Andri andri@kuressaare.ee 25.07.2007, 15:39:36 [Kuressaare]\nNoor politseinolk pandi kogenud politsei paariliseks. Nende ülessandeks oli tänaval patrullimine. Niisiis, raadio kaudu anti neile käsk ajada mingi lärmav rahvahulk laiali. Mehed liikusid sündmuskohale ja avastasid nurga peal seisva rahvahulga. Noor naga lasi oma akna alla ja käratas: "Kaduge minema siit nurgalt!" Keegi ei liigutanud sellepeale. Naga kisas uuesti: "Kaduge laiali!" Ja rahvas hakkaski laiali valguma. Oma teo üle uhkust tundes, keeras naga ennast vanema politseiniku poole ja küsis, et kuidas mul läks siis.\n"Päris hästi", vastas vanem. "Kui arvesse võtta, et see oli bussipeatus."\nRobin Robincook@mega.ee 03.09.2005, 18:38:48 [Thisissecret]\nõlimagnaat tahtis indiaanlastelt õlivälju rentida ja pakkus\napatside pealikule Winnetoule ühe kaheksandiku puhaskasust.\nWinnetou raputas pead:\n"Ei, kaheksandik on liiga vähe! Ma tahan saada ühe\nJunn ujus rentslis ja jäi ette tagant tulevale apelsinile.\n"Sitt, kasi teelt minema!" käratas see.\n"ära ülbitse!" vastas junn. "Ma olin ka eile apelsin."\nRobin Robincook@mega.ee 11.10.2006, 14:59:47 [Thisissecret]\nJunn ujus rentslis ja märkas enda kohal miilitsat.\n"Tere, ametivend!" hoikas ta rõõmsalt.\n"Mispoolest ma sulle ametivend olen?" küsis miilits.\n"Noh, kuidas ei ole siis!? Me ju mõlemad siseorganitest!"\nFelina Felina.Bacwell@mail.ee 12.04.2006, 01:09:24 [Kuressaare]\n"Juku,kohe söö oma puder ära,muidu kutsun politseiniku!"\n"Kas sa arvad,et politseinik seda tahab?"\nFelina Felina.Bacwell@mail.ee 17.04.2006, 16:17:18 [kuressaare]\n"Ema,kas minust saab suurest peast härrasmees?""Jah Juku -aga ainult sel juhul,kui sa oled hea ja sõnakuulelik laps!"\n"Kas pahadest poistest saavad suurest peast daamid?"\nÜhes suures majas elas kord üks suur perekond.Nende juures oli korteris üks väike vagane hiinlane.Hiinlane oli vaikne,ei rääkinud kellegagi kunagi,istus kodus.see perekond aga muud ei teinud, kui kiusas hiinlast:kallas prahi tema ukse alla,lasi vett talle kaela tilkuda,solgi ämbri kallas tema ukse alt sisse.Ühel päeval aga mõtlesid perekonnaliikmed ,et peaks hiinlase käest andeks paluma.Pole ju teine meile midagi teinud ,aga meie kiusame teda.Läksidki andeks paluma.Hiinlane kuulas nad ära ja ütles:"Noh,hea küll .Ega ma ei pissi ka siis enam teie tee sisse."\nGrusiinlane õpib Moskva ülikoolis ja kirjutab koju kirja:"Tere ,kalli ema ja isa!Ma õpin hästi,elan väga hästi,omaette toas,kõik on korras.Sõidan igal hommikul kooli taksoga,kõik teised sõidavad bussiga."Saab siis kahe nädala pärast emal ja isalt kirja väikese pakikesaga.Ema kirjutab:"Tere, kallis poeg,meil on väga hea meel,et sa elad ja õpid hästi.Aga kui kui isa kuulis seda,et sina sõidad kooli taksoga ,aga teised bussiga,panime isaga rahad kokku , et sa saaksid endale bussi osta.\nCarlos e-mail 17.04.2006, 16:17:18 [Asukoht]\nNaine kõnnib metsas, kontskingad jalas ja mini seljas. Tema kõrval jookseb sipelgas, vaatab üles ja hüüab:\nEi mingit vastust. Hüppab jalalt jalale ja hüüab: "SIIL!". Ronib ronib, kuni jõuab kintsu peale, hüüab: "SII-IIL!" Kui siis ka vastust ei tule, ronib natuke kõrgemale.\nSipelgas nuusutab ja ütleb: "Siil, surnud oled või?"\nMees läheb meestearsti juurde.\nArst ei jõua ära imestada, kui näeb, et mehel on üks kera puust ja teine rauast.\nKüsib siis, et kas teil lapsi ka on.\n"On küll - Pinoccio on seitsmene ja Terminaator kuuene."\nJuku Zzz.Zzz@mail.ee 17.04.2006, 16:17:18 [Saaremaa]\n"Mu isal on kõhugripp."\n"Kust sa seda tead?"\n"Kuulsin, kuidas ema õhtul isalt küsis: Kas see pask juba kõvaks ei lähe?"\nNeeger 17.04.2006, 16:17:18 [Tallinn]\nMillal nendele kuradi neegritele Emelaile ja Deluunale peremees järele tuleb, et need vaala sitajunnid enam siin eestis ei haiseks.\nAndruss 17.04.2006, 16:17:18 [Kuressaare]\nKõmbib kilpkonn Kilpa mööda õhtust teed. Märkamatult hüppab tihnikust välja tigu ja vägistab kilpkonna. Järgmisel päeval politseis küsiti seletust: "Kuda see juhtus?" "See toimus nii kiiresti..."\nRodeo Eesti moodi. Olles oma abikaasaga tagantpoolt vahekorras ja hoides käes ta rindasid,tuleb mainida et naabrinaisel on suuremad. Peale seda peab veel 30 sek "sadulas" püsima siis oledki õige Eesti kauboi.\nAndruss 11.10.2006, 14:59:47 [Kuressaare]\nÜrgmetsas tuleb Jane'le äkki kange tahtmine peale ja ta küsib Tarzanilt: ” Kas me ei teeks keppi?” Tarzan lööb endale rusikaga vastu rinda ja ütleb: ”Tarzan kepib ainult oksaauke.” ”Mis sa nüüd, sul pole selleks enam vajadust, alates tänasest võid sa mind keppida!” püüab Jane meest ümber veenda. Jane kummardub ja pöörab oma pringi tagumiku Tarzani poole. Tarzan astub mõne sammu tagasi, võtab hoogu ja annab Jane'le jalaga hoobi tagumikku. Kui naine on end maast üles ajanud, küsib ta hämmeldunult: ”Miks sa seda tegid?” ”Tarzan proovib alati, ega ehk augus oravat pole.”\nMisjonär sõidab kanuul koos pärismaalaste pealikuga läbi ürgmetsa kulgeva jõe. Ajaviiteks õpetab ta talle saksa keelt. Ta näitab veele ja ütleb: ” Vesi.” Pealik noogutab ja kordab: ” Vesi.” Misjonär koputab paadile ja ütleb: ”Paat.” Pealik noogutab taas: ”Paat.” Äkki näevad nad jõe kaldal armatsevat paarikest. Misjonär satub segadusse ja ütleb: ”Äh — sõidavad jalgrattaga.” Pealik ei ütle midagi, võtab vibu, tõmbab nööri vinna ja laseb terava noole noorele mehele tagumikku. ”Suur jumal,” hüüab misjonär, ”miks sa seda tegid?” Pealik ütleb: ” Minu jalgratas!”\nenergy 17.04.2006, 16:17:18 [Kuressaare]\njää karu ajab tsuks'i taga. nad jooksevad ümber jääpanga. teine tsuks hüüab sellele kes jookseb:" vaata et jääkaru sind kätte ei saa!!!!". jooksia hüüab:" ära muretse, ma olen temast ringiga ees!!!!"\ntüdruk 17.04.2006, 16:17:18 [Kuressaare]\nSee, et üxord kui juku väike oli ütles ta emale kusele tahan ema ütles aga et nii ei ole viisakas õelda.Teinekord ütle näitex laulda tahan.Üxord kui emat kodus polnud tulid juku vanaisale külalised. lauas ütles juku laulda tahan.Vanaisa ütles , et pärast laulad.Kui külalised läinud ütles vanaisa jukule no ex sa siis laula mulle vaixelt kõrva sisse! NB!see anekdoot oli lühendatud!!!\nMihkel 17.04.2006, 16:17:18 [Kuressaare]\nKaks politseinikku sõidavad autoga. Üks ütleb teisele: "Vaata, kas vilkur töötab?" Teine ronibki poolenisti katusele ja vastab: "Töötab, ei tööta, töötab, ei tööta ... "\nKontakt | Reklaam | Screensaver | Rss | Külastajaid 1829 Veebimajutus: www.eq.ee


Giidiõpilased tegid koolieksami Lätis ja Leedus /25.05\nKuressaare Ametikooli giidi eriala õppijate (G-16) ja nendele tunde andvate õpetajate reis Läti ja Leedu Vabariiki toimus neli päeva, ajavahemikul 14 – 17. 05. 2018.\nGiidib Anu LompNagu paljud teavad, on mooduli hindamine tänapäeval mitmete õpetajate koostöö ja seda saab teha ühe suure ja mahuka projekti kaudu. Meie giidi eriala koolilõpu projektiks sai Läti ja Leedu ekskursiooni kokkupanek, läbiviimine ning ekskursioonijärgne analüüs. Marsruudi objektid olid jaotatud kümne giidiõpilase vahel. Ettevalmistamine algas juba talvel. Rühmatööna pandi kokku reisi marsruut, aga üksikobjektidest ülevaated koostasid õpilased iseseisvalt. Hinnangu andsid giiditööle kaheksa õpetajat, kes igaüks hindas oma õpetatavat valdkonda.\nReisi eesmärgiks oli tutvuda naaberriikide linnade, põneva looduse, tähtsamate vaatamisväärsustega ja veenduda, kas naabrid on meist paremad. Kui Lennart Meri kunagi Lätis käis, kurtsid lätlased, et Eestis on kõik parem – kaubad odavamad, linnad ilusamad, elu kergem. Selle peale Meri vastanud: „Jaa, ja mitte ainult – ka naabrid on meil paremad!“\nReisil tutvusime Läti ja Leedu elu – oluga. Ilm oli ilus ja reisikaaslased rõõmsameelsed. Sõitsime Kuressaarest läbi Pärnu Via Baltikat mööda Läti piirini. Piret alustas oma teekonnainfot Pärnust. Saime põhjaliku informatsiooni Pärnust kuni Iklani.\nLäti on roheline maa suurte metsade ja puutumatu loodusega. See on maa liivaste mererandadega, mis asuvad kiviviske kaugusel iidse ajaloo ja kultuuritraditsioonidega linnadest, mis on rikka arhitektuuri ja põnevate vaatamisväärsustega. Läti on maa rahuliku elurütmiga maapiirkondadega, kaasaegsete linnadega ja tagasihoidlike, kuid külalislahkete inimeste ning turvalise keskkonnaga.\nLäti viimase aja majandus on olnud tõusuteel, sellele on andnud oma panuse ka Eesti. Läti pealinn Riia on mitte ainult Lätimaa, vaid kogu Baltimaade pärl. Ta kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Riia arhitektuur on kaunis ja põnev. Riia asutajate rajatud kaheksasaja aastased gooti kirikud, Riia vanalinna keskaegne hoonestus, elegantne juugend ja puitarhitektuuri pärand teevad Riiast ehtsa arhitektuuripärli. Zemgale piirkonnas, enne Bauskat asus oma teekonnainfot edastama Mahe ja tegi seda kuni Rundaleni.\nRundales asub üks Läti peamisi turismimagneteid, kurikuulsa hertsog Bironi loss. Rundāle lossi ansambel on silmapaistvaim barokk- ja rokokoostiilis arhitektuurimälestis Lätis ning pakub vaatamiseks 43 restaureeritud ruumi, kaht paraadsaali ja avarat barokkstiilis aeda. Peale Rundalet võtsime suuna Leedu Vabariiki. Meie esimese päeva sihtkohaks oli Vilnius. Teekonnainformatsiooni asus edastama Kadri.\nEes olev teekond oli pikk. Olin oma elus Leedus vaid üks kord käinud (umbes 20 a. tagasi). Leedu pealinna, Vilniust, tutvustas Rugile väga asjatundlikult ja me saime väga hea ülevaate vanalinnast, mis on väga ilus.\nLeedu erineb tunduvalt\nKuigi Leedu pannakse alatihti ühte punti Läti ja Eestiga, erineb Leedu oma kahest põhjapoolsest naabrist tunduvalt. Eesti ja Läti on pidevalt vaevlenud võõrvallutajate orjuses. Leedu aga oli ise suur vallutaja ja hiilgeaegadel ulatus leedulaste riigipiir Läänemerest Musta mereni.\nVilniusVilnius, eriti selle võrratu vanalinn, on enamike Leedu külastajate meelispaik ja seda täiesti väljateenitult. Vanalinna ajaloomälestiste pärand seljatab mujal Leedus asuvad mälestised. Vilniuse vanalinn on üks Euroopa suurimaid, mahutades endas enam kui tuhandet kaitse all olevat objekti - Katedraal ja Katedraali väljak, Gediminase torn, Koidu väravad, ülikooli kvartal, Presidendiloss, Peeter-Pauli kirik jne.\nReisi teisel päeval viis Rugile meid Vilniuse Ülikooli raamatukogusse. Saime väga palju huvitavat teada ja näha.\nVilniusest jätkasime oma teekonda Smiltyne sadamasse. Teekonnainformatsiooni andsid vaheldumisi Hannela ja Rugile. Vahepeatuse tegime Trakais ja Klaipedas. Trakais tegime söögipeatuse ja külastasime Galve järve saarel asuvat imeilusat keskaegset kindluslossi, mis andis suurepärase ülevaate tollasest ehituskultuurist, tornidest, tõstesildadest.\nTrakaiImetlesime maalilist järvedest ümbritsetud Trakai linnakest, mis on mänginud tähtsat osa Leedu ajaloos ja on üks riigi vanimatest linnadest. Tõenäoliselt ulatub selle ajalugu juba 12. sajandisse. Gediminase ajal oli see esimene Leedu iseseisva vürstiriigi pealinn. Vytautase valitsemisajal rajati Trakai saarele kindlus – võimukeskus, mis osutus parajaks pähkliks igale vallutajale. Seda saarekindlust on kutsutud Marienburgi ordulinnuse järgi ka “Väikeseks Marienburgiks”. Tegemist on ühe paremini restaureeritud keskaegse kindluslossiga Euroopas. Puusild ühendab saarelinnust muu maailmaga. 30 m kõrguses lossitornis oli suurvürsti residents.\nPeale Trakai linna alustas oma teekonnainfo edastamist Jurbarkasest kuni Smiltyne sadamasse Ene-Mai. Klaipedas tegime ostupeatuse. Klaipeda on Leedu merevärav. Linn tekkis 1252. a ehitatud kindluse ümber. Klaipedast jätkasime sõitu praamiga UNESCO kaitse all olevale Kura säärele. Praamisõit kestis ainult kaheksa minutit.\nAnu tutvustas meile Kura Rahvuspargi imepärast loodust ja vaatamisväärsusi. Õhtul jõudsime Kura sääre kõige populaarsemasse kuurorti, maalilisse väikelinna Nidasse, kus me ka ööbisime.\nKolmandal päeval tutvusime Nida linna ja poolsaarega. Linn on kuulus oma kaluriarhitektuuri ja kauni liivaranna poolest.\nNida külje all kõrguvad kuni 50 m kõrgused liivaluited, kust avanevad kaunid vaated nii merele kui lahele. 1930-ndatel aastatel oli Nida väga populaarne saksa puhkajate hulgas. Linna kutsuti ka Preisimaa Nizzaks. Siin oli ka Nobeli preemia laureaadi Thomas Manni suvekodu, kus praegu on muuseum. Nidas on hea väljapanekuga merevaigu galerii-muuseum, kirik ja surnuaed.\nPärast Nida saarega tutvumist sõitsime tagasi Smiltyne sadamasse ja jätkasime reisi Palangasse, mis on kuulus oma merevaigumuuseumi poolest. Väga huvitava ülevaate merevaigust tegi Heler. Ta ütles, et meil merevaiku ei ole ja peame leppima ainult kõrvavaiguga. Palangas me sõime ja tutvusime Palanga merevaigumuuseumiga.\nPalangast siirdusime Kuldigasse ja sealt Ventspilsi. Teekonnainfo andis Riina. Kuldigas tegime väikese jalutuskäigu. Kuldiga linna ajalooline hoonestus ja loodus moodustavad ainulaadse ühtse ansambli, mille sarnast ei ole mitte ainult Lätis, vaid ka mujal Euroopas. Ajalooline Venta jõgi ja Venta juga on mänginud olulist rolli Kuldīga linna arengus.\nTundis hästi linna\nEnne Ventspilsi linna hakkas Anu meile linna tutvustama.Ta oli teinud aastaid tagasi Ventspilsiga koostööd ja seetõttu tundis linna väga hästi. Õhtul, kui kohale jõudsime, käisime kaupluses ja tutvusime iseseisvalt väga põgusalt linnaga oma ööbimiskoha lähedal. Põhjalikult tutvusime Ventspilsiga, oma reisi viimasel, neljanda päeva hommikul. Meeldejääv oli vanalinn – koht, kus kitsad munakivitänavad ning omapärased hooned ja väljakud pakkusid kontrasti moodsale arhitektuurile.\nKäisime turul ja tegime jalutuskäigu promenaadil ning külastasime Liivi ordulossi. Suureks üllatuseks oli eestikeelne giid, kes andis meile lossist ülevaate. Ventspilsi loss on ainus Kurzemes ehitatud loss, mis on säilinud tänapäevani. See on ehitatud 1290. aastal ja on kloostri tüüpi loss nelja elamukorpusega.\nLossi kabel on vanim säilinud kirik Kurzemes. Vangla oli lossis peaaegu kaks sajandit. Selles hoiti 1905. aastal vangistuses revolutsioonist osa võtnud kirjanikku A. Austriņšit (1884–1934), pärast II maailmasõda viibis vangis luuletaja K. Jēkabsons (1879–1946), kes lossis ka suri.\nNüüd on taastatud lossihoonesse rajatud muuseum püsinäitusega Ventspilsi lossi ja vangla ajaloost. Pärast viimase aastakümne jooksul tehtud rekonstrueerimistöid asub lossis Ventspilsi muuseum, mille digitaalset näitust lossi, linna ja sadama ajaloost peetakse moodsaimaks Baltikumis.\nVentspilsist jätkasime oma sõitu Jurmalasse. Jurmalast andis ülevaate Piret. Jurmala on Läti ainus ametlik kuurort. Jurmala kuurort on hästi tuntud oma looduslike rikkuste poolest – siin on pehme kliima, meri, tervislik õhk, ravimuda ja mineraalveed. Linn meelitab oma peaaegu 26 km pikkuse valge liivaga kaetud ranna ja ulatuslike männimetsade, nüüdisaegsete puhkevõimaluste ja kuurordirajatistega.\nIgal hoo- ja aastaajal on igale linnakülalisele ning igale maitsele palju üritusi – siin toimuvad kunstinäitused, kohalike muusikute ja välisesinejate kontserdid ning palju muud.\nJurmala oli meie reisi viimane peatuspaik, kus me külastasime kauplusi ja söime. Peale linnaga tutvumist alustasime koduteed. Sõitsime peatumata läbi Riia linna ja siis juba tuttavat Via Baltikat mööda Pärnu kaudu praamile. Möödas oli neli päeva kestnud meeldejääv ja huvitav Läti-Leedu reis. Saime teada palju uut ja huvitavat oma naabrite kohta ja laiendasime oma silmaringi.\n"Reis oli väga sisutihe ja huvitav, terve marsruudi vältel sai uut informatsiooni ja nägime kauneid paiku lõunanaabrite juures.\nMinule meeldis eriti Vilniuse ülikooli külastus, sügava mulje jättis Balti filoloogide kateedri ruumid ning muidugi ülikooli raamatukogu, kirik ja hoone tervikuna. Objekti tegi veelgi huvitavamaks väga kompetentne ja elava loomuga giid.\nKülastasime väga palju looduskauneid kohti nagu Nida, Palanga, Trakai. Erilise mulje jättis kohalik puitarhitektuur, mis oli esindatud nii Lätis kui Leedus: Trakais, Ventspilsis ning mõnusat ajastuhõngu peegeldas Kuldiga linnake.\nProovitud sai ka kohalikku toitu - zeppeline ja külma keefiri suppi. Oli väga maitsev ja miks mitte proovida neid roogi kodus ise valmistada.\nLähemat tutvust sai tehtud kohaliku kulla ehk merevaiguga. Nida poolsaarel sai oma käega katsuda mitme kilogrammiseid merevaigu tükke ning tagantjärele võib väita, et sa ei ole käinud Palangas, kui pole külastanud merevaigumuuseumi. Selles suursuguses mõisahoones on väga huvitavalt eksponeeritud mitmekesine merevaigu kollektsioon. Loodusgiididele oli seal palju uudistamist nii merevaiku tardunud putukate, ämblike kui taimede näol. Lisaks ümbritses hoonet õite meres botaanikaaed. Väga huvitavad olid katsed, mida meie Palanga giid läbi viis eristamaks tõelist merevaiku mittetõelisest.\nReis oli tore ja kogemusi sai palju, läheksin kindlasti uuesti sarnasele reisile."\n"Meil oli nii teadja bussijuht, et ise ei pidanud talle näpunäiteid andma, päriselus see nii ei ole. Õpilasele giiditöö harjutamiseks oli see väga hea reis!"\n"Reis oli suurepärane kogemus ja õppetund üldiselt. Andis hea ülevaate ning oli vajalik praktiline harjutus giidi tööks. Olen ametikoolile väga tänulik selle võimaluse eest."\nRühmajuhtaja Marve Koppel:\n"Õpilased olid väga hästi marsruudi ettevalmistuse teinud ning said suurepäraselt giiditööga võõras riigis hakkama. Ka kõik õpetajate poolt lavastatud probleemülesanded lahendati julgelt ja operatiivselt. Näiteks kliendil oli paha olla või siis reisija jäi kokkulepitud kohale hiljaks, sest oli linnas eksinud jne. Õpilased sooritasid eksami ja õpetajad olid õpilaste tööga rahul. 10 professionaalset giidi oleme juurde saanud!"\nArtikli pani kokku giidi eriala lõpetaja Arda-Maiga Raiss\nG-16 õpilased (vasakult paremale): Mahe Matsalu, Rugile Slavinskaite, Kadri Keert, Ene-Mai Heinmaa, Anu Lomp, Heler Põld, Piret Seema, Riina Kuslap, Hannela Heinmaa, Arda- Maiga Raiss ja nende õpetajad: Marve Koppel, Tiiu Kiil, Reena Smidt, Maris Sepp, Reet Truuväärt, Heli Kakko, Elle Mäe.


ma pole päris tükk aega jälle õmblusmasina külge saanud, aga siin ta on. Võiksin nimetada selle oma esimeseks tööks, kui õele ja emale tehtud asjad välja jätta. Kasutasin siis ikka seda sama Burda lõiget, mis teistegi pluuside puhul, aga seekord tegin õla peale krooked ka. Mulle endale see riie väga meeldib, kuna see on väga õhuline ja kerge ja ka ilus. Soovija jäi ka pluusiga rahule ja loodan, et saan teile ka kunagi seda tema seljas näidata.\nLoodan, et kõigil olid meeldejäävad ja ilusad jõulud :)\nPosted by Katrina. at 2:14 PM No comments:\nTšaukiii, see kuu on mu käsitööraamatute varu kõvasti täienenud ning nüüd teen väikse postituse oma raamatutest, eelkõige uutest. Aitäh kõigile, kes kinkisid mulle neid raamatuid! Uskuge või mitte, aga ma olen nii rahul nendega. Nüüd ei pea päris kaua otsima mustreid internetist.\nÜlivinge on see, et Haapsalu räti raamatus näidatud raamat on mul päriselt olemas ja ma veel mõtlesin, et see on suht mõttetu raamat :D\nEsimese sirvimisega leidsin kohe ülivinge kujuga sokid, siuksed teistsugused. Neid tahaks vist kohe esimesena proovida. :)\nMulle ju niii meeldivad hästi kirjud mustrid, kuigi ma ei ole midagi ise veel eriti teinud.\nJa ühed pikad sokid, mis vajavad ka proovimist, kuigi eelistan vist mõnda teist värvi :D\nRaamatus on lisaks veel igasugused sellised mõnusad ütlused.\nJess, tikkkida saab jälle :D\nKõik minu käsitööraamatud..\nLoodan, et teil oli kõige paremad jõulud! Mõnusat pühade jätku!\nShowtek & Zany ft. MC DV8 - It's The Santa\nPosted by Merily Viks at 3:54 PM No comments:\nKauneim aeg on jõuluaeg!\nPosted by Katrina. at 8:22 PM No comments:\nTere, kullakesed! Mul on niii häbi. Nii kaua aega on möödas viimasest korralikust postitusest ning raske on siia kirjutada seetõttu. Hea meelega pigistaks silmad kinni ja ei teeks midagi, kuid süda valutab selle pärast. Olen peaaegu igal õhtul mõelnud postitamisele, aga siiani pole jõudnud. Nõme vabandus, kuid mul on olnud TOHUTULT kiire. See nädal peaaegu iga õhtu olen õmmelnud, et tulevased tähtsad sündmused saaks enda õmmeldud riietes mööda saata. Natuke on veel nokitseda jäänud. Uuel nädalal hakkan järjest asju üles pildistama ja siia panema. Ma olen isegi kudunud selle aja jooksul emale mütsi ja kindad. Palun veelkord vabandust! Ma pole teiste blogisid ka juba vähemalt nädal lugenud!\nNahkhiire lõikega pluus. Piltidelt pole üldse hästi näha kahjuks, kuid kunagi teen paremad pildid. Kahjuks, ma ei oska öelda ka hetkel, millise Burda vahelt on saadud see lõige. Küll kunagi saab. ;) PS! Sõrmus on tegin ka ise. Pildid tulevad kunagi, ma loodan..\nLoodan, et te pole mu peale väga pahased.\nPosted by Merily Viks at 7:28 PM No comments:\nWhen I fall down, I will always get up and go ahead with smile on my face.\nhuuh, jõuluaeg. Nii-nii kiire on koguaeg lihtsalt ja oma asjade jaoks ei jäägi nagu enam eriti aega. Kool-trenn-kodu ja nii see aeg möödub.\nAga igatahes, eelmine kolmapäev käisime klassiga Viljandis Ugala teatris vaatamas etendust "Inetu". Mulle kahjuks see etendus ei meeldinud, aga oma riietusega olin veidi vaeva näinud sellegi poolest. Käisin ka pühap Tallinnas teatris, aga unustasin oma riietuse üles pildistada:S Vast ei ole hullu;)\nKingad- Miss Sixty\nPosted by Katrina. at 7:55 PM No comments:\njah, juba uus post mu poolt, sest ma ei saa lubada, et talve keskel neid enam eriti tuleb. Siis mul pea iga nädalavahetus võistlused ja veel palju teisigi asju. Aga selline klassikaline must pliiatseelik, sest varsti esinemine kooriga ja alati võib vaja minna;)\nJa siit on ilusti näha ka seda riiet ja kinnituskohta.\nPosted by Katrina. at 6:50 PM No comments:\nAinult minu enda oma.\ntuli juba ammu mõte, et võiks mingit tavalist pluusi püüda omanäolisemaks muuta. Päris mitu mõtet juba pikka aega olnud ja nüüd realiseerisin ühe lõpuks ära.\nTavaline valge pluus on pärit Takkost ja maksis vaid 7 euri. Õlakud on tehtud vildile, pärlikomplekt Tiimarist, ketid ja roosad needid Abakhanist.\nMulle meeldib ja sellist ei saa kunagi mitte kellegil teisel olema. Ainult minul!\nPosted by Katrina. at 6:23 PM 1 comment:\nmeisterdasin eile õhtul siis endale sellise sõrmuse. Mulle endale väga meeldib ja sellist on ka ülimalt lihtne teha. Kõik vajamineva ostsin Abakhanist ja kasutasin ka Tiimarist ostetud pärlikarpi. Loodan, et meeldib,\nPosted by Katrina. at 6:51 PM No comments:\n80' comimg back.\nkiire postitus sellest, mis oli mul seljas neljapäevasel 80' stiilis diskol. Ehk saate ka ise mõne hea idee, mida taolistele pidudele selga panna.\nKäisin ka eile Tartus ja tõin sealt kaasa mõne kanga ja hulgaliselt igast pudinaid ja asju. Jääge ootama! ;)\nPosted by Katrina. at 3:53 PM No comments:\njah, lõpuks-lõpuks ometi tegin ma ka selle seeliku valmis. Tegelt oleks võinud juba ammu valmis saada, aga pidevalt midagi muud käsin olnud või lihtsalt viitsimine ära kadunud. Julgen õelda, et see ongi siiamaani olnud mu suurim ja aeganõudvaim töö. Tegin terve seeliku iga viimsegi väikse osa ise, nuputasin, ärritusin päris mitmeid kordi, aga lõpptulemusega olen ise väga-väga rahul. Kasutasin seeliku jaoks vaid kõige tavalisemat pliiatsseeliku lõiget, millel oli ülaääres kaks volti.\nHetkel on puudu vaid kinnitus, mis peaks olema luku kohal. Seelik ei ole päris valget värvi vaid pigem selline kergelt shampuse tooni.\nLoodan, et meeldis,\nPosted by Katrina. at 8:26 PM 1 comment:\nTsaukii, selles postituses pole küll mul teile midagi näidata, kuid see on siiski omamoodi tähtis postitus. Nimelt kerge auk tuleb blogisse, kuna mind ja Katsi pole enam see nädal kodus. Arvan, et järgmise nädala teisip. või kolmap. saab postitust. (Kats küll kirjutas, kuid pean omalt poolt veel topelt üle rääkima, sest ta mind ju ei maininud)\nTahaks veel meelde tuletada, et varsti-varsti on TALV ning JÕULUD on peaaegu ukse taga LUMI KA! See aasta üritan võimalikult palju ise kingitusi teha. Hiljem näeb, mis välja tuleb, kuid annan endast parima. PS! Mu kallid sõbrad, ärge kõik lootke minult isetehtud asju. Ma ei jõua juu, kuid kui kellelgi on mingi erisoov ja väga tahab midagi isetehtud, siis saatke "päkapikuga" kiri.\nNii imelik on juba jõuludest rääkida, aga hetkel tuli küll suur isu pääle. Ma olen alati armastanud Coca-Cola reklaame. Hetkel leidisin ühe mõnus youtube'st. Issand kuidas ma armastan seda saasta!\nPikem sarnane versioon ka\nPosted by Merily Viks at 5:14 PM No comments:\nMa ei ole homme see, kes ma olin täna, ja ma pole täna see, kes ma olin eile.\nsiin postis te ühtegi asja ei näe, tahtsin vaid õelda seda, et viibin hetkel laevas suunaga Soome ning Jämi suusatunnelisse. Järgmise nädala jooksul proovin ära lõpetada ühe juba ammu pooleli jäänud seeliku, kuid see postitus võib tulla alles kunagi järgmise nädala keskel.\nKeda huvitavad mu igapäeva tegemised, siis võib neid jälgida vajutades SIIA!\nPosted by Katrina. at 8:55 AM No comments:\nolen juba pikka aega otsinud mingit asja, kuhu ma saaks panna kõik oma kõrvarõngad nii, et nad ilusti näha ja kergesti kättesaadavad oleks. Kahjuks pean tunnistama, et mina ise selle idee autor ei ole, vaid ema nägi seda kui kolleegil külas käis. Tegelikult on idee täiesti geniaalne ja mulle väga meeldis.\nKasutasin siis tavalist pildiraami ja taha on klammerdajaga kinnitatud võrk. Pildil näete siis ka mu meigi ja ehetekappi, mille projekti tegin ma täiesti ise. Eriti meeldivad mulle need nagid, kuhu on hea igast käevõrusid ja kaelakeesid riputada. Kapi tegi mu eelmiseks sünnipäevaks valmis mu onu.\nSee on hetkel kõik,\nPosted by Katrina. at 7:03 PM No comments:\nLabels: Ehted, Meisterdamine.\nWhen I fall down, I will always get up and go ahea...\nMa ei ole homme see, kes ma olin täna, ja ma pole ...


Vooremaa Esmatasandi arstiabi peaks jääma inimesele võimalikult lähedale\nEsmatasandi arstiabi peaks jääma inimesele võimalikult lähedale\nInimestel on õigus saada adekvaatset meditsiiniabi oma kodupaigale võimalikult lähedal. Inimesed ei pea olema ülipikka aega kusagil kaugel järjekorras. Tegelda tuleb sellega, mitte meditsiiniabi kokkutõmbamisega tasemele, mida riik suudab ilma lisainvesteeringuid tegemata ja probleemidele tähelepanu pööramata teha. Kohalik kogukond ei tohiks niisuguseid asju aktsepteerida.\nRahvas peaks vastu hakkama\nKui järjekordselt kusagilt järgmine haiglareformi idee tuleb, siis taolise jama vastu peaks kõige aktiivsemalt hakkama võitlema just kohalik kogukond. Inimesed peaksid selgelt teada andma, et nad tahavad oma haiglat, neil on seda vaja. See tähendab, et kohalik kogukond peaks ka natuke oma meditsiini eest hoolitsema. Kindlasti veidi rohkem, kui ta seda praegu teeb. See hoolitsus ei pea olema rahaline, vaid võiks väljenduda hoopis empaatias, ühistöös ja ühistegevuse kavandamises kohaliku kogukonna teiste sotsiaalsete osadega, olgu see siis sotsiaalabi, vanurite probleemide lahendamine või kohalikud hooldekodud.\nHaigla püüab samuti alati omalt poolt aidata. Meie hooldekodudes pole arstiabiteenistust, tihti on patsientidel ka psühhiaatrilisi probleeme. Me lepime oma psühhiaatriga kokku, saadame ta hooldekodusse, ta vaatab patsiendid üle ja saab jagada personalile soovitusi, mida muuta ja korrigeerida.\nKa maavalitsus peaks olema see koht, kus meditsiini eest tugevasti võideldakse. Selle koha pealt ei saa kurta, viimased kaks maavanemat on meditsiini eest seisnud. Maavalitsus on võtnud ka Jõgeva haigla oma tiiva alla.\nPüramiid on tagurpidi pööratud\nSotsiaalministeerium kavandab haiglareformi, mille käigus muutuksid maakonnakeskuste haiglad tervisekeskusteks, kust kaoks ära aktiivne ravi ning alles jääksid hooldusravi ja perearstid, tõenäoliselt ka kiirabi. Aktiivse ravi asemel ehk jääb alles mingi osa päevaravist ja päevakirurgiast ning mõned eriarsti vastuvõtud.\nTaoline reforo on inimvaenulik ning tekitab olukorra, kus tekib neli linnriiki – Tallinn, Tartu, Pärnu ja Jõhvi. Mida teeb Eesti suuruselt kolmas linn Narva, rääkimata Jõgeva maakonnast ning tervest Lõuna-Eestist? Tartu Ülikooli Kliinikum, kes peaks olema kogu Eesti meditsiini lipulaev ning tõesti tegelema meditsiini tipu arendamisega, avab lihtsaid mädanikke ning lõikab veene, pimesooli. See on absurd. Oma olemuselt on kogu meditsiinisüsteem nagu püramiid, kus all peaks olema lihtsam töö ja maakonnahaiglad, keskmises osas keskhaiglad ja kõige tipus regionaalhaiglad, mille töömaht peaks olema kõige väiksem, aga kõige keerulisem. Praegu on püramiid pööratud tagurpidi – see baas, mis peaks maakonnas tagama suurema osa tervishoiuteenuseid, on kokku tõmmatud nagu püramiidi terav ülemine ots. Üleval laiub kaks suurt regionaalhaiglat, kes püüavad teha kõiki ja kõike. Samas kõigutavad väiksemadki muutused nende tegevuses kogu püramiidi.\nSinna juurde käib absurdne jutt. Üks tüüpilisi näiteid on võidurelvastumine, mille kohta räägitakse, et ostetakse tohutult kallist aparatuuri, mis seisab jõude. See on vale. Kui me vaatame Eesti tervishoiu kaetust nüüdisaegse aparatuuriga, siis oleme ka vaesematest Euroopa riikidest oluliselt maha jäänud. Ameerika Ühendriikidest rääkimata. Räägime uhkelt kompuutertomograafidest ja väidame, et kompuutertomograafi ostmine Hiiumaale on puhas raharaiskamine. Kui nii mõtlema hakata, siis on üldse Hiiumaal elamine puhas raiskamine. Sinna sõitmiseks on parvlaeva vaja, kõike tuleb kohale vedada. Toome inimese hoopis helikopteriga Tallinna kompuutrisse! Meil on aga sada päeva aastas, mil ka helikopter ei saa lennata! See sada päeva on siis inimese enda risk, kas ta jääb ellu või ei.\nKui vaadata doktor Haussi seriaali, kus patsient tuleb sisse ja arst käsib kohe teha PET ja siis edasi vaadata… Seal on see rutiinne uuring, aga meil Eestis pole taolist aparatuuri olemaski!\nMeil oli veel hiljuti aeg, kus Tallinnas turskemat, 110 – 115 kilo kaaluvat meest polnud üldse võimalik angiograafi alla panna, et teha veresoonte uuring. Rääkimata sellest, et paljudele uuringutele on ülipikad järjekorrad. Teatud uuringud aga on lihtsalt rutiinsed, need peavad olema kättesaadavad. Kõige kasutum aparaat on Jõgeva haiglas defibrilaator. Kui inimesel süda seiskub, siis sellega saab südame uuesti käima lüüa. Mujal maailmas pannakse need aparaadid üles kaubanduskeskustesse, et kui inimesega midagi juhtub, ta kaotab teadvuse, siis on tavainimesel võimalik seda võtta. Meie ütleme, et oleme aparatuuriga ülevarustatud. Jah, me pole ka mitu aastat defibrilaatorit vastuvõtuosakonnas kasutanud – õnneks pole vaja läinud.\nTänapäeval on võimalik saata kõikvõimalike uuringute tulemusi läbi interneti kas või tohtrile teise maailma otsa. Aga kohapeal peab see aparatuur olema!\nEesti tervishoiu juhtimise ja majandamisega tegelevad inimesed, kellel ei ole selleks mingisuguseid oskusi ega teadmisi, samuti mitte tahtmistki end koolitada. Häid tervishoiujuhte võib ühe käe sõrmedel üles lugeda. Ministeeriumis ei tööta neist keegi. Küsimus on palgapoliitikas. Inimesed suudavad töötada väljaspool tervishoiusüsteemi ning teenida oluliselt rohkem raha ja ennast paremini ära majandada.\nSaame lahendada üksikjuhtumeid\nÜldiselt on nii, et rasketel aegadel tuleb teha kõik, et süsteemi säilitada. Kui on head ajad, siis võib optimeerida ja arendada. Jutt, et Eesti tervishoiusüsteemi on võimalik veel efektiivsemalt tööle saada, ei vasta paraku tõele. Eesti meditsiinisüsteem on üks Euroopa kuluefektiivsemalt toimivaid süsteeme. Kusjuures kuluefektiivsus on saavutatud patsientide arvel. Minu arvates võiks riik sellest aru saada, et tema kodanike raha on samuti riigi rikkus ja riigi raha.\nEesti meditsiinisüsteemi eelis on selle väiksus, st meil on võimalik alati laskuda probleemide lahendamisel üksikühikuni ehk eraldi lahendada Jõgeva või Valga, Paide või Rakvere haigla probleemi. Ka üksiku perearsti probleemi on võimalik lahendada, kõikidele on võimalik teha erisusi. Kui probleeme lahendatakse põhimõttel üksikult üldisele, siis tekibki uus kvaliteet. Aga meil tahetaks kõik ühtemoodi teha – olgu see siis Vormsi saarel või keset Tallinna linna. See on arusaamatu.\nPEEP PÕDDER, sihtasutuse Jõgeva Haigla juhataja


Küttesüsteemi tuleb renoveerida kompleksselt - Kodu - Tarbija\nKüttesüsteemi tuleb renoveerida kompleksselt\n11. detsember 2010, 11:40\nIga ruumi soojakadu on erinev – ruumiõhu optimaalse temperatuuri ja loodetud energiasäästu saavutamiseks peab olema võimalik küttekehasid igas ruumis eraldi reguleerida.\nKüttesüsteemi renoveerimine või hoone osaline soojustamine ei pruugi korteriühistule tagada loodetud energiasäästu juhul, kui renoveerimisele pole lähenetud kompleksselt ja asjatundlikult.\nSelle üheks põhjuseks võib olla asjaolu, et hoone renoveerimisele pole lähenetud terviklikkuse printsiibist lähtudes, põhjused võivad aga peituda ka ebapiisavates teadmistes küttesüsteemidest ning nende toimimisest.\nTeatavasti levib soojus kõrgema temperatuuri poolt madalama suunas. Kui väljas on ruumiõhust madalam temperatuur, hakkab soojus välispiirete (katuse, seinte, akende jms) kaudu ruumist õue liikuma.\nKui palju soojust ruumist välja levib sõltub sellest, mis jääb ruumi ja välisõhu vahele ehk kui soojapidav on välispiire. Soojusjuhtivus sõltub välispiirde pindalast – mida rohkem on ruumil välisseinu ja katust või mida liigendatum on hoone, seda suuremad on soojuskaod. Mida suurem on sise- ja välisõhutemperatuuride vahe, seda suurem on soojusjuhtivus.\nLisaks sõltub küttevajadus ka ruumi tulevast õhuvooluhulgast (ventilatsioon, õhuleke). Kui välisõhk on ruumiõhust madalama temperatuuriga, siis selleks, et ruumi temperatuur ei langeks, tuleb õhku ruumis soojendada. Sageli nimetatakse soojusjuhtivuseks ja õhu soojendamiseks kuluvat soojust kokku soojuskaoks.\nKui soojuskadu ja küttesüsteemi ei käsitleta koos, võivadki tekkida olukorrad, kus eeldatud sääst jääb tegelikust tunduvalt väiksemaks.\nMaja välispiirete lisasoojustamisega ei vähene iga ruumi soojuskaod võrdselt. Seetõttu pole üldjuhul ainult soojuskandja temperatuuri tsentraalse alandamisega (küttegraafiku muutmisega) võimalik saavutada ruumiõhu optimaalset temperatuuri ja loodetud energiasäästu – küttekehade soojusloovutust on vaja vähendada proportsionaalselt ruumi soojuskao vähenemisega.\nKüttesüsteemid saab jagada ühe- ja kahetorusüsteemideks. Viimases on küttekehad ühendatud torustikuga paralleelselt ehk rööpselt – kõik küttekehad on ühendatud nii peale- kui ka tagasivoolutorustikuga.\nÜhetorusüsteemis on küttekehad järjestikku ehk jadaühenduses – soojuskandja vesi läbib järjestikku kõiki püstikuga või horisontaalse haruliiniga ühendatud küttekehasid.\nKahetorulisel küttesüsteemil on küttekehade soojusloovutuse vähendamine suhteliselt lihtne. Kui küttekehadel on eelseadistust võimaldavad ventiilid, tuleb need soojustusega saavutatud soojuskao vähenemist arvestades uuesti seadistada.\nKui vastavad ventiilid puuduvad, tuleb need paigaldada. Soovitatav oleks paigaldada termostaatventiilid.\nSüsteemi normaalseks funktsioneerimiseks peab küttekeha olema varustatud kahetorusüsteemile ette nähtud suure takistusega radiaatoriventiiliga. Ühetorulise küttesüsteemi küttekehade soojusväljastuse reguleerimise tagamine on natuke komplitseeritum ja eeldab tõsisemat insenerilikku lähenemist.\nMõnele inimesele meeldib kõrgem temperatuur, teisele madalam. Kui mingis ruumis eraldub teatud ajal palju vabasoojust (päike paistab tuppa, elektripliit on sees vms), siis energiakulude seisukohast oleks vajalik selle soojuse võrra vähendada ka küttekeha soojusloovutust.\nRuumiõhu temperatuuri individuaalse reguleerimise ja energiasäästu seisukohast oleks õige, et iga ruumi küttekeha soojusloovutust saaks korteriomanik muuta.\nParaku oli nõukogude ajal ehitatud korterelamutes üldjuhul ühetoruline küttesüsteem, millel puudus võimalus küttekehade soojusloovutust reguleerida.\nTänapäeval on välja töötatud tehnilised lahendused, mis võimaldavad ka ühe toruga küttesüsteeme muuta küttekehade kaupa reguleeritavaks. Selleks tuleb ümber ehitada küttekeha ühendussõlm ja paigaldada vajalikud seadmed.\nÜhetorulise küttesüsteemi renoveerimisele peavad eelnema pädevate insenertehniliste arvutuste tegemine ja projektdokumentatsiooni koostamine.\nRõhutan, et küttesüsteemi tuleb rekonstrueerida kompleksselt. Kui termostaat paigaldada näiteks vaid osale radiaatoritele, viib see küttesüsteemi tasakaalust välja ning kogu majas võivad ruumiõhu temperatuuriga tekkida probleemid.\nKui elamus võib täheldada, et soojussõlmele või katlamajale lähemal paiknevates püstikutes on soojuskandja temperatuurilangus väiksem (vesi jahtub vähem) ja samaaegselt on neis püstikutes asuvate ruumide temperatuur kaugemal olevate ruumide temperatuurist kõrgem, pole küttesüsteem hüdrauliliselt tasakaalus.\nKüttesüsteemi hüdrauliliseks tasakaalustamiseks tuleb torustikele paigaldada spetsiaalsed ventiilid, mis tagavad ettenähtud (arvutuslikud) vooluhulgad. Üldjuhul saab tasakaalustamiseks kasutada ka eelseadistatavaid, küttekehadele mõeldud reguleerimisventiile ja/või liiniseadeventiile.\nKui kogu hoones on näiteks tervikuna liiga jahe või palav ja see sõltub välisõhu temperatuurist, pole küttesüsteemi kvalitatiivse reguleerimise graafik tõenäoliselt paigas ja see tuleks ümber seadistada.\nKui korterelamul puudub võimalus välisõhu temperatuurist sõltuvalt reguleerida küttesüsteemi mineva vee temperatuuri automaatselt, tuleks soojussõlm kindlasti renoveerida ja vastav automaat paigaldada.\nHoone ja sealhulgas küttesüsteemi renoveerimisele tuleb läheneda kompleksselt, lähtudes hoone terviklikkuse printsiibist ja kasutades sõltumatute asjatundjate abi.


simo77: Pallimäng toas\npühapäev, mai 20, 2018\nOlin alustamas uue väitekirja kirjutamist. Algul mõtlesin, et loen enne eelmise jaoks kirjutatu uuesti läbi. Siis mõtlesin, et parem on lugeda ainult selliseid asju, mida ma varem lugenud ei ole, siis tulevad vana ja uus väitekiri erinevamad.\nAlgas sõda. Linna kohal lendasid pommituslennukid. Mõtlesin, et mingis vanuses võib sõda põnev tunduda, aga enam mitte. Noorematele, kellele see tundub põnev, ei tule pähe võimalus, et ise võib ka surma saada. Vaatasin, et vaenlased on suhteliselt heatahtlikud, sest teatrile nad pomme ei visanud.\nMängisime vendadega toas palli. Mõtlesin, et mul jäävad mõned asjad hästi meelde, aga pallimängu liigutused mitte. Peaks laskma teistel pärast mängu lõppu neist liigutustest jutustada, siis näeks, kas neil on meeles. Väravateks olid uksed. Lõin vastaste väravale peale, aga pall läks ukseaugust paremalt mööda ja põrkas tagasi. Lõin uuesti peale, aga nüüd läks vasakult mööda. Vastane lõi peale minu väravale ja vaatasin, et seda lööki ma ära ei kaitse, sest pall veeres minust mööda. Aga pall peatus enne kui ta põrandal oleva joone ületas. Ütlesin, et väravat ei olnud. Lõin ise peale ja nüüd sain vastase väravasse sisse.\nKlaus küsis, kas meil on üks malelaud Peedul. Vastasin, et on küll. Lisasin, et üks malelaud varastati sealt ära, viisime sinna uue ja nüüd võidakse see ka varastada. Varastatud karbis olid olnud kahe komplekti nupud segamini.\nNägu nagu margil\nVanade ajalehtede pärand


3. aprill 2020, 12:53\nPostimees annab kiirülevaate eriolukorra ja koroonakriisiga seotud olulisematest uudistest ja arengutest 3. aprilli keskpäeval.\n961 ametlikult nakatunut\nEestis on tänaseks diagnoositud 961 koroonaviirusesse nakatumist. Covid-19 viiruse tõttu on surnud 12 inimest, kellest kümme oli haiglas ja kaks hooldekodus. Kokku on meil tehtud 18 290 testi, millest 5% on osutunud positiivseks. Meie suurimas kriisikoldes Saaremaal on kinnitatud positiivseid koroonaproove 359.\nLöögi alla on sattunud mitu hooldekodu. Lisaks Saaremaa hooldekodule teatas täna Põhja-Pärnumaal asuv Halinga turvakodu, et kolmel kliendil ja ühel töötajal tuvastati koroonaviirus. Kuidas viirus sellesse hooldekodusse jõudis, ei oska mitte keegi öelda. Töötajal, kellel viirus diagnoositi ei olnud ühtegi sümptomit ja tema enesetunne oli hea.\nTäna teatas esimesest koroonasurmast Läti, kus on diagnoositud 493 uude koroonaviirusesse haigestunut.\nVenemaal kogub koroonaviiruse epideemia tuure: nakatanuid on endiselt suhteliselt vähe, kuid kasvutempo on viimastel päevadel olnud üks kiiremaid maailmas. Putin on siiani keeldunud Venemaal eriolukorda kehtestamast, kuna kardab, et see mõjuks halvasti tema viimastel aastatel niigi langenud populaarsusele. Venemaal on välja kuulutatud üleriigiline puhkus alates sellest esmaspäevast kuni aprilli lõpuni ja kõik elanikud peavad püsima isolatsioonis.\nMüsteerium jätkub Hiinas, kus Wuhani elanike sõnul võib surmade arv olla üle kümne korra ametlikest numbritest suurem. Kohalike teatel on seitse Wuhani piirkonna krematooriumi hakanud karantiini lõpust iga päev tagastama 500 urni surnute säilmetega, mis teeb kokku 3500 urni päevas. Ametlike andmete kohaselt aga suri Wuhani piirkonnas Covid-19 tagajärjel veidi üle 2500 inimese.\nInfot koroonaviiruse leviku ja statistika kohta Eestis ja mujal leiate sellest Postimehe tabelist.\nIkka veel tundmatu viirus\nEile jõudis Hiinast Tallinnasse 2,6 miljonit isikukaitsevahendit. Lisaks 1,5 miljonile maskile jõudis kohale 30 000 FFP2 respiraatorit, 20 000 kitlit, 5000 paari kaitseprille ja 500 000 paari nitriilkindaid.\nMida teeb koroonaviirus inimese kehas ja millised on haiguse kujunemise etapid? Postimees joonistab selle graafiliselt välja. Teada on see, et kui uus koroonaviirus jõuab hingamisteedesse, ei ole seda alguses tunda. Tunda on nakkust alles siis, kui viirus on organismis piisavalt paljunenud ning on tekkinud sellega võitlev põletik. Enamasti algavad sümptomid viis päeva pärast nakatumist. Enamik inimesi pääseb kergete sümptomitega, kuid seda, miks osal haigus pikeneb ja muutub tõsisemaks, selgitab Tartu ülikooli kliinikumi kriisikomisjoni juht Joel Starkopf.\nSageli räägitakse selle viiruse puhul lõhna- ja maitsetaju häiretest ehk anosmiast. Lõuna-Korea andmeil esineb anosmia 30 protsendil, Saksamaa andmetel kahel kolmandikul positiivse koroonatestiga isikutest. Maailma Terviseorganisatsioon WHO leiab aga siiski, et on veel liiga vähe andmeid, et lugeda anosmia tõestatuks Covid-19 sümptomiks.\nEndiselt saab ühineda kodanikuliikumisega «Igale koolilapsele arvuti», mis kutsub üles loovutama seisma jäänud arvutid lastele. Facebooki grupis on juba üle 3500 liikme, arvutivajadusest on teada andnud ligi 700 abivajajat. Muusik Sandra Vabarna, kes otsustas samuti heategevuseks arvuti ära anda, pöördub kõigi eesti inimeste poole: «Kui teil kellelgi on vähegi võimalik aidata, siis palun tehke seda! Aidake arvuti või mõne muu nutiseadmega.»\nPüsime kultuurselt kodus!\nHomme alustab Rahvusooper Estonia etenduste näitamist Facebookis, esimene etendus on Charles Gounod' ooper «Faust», milles Mefisto rolli laulab Ain Anger. Tasub hoida silm peal ka Postimehe kultuurikalendril, kuhu toimetus koondab info kõigi otseülekande vormis toimuvate ürituste kohta.\nTallinna keskraamatukogu avas oma e-raamatukogud kõigile, nii et nüüd saavad e-raamatukogusid kasutada ka need, kes elavad välismaal või on sinna viiruse tõttu lõksu jäänud. Milliseid raamatuid karantiiniajal kodus loetakse, see selgub Postimehe ja Apollo kampaaniast «Raamatuga kodus», millega saab igaüks liituda või millest vähemasti lugemisideid noppida.\nKirjanik Eia Uus räägib veel ühest raamatust, kaks aastat tagasi avaldatud romaanist «Severance», mis jälgib pandeemia lahtirullumist New Yorgis, kus ülemailmset laastamistööd teeb Hiinast pärit palavikuga viirus. Muide, kirjanik Ling Ma kirjutab isegi seda, kuidas taudi levimise algfaasis reisivad eestlased (!!!) edasi, sest «kasutavad ära drastiliselt alandatud hotellide hindasid, alandatud kõige hindasid».\nEesootaval nädalavahetusel saate end hoida Arteri ja AK lainel. Arteriga vestelnud sotsiaalminister Tanel Kiik tunnistab, et aprilli keskpaik tuleb koroonaviiruse tagajärgede osas kõige raskem. Ootamatult Tartu ülikooli kliinikumi juhi kohalt tagandatud Priit Eelmäe aga räägib avameelselt intriigidest, ringkaitsest ja kuude kaupa kliinikumis vindunud konfliktist. Asko Künnap aga on teinud lauamängu kodukarantiinis mängimiseks.\nPüsime terved ja loeme Postimeest!


Crohni tõbi - Croon haiguste tusistused liigeste\nTsefaalgiat tajub patsient kui raskustunne peas. Silma liikumisega on valu hullem. Põhjus 4. Select Page Crohni tõbi Crohni tõbi on krooniline põletikuline soolehaigus. Tema abiga saate lõdvestada pinges lihaseid, kutsuda esile sügava, mugava une ja anda kehale kergustunde. Oluline on kompleksis järgida loetletud soovitusi, sest ainult hästi läbi mõeldud teraapia aitab hüvasti jätta vaevusega, mis põhjustab ebamugavusi.\nSpetsialistid selgitavad sümptomeid asjaoluga, et koljusisestes veresoontes on oluline spasm, millega kaasneb aju struktuuride toitainete ja hapniku ebapiisav varustamine - isheemia seisund.\nPatoloogiat ise nimetatakse vegetatiivseks-vaskulaarseks düstooniaks ja see on noorte jaoks tüüpilisem. Välimuse põhjused Vaskulaarne peavalu võib moodustuda mitte ainult koljusiseste veresoonte äkilise spasmi tõttu, näiteks koos migreeniga. Võib tuvastada erinevat laadi põhjuseid: kaasasündinud või omandatud sisemised vaskulaarsed patoloogiad, näiteks väärarengud, mitmesugused aneurüsmid - kui anum lõhkeb, ei saa kõige raskemaid tüsistusi vältida; vere piisava väljavoolu raskused, sageli venoosse iseloomuga, näiteks aterosklerootiliste või trombootiliste ladestuste esinemisel - avaldub hommikul valu selja peaga, templid; arterioolide ja veenide aktiivsuse tasakaalustamatus - nende hüperekstensioon, veresoonte seinte lokaalse hõrenemise moodustumine: sagedaste hüpertensioonikriiside, vegetatiivsete ja veresoonte kõikumiste, migreeni tõttu.\nAinult mitmete kaasaegsete diagnostiliste protseduuride õigeaegne rakendamine aitab tuvastada ajus toimuva adekvaatse algpõhjuse, miks tekkis spasm, tekkisid ebameeldivad sümptomid, koljusisene anuma lõhkemine.\nSelle kõrvaldamine ja sellele järgnenud piisav ravi aitavad ära hoida kõige tõsisemaid veresoonte tüsistusi, näiteks insuldi. Eeldatavad tegurid Migreen, nagu ka vegetatiivne-vaskulaarne düstoonia, on sama iseloomuga häirete ilming - koljusiseste veresoonte spasmid. Olles hoolikalt analüüsinud omaenda tundeid - valu templites, pea tagaosas, silmades, tugev pearinglus, iiveldus ja nende ilmnemisele eelnevad sündmused, suudab inimene tuvastada teatud mustri: eeldades negatiivseid tegureid ja vaskulaarse peavalu sümptomeid.\nRavi seisneb ülalnimetatud negatiivsete tegurite õigeaegses tuvastamises ja kõrvaldamises - nii et ükski veresoon ei puruneks: ei silmas ega ajus.\nKaasasündinud patoloogiad, millega kaasneb vaskulaarne peavalu Praegu tuvastavad eksperdid mitu tosinat patoloogiat, mille peamiseks sümptomiks on veresoonte valu peas. Kuid prioriteediks jäävad järgmised haigused: Hüpertensioon on rõhu parameetrite kõikumine.\nTüüpilised sümptomid: valutundlikkus suruva, lõhkeva tegelase pea tagaosas, silmis "liiv", iivelduse ja oksendamise tung, peapööritus.\nPatoloogia moodustumise põhjused peituvad pärilikus eelsoodumuses, hormonaalsetes kõikumistes, kroonilises neuropsüühilises ületöötamises. Koljusiseste veresoonte spasmid võivad põhjustada sellist hirmuäratavat komplikatsiooni nagu insult - anum plahvatas äkki, tekkis verejooks aju struktuuri. Seetõttu tuleb ravi alustada võimalikult varakult: tänapäevaste antihüpertensiivsete ravimite päevase tarbimise põhjal.\nMõni inimene ei kannata mitte kõrge, vaid madala rõhu all - hüpotensioon. Valusümptomite põhjustajaks on pea veresoonte seinte venimine, vere liigne pulsimaht. Patsiendid kirjeldavad valu tuimade, pulseerivate impulssidena, mis paiknevad pea tagaosas, otsmikus, templites ja silmades.\nVeresoonte seinte läbilaskvuse rikkumise korral muutuvad need habras, lõhkevad.\nRebistamine, lõhkev valu ühes peaosas koos oksendamise mitte leevendamisega, valguse ja heli ülereageerimisega - migreen. Selle sümptomeid võib täheldada mitte ainult naissoost, vaid ka meestel. Patsiendid kirjeldavad oma tundeid järgmiselt - migreen on halvenenud, töövõime on märkimisväärselt vähenenud, silmis vilgub välk, objektide piirjooned on hägused, maa ujub nende jalgade alt välja. Teades provotseerivaid tegureid, võib migreeni hoida lubatud piirides - ägenemistega mitte sagedamini kui korda kuus.\nÜlaltoodud patoloogiate croon haiguste tusistused liigeste migreeni ja hüpertensiooni ning hüpotensiooni ravi tagab kompleksse toime valusündroomi kompleksi ahela kõigile komponentidele - tugevdada koljusisese veresoone seina nii, et see ei lõhkeks, ja kõrvaldada selle suurenenud läbilaskvus ning aju struktuuride tervikuna verevarustust parandada. Omandatud patoloogiad, millega kaasneb vaskulaarne peavalu Pea sees olevate hommikuste ja öiste valuimpulsside põhjused on tingitud kolju sees oleva venoosse võrgu liigsest vere täitumisest, mis provotseerib kohalike piirkondade märkimisväärset ülepingutamist, väikesed laevad lõhkevad mõnikord.\nValu lokaliseerub sagedamini pea tagumises osas, harvemini silmades, kroon. Pärast keha vertikaalseks muutmist normaliseerub venoosne väljavool - inimese silmis muutub see selgemaks, spasmid peatuvad, tervislik seisund paraneb. Sarnased sümptomid on tüüpilisemad vegetatiivse-veresoonkonna düstoonia, vaskuliidi ja muude patoloogiate korral, millega kaasneb veenide nõrkus. Arvukate aterosklerootiliste naastude ladestumine viib tõsiasjani, et verevool aju kohalikes piirkondades on märkimisväärselt takistatud - ilmnevad perioodilised vasospasmid, mõnikord lõhkevad, valuimpulssid on püsivad - ilmnevad valud, pressimine, tinnitus, mõnikord lõhkev valu pea taga provotseerib oksendamist, nõrgenemist mälu parameetrid, ilmub unetus.\nRavi eesmärk on taastada piisav verevarustus, vabaneda veresoontest negatiivse kolesterooli ladestumisest. Aterosklerootilise patoloogia põhjused - korrigeerimata toitumine, füüsiline tegevusetus, toidu negatiivne järgimine. Vaskulaarsed spasmid ja venoosne staas võivad vallanduda kaela struktuuride degeneratiivsetest muutustest. Päeva lõpuks on inimesel valu pea tagaosas, silmade väsimus, pearinglus, tuimus sõrmeotstes. Sellise heaolu halvenemise põhjusteks on toitainete vähesus croon haiguste tusistused liigeste muljumise anumate kaudu.\nOsteokondroos ja vegetatiivne-vaskulaarne düstoonia on sageli omavahel seotud. Kui pea seljavalu korratakse viimase kuu jooksul sagedamini 2—3 korda, on silmis hakanud tumenema, silmas olev anum on mitu korda põhjuseta lõhkenud - spetsialistiga konsulteerimist ei soovitata edasi lükata. Tegevustaktika Spetsialist peab adekvaatse diagnoosi panemiseks ja ravi võimalikult tõhusaks läbiviimiseks läbi viima mitmeid diagnostilisi protseduure - alates erinevatest vereanalüüsidest kuni ajustruktuuride MRT-ni.\nHaiguse raviks ei ole soovitatav kasutada traditsioonilisi ja alternatiivseid meetodeid. Kodus on häire mädase nakkusliku vormi ravimine rangelt keelatud. Kompresseid ei soovitata teha ilma arstiga nõu pidamata. Mis tahes teraapia tuleb läbi viia arsti järelevalve all, et vältida võimalikke tüsistusi. Vale tegevus võib põhjustada pöördumatuid tagajärgi, seetõttu peate alati olema ettevaatlik. TMN nõuab tavaliselt kirurgilist sekkumist, kui põhjuseks on lõualuu või hammaste uhise poletik, ebaregulaarsed proteesid.\nSelle tagajärjel seostatakse operatsiooni tavaliselt vanade implantaatide parandamise või asendamisega. Vajalik võib olla uus siirdamine. Tüsistused Mida kiiremini põletik tuvastatakse, seda lihtsam on seda ravida. Sõltuvalt AID tõsidusest võib lõualuu toimimiseks samas rütmis kuluda nädalaid või kuid.\nTüsistused tekivad ravi hilinemise või puudumise tõttu. Sellised sekundaarsed haigused nagu rändavad põletikulised kolded või sepsis ei ole välistatud.\nLisaks võivad tekkida püsivad liigesekahjustused. Sageli põhjustab see lõualuu liikuvuse täielikku piiramist.\nTMJ põletiku vältimiseks on vajalik suuõõne hooldamine. Bruksismi soovitatakse õigeaegselt ravida, hambaid pesta ja pöörduda hambaarsti poole. Stressijuhtimismeetodid on kasulikud ka ennetamiseks.\nHammaste või lõualuu kaasasündinud väärarengud vajavad korrigeerimist. TMNF-i võivad põhjustada mitmesugused põhjused. Põletiku klassikalised sümptomid on neuralgia rünnakud lõua piirkonnas.\nVõib esineda ka haiguse mittespetsiifilisi ilminguid, mida saab ravida. Haigus on ortodondi poolt hõlpsasti diagnoositav haigusloo või spetsiaalsete testidega. Kui tuvastatakse liigesepõletik, peaks ravi olema väga kiire, et vältida tüsistusi ja lõualuu püsivat kahjustamist.\nPõletikku on parem vältida põhjaliku suuhügieeni abil, mitte selle ravimisega. Tõhus ravi ortopeediliste meetoditega aitab vabaneda haiguse sümptomaatilistest ilmingutest.\nNõuetekohase ravi korral kaovad sümptomid kiiresti, eriti noorukieas. Lõualuu liigesepõletik: sümptomid, ravi ja ennetamine Kui sööme või räägime, teeme lõualuu ühistööd, mis omakorda ajab lõualuu kinni.\nSee hoiab koos ka kolju ja alalõua alust.\nLõualuu liigesepõletik pole harv nähtus, enamasti mõjutab see inimesi 40 aasta pärast. Kuid ka nooremad pole selle haiguse suhtes immuunsed. Põletikulise lõualuu liigese croon haiguste tusistused liigeste võivad olla erinevad, kuid sagedamini kannatab see infektsiooni all. Mida varem haigus tuvastatakse ja mida varem selle ravi alustatakse, seda parem.\nHaiguse ravi võtab palju aega, sõltumata sellest, kas see avastati õigeaegselt või on see juba kaugele jõudnud. Põletikulise liigese täielikuks ravimiseks on vaja läheneda ravile kogu tõsidusega. Crohni tõvega patsientidel võib mistahes anaalpiirkonnas asuv haavand muutuda krooniliseks fissuuriks, mistõttu tuleks selles piirkonnas ebavajalikke toiminguid vältida. Igas Crohni tõve staadiumis võivad patsiendil ilmneda mitmed liigestega seotud sümptomid, kõige sagedamini artralgia liigesevalu.\nArtriit liigesepõletik esineb üldjuhul vaid IBD aktiivses staadiumis. Liigestega seotud sümptomite ilmnemisel on teiste reumaatiliste haiguste teke välistatud. Samuti võivad tekkida häired nahal ja silmades. Nodoosne erüteem ehk sõlmjas erüteem ehk sõlmeline punetus Erythema nodosum avaldub lillakate, hellade muhkudena eelkõige jalasäärtel ja käsivartel. Gangrenoosne püoderma Pyoderma gangrenosum esineb harvem, põhjustades nahal sügavaid haavandeid.\nElusvaktsiine ei tohi manustada bioloogilisi ravimeid võtvatele patsientidele. Stress võib sümptomeid süvendada.\nStressi ja valuga toimetulekut saab õppida läbi erinevate lõõgastusmeetodite. Arsti poolt määratud ravi tuleb läbi viia ja ravimeid manustada ettenähtud viisil, ravi ei tohi iseseisvalt katkestada. Inimene unustab pärast emotsionaalse seisundi normaliseerumist, kuidas on, kui kael ja pea selg valutavad. Lõõgastus aitab lõõgastuda, kõhu hingamine, aroomiteraapia, progresseeruv lõdvestus.\nJärgmised näpunäited aitavad teid: Valige vaikne koht ja veenduge, et keegi ei segaks lõõgastumise ajal; Istu mugavas asendis heida pikalisulge silmad; Pingutage ja lõdvestage lihaseid peast, liikudes järk-järgult kaela ja ülejäänud keha külge; Kõhupiirkonna hingamise protseduur on oluline teha pingevabas istumisasendis; Ainult maoga on vaja teha aeglaseid ja sügavaid hingamisi.\nHingamise sügavuse tunnetamiseks võite oma käe kõhule panna; Hingake ka täielikult välja, surudes kõhu abil hapniku välja; Protseduur viiakse läbi mitu minutit ilma kiirustamata. Kiirus on täis hüperventilatsiooni. Eriti hoolikalt peate seda läbi viima, kui pea kael ja selg muutuvad tuimaks.\nMuud võimalused keha lõdvestamiseks hõlmavad joogat, mitmesuguseid füüsilisi harjutusi, meditatsioone. Mõnus tegevus, näiteks lemmikharrastus ja meeldiv muusika, võib samuti positiivset mõju avaldada. Näpunäited kaela ja kaelavalu põhjuste raviks.\nMida teha, kui kael valutab tagant - Tüsistused\nSapi et ravida liigeseid osta\nArstid nimetavad massaaži ühe peamise mõjuna kahjustatud piirkondadele. Tema abiga saate lõdvestada pinges lihaseid, kutsuda esile sügava, mugava une ja anda kehale kergustunde. Sellise teraapia läbiviimiseks peate kõigepealt võtma kuuma dušši või vanni - see viib keha korda ja valmistab selle ette edasiseks massaažiks. Ükskõik mis põhjusel valu kaelas ja pea seljas, peate kasutama vedelikku või õli võite kasutada aromaatseid.\nSeejärel masseerige kahjustatud piirkonda ringikujuliselt, vajutades kergelt ja õrnalt. Tasub pöörata tähelepanu rinnale. Järgmine toode, mis selles olukorras aitab, on anesteetikumi ostmine. Valuvaigisti võib aidata vähendada tugevat valu peas ja kaelas. Valud kaelas ja pea taga tekivad siis, kui inimene ei hoia oma selga õigesti. Selgitamaks, kui suur koormus on lülisamba kaelal, saate füüsikat - külgetõmbejõudu. See tuleb pidevalt ületada, et säilitada tasakaal, liikuda, püsida pidevalt püsti.\nLülisamba skelett on tuge kogu kehale ja lihastele, seetõttu peab vähemalt mõni luuraami osa nõrgenedes hakkama saama gravitatsiooniga. Sel juhul algab selja kumerus, nii et vähemalt aksiaalsete koormuste kompenseerimine toimub. Nii saab väga ilmseks, et halb rüht võib olla kaela- ja kubemevalu põhjustaja. Luukorseti jahvatatud poletik parandamiseks saab kasutada mis tahes seina.\nOn vaja pöörata selg seina poole, nii et teie kontsad oleksid sellest mõne sentimeetri kaugusel. Sellisel juhul peaksid õlad croon haiguste tusistused liigeste tuharad puudutama seina, lõug ei kuku. Selgroo selline asend on õige. Pärast joondamist saate tagasi astuda ja kujundatud kehahoiakut järgida. Pea ja kaela seljaosa valu vaibub kohe, kui keha harjub keha õigesse asendisse. Ülekaalulisus mõjutab ka kogu keha.\nÄrge pange emakakaela piirkonda täiendavat stressi. Seetõttu peaksid ülekaalulised inimesed, kellel on ka valu kaelas ja pea taga, näitajat järgima, vabanedes liigsest kehakaalust. Eksperdid on välja töötanud palju harjutusi, mille abil saate mitte ainult vähendada valu kaelas ja pea seljas, vaid ka neid ära hoida.\nEnne seda tüüpi teraapia tegemist tasub panna kahjustatud alale sooja kompress. Protseduure tuleks korrata vähemalt viis korda kolm korda päevas. Pole vaja kiirustada, lihased peaksid lõdvestama.\nPeate võtma istumisasendi. Pöörake pead võimalikult paremale ja pöörduge siis tagasi algasendisse otse. Pöörake ka vasakule ja joondage. Teine harjutus on lõua langetamine, seejärel minna üles, kallutada pea vasakule, paremale õlale. Isomeetriliste harjutuste komplekt lahendab probleemi. Neid tuleb läbi viia vastupanu kaudu, kuid tegelikult ei saa te oma pead liigutada.\nSee kompleks aitab hästi ära hoida pea ja kaela seljaosa valu põhjused: 1.\nImmobilisatsiooni vältimiseks aitab liigese jäikus füsioteraapiat lõualuu väikesed liigutusedmassaaži. TMJ artriidi ennetamine on: Ninaneelu, kurgu, ninakõrvalurgete krooniliste põletikuliste haiguste ravi maxillaarne frontiit. Rahvapärased abinõud Rahvapärased meetodid ja vahendid võivad parandada temporomandibulaarse liigese kroonilise artriidi seisundit komplikatsioonide, jäikuse, ägenemiste ennetamiseks : Retsept Kirjeldus Võtke linane kott - selline, et see mahub ,5 kg jämedat soola, riisi, jõeliiva. Kuumutage täiteaine mikrolaineahjus temperatuurini 45—55 kraadi, valage kotti, kandke üks kord päevas maxillofaciali liigesele ja hoidke jahedas. Ravi jätkatakse 12 päeva.\nVõtke istuv asend, lõdvestuge. Peate tõstma oma käe ja panema peopesa oma otsaesisele, vajutades seda. Kindlasti pidage vastu lauba liikumist.\nAllergia teatud ravimite suhtes.\nHamba eemaldamine | Haiguste ABC - acanthus.ee\nAjuveresoonte haigused: tüübid, sümptomid ja ravi - Tüsistused\nParem käsi tuleks asetada pea paremale küljele, vajutades seda ala käega. Korda protsessi teisel küljel. On vaja jälgida pea ja käe vastuseisu. Kui pea ja kaela selg valutavad, tuleb piirkonda suruda mõlema peopesaga, surudes pead.\nTagurpidi liikumisele tuleb vastu panna. Selle lihtsa harjutusega unustab inimene kiiresti, kuidas on, kui pea selg, kael valutab ja pea keerutab.


Kinnisvaraturu ülevaade: hoonestamata elamumaaga tehtud tehingute tippaeg oli aastatel 2006-2007 | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: analüüs, detailplaneering, Eesti, ehitis, ehitus, ehitusmaht, elamu, elamumaa, elamurajoon, eluase, eluasemelaen, foto, Haabersti, haigla, haldus, Harjumaa, Harku, hind, hindamine, hinnad, hoone, Järveküla, Jõgeva, Kesklinn, kinnistu, kinnisvara, Kinnisvaraturu ülevaade, Kohtla-Järve, korter, kriis, Kristiine, krunt, Laagri, laen, leping, linn, linnaosa, Loksa, loodus, maa, maa-amet, maakond, maatükk, maja, Martti Näksi, Matek, mõis, Narva, objekt, õigus, omavalitsus, pank, Pärnu, Peetri, piirkond, planeering, Põhja-Tallinn, põllumaa, Rapla, riik, Saue, seadus, statistika, suvila, Tallinn, Tartu, Tartu Ehitus, tehing, tehnovõrk, turg, ülevaade, väärtus, Valga, valitsus, Viimsi, Viimsi vald, võrdlus, Võru\nMaa-ameti kinnisvaraturu ülevaade keskendub seekord tehingutele hoonestamata elamumaaga. Hoonestamata elamumaana käsitleme antud kontekstis selliseid maatükke, mille sihtotstarve on 100% elamumaa. Ülevaates kajastame Maa-ameti tehingute andmebaasis registreeritud tehingute alusel koostatud statistikat.\nHoonestamata elamumaa tehinguaktiivsus hakkas kasvama 1997. aastast alates. (Erandiks on 2002. aasta, kuid tehinguaktiivsuse vähenemine on sellel perioodil tingitud asjaolust, et tehingute andmebaasis registreeriti vaid riigi ostueesõigusega tehingud.) Selle ligi paarikümne aasta jooksul on toimunud olulisi muudatusi nii tehingute arvus kui ka hinnatasemetes. Kõigi aegade kõrgeim tehinguaktiivsuse tase saavutati 2006. aastal, aasta hiljem saavutati kõige kõrgem hinnatase. Seoses ülemaailmse majanduskriisiga, mis sai alguse 2007. aasta lõpus, vähenesid aga pankade antavad eluasemelaenude mahud, mis peaaegu sama järsult kajastus ka tehingute arvus ja hindades.\nAlates 2009. aastast hakkasid ühikuhinnad küll aeglaselt kasvama, kuid tehinguaktiivsus jäi kiratsema. Viimastel aastatel (2013-2014) on tehinguid siiski rohkem olnud, kuid hinnad on pigem langenud.\nJoonis 1. Tehinguaktiivsus hoonestamata elamumaaga ning mediaanhind aastate lõikes.\nAllikas: Maa-ameti tehingute andmebaas.\nTehingute jaotumine piirkonniti\nKuna tehingud hoonestamata elamumaaga jaotuvad üle Eesti ebaühtlaselt, siis järgnevalt vaatame, millistes maakondades on suurem osakaal. Joonisel 2 ilmneb, et enamus (51%) tehingutest on toimunud Harju maakonnas, järgnevad Tartu (15%) ja Pärnu maakond (10%). Ülejäänud maakondades on hoonestamata elamumaa tehingute osakaal alla 5%.\nJoonis 2. Hoonestamata elamumaa tehingute jaotumine maakondade lõikes.\nKa on erinevad hoonestamata elamumaa hinnad, sõltudes asukohast maakonnas. Hinnatasemetest adekvaatsema pildi saamiseks vaatlemegi järgnevalt tehinguaktiivsust ning mediaanhindasid linnade lõikes. 2012.-2014. aasta tehingute statistika kohaselt jääb enamus ligi 42%-st linnades toimunud tehingutest Tallinna, järgnevad 10%-ga Tartu ja Narva ning 7%-ga Pärnu. Ülejäänud linnades on hoonestamata elamumaa osakaal 1% lähedal.\nJooniselt 3 näeb, et hinnataseme poolest on ülekaalukalt kalleim elamumaa Tallinnas, kus kolme aasta (2012-2014) lõikes on mediaanhind 76 €/m2. Odavaimate elamumaa hindadega on piiriäärsed linnad – Mõisaküla, Valga ja Narva, kus ruutmeetri hinnad jäävad alla 2 €/m2. Seejuures tuleb aga arvestada, et Narva linna tehinguaktiivsust ning hinnataset mõjutab oluliselt suvilakooperatiivide tehingute suur osakaal.\nLisaks järgneval joonisel näidatud linnadele on veel 8 linna, kus ajavahemikul 2012-2014 ei olnud isegi viit hoonestamata elamumaaga tehingut, mistõttu on nende hinnataset keeruline analüüsida. Need linnad on Loksa, Kiviõli, Kohtla-Järve, Jõgeva, Põltsamaa, Kunda, Kallaste ja Võhma.\nJoonis 3. Hoonestamata elamumaa tehinguaktiivsus ning mediaanhind Eesti linnades aastatel 2012-2014 tehtud tehingute alusel.\nKuna linnades tehtud tehingutest saab infot vaid väikese osa Eesti elamumaa turu kohta, siis vaatleme lisaks ka maapiirkondades toimunud tehinguid. Ajavahemikul 2012-2014 on Eesti 183 vallast 81-s tehtud hoonestamata elamumaaga vähemalt viis tehingut. Kõige aktiivsemateks piirkondadeks on Rae, Viimsi, Harku ja Ülenurme, mis kokku moodustavad 32% kõigist valdade tehingutest. Sellest statistikast saab järeldada, et aktiivne elamumaa turg on koondunud linnadesse ning Tallinna ja Tartut ümbritsevatesse valdadesse.\nJoonistel 4 ja 5 on kujutatud valdades toimunud tehingute arv ning mediaanhinnad 2012.-2014. aasta tehingute alusel. Näidatud on vaid need vallad, kus vaadeldaval ajal toimus vähemalt viis hoonestamata elamumaa tehingut. Joonisel 4 näeme, et kalleimateks valdadeks on enamus Harjumaa valdasid ning Tartu linna ümbritsevad vallad, kus hoonestamata elamumaa mediaanhinnad jäävad 8-35 €/m2 vahele.\nJoonis 4. Hoonestamata elamumaa tehinguaktiivsus ning mediaanhind Eesti valdades aastatel 2012-2014 tehtud tehingute alusel.\nJoonisel 5 on näidatud odavama hoonestamata elamumaaga vallad, kus mediaanhinnad jäävad vahemikku 0,2-1,8 €/m2. Nendeks on enamasti maakonna keskustest kaugemal asuvad vallad.\nHoonestamata elamumaa ostmist mõjutavad oluliselt paljud tegurid, nagu näiteks töökohtade olemasolu piirkonnas, koolide, haiglate jms lähedus; kuid samas on keeruline hinnata nende tegurite otsest mõju väärtusele. Nagu jooniselt 5 võib näha, müüakse teatud piirkondades elamumaad praktiliselt sama hinnaga, millega on võimalik soetada haritavat maad. Üheks selle põhjuseks ongi eeltoodud tingimuste täidetus, millele lisanduvad ehituskulud, mille erinevused on Eesti-siseselt küllaltki väikesed.\nJoonis 5. Hoonestamata elamumaa tehinguaktiivsus ning mediaanhind Eesti valdades aastatel 2012-2014 tehtud tehingute alusel.\nLisaks eespool kirjeldatud omavalitsustele on Eestis veel 102 valda, kus elamumaadega ei ole tehtud piisavalt tehinguid, mistõttu on keeruline hinnata nende hinnatasemeid ja võrrelda muutusi 2001. aasta korralise hindamisega.\nÜldiste hinnatrendide ja piirkondade üldise pildi kirjeldamisel on valdade statistilised näitajad küllaltki head aluseks. Aga kuna elamumaa ostuotsused on mõjutatud väga erinevatest teguritest ning on tugevalt seotud asukohaga, siis võivad hinnad suuresti varieeruda ka vallasiseselt. Illustreerimaks hindade varieerumist, vaatlesime detailsemalt Rae valla erinevate piirkondade hinnatasemeid.\nHoonestamata elamumaa hinnad jäävad Rae vallas vahemikku 1-100 €/m2. Külade kaupa tehtud statistika aga näitab, et elamumaa hinnas on suured erinevused just sõltuvalt müüdava objekti asukohast. Joonisel 6 on näha, et kallimateks piirkondadeks on Peetri alevik ning Järveküla küla – need on ka Rae valla kõige aktiivsemad piirkonnad. Lisaks ilmneb analüüsist, et mida kaugemal on vallad suurematest linnadest (eelkõige Tallinnast ja Tartust), seda väiksemaks muutuvad vallasisesed hinnaerinevused.\nJoonis 6. Hoonestamata elamumaa mediaanhinnad ning tehinguaktiivsus Rae valla asustusüksustes aastatel 2012-2014 tehtud tehingute alusel.\nIllustreerimaks elamumaa turul toimunud muutusi, võrdlesime praegust maakasutust eelmise (2001) korralise hindamisaegse maakasutusega. Joonisel 7 on kujutatud Ülenurme vallas ning joonisel 8 Rae vallas toimunud muutusi, mis näitlikustava olukorda, kus põllumaa asemele on rajatud elamumaad. Nii Tartu kui ka Tallinna ümbruses on mitu sellist piirkonda. Uued elamurajoonid on põllumaadele kerkinudki peamiselt suuremate linnade ümbruses. Sellest tulenevalt tuleb ka korralise hindamise kontekstis üle vaadata hinnatsoonide piirid, kuna tegelik maakasutus ning väärtuse kujunemise mehhanism on muutunud.\nJoonis 7. Ülenurme vallas Õssu külas on endisest põllumaast saanud elamupiirkond.\nMaakasutus 2001. aastal. Maakasutus 2015. aastal.\nAllikas: Maa-ameti ortofotod.\nJoonis 8. Rae vallas Järveküla külas on endisest põllumaast saanud elamupiirkond.\nMaa väärtust mõjutab ehitusõigus\nPiirkondades, kus vaba maad on piiratult, on selle väärtust järjest enam mõjutama hakanud ehitusõigus. Ehitusõigus määrab krundi kasutusotstarbe ja selle, millist hoonet on võimalik sinna ehitada. Samuti selle, millist krundi osa on võimalik hoonestada.\nAlljärgnevalt vaatleme piirkondi, kus tehingud on toimunud ehitusõiguse alusel. Seejuures analüüsime neid tehinguid, mis meile teadaolevalt omavad suuremat ehitusmahtu kui väikeelamumaad, sest ehitusõigusest tulenev väärtuse muutus ilmneb just suuremahuliste ehitiste korral. Kaasasime analüüsi sellised tehingud, mille korral ehitatavateks objektideks on korterelamud või büroohooned. Selgitasime välja piirkonnad, mille erinevus sõltub ehitusmahust. Näiteks Tallinna puhul on ehitusõiguse alusel eristatav Kesklinna piirkond, millele lisandub linnapoolne osa Kesklinna ümbritsevatest linnaosadest.\nJärgnevas tabelis on kujutatud Tallinna ja Tartu ehitusõiguse alusel tehtud tehingute arv ning mediaanhinnad. Lisaks annab tabel informatsiooni ehitusõiguse mahu ning maa ruutmeetrihinna alusel leitud väärtuste eristumisest.\nTabel 1. 2012.-2014. aasta tehingute alusel ehitusõiguse mahu järgi leitud mediaanhindade võrdlus maa ruutmeetrihindade mediaanhindadega.\nTabelis 1 on toodud ehitusõiguse mahu alusel leitud tehingute ning maa tehingute tehinguaktiivsus ning mediaanhinnad 2012.-2014. aasta tehingute alusel. Kui vaadata ehitusõigusega tehtud tehinguid, siis ilmneb, et enamus neist on toimunud Kesklinna, Kristiine ning Põhja-Tallinna linnaosades. Kui Põhja-Tallinnas ja Kesklinnas on sellised tehingud koondunud paari piirkonda, siis Kristiines on need enam hajali. Haabersti linnaosa ehitusõiguse alusel leitud mediaanhind on mõjutatud 1 lepingust, millega on müüdud 5 kinnistut. Kui nende 5 tehinguga mitte arvestada, kujuneks ehitusõiguse mahu alusel leitud mediaanhinnaks 57,3 €/m2. Seega tuleb tehingute vähesuse tõttu suhtuda mediaanhindade tõlgendamisse ettevaatusega.\nJoonis 9. Tallinnas ehitusõiguse alusel tehtud tehingute paiknemine.\nAlus: Maa-ameti kaart.\nTartus on ehitusõigusega tehingud samuti üsna hajali. Kuna neid on vähe, on keeruline piiritleda konkreetselt ehitusõigusest mõjutatavat ala.\nHinnanguliselt võiks ehitusõigust rakendada Tartus kesklinna piirkonnas, Tallinnas Kesklinna linnaosas ning Kristiine ning Põhja-Tallinna linnaosa kesklinna poolses osas.\nPärnu linnas on ehitusõiguse alusel leitud mediaanhind mõjutatud kahe lepinguga müüdud kinnnistute hinnatasemetest. Kui need kahe lepinguga müüdud tehingud välja jätta, siis kujuneb mediaanhinnaks 55,3 €/m2ning tehingute arv on 6. Kuna Pärnu linnas on ehitusõigusega tehingute arv väike ning ka ehitusõiguse olemasolust tulenev mõju väärtusele ebaselge, siis ei ole võimalik ehitusõigusest mõjutatud piirkonda piiritleda.\nJoonis 10. Tartus ehitusõiguse alusel tehtud tehingud.\nVõrdlus eelmise korralise hindamise aegsete hinnatasemetega\nEelmine korraline maa hindamine toimus Eestis 2001. aastal. Joonisel 11 on kujutatud hoonestamata elamumaa ühikuhindade muutus kordades 2001. aasta hindamisele eelnenud kolme (1998-2000) aasta tehingute ning viimase kolme aasta (2012-2014) tehingute võrdluses. Andmed on maakondade lõikes. Nendes maakondades, kus tehingute arv jäi alla 10-ne, jätsime erinevused kajastamata, kuna väike analüüsitavate andmete maht ei võimalda saada usaldusväärseid tulemusi.\nKui võrrelda hoonestamata elamumaa 1998.-2000. aasta tehingute hindasid 2012.-2014. aasta omadega, siis suurimad muutused on hajaasustuses (hajaasustusena mõistetakse piirkondi, mis haldusjaotuse kohaselt on külad) ja need on toimunud Tartu, Harju, Pärnu ning Lääne maakonnas. Paljuski on see seotud linnade ümbrusesse rajatud uuselamurajoonidega, kus hinnad kasvasid ülejäänud piirkondadest märgatavalt kiiremini. Tiheasustuses on hinnad kiiremini kasvanud Rapla, Saare ja Võru maakonnas.\nJoonis 11. Hoonestamata elamumaa mediaanhinna muutus kordades.\nKuna elamumaa hinnad sõltuvad paljuski piirkonnast, analüüsime järgnevalt hoonestamata elamumaa tehinguid nende piirkondade näitel, kus nii 2001. aastal kui ka praegu on tehtud piisavalt tehinguid.\nTehinguandmetele tuginedes on võimalik leida väärtustasemed 18 omavalitsuses. Järgnevas tabelis on toodud tehingute arv ning mediaanhinnad 2001. ja 2014. aasta kohta. Enim on mediaanhinnad muutunud Tartu linnas ning seda ümbritsevates omavalitsustes. Samas on omavalitsusi, kus sisulist hinnamuutust ei saa täheldada. Sellisteks omavalitsusteks on Jõelähtme ja Saue vald ning Pärnu linn. Selline olukord on paljuski tingitud tehingute paiknemisest omavalitsuse sees. Nimelt on 2001. aasta tehingud koondunud kallimatesse piirkondadesse, mistõttu võib tabeli alusel ekslikult arvata, et hinnamuutusi ei ole toimunud. Näiteks enamus Jõelähtme valla 2001. aasta tehingutest toimus Kaberneeme külas ning Loo alevikus, kuid 2014. aastal on tehingute jagunemine omavalitsuse siseselt olnud palju hajusam. Saue valla 2001. aasta tehingutest ligi 60% toimus Laagri alevikus, seevastu 2014. aastal moodustasid Laagri aleviku tehingud vaid 10% kogu omavalitsuse hoonestamata elamumaa tehingutest.\nTabel 2. Hoonestamata elamumaa 2001. ning 2014. aasta mediaanhindade võrdlus omavalitsustes, kus on toimunud enam kui 10 tehingut.\nHoonestamata elamumaa väärtust mõjutavad tegurid\nErinevate riikide kogemuste ning teoreetilise kirjanduse põhjal väidetakse, et maa väärtust mõjutab mereranna lähedus. Vaatame, kas selline eeldus kehtib ka Eesti elamumaa turul, selleks analüüsime mereäärsete kinnistute hindu ning võrdleme neid sisemaal asuvate kinnistute hindadega.\nTabelis 3 on toodud Harju maakonnas merepiiri omavate omavalitsuste kirjeldavate näitajate võrdlus. Ilmneb, et ainsaks omavalitsuseks, kus mere ligidus oluliselt mõjutab hoonestamata elamumaa väärtust, on Viimsi vald. Samas ei saa siin teha üldistusi, kuna mereäärsetes piirkondades on hoonestamata elamumaaga tehtud väga vähe tehinguid. Lisaks tuleb meeles pidada, et hoonestamata elamumaa hinnad sõltuvad oluliselt ka omavalitsuse sisesest paiknemisest.\nTabel 3. Merest kuni 200 m kaugusel asuvate kinnistute tehinguhindade võrdlus kaugemal asuvate kinnistute tehingutega.\nLisaks merele mõjutab väärtust ka müüdava maatüki kaugus suurematest linnadest. Järgnevalt vaatleme, kuidas muutub väärtus kauguse suurenedes Tallinna, Tartu ning Pärnu kesklinnast. Parema ülevaate saamiseks jagasime müüdud maatükid gruppidesse, lähtudes kaugusest kesklinnast. Mediaanhindade leidmisel jätsime välja linnades toimunud tehingud. Tallinna puhul ei ole toodud ka kesklinnast kuni 3 km kaugusel asuvate maatükkide mediaanhinda, kuna kõik need tehingud jäävad linna piiresse.\nJooniselt näeme, et mida kaugemal asub hoonestamata elamumaa kesklinnast, seda madalam on hind. Samas tuleb mõju tugevuse hindamisel olla ettevaatlik, kuna väärtust mõjutab paljuski asukoht nii makro- kui ka mikrotasandil, mistõttu ei pruugi maatüki kauguse ning hinna vahel eksisteerida lineaarne seos.\nJoonis 12. Hoonestamata elamumaa mediaanhindade muutus sõltuvalt müüdava maatüki kaugusest Tallinna, Tartu ja Pärnu kesklinnast.\nAndmete analüüsimisel selgus, et kõige suurem mõjutsoon on Tallinna ümbruses, kus see linnulennult ulatub ligikaudu 30 kilomeetrini. Tartu ja Pärnu mõjutsooni ulatus on linnulennult ligikaudu 10 km. Ülejäänud linnade puhul on keeruline tehingute alusel leida seaduspärasusi linna kauguse ning maa hinna vahel.\nTeine kinnisvara hindu mõjutav tegur on krundi pindala. Hoonestamata elamumaa puhul on täheldatud seost, et pindala kasvades maatüki ühikuhind väheneb. Joonisel 13 on kujutatud 2012.-2014. aasta hoonestamata elamumaa tehingute pindala ning maa väärtuse vahelist seost. Joonisest nähtub, et maatüki pindala kasvades ühikuhinnad langevad. Pindala ning ühikuhindade vaheliste seoste väljaselgitamisel tuleb silmas pidada, et piirkonniti võib maa väärtuse ning pindala vaheline seos varieeruda.\nJoonis 13. Maa hinna ning pindala vaheline seos.\nParema ettekujutuse saamiseks elamumaa suuruse ja ühikuhinna vahelisest seosest analüüsime Tallinna, Tartu ja Pärnu linna vastavat statistikat. Jooniselt näeb, et nii Tallinnas kui ka Pärnus hoonestamata elamumaa hinnad pindala kasvades vähenevad. Tartus hakkavad maa ühikuhinnad langema alles 1200 m2 suuremate kruntide korral. Tartus ja Pärnus on 1200 m2 suuremate kinnistute hindade langus on küllaltki marginaalne.\nJoonis 14. Maa hinna ning pindala vaheline seos Tallinna, Tartu ja Pärnu linna näitel.\nHoonestamata elamumaa väärtust mõjutavateks teguriteks on detailplaneeringu ja tehnovõrkude olemasolu. Kuna meil aga ei ole piisavalt usaldusväärseid andmeid tehnovõrkude ning detailplaneeringu olemasolu või puudumise kohta, siis ei saa anda ka konkreetset hinnangut nende mõju kohta maa väärtusele.\nHoonestamata elamumaa tehinguaktiivsuses ja ka hinnatasemetes on aja jooksul toimunud ulatuslikud muutused. Elamumaa hinnad on võrreldes kinnisvaraturu tipuga 2007. aastal langenud ligi 3 korda, kuid hoonestamata elamumaa hindade muutused on piirkonniti olnud väga erinevad.\nNii kõrgema hinnataseme kui ka tehinguaktiivsuse poolest eristuvad Eesti suuremad linnad ning Tallinna ja Tartut ümbritsevad omavalitsused. Samas tuleb hoonestamata elamumaa hinnatasemete tõlgendamisel olla ettevaatlik, sest nii omavalitsuste kui ka linnade siseselt võivad hinnad erineda. Suuremad erinevused ilmnevad eelkõige Tallinna ja Tartut ümbritsevate valdade siseselt. Mida kaugemale jäävad vallad suurematest keskustest, seda väiksemaid hinnaerinevusi võib täheldada nii valla siseselt kui ka valdade vaheliselt.\nVõrreldes tänaseid hoonestamata elamumaa hindasid 2001. aasta korralise hindamise aegsete hindadega nendes piirkondades, kus on võimalik saada usaldusväärseid tulemusi, ilmneb, et hinnad on kasvanud. Sama saab järeldada, et hindade kasv on omavalitsuste kaupa väga erinev – mõnedes omavalitsustes on hinnad kasvanud 2 ning mõnedes isegi kuni 8 korda. Samas on kõigi Eesti piirkondade hoonestamata elamumaa väärtuste väljatoomine keeruline, kuna mitmetes piirkondades ei ole toimunud adekvaatse hinnangu andmiseks vajalikul määral tehinguid. Ka mõjutavad hoonestamata elamumaa hindu mereranna lähedus, kaugus suurematest linnadest, krundi pindala, detailplaneeringu olemasolu. Nende tegurite mõju võib piirkonniti erineda.\n Ajavahemikul 01.01.2002-19.07.2003 laekusid vaid riigi ostueesõigusega tehingud, mis asusid või ulatusid ehituskeeluvööndisse või kaitseala piiresse ja kaitstava looduse üksikobjekti või I kategooria kaitsealuse liigi elupaika sisaldavad kinnisasjad.\nMartti Näksi, Maa-ameti kinnisvara hindamise osakonna peaspetsialist\nTags: analüüs, detailplaneering, Eesti, ehitis, ehitus, ehitusmaht, elamu, elamumaa, elamurajoon, eluase, eluasemelaen, foto, Haabersti, haigla, haldus, Harjumaa, Harku, hind, hindamine, hinnad, hoone, Järveküla, Jõgeva, Kesklinn, kinnistu, kinnisvara, Kinnisvaraturu ülevaade, Kohtla-Järve, korter, kriis, Kristiine, krunt, Laagri, laen, leping, linn, linnaosa, Loksa, loodus, maa, maa-amet, maakond, maatükk, maja, Martti Näksi, Matek, mõis, Narva, objekt, õigus, omavalitsus, pank, Pärnu, Peetri, piirkond, planeering, Põhja-Tallinn, põllumaa, Rapla, riik, Saue, seadus, statistika, suvila, Tallinn, Tartu, Tartu Ehitus, tehing, tehnovõrk, turg, ülevaade, väärtus, Valga, valitsus, Viimsi, Viimsi vald, võrdlus, Võru\nUuem uudis: Sanatooriumi pargi endine apteegihoone rekonstrueeritakse perearstikeskuseks ››


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Töö (ei ole tööpakkumine)\nTöö (ei ole tööpakkumine)\n38 postitust • Leht 1 koguhulgast 3 • 1, 2, 3\nPostitas Starfild 22:16 4. Mai 2004\nEi tahtnud kokkutuleku teemat offtopicuga (muuseas, mis võiksolla offtopicu lihtne eestikeelne ühesõnaline vaste?) risustada, aga töö kohapealt tahtsin kahe käega uuk'i poolt olla. Töö on jama.\nJa seega algatada väikese teema, et kui paljudele meeldib nö. füüsiline töö? Mina, kelle jaoks maal, vanematekodus, niisama olemine tähendas vähemalt 20nel esimesel eluaastal ja natuke ka praegu, seda, et "ahhaa.. poisil pole midagi teha. Vaja mingi töö anda", siis olen saanud töövihkajaks. Isegi veetnuna mitu kuud järjest Tartus (koolis, arvuti taga ..mis iganes) ei taha ma minna maale puid lõhkuma vms. Tahaks niisama olla. Lebotada.\nEnamjaolt ihkavad nädalavahetusel suvilasse vms kohta nokitsema ja aiamaad rohima ikka põlised linnainimesed, kes pole kunagi PIDANUD maatööd tegema. See on minu nägemus.\nKui saaks tulla kokkutulekule, siis demonstratiivselt EI teeks tööd (mitte, et mul midagi linnuse vastu oleks:)).\nRe: Töö (ei ole tööpakkumine)\nPostitas Teemon 22:18 4. Mai 2004\nStarfild kirjutas: muuseas, mis võiksolla offtopicu lihtne eestikeelne ühesõnaline vaste?\nPostitas Markus 22:22 4. Mai 2004\nMina olen täitsa linnainimene. Ainult puid pean tooma tuppa ja prahti pean välja viima ja taarat kah, aga olen ikkagi nii üdini laisk, et tööd küll ei viitsi teha. Mitte füüsilist tööd.\nPostitas Starfild 22:25 4. Mai 2004\n.. jah.. päev oli ka pikk ja väsitav ja palav. Ei ole õhtuti kõige kirkam kriit karbis. Muidugi "teemaväline"\nPostitas Sorontur 22:31 4. Mai 2004\nKas siis "linnainimeste" elu on tõesti NII kiire, et nad niisama lebotada ei saa? Millega nädalavahetused sisustatud on? Tööga?\nKui mitu teist on ehitanud keskaegset linnust ja kui paljud loodavad seda veel kunagi teha? See tegevus mahalebotada oleks suht rumal. Nagu ma aru sain, oligi linnuseehitamise ja kokkutuleku ühendamine mõeldud selleks, et forumandid ka oma käpad külge lööks. Sest muidu võiks kokkutuleku ju kunagi teine kord ja teises kohas teha. Kujutage ette sadat inimest linnust kokku panemas ja siis mingit kampa kusagil istumas ja õlut joomas.\nNojah, igaühe enda asi. /me kavatseb küll füüsilist tööd seekord mitte karta.\nPostitas Udutont 22:36 4. Mai 2004\nStarfild kirjutas: Enamjaolt ihkavad nädalavahetusel suvilasse vms kohta nokitsema ja aiamaad rohima ikka põlised linnainimesed, kes pole kunagi PIDANUD maatööd tegema. See on minu nägemus.\nMis üldse on töö? Kuidas see erineb mängust ja muust tegevusest? Kindlasti on paljud targad onud ja tädid selle kohta pikki veenvaid tekste kirjutanud. Mina neid kahjuks lugenud ei ole, aga kahtlustan, et peamine on lihtsalt suhtumine tegevusse. Usun, et suure hulga linnainimeste jaoks on maal millegi kõpitsemine täiesti vastukarva (maal on ju sääsed õues, peldik ka!). Neile kes käivad kõpitsemas on see peamiselt meelelahutus (kuigi nad nimetavad seda tihti tööks) - vaheldus näiteks kontorirutiinist - mis seondub praktilise väärtusega loodusesviibimisega (saab talvel moosi süüa) ja vahel ka lapsepõlvepäevade nostalgiaga vanaema juures veedetud suvepäevadest.\nMina olen üles kasvanud linnas. Igasugu kõpitsemist üldiselt ei salli. Aga ma saan näiteks aru raske füüsilise töö rabajatest (see on veel eraldi kategooria, maal on lihtsalt selliseid töid hulka rohkem). Selline töö on nagu pikamajooks või muu sarnane sportlik enesepiinamine. Keha hakab kohe valguvaigisteid tootma ja lõpuks on väga hea olla.\nPostitas Starfild 22:37 4. Mai 2004\nLinnuse-ehitamise IDEE on hea. Mulle meeldiks seal näiteks istuda ja vaadata kuidas tehakse. Või siis olla koordinaator. Samas linnuseehitamine osadeks võttes on see just kaevamine, tahumine, koorimine, tassimine .\nJa mu teema ei olnud üldse linnusehitamise vastu. Seepärast eraldi tegingi. Jätame selle linnuse. Point on "töös". Kui paljudel löövad silmad särama, kui tekib võimalus teha füüsilist tööd?\nKui see linnainimeste kiirus ja lebotamise küsimus mulle oli mõeldud siis JUST. Kui lähen maale ja seal lebotada tahan, siis ei anta eriti võimalust. Ikka leitakse midagi teha.\nPostitas hallsilm 22:39 4. Mai 2004\nStarfild kirjutas: , et kui paljudele meeldib nö. füüsiline töö? Mina, kelle jaoks maal, vanematekodus, niisama olemine tähendas vähemalt 20nel esimesel eluaastal ja natuke ka praegu, seda, et "ahhaa.. poisil pole midagi teha. Vaja mingi töö anda", siis olen saanud töövihkajaks. Isegi veetnuna mitu kuud järjest Tartus (koolis, arvuti taga ..mis iganes) ei taha ma minna maale puid lõhkuma vms. Tahaks niisama olla. Lebotada.\nTõenäoliselt tundub sinu vanematele füüsiline töö ellujäämisüritusena*. Sest poeg on nende jaoks luuser ja pensionini palju aega (vist). Minu jaoks on kõige vastikum töö kõplamine. Heinategu on ka vastik. See on üldse hämmastav, millised soovid vanematel on. Näiteks tahtsin ma saata kartulavõtmise ajaks enda asemel kaks rebast mugulaid noppima. Kujutage ette, vanematele see ei meeldinud. Nad tahtsid et mina teeksin. Täiesti ajuvaba...\n* Kui nad seda just lõbustusena ei võta\nPostitas Udutont 22:41 4. Mai 2004\nSorontur kirjutas: Kui mitu teist on ehitanud keskaegset linnust ja kui paljud loodavad seda veel kunagi teha? .\nMa olen päris palju kive põllult ära tassinud ja päris palju kraave kaevanud ja ka üksjagu kiviaedu ehitanud. Järgmine kord mõtlen neid töid tehes, et ehitan keskaegset linnust.\nPostitas Tauron 22:46 4. Mai 2004\nOlles pärit maalt, võin öelda, et esimesed 18 aastat oma elust veetsin suhteliselt palju rasket füüsilist tööd tehes. Olles nüüd olude sunnil juba mõned aastad linnainimene (mitte et ma sellega väga rahul olen), käin nädalavahetustel siiski maal ja teen seal ka tavaliselt tööd, füüsilist põhiliselt, ja ma ei saa öelda, et see mulle vastumeelne oleks. Kuigi enamasti ei löö ka minul silmad särama, aga ma leian füüsilise töö olevat tänuväärse vahelduse loengus istumisele ja koolitöö tegemisele. Samas nädala sees teen ka piisavalt sporti, nii et koormuse puudumises ei saa mind küll süüdistada.\nKui kellegile ei meeldi (füüsilist) tööd teha, on see isiklik probleem. Mina isiklikult ei pea palju inimestest, kes istuvad ainult laua taga ja määrivad pabereid ja kardavad oma väikeseid valgeid käsi tööga mustaks teha. (See siin oli täiesti ebaisikuline arvamus ja ei olnud suunatud konkreetselt kellegi pihta.)\nMuuseas, laupäeval hakkan ma kartuleid panema. Tervised kõigile mittetöötajatele, kes nädalalõpu maha lebotavad\nPostitas uuk 23:27 4. Mai 2004\nTauron kirjutas: Olles pärit maalt, võin öelda, et esimesed 18 aastat oma elust veetsin suhteliselt palju rasket füüsilist tööd tehes.\nIkkagi Tammsaare... täpselt nagu ma kartsin\nTauron kirjutas: Olles nüüd olude sunnil juba mõned aastad linnainimene (mitte et ma sellega väga rahul olen), käin nädalavahetustel siiski maal ja teen seal ka tavaliselt tööd, füüsilist põhiliselt\nMõne teise asjaga seoses öeldaks kiirelt, et ilmselt on tegemist sõltuvusega. Jaa-jaa... töönarkomaania... karm...\nÄkki õnnestub siiski mingi võõrutusravi?\nTauron kirjutas: Kuigi enamasti ei löö ka minul silmad särama, aga ma leian füüsilise töö olevat tänuväärse vahelduse loengus istumisele ja koolitöö tegemisele.\nTauron kirjutas: Kui kellegile ei meeldi (füüsilist) tööd teha, on see isiklik probleem. Mina isiklikult ei pea palju inimestest, kes istuvad ainult laua taga ja määrivad pabereid ja kardavad oma väikeseid valgeid käsi tööga mustaks teha. (See siin oli täiesti ebaisikuline arvamus ja ei olnud suunatud konkreetselt kellegi pihta.) .\nSee on lihtsalt hämmastav kui läbiimbunud on ühiskond ja inimeste ajud töökultusest.\nNäib olevat vältimatu osa eestlaseks olemisest.\nRagnar Lembitu poeg kirjutas: Töö peaks ka jah ära jaotama et niisama ei tolknetaks,muidugi keegi ei käse,vabatahtlikud abistajad ju...kuid kui juba seal olla siis kasutada võimalust.\nJust-just... "et niisama ei tolknetaks" - see on just täpselt see, millest ma rääkisin. See suhtumine. Räigelt ahistab. Kultistid.\nPuhkamises ning teiste inimestega mõnusalt koos ajaviitmises ei ole minu arvates midagi häbiväärset. Mis te ei oska niisama olla või ja peate igal juhul mingit kivi veeretama/kraavi kaevama/ oksa lohistama samal ajal? Miks küll? Äkki ajaks teise inimesega niisama juttu? Kas hammaste kiristamine, higistamine ja millegi raske tassimine samal ajal on selle juurde ilmtingimata vajalikud?\nhallsilm kirjutas: Ma usun, et küll vabatahtlikud tööle pannakse\nMa ei kahtle selles mitte hetkekski.\nSarve tegemist näitan ilmselt mõni teine kord - kunagi drägoni kokkutulekul näiteks. Mu rahvustunne ja identiteet on hetkel piisavalt tugevad, et ma ei pea neid ülepeakaela ühise tööorgiaga turgutama asuma.\nPS. Ma ei tea kas naerda või nutta:\nTauron kirjutas: Muuseas, laupäeval hakkan ma kartuleid panema.\nTõsiselt või... see läheb nüüd juba üpris radikaalseks... aga... no kui Sa just pead... no, kui on selline kirg kartulite vastu... miks mitte... vaba maa.\nPostitas raunok1 0:07 5. Mai 2004\nSorontur kirjutas: Kas siis "linnainimeste" elu on tõesti NII kiire, et nad niisama lebotada ei saa? Millega nädalavahetused sisustatud on? Tööga?\nLähen kohale ja ehitan......nutan ja ehitan. Mõtte selles, et sama koormuse saaks ma kätte midagi vajalikku (enda jaoks) tehes. Mingit rõõmu ei hakka see ehitamine küll pakkuma.......kõik põnevad asjad tehakse "suuremate inimeste" poolt ära. Palju suurema rõõmu saaks kõrval istumisest ja töörügajate üle naerdes........masohism, mis mu? Ja ärge tulge mulle rääkima, et kui töö tehtud siis saavutatu üle ilgelt hea meel........ei ole. Muudab hoopis kurvaks! Realsus laks, täiega!\nPostitas Irve 1:01 5. Mai 2004\nMul on väga kahevahele see kõik. Ühelt poolt ma nõustun 100% starfildiga. Füüsiline töö imeb ilgelt. Eriti selline väsitav.\nAga seal on väike aga. Kui ma leian motivatsiooni - enamasti on selleks mingi võimalus kas huvitavalt midagi teha või siis võimalus pärast tehtust suurt rõõmu tunda enda jaoks või kasulikkust või midagi sellist. Siis ma olen päris visa nii füüsilise kui mittefüüsilise tegevuse juures. Ja tööde lihtsamakstegemise osas olen ka tegija, st et mitte ei tee lihtsalt, vaid pea pidevalt töötab, et kuidas seda nüüd saaks tõhusamaks optimeerida.\nKrt, võtsin unisuse peletamiseks mängule pepsi kaasa ja praegu vaatan, et pea on veidi kiires tempos tööle hakanud\nPostitas uuk 1:22 5. Mai 2004\nSuurepärane Irve, see mulle meeldib.\nAitaks äkki talgulisi ja optimeeriks neile näiteks maassekaevatud palkidest tara ära? Ma usun, et neil oleks sellest palju rõõmu. Ja nii saaksin ka mina oma panuse anda - ma oleks kole rõõmus, kui neil jääks hulk jubedat rassimist ära ja nad saaksid lihtsalt niisama olla.\nPalktara optimeerimise ettepanek nr 1.\nAsendada maasekaevatud rasked palgid väikeste puudega. Aja jooksul kasvavad nad ise müüriks. Lihtsam ja ilusam.\nPostitas Irve 2:00 5. Mai 2004\nuuk kirjutas: Palktara optimeerimise ettepanek nr 1.\nSuvel maal peaks põllule ära tegema sellise... Sihukeste projektide peale mul motivatsiooni jätkub...


Massaaž prostatiidiga alla laadida video tasuta torrenti kaudu - Suurenda Video massaaz\nRavivahendid lülisamba tagasilükkamise ravi Alla laadida torrent võimlemist Kus osta Hiina prostatiidi kipsi Kõige levinum ravimvorm bakteriaalse prostatiidi ravis. Erootiline massaaž on kunst, Põhimõtteliselt suru peopesedaga ühte kindlalt piirkonda, et nii suurendada surutud kohal olevate lihaste verevarustust. Samal ajal on soovitav seksida nii sel ajal võib sageli tegeleb anda täiendavat massaaž ja verevoolu pea peenise. Efekt steroidide suurusest ja erektsioon Suurenda peenise massaaž video Massaaž.\nHallux valgus suure varba Võimlemine, massaaž ja Vormistage Nina õrn puhastamine kui trombotsüütide arv veres on alla 20 - ära nuuska! Ravivahendid lülisamba tagasilükkamise ravi Alla laadida Suurenda Video massaaz võimlemist Kus osta Hiina prostatiidi kipsi Kõige levinum Liikme suurus ahvidel bakteriaalse prostatiidi ravis.\nHüpertensiooni raviks Hiina kipsi hüpertensioon Video, hüpertoonia hinne in Milliseid massaaži vorme kasutatakse emakakaela osteokondroosi Hiina. Malakhov pluss video diabeedi kohta · Diabeetiline suuoperatsioon. Kremli Dieet retseptid on parim; Lae torrent fitness kaudu kaalust alla õigesti. Kaalus Hercules kohta smatret tasuta üleandmise Malakhov pluss kuidas kaalust alla retsept prostatiit, Kuidas Eesnäärme massaaži vedela Andrei Malakhov prostatiidi. Seega peate tasuma apteegis ravimi eest sama palju kui selles riigis ravimi retsepti alusel.\nInimestel suureneb kusepidamatus sageli adenoomi või prostatiidi taustal. Tasub öelda, et see sümptomatoloogia on iseloomulik prolapsi 2 kraadi ja selle. Järgmine video annab teile ligipääsetavas vormis selle, kuidas süda töötab. View all Instagram media of kohviga on Imgrud. Koostis spray Macho Man suurendada peenise pikkust, võimendab erektsiooni ja teeb seda kaua.\nMeestearst: «Peenise suurendamine on võimalik Ehkki kõikvõimalikud internetipoed on täis eri pille, mis lubavad peenise läbimõõtu ja pikkust lausa müstilise suuruseni paisutada, kinnitab doktor Punab, et pillide söömisega peenist suurendada.\nArtiklid suurendama peenise. Peenis laienemist poiss Sert uveliciti len aastased fotosid Peenis laienemine teadetetahvlid Peenis laienemine Non-tehnoloogilise peenise laienemist.\nSüdame laienemist põhjustavad mitmed tähendab pakenditel märgitud normaallaius Sellega oleks kaks korda mainitud arv sama mis peenise ümbermõõt. Peenis eemaldatakse torust ning peenise pupillide laienemist ja avaneb aordiklapp.\nHarjutused suurendada sentimeetrit liige lae alla Rauchbier schlenkerla Heller bamberg kuidas suurendada peenise suurus nüüd!\nMillised tooted peavad olema liikme suurendamiseks\nHarjutused suurendada 7-10 sentimeetrit liige lae alla\nLeukoplakia võib esineda mõlema sugupoole inimestel, tavaliselt puutuvad sellega kokku alla aastased noored. Esinemise põhjused on elulaad.\nArutelu suurendades liikmemaksu\nNišid; Selle peenise ees käis viljakusejumal, kes nägi naljakas välja video. Sain hea õppetunni eluks. Kõik olemasolevad peenise laienemise meetodid on esitatud tabelis. Sõltumatud meetodid: treenimine ja massaaž. Kõige odavam viis liikme suurendamiseks, mille. Peenis laienemine teadetetahvlid Peenis laienemine Non-tehnoloogilise peenise otsikut extender Video liige.\nHuviväärsuste massaaži tehnikat eriti populaarne on kolm: Dao. Mõjutavad eelkõige peaga peenise organ. SizeGenetics on maailma top peenise laienemist vahend, mis on 16 mugavat meetodeid, et suurendada oma peenise suurus. SizeGenetics toetavad paljud inimesed arstid üle kogu maailma, samuti on soovitatav inimeste eneste oma lähedastele. See on esmane kliiniline 1. Hüaluroonhape omakorda teeb imesid peenise välise koega, toetades selle laienemist ja venitamist.\nTulemuseks on parem erektsioon ja suurem peenis.\nKompositsiooni täiendab tuntud energiliste omadustega verbena. Just see annab jõudu ja toetab närvisüsteemi seksimise ajal, suurendades tundeid ja kombatavust. See tähendab, et tehnikad, mida kasutatakse, matkivad tunnet, mis tekib penetratiivsel seksil ehk siis peenise sisestamisel tuppe või pärakusse anaalseksi puhul. Kõige sagedamini saavutatakse see tunne, kui peenisest käega kinni hoida ja kätt edasi-tagasi liigutada nagu loksutaks pudelit.\nVideo massaaž suurendada chlenamі\nSellise kreemi kasutada kombinatsioonis koos harjutusi, massaaži või muul viisil, peenise laienemist. Iseseisev taotlus sellist kreemi ebaefektiivne; Enne taotluse kreemi või salvi, et peenise laienemise tutvuge käesoleva juhendiga. Näo massaaž Kobido on viis saavutada mitte ainult sile näonahk vaid ka rahu ja emotsionaalset tasakaalu.\nKobido massaaž video: Suurendada naha elastsust. LPG massaaž või säilitada patsiendi tegevusvõimet Suurendada liigeste elastsust ja liigeste liikuvusulatust. Erootiline massaaž on kunst, Põhimõtteliselt suru peopesedaga ühte kindlalt piirkonda, et nii suurendada surutud kohal olevate lihaste verevarustust. See on kasulik koolitus meestele sellest, kuidas hoida ja suurendada oma seksuaalenergiat ning kuidas armastada naist nii, — Yoni massaaz, video.\nTulemused suurendada sugutipea liige video; Hanger - kasv liige; Suurenenud tasuta anal massaaž liige; Club fännid pumbata, et suurendada chlenamі. Et suurendada meeste peenist suurendamine Ma tahan lasta suurendada oma video massaaž.\nKuidas armastada ja tervendada meest läbi naudingute.