siis linnapoolsest parklast mööda matkarada liikuma ja jõudsime suurele teele välja 😀 Orienteerujad missugused! Nii otsisime üles Rohujuure kohviku, tegime väikse kohvikupausi ära ja läksime uuesti seda lubatud elamusrada otsima.\nMind see ülemine rada eriti ei huvitanud ja võtsime kohe suuna alla mere äärde. Ma olen nii ammu oodanud, et saaksin ukerdada ja ronida ja turnida ja jalgupidi vees käia jne. Nüüd sain seda kõike teha ja sealjuures mõtiskleda selle üle, et ma oma Xeroshoes plätudega sain tõesti igal pool ronitud, vees käidud ja igal pool liigutud ilma, et jalatsid mulle kuidagi takistuseks oleksid olnud.\nKui meile vastu jalutanud paar otsis pigem sellist rahulikumat ja tasasemat kohta, kuhu astuda, siis me Jürgeniga püüdsime mõnuga erinevatele kehaosadele suuremat liikumisvõimalust leida. Lisaks kividelt kividele hüppamisele, turnimisele, ja vees käimisele kasutasime ära ka mahakukkunud puid. Neil sai väga hästi tasakaalu harjutada või sügava kükiga alt läbi ronimist katsetada.\nLugemine: kõval pinnal või murul kõndimine/jooksmine\nOstsin omale ühed uued Xeroshoes papud ja pärast ostu tuli meili peale 7 päeva blogipostitusi “Feel the world”. Ühes neist olid huvitavad mõtted selle kohta, miks algajatele paljajalu jooksjatele muru kõige parem pinnas ei ole.\nTundub ju loogiline, et paljajalu on pehmel murul hea käia ja nii võiks ka paljajalujalatsitega jooksmist või miks mitte ka kõndimist just murul harjutada. Muru on aga alustuseks tegelikult kõige halvem valik.\nEsiteks ei tea me kunagi, mis muru sees peidus võib olla.\nTeiseks – paljajalujalatsitelt on igasugune pehmendus ära võetud, et maapinda tunnetada. Kui nüüd pehmele pinnale minna, siis on see soovimatu pehmendus ikka ju olemas, lihtsalt jalgade all.\nKolmas ja kõige olulisem puudus on selles, et pehmel pinnasel liikumine ei anna piisavalt tagasisidet ja võimalust oma vormi parandada.\nParim võimalik pind paljajalu jooksmise harjutamiseks on seega kõige siledam ja kõvem pind, mida leida võib. Näiteks võib paljajalu jooksjatel sära silmadesse tuua värskelt värvitud teeserva tähistav valge joon. Kõva sile pind annab kõige kiiremini tagasisidet, kas keha saab õigesti kasutatud. Kui kuskilt on valus – korrigeeri! Kui tekivad villid – korrigeeri!\nI needed the feedback of the hard surface. (Allikas: Xeroshoes postitus)\nEneseareng: kui tass on tühi\nKui igal lastevabal kodusel hetkel on vaja mingeid asju ümber tõsta kuskile eest ära, sest kohe-kohe tulevad ehitusmehed radiaatoreid ära tõstma…\nKui igal koristamisvabal kodusel hetkel on lapsed igavlemas ja kaklemas ja mingeid lollusi välja mõtlemas…\nKui igal õuemineku hetkel on vaja lastega maja juurest kuskile kaugemale minna, kus neil liiga igav ei oleks…\nKui abikaasal on stress taevani oma töö ja renoveerimise asjade tõttu…\nKui pesamuna on olnud pikalt haige ja päris selgust pole, mis seda põhjustas…\nKui hommikul ärgates on tunne, et mitte kunagi ei ole enam võimalik välja puhata…\nKui laste ärkamisest esimese tunni jooksul tõstan nende peale juba häält…\nKui pakutakse võimalust kaks tundi oma aega saada, tulevad peaaegu pisarad silma…\nKui tänulik enam olla ei jaksa…\n… siis on ilmselgelt minu tass nii tühi, et mul ei ole enam kellelegi midagi anda. Emotsionaalselt on nii raske olla, et ma ei suuda enam ühtegi võimalust välja mõelda, kust energiat juurde saada. Kuidas mina ometi oma akusid laadida saaksin?\nVahel aitab, kui ma mingeid Mel Robbinsi videosid vaatan või Katy Bowmani podcaste kuulan, aga seekord ei aidanud isegi see.\nÕnneks oli meid ees ootamas Viljandis Jürgeni õe ja emaga koos olemise aeg. Sain suhelda ja sõltumata laste öistest ärkamistest tundsin ennast juba oluliselt rohkem inimesena. Seega – suhtlemine on see minu võti.\nAitas ainult päris inimestega suhtlemine ja koos toimetamine 🙂\nTänulik: neile, kes abiks on\nOlen tänulik Helenile, kes mulle ja Jürgenile andis võimaluse kaks tundi ilma lasteta korraks akusid laadida. Loomulikult ei lae korralikke akusid nii lühikese ajaga päris täis, aga natuke on abiks ikka 🙂 Suutsin lastele isegi naeratada sel õhtul.\nOlen tänulik ka Jürgeni õele ja emale, kes Viljandis olles päris palju toimetusi oma õlule võtsid ja mulle mõned hetked hingamisruumi andsid. Nad olid mulle väga suureks eeskujuks liikumise ja tegutsemise osas.\nVanaema oma kõigi viie lapselapsega 🙂\nLapsed võeti poodi kaasa, kesklinna jalutama kaasa, viidi jäätist sööma, käidi nendega ujumas ja kamba peale said kõik lapsed hoitud. Selline naised-lapsed kodune elu oli väga kosutav.\nLoomulikult olen tänulik siinjuures ka oma vanematele, tänu kellele see Viljandi kodu olemas on, kuhu ikka ja jälle tulla saame lastega.\nOotan: sooje ilmasid\nSelle mõtte, et ootan sooje ilmasid panin ma kirja 13. juuli seisuga ja siis olid ilmad veel suhtelised jahedad ja nirupoolsed olnud. Tänaseks (17. juuliks) on juba soojust päris mitu päeva olnud. Mõnus, igatahes 🙂\nelu kolme lapsegaenam ei jaksajägala jugajooksminekolm lastkoogi poodmatkaradamida teha suvelpaljajalupiritarandroadtripseiklusparksuvitabasalutass on tühiterve perega


Saksa koalitsiooni kriisiläbirääkimistel ei suudetud tüli sisserändepoliitika üle lahendada - DELFI\nSaksa koalitsiooni kriisiläbirääkimistel ei suudetud tüli sisserändepoliitika üle lahendada\nSaksamaa liidukantsleri Angela Merkeli koalitsioonierakonnad nimetasid tüli sisserändepoliitika üle väga tõsiseks pärast seda, kui eile õhtul neli tundi kestnud kriisiläbirääkimised tulemusi ei andnud.\nTüli tekitavad Baieri Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) juhi, siseminister Horst Seehoferi plaanid saata Saksa piirilt tagasi sisserändajaid, kes on registreerunud teistesse Euroopa Liidu riikidesse, vahendab Reuters.\nSee ei ole tavaliselt paindliku Merkeli jaoks vastuvõetav, sest õõnestaks tema avatud uste sisserändepoliitikat ning oleks suur tagasilöök Euroopa Liidu Schengeni süsteemile.\nCSU on andnud Merkelile nädala lõpus toimuva Euroopa Liidu tippkohtumiseni aega leppida Euroopa Liidu partneritega kokku poliitikas, mis kergendaks Saksamaa sisserändealast koormat.\nMerkeli Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) parlamendifraktsiooni mõjukas liige Volker Kauder ütles, et üle kesköö kestnud läbirääkimistel tüli ei lahendatud, ning rõhutas, et olukord on tõsine.\nSaksamaal tõuseb migratsioonitüli taustal populistide toetus (49) 24.06.2018\nTrump sekkus Saksa valitsuskriisi: saksa rahvas pöördub oma valitsuse vastu, kuna migratsioon ja kuritegevus on tõusuteel (32) 19.06.2018\n„See on väga tõsine – me nägime seda läbirääkimistel, asi ei ole milleski väikeses, asi on milleski keskses ja tähtsas. Me peame teineteisega rääkima,” ütles Kauder.\nMingeid järeleandmisi CSU poolt ei tulnud. CSU nõuab Merkelilt üleeuroopalist kokkulepet või vähemalt kahepoolseid kokkuleppeid selliste riikidega nagu Kreeka ja Itaalia ning leiab, et viivitamisega ei saavutata midagi.\n„Alates järgmisest nädalast tahame me sisserändajate tagasisaatmist piirilt, kui nad on juba teises Euroopa riigis registreeritud ja peaksid seetõttu läbima varjupaigaprotseduuri seal,” ütles CSU eriti karmi liini esindaja Alexander Dobrindt. „Ma ei mõista rääkimist võimalikest tulevikulahendustest Euroopa jaoks, kui samal ajal ei olda valmis tegema, mida Saksamaa suudab teha praegu.”\nKui Seehofer oma plaanidega edasi läheb, on Merkel sunnitud ta ametist vabastama, leiavad paljud CDU liikmed. See viiks aga 70-aastase liidu lagunemiseni CDU ja CSU vahel ja jätaks Merkeli Bundestagis enamuseta.\nSiis oleksid peamised valikuvõimalused Merkeli juhitud vähemusvalitsus või uued valimised. On ka võimalik, et Merkel, kes on olnud liidukantsler 13 aastat, võib kaotada oma erakonna toetuse.\nRatas: EL-i riikidesse plaanitavad migrandikeskused ei tule kindlasti Eestisse\nMerkel jõudis Baieri sõsarparteiga sisserände asjus kokkuleppele


AHHAA avas meditsiiniteemalise harrastusteaduse näituse : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop10. Aprill 2017\nahhaa, meditsiin, näitus, poster\n„Kunstiliste projektide poolt on rõhk eelkõige disainil. Näiteks on näitusel Hollandi leiutis: ükssarvikulaadne peavõru, mis on mõeldud kandmiseks aktiivsus- ja tähelepanuhäirega lastele. See sarv oli laste seas väga populaarne ja neile meeldis seda kanda. Sarve sees olid aga andurid, mis mõõtsid seda, millele lapsed keskendusid. Andmed koguti ja kasutati edasistel uuringutel,“ ütles Haga.\nNäitus valmis 2016. aastal ja kokku reisib see näitus 29 riigis üle Euroopa. Eestisse saabus näitus tänu projektile „Sparks“, mille eesmärk on edendada ja tutvustada meditsiinialast harrastusteadust. Näitus jääb AHHAAsse kuni juuni keskpaigani.\nLisaks Sparksi näitusele avab AHHAA keskus 6. mail maailmakuulsa inimorganite läbilõigetest rääkiva näituse „Ahhaa, inimkehad!“.\nAllikas: Teaduskeskuse AHHAA pressiteade. Fotod: Mathis Bogens.\nTartus AHHAA Teaduskeskuses toimub FIRST LEGO League Eesti esimene eelvoor


Meditsiinis alusel konjunktiviidi mõeldakse põletikuline haigus silma mis on põhjustatud allergiliste reaktsioonide või infektsioonipõhjustajast tingitud väljakutse. Ekspertide sõnul praegu erilist jaotus sai nn adenoviiruse konjunktiviit. Ja ongi ja uurime selles artiklis.\nArstid praegu ajutiselt tuvastati mitmeid prioriteet põhjuste haiguse arengule, sealhulgas: nõrgenenud immuunsüsteem, ainevahetushäirete, vitamiini vaegus, erinevas vanuses haigus. Kui viirus siseneb kehasse haiguse nagu adenoviiruse konjunktiviidi, patsiendid tavaliselt kaebavad punetus ja turse sajandil, samuti välimus limasekreetide silmast ise. Lisaks reeglina on fotofoobia, pisaravool tahtmatu ja isegi kõrge palavik.\nTäna ravimit tavapäraselt eristatakse kolme liiki haigusi nagu adenoviiruse konjunktiviidi. See looritaoline, folliikulite ja põletiku. Katarraalne kujul, ekspertide sõnul on kõige lihtne, kui esineb peaaegu asümptomaatiline ja õige ravi on toimunud vaid paar nädalat. Follikulaarse vaade iseloomustab välimust väikeste mullide limaskestale silmad kaasas kilejas varianti, nagu nimigi ütleb, on iseloomulik, et see õhuke kile limaskestale. Follikulaarne ja katarraalne adenoviiruse konjunktiviidi on kõige levinum täiskasvanutel.\nEsiteks, lisaks kõigele ülalnimetatud sümptomite patsiendid hakkavad kaebavad hingamisteede haigusi. Mõnel juhul on hellus kõrva- näärmed. Olemasolevate andmete kohaselt, kui 20% patsientidest mõjutatud sarvkesta ka üle kogu pinna epiteeli võivad ilmuda nn infiltratsioon.\nAdenoviiruse konjunktiviit. ravi\nArstid tavaliselt kirjutada ravimeid pärast diagnoosi "Amantadiinil" konstantse tilgutamist 0,1 lahuses konjuntivaalkotti. See preparaat on eriti efektiivne esimese paari päeva jooksul haigus. Suurepärase teostuses kaalutakse ja silmasalvi ( "Viruleks" "atsikloviirini" "oksoliinhapet salvi" jne). Hästi tõestatud ja eriline tilka (näiteks "Okoferon", "Oftalmoferon" jne). Sageli allergiavastast ravimeid kasutatakse teraapias nagu "Diazolin" " Glütserofosfaat. "\nSelle artikli vaatasime üksikasjalikult põhilisi sümptomeid, levinumad põhjused ja ravi selliste haiguste nagu adenoviiruse konjunktiviit. Lastel ravi toimub üldjuhul valdavalt samamoodi (kasutades tilka ja salvid, samuti allergiavastased ühendid), et täiskasvanud elanikkonnast, kuid erineb ainult valik konkreetseid ravimeid. Kogu asja mõte on see, et medikamendi sageli ei sõltu ainult üksikute toimivuse, aga ka patsiendi vanusest. Terveks jääda!\nSilmahaigused. Diagnoosimisel ja ravimisel.\nMeetodid biomikroskoopia silmad\nMida lõhkemise veresoonte silma?\nShards Etheria, unustatud sepikojas nii "Kaotatud sajandite"\nDaamid Bike: tehnilised omadused, kaubamärgi\nTeoreetilised ja empiirilised teadmised: ühtsust ja vastastikused


Olemegi kodus! Kolimisest, isolatsioonist ja elust maal.. – Gurmeeaed\nNii tore, et oled leidnud tee meie juurde siin internetiavarustes. Sellest, kes need meie täpsemalt oleme, saad lugeda rubriigis “Meist”. Jerome’i eesti keel täna veel päris blogipostituste kirjutamise tasemel ei ole, seega kõlab Gurmeeaias mõnda aega vaid minu hääl. Jätan lähemalt tutvumise ja tutvustamise aga tulevateks nädalateks, kuudeks, aastateks ja panen täna kirja vaid esmamuljed.\nAkende pesemiseni pole veel jõudnud 🙂\nKuidas me üldse maale elama sattusime? Juba tükk aega tagasi tekkis meil mõlemal tunne, et linnas ei jaksa enam olla (viimati kutsusime koduks Helsingit), ja eelmisel sügisel avanes võimalus kolida minu vanavanemate ehitatud maamajja Rakvere lähistel. Tegime otsuse, et jääme veel paikseks kuni kevadeni (kes see siis talve hakul maale ronib?!?) ning kolimiskuupäev, mis pidi olema 26. märts, sai paika pandud aasta alguses. Mõni nädal hiljem avastati Hiinas uus viirus; esialgu jäi siiski mulje, et meie plaane see ei mõjuta. 12. märtsil kuulutas aga Eesti välja eriolukorra ja järsku sai selgeks, et nüüd on meil kolimisega päris kiire. Kohe järgmisel hommikul helistasime välisministeeriumisse, oma ülemustele (töölepingud olid veel nädalakese jõus) ning kolijatele, kes olid super vastutulelikud ja pakkusid välja, et tulevad meie tavaarile järele juba 18. märtsil. Need viis viimast tohutult stressirohket päeva Helsingis möödusid pakkimise ja koristamise tähe all. Kolimispäeval sujus, tänu universumile, kõik väga ladusalt, hoolimata kolmveerandtunnisest piiriületamisest Tallinna sadamas. Lõpp hea, kõik hea – 18. märtsi õhtuks jõudsime koju! Milline õnn, et olime uue elu ootuses tasapisi asju kastistama hakanud juba enne jõule. Proaktiivsus tuleb vahel ikka kasuks! 😉\nÜleeilsega saigi täpselt kaks nädalat kolimisest ja sellega lõppes ühtlasi meie kohustuslik karantiin. Esimesed päevad muudkui venisid ja venisid, aga tasapisi oleme hakanud aeglasema elurütmiga harjuma ja on rutiingi tekkinud. Ärkame üldjuhul juba enne kaheksat, täidame tuhaämbri ja teeme pliidi alla / ahju tule. Jerome käib kuurist puid toomas, et need õhtuseks kütmiseks liiga niisked ei oleks, mina keedan samal ajal kannutäie teed ja ühe suuremat sorti tassitäie kohvi. Seejärel sööme väikese eine, nautides vaadet aiale, mis justkui nõiaväel oli esimesed 14 päeva eranditult igal hommikul päikesega üle kullatud. Siis vaatame “Terevisiooni” uudiseid ja otsustame, mis päevakorras.\nLahti on meil pakitud umbes pool elamist. Enne kui sellega ühele poole saab, on vaja üks sein maha lammutada ja paar tükki juurde ehitada. Kui kõik läheb plaanipäraselt, siis ehk on prioriteetide nimekirja esimesed punktid (vundament soojustada, uus köök paigaldada, garaaž magamistoaks konverteerida jne) sügiseks täidetud. Ent elu on näidanud, et vahel ei lähe kõik nii, nagu loodad; seega võtame üks päev korraga ja kohaneme muutustega vastavalt vajadusele.\nKõige kosutavam nektar!\nPeale arvukate kastide tühjendamise oleme tänaseks kasemahla lasknud, nõukaaegset mööblit lahti monteerinud, küürinud ja kraaminud, maapirne üles kaevanud, ohtralt aiandusalast kirjandust lugenud, küüslaugupeenraid kobestanud, kaks paari villaseid sokke auguliseks kandnud, ennenägematu kuhja vaipu kloppinud, meetrite kaupa ämblikuvõrke tolmuimejasse imenud, riisunud, riisunud ja siis veel natuke riisunud, ning esimesed seemnedki mulda pannud. Eile käisin ma esimest korda elus kalossides poes – võib vist öelda, et kohanemisraskusi ei ole.\nNõuandeid eluks maal: kui otsustad maale puuküttega majja kolida, ei peaks esimene raamat, mida ostma tõttad, olema “Kuidas kasvatada kanu”, vaid hoopis “Kuidas pliidi alla tuld teha”. Lesson learned!\nUue nädala projektid:\n1. kartulipõllu ääred kaevata\n2. külvata kõrvitsalised\n3. puhastada marjapõõsaste alused\n4. karulauku korjata; valmistada karulauguvõid ja -pestot\n5. vanad lamamistoolid liivapaberiga lihvida ja lakkida\n6. istutada võõrasemad\n7. mune kaunistada\n8. küpsetada lihavõttekukleid\n9. kirsioksad tuppa vaasi tuua\n10. eelmisel suvel keldrisse varutud juurikatest suppi keeta\nMärtsikellukesed märtsipäikese all\nOlge terved ja järgmise korrani!