sursu urg: juuli 2006\nsain üleeile, ehk siis reede õhtul hakkama suure lollusega. ma arvan, et kui mul muude asjade peale annet ei ole, siis enda häbistamises olen ma küll pääääris osav. oma suure kujutlusvõimega kujutlesin ette midagi, mida polex tohtinud. põhimõtteliselt polegi sellesse postitusse midagi kirjutada vaja, pilt räägib enda eest. täiesti võimalik, et puhtalt enda idiootsuse tõttu jäin ühest heast sõbrast ilma....või kui mitte just ilma, siis tugevalt varjutasin seda sõprust küll...\ntegelikult on mul kax annet. sõpradest ilmajäämises olen ma ka vilunud. aga need kax annet on omavahel ka tugevalt seotud.\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 03:11 1 kommentaar:\ninaff iis inaff!\nandsin eile lahkumisvalduse. alates 1. september 2006 olen jälle vabakutseline elaja. mis edasi saab? venelased ütlexid selle kohta, et munn teda teab. ex näis. pole nagu ammu reisinud, võix seda natuke praktiseerida. 4 maailmajagu on ju veel külastamata.\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 10:31 Kommentaare ei ole:\nlugesin helkuri ploogi, kus ta kirjutab, et talle meeldib mingi hirmus hää laul (jõudsin juba vahepeal unustada, mis laul) ja siis tuli telekast sergio mendes feat. black eyed peas "mas que nada" ja see on küll tõeline ahhaa-efekt . lugu ise on ju suht-koht vana, aga uues kuues kõlab hirmus meeldiv kõrvadele. ja olgem ausad, ex ka see vana variant silitab mu trummikilesid ikke kohe mõmmm kui sametiselt. igatahes!\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 15:10 Kommentaare ei ole:\nee..folk? ee... nojahh.. see suur et müstiline noh..\net siis käisin folgil, ja mitte lihtsalt käisin, vaid olin seal kolm päeva!!! asi on eriti arusaamatu, kui lugeda mu üleeelmist postitust folgi kohta, kus ma kurdan, et sel aastal sinna ei jõuagi. aga noh, sursu ja tema plaanid. tegelikult on kõiges süüdi kati. neljaba helistas ja saatis sõnumeid, et mis sa ikka jamad, ja tule ikka jne jne jne... nojahh ja siis ma läxingi reedel. kell 12 ajasin teeääres pöidla püsti ja kell 13.00 oli viljandis. väike vihje hääletajatele- vältige puhjat. esimene auto viis mind puhjani, ja sealt edasi on suht nigel hääletada, sest seal tuleb üx piiiiiikkkk ja lauuuuggggeeee kurv, kus autod põhimõtteliselt ei peatu. ja ma saan neist aru. muidugi kinnitab erand( loe: sursu) reeglit ja ma sain keset kurvi peale.\nühesõnaga olen mina viljandis ja helistan katile. ning loomulikult on ta raisk just viljandist ära sõitnud!!! õnnex küll ainult kolmex tunnix.\nfolk oli tore nagu alati, kuigi eelmine aasta oli justkui toredam. võibolla oli asi selles, et eelmine aasta oli mul pass või hoopis selles, et eelmine aasta sai seda folgijooki- karksi siidrit ikke omajagu lürbitud. naljakas oli kaine olla kõik need folgipäevad, eriti kui arvestada seda mittekainete inimeste hulka, kes mind ümbritsesid.\njuhtus kolm kummalist olukorda, mis pani mind mõtlema selle üle, et ega mul viljandis juhtumisi kaxikvend ei ela. esimene juhus oli kohe reedel, kui üx punapäine naispolitseinik mulle jalgrattal vastu sõitis, pidama jäi ja "tere!" ütles. ma olin suht hämmeldunud, et mitte öelda jahmunud. vaatasin talle pikalt otsa ja venitasin siis: "teeeree. kas ma tunnen teid?" selle peale vaatas too õrn korravalvur mind veelkord pikalt ja vastas"mhm", ning sõitis edasi. täielik müstika!! ma üldiselt ikka nagu mäletan ähmaselt nägusid, keda ma olen kohanud, aga too punapäine politseinik ei tundunud küll kuidagi tuttav olevat.\nteine juhtum oli samuti seotud naisterahvaga, kes ühel päeval - see oli siis vist laupäev..jah, ikka laupäev - mulle kolm korda patsi lõi. kusjuures erinevatel aegadel ja erinevates kohtades. ja jällegi, kusjuures, täiesti võõras naine. ja kõige kummalisem oli see, et mul oli ju rinnamärk, mis ütles "kallista mind" mitte "anna patsi"... väga strange\nning kolmas müstiline juhtum juhtus laupäeva öösel, kui kats teatas, et ta on nüüd kah folgil kuskil telklas ja kutsus enda juurde. ütles veel, et ma annax teada, kui ma telkla juurde jõuan, et siis üritab mind kuidagi sisse nihverdada. nuh, jõudsin telkla juurde ja hakkasin purjus turvamehega midagi seletama teemal, et ma tahan sisse saada, kui mu juurde tuli üx heledapäine noormees, kes ütles "tere sursu!, näed siin on sulle tasuta telklapääse!" ma muidugi rõõmustasin ja läxin telklasse, kus ma kohtasin kohe katsi, kes küsis, et kuidas ma sisse sain. ma ütlesin, et näed, su sõber andis mulle tasuta pääsme. kats tegi imestunud näo ja küsis, et mis sõber. ma siis näitasin talle, ja no muidugi polnud katsil õrna aimugi, kes see tüüp selline on... jälle täielik müstika. lihtsalt mingi võõras mees astub ligi, ütleb "tere sursu" ja annab tasuta telkapääsme... kummaline kummaline... ma nimetasin selle tüübi endamisi telkainglix.\nno vot selline folk oligi. ahjaa, jõudsin ju ühele kontserdile kah ilma maxmata. laupäeva õdakul viimasele kontserdile. kristelil ja liinil olid sinised käepaelad, aga mul loomulikult mitte midagi. no ja siis rebisime kristeli sinisest sallist ühe riba ja mässisime selle ümber mu käe, sodisime natuke musta tintekaga kah ja voila! saingi sisse. päris naljakas oli.\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 09:47 Kommentaare ei ole:\ntäna algab folk. neetud, mul oli pass ju olemas ja see aasta olex juba 5. järjestikune folgiaasta olnud. aga nüüd istun ma tartus ja mõtlen nende peale, kes folkavad. aga ma ei saa liiga kurb olla, sest mul on siht silme ees. siht mille pärast ma folgipassi maha müüsin. siht, mille pärast olen ma nõus kogu oma maise vara maha müüma. sest kõike maiset saab asendada. aga kui sul on silme ees siht, siis ei taha sa seda millegagi asendada. aga hetkel on veel liiga vara seda sihti avalikustada.\naga üxkord algab aega...\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 02:20 Kommentaare ei ole:\notsustasin täna karsklasex hakata. sest lõppude lõpux, kaua võib kaanida?! mida see alkohol mulle annab, mida mul muidu pole? lõbusa meeleolu ja julguse? no ma olen ikka sitt inimene küll sel juhul, kui ma ilma alkoholita rõõmus ei oska olla. ja julgus peax tulema ka enda seest, mitte pudeli seest. jaaa ma tean, kuidas see jutt kõlab, ja veel eile olex ma sellise jutu välja naernud, aga täna on midagi muutunud. võimalik, et ma ei suuda karsklasex jääda, aga sel juhul olen ma endas pettunud. ma ei taha toetuda ainult tuliveele. aeg on minevik seljataha jätta ja midagi oma eluga peale hakata. kui see experiment õnnestub, siis järgmisena jätan suitsetamise maha. aga hetkel võtan ühe sammu korraga. ma olen kuidagi ootamatult vist endale mingi sihi leidnud. nii ootamatult pööravad vist inimesed usku kah, et ärkad üles ja saad aru, et jumal ongi olemas ja ma peangi temasse uskuma, sest muidu põlen ma põrgus. kunagi üritasin ma loobuda e-maili kasutamisest, aga see katse kukkus haledalt läbi. ex näis, mis nüüd saab. igatahes ma üritan midagi. mida täpsemalt, ex see selgub aja jooxul.\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 20:21 1 kommentaar:\nSIIBER!!!! rutiin tapab täiega. kurat, ma saan aru küll, et töö tegi ahvist hobuse, aga mul pole kunagi olnud ambitsioone saada ei ahvix ega hobusex. loodetavasti õnnestub varsti jalga lasta. kes kannatab, see kannatab kaua, ehk siis elab kaua... nii et pikk iga on silmapiiril terendamas. ostsin üx päev bingo loto pileti, ja ytlesin veel kioskitädile, et ma tahan saada võidupiletit... nii palju siis sellest. ei mitä... ma tahax lihtsalt saada riigilt või pill keitsilt suure summa raha, nii et ma ei peax enam kuangi töötama ja saaxin rahus ringi reisida...ma ei saa aru, on seda siis nii palju küsitud?!\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 11:29 1 kommentaar:\nmeie igapäevased maskid\neile enne magamajäämist, või siis tegelikult selle asemel, mõtlesin välja ühe naiivse ja lihtsa loo. sellest, kui erinevad on inimesed. lool puudub moraal ja point. aga mõnikord on lihtsalt hea kirjutada. ilma sunduseta ja püüdlusteta.\nmaria oli ideaalne elukaaslane. ta armastas oma meest, kes ei olnud küll kaugeltki ideaalne, kuid kes armastas mariat ka. või nii ta vähemalt väitis. mees oli mariast päris palju aastaid vanem ja seega tundis maria ta vastu võibolla et isegi mingit laadi aukartust. igatahes üritas maria oma mehele igatpidi meeltmööda olla. ta ei suitsetanud, jõi minimaalselt, purgitäie siidrit või vahel koos mehega klaasikese rummi koolaga. kogu oma vaba aja pühendas ta mehele, sest ta tundis ennast justkui poolikuna, kui meest ta kõrval ei olnud. kui mehele tulid sõbrad külla, siis hoidis maria viisakalt tagaplaanile ja rääkis ainult siis, kui teda kõnetati.\nseevastu maria mees suitsetas (mis häiris mariat eriti) ja jõi päris tihti õlut ja see tegi mariale muret, sest ta kartis, et ta mees muutub alkohoolikux. mõnikord tikkusid pisarad vägisi silma, kui ta mõtles sellele, et ta mees on jälle kuskil pubis,või veel hullem, tallinnas oma sõprade juures, joomas. aga ta andis oma mehele andex, sest ta teadis, et mees ei peta teda. mõnikord ta küll vihastas mehe peale ja nad tülitsesid, aga nad leppisid alatai ära. ja just maria algatusel, sest ta mees oli liiga jäärapäine, et ise leppima tulla. üldiselt võibki nende suhte kohta öelda, et see olex isegi tugevam olnud, kui maria nii täiuslik elukaaslane polex olnud.\nteele-kati sõbrad ei kujutanud ette paremat sõpra kui seda oli teele-kati. tema peale võis kindel olla, et kui on pidu, siis on ka teele platsis. isegi kui ühtegi teist tüdrukut ei olnud peole oodata, siis teele-kati tuli ikkagi. tal oli lihtsalt hea klapp poistega. ja ta ei olnud pidur, kui pidu kestis hommiku kella neljani, siis oli ka teele-kati peol kella neljani. ja kui pidu toimus väljaspool tartut, siis ka see ei olnud teele-kati jaox takistusex. teele-kati lihtsalt ütles oma mehele, et ta sõbrad peavad kuskil lõuna-eesti kolkas mingit pidu ja et ta peab sinna lihtsalt minema, sest muidu ta sõbrad pahandavad, et ta ei veeda nendega koos aega. ja ta mees lubas, sest mis mõte olex olnud teda takistada. teelekati olex läinud niikuinii, ainult et pärast tüli. ja tülidest oli ta mees väsinud. seega ta lihtsalt leppis olukorraga. ta leppis ka sellega, et kui muidu teele-kati eriti ei joonud, siis oma sõpradega koos olles ei hoidnud ta ennast tagasi. nii polnud mingi uudis, kui ta näitex terve pudeli kanget likööri endale sisse kallas ja pärast juuatäis peaga mehe töö juurde läx, et taksoraha lunida. kuna ka ta mees polnud mingi ingel, siis ei häirind meest eriti see, et teele-kati jõi. teda häiris võibolla et isegi rohkem see, et teele-kati ka suitsetas, kui ta joomas oli. teele ise oli öelnud üxkord oma mehele, et ta jälestab tüdrukuid, kes suitsetavad... teele-kati ja ta mehe suhe oli suhteliselt läbi omadega. ta mehele ei läinud lõpux enam korda, mis toimus neil pidudel, kus teele-kati käis. ta nägi küll mingeid pilte, mis ei näidanud teele-katit just kõige paremas valguses, aga ta lihtsalt ei hoolinud enam.\nRiputas üles Sursu , kell oli siis 12:08 Kommentaare ei ole:\nsain üleeile, ehk siis reede õhtul hakkama suure ...


Ravim Zomig | Peavalu | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nRavim Zomig 07.12.04 / Peavalu\nViimasel ajal on peavalude sagedus tihedam ja tugevus suurem ( 3-4x kuus). Kui enne oli valu yks päev siis nyyd võib valu kesta juba 2 päeva. Zomig tegi asja veel hullemaks, pähe lõi tohutu valu 10 minutiga.Siiamaani on aidanud ainult magamine..3 h ei aita...5 h aga võtab valu ära.\nJa unerohutabletid..kas unerohutablett ( imovane) võib olla valu põhjustaja? mõtlesin juba et äkki on see põhjuseks..kuid need on tõesti ainukesed mis suudavad magama panna..kuna muidu ka magamine võimatu.\nValu on segab tohutult igapäeva tööd.Valu päeval ei saa mitte midagi teha ega mõelda.. ka silmad valutavad ja kardavad valgust..siiamaani veel oksendamis tunnet ei ole olnud. Uuringuid ma teinud ei ole kas peaksin? Kas äkki saaksin tulla konsultatsioonile?\nAndke palun nõu kuhu minna ja mida edasi teha\nEsmalt peab määratlema peavalu iseloomu. Kirjelduse järgi võib olla migreen, kuid seda tuleb koos arstiga arutada. Ka migreeni korral võivad peavaluhood mõnikord sageneda.\nUnerohi ei ole minu arvates peavalu põhjustaja.\nOn ka teisi inimesi, kellel Zomig on teinud migreenihoogu hullemaks.\nLõpuks: soovitan neuroloogi konsultatsiooni.\nMillest on tingitud migreenihoogude sagenemine, varem oli 1 kord kuus nüüd on 3-4 korda kuus, varem oli 2 päeva tugev valu, nüüd kaks päeva valutab tugevalt ja veel kaks päeva talutav valu ? ! On kirjutatud ...\nTere, migreenihoogude sagenemine võib olla seotud sellega, et hood on ägedamad aga ka sellega, et ravimeid on hoogude kupeerimiseks rohkem tarvitatud. On olemas võimalus sagedasi hoogusid kupeerida püsiraviga. ...\nOlen migreeni all kannatanud ca 20 aastat. Raseduse ajal valud puudusid.\nKuna migreenihood kestavad viimastel aastatel 3 päeva ja nii 2-3 korda kuus, pöördusin mõned kuud tagasi neuroloogi vastuvõtule.\nsiin oleks tarvis siiski mõelda profülaktilisele ravile.Selleks on kas Propranolol või Valproaat või Topiramaat. Zomig ei aita Teil sagedastest valudest vabaneda vaid ainult kustutab ...\nOlen peavaludega kimpus olnud peaaegu kogu oma teadliku elu. Lapsena sai ka mööda arste käidud ja põhjust uuritud, aga mingit viga ei leitud. Peavalud olid suhteliselt talutavad kuni 40-nda ...\nzomigi sage kasutamine kutsub tõenäoliselt esile ravimtekkelise peavalu. S.t. valu kontroll peaajus aetakse sassi. Leitakse, et üle 10 tabletipäeva kuus ei peaks olema. Võib olla on ...\nOlen 29a naine ja kannatanud peavalude all alates 12 eluaastast. Väljendunud on need järgmiselt: lõuna paiku hakkab pea tasakesi valutama, kella 16-ks on peavalu juba nii tugev, et ei ...\nsaatke palun mulle meil\nRavim IMIGRAN SPRAY\nkas IMIGRAN SPREY on ravim peavalu vastu või iivelduse ja oksendamise vähendamiseks\nImigran sprey on ravim migreenihoo valu vastu.\nOlen juba käinud Teie juures konsultatsioonis seoses migreeniga ja võimalike ravimite leidmise osas. Juba 8 aastat olen kasutanud migreenihoogude leevendamiseks Zomigi.(peavalud ...\nVabandan, et vastus on kaua viibinud.\nPerearst võib täiesti omal algatusel kirjutada uue ravimi.\nVõiksite mõnikord uuesti vastuvõtule tulla.\nMinul esinevad diagnoositud migreenihood umbes kord nädalas. Siiamaani on väga hästi aidanud ravim Zomig. Nüüd aga sain teada, et seda ravimit firma poolt enam Eestisse ei tooda. Mida soovitate selle asemel ...\nImigrani jt "triptaanide" rühma preparaatide toimeained on erinevad, kuid nad on kõik suunatud migreenihoo peatamisele.\nSoovitan Teil valida nende seast Teile sobivaim preparaat. Selleks tuleb lihtsalt ...\nKuidas suhtuda peavalu zomig´i tarvitamisel tekkivatesse kõrvalnähtudesse? Nimelt peale tableti sissevõtmist tekivad mul neelamise raskus ja käelabades ja jalataldades hakkab torkima(kestab u. 2-3 tundi). ...\nTeie poolt kirjeldatud kõrvalnähud on kirjas ka ravimi infolehel ja näidatud kogumikus Pharmaca Estica. Näidatud allikates ei ole nimetatud kaebusi peetud organismile ohtlikuks.\nEttevaatlikud peavad ...\nOlen "tüüpiline" arsti poolt diagnoositud migreenik.Migreeni puhul tarvitan väga häid ravimed(Zomig,Imigran).Nüüd aga on lisandunud uus häda.Juba paar kuud ärkan hommikuti nn.kange kaela-ja ...\nViga võib olla padjas olla küll, st sobiv pea ja kaela asend magamisel on väga oluline. Märkimist väärib, et olete leidnud võimaluse probleemist jagu saada. Regulaarsed õlavöötme ja kaela harjutused aitavad ...\nKasutan migreenivalu puhul ravimit "ZOMIC"\nja see aitab väga hästi.Kas selle ravimi\npuhul võib tekkida nn. harjumus , st., et tabletid ükspäev enam ei mõju?\nZomig´i kliiniliste uuringute käigus tõestati preparaadi võime toimida läbi paljude migreenihoogude sama efektiivselt. Sellest lähtuvalt arvan, et ei ole põhjust karta tablettide mõju kadumist. Kahjuks ...


ID-kaart võib luba küsimata nime ja isikukoodi edastada – Jaanus\nID-kaart võib luba küsimata nime ja isikukoodi edastada\n2. novembril sai laiemalt kättesaadavaks info ID-kaardiga seotud privaatsete andmete lekke kohta, kus veebilehed saavad kasutaja nõusolekuta lugeda kaardil olevaid andmeid. Panen oma poolt isiklikuks mälestuseks küsimuste-vastuste vormis kirja, mida asjast tean.\nSpetsialistidele märkuseks: mul polnud mahti kõike infot kontrollida. Kui info on kontrollimata, siis nii ka ütlen. Kui targemaks saan, siis täiendan jooksvalt.\nKui külastad mõnda veebilehte, Sul on arvutis ID-kaardi tarkvara, ühendatud ID-kaardi lugeja ja seal sees ID-kaart, saab see veebisait lugeda kaardilt Sinu nime ja isikukoodi.\nSee oli lihtinimesele mõeldud inimkeelne kokkuvõte. Paluks sama asi täpsemalt ja tehnilisemalt.\nID-kaardi tarkvara koosneb hulgast komponentidest. Üks komponent on plugin erinevatele brauseritele, mis võimaldab veebis brauseri abil digiallkirja anda. Näiteks, kui netipangas allkirjastad maksekorraldust, siis ühel hetkel kargab lahti dialoog, mis PIN2 küsib. Selle jaoks ongi see plugin. Paistab, et allkirjastamisprotsess on üles ehitatud nii, et mingil hetkel protsessi käigus loeb plugin kohalikust arvutist (ID-kaardilt või Windowsi serdihoidlast) allkirjastamisserdi ja saadab selle serverile. Ja tuleb välja, et seda pluginat on võimalik serdi kättesaamiseks kasutada ilma, et tegelikult midagi allkirjastataks. Allkirjastamisserdis on kirjas nimi ja isikukood ja kui nüüd server need kätte saab, ilma et kasutajalt midagi küsitud oleks, siis seda võibki vaadelda infolekkena.\nKasuta oma fantaasiat. Näiteks kirjutad Delfis nõmedat kommentaari “kägurebane” nime all, arvates, et kes seda ikka näeb. Aga Delfi jätab meelde, et “kägurebane” oled tegelikult Sina. Ja müüb selle info näiteks oma reklaamiandjatele, kes saadavad Sulle reklaami “kõigile kägurebastele, kes nõmedaid kommentaare kirjutavad, tatar täna Säästumarketis poole hinnaga.” Või näiteks teevad Delfi ja rate.ee koostööd ja leiavad, kuna mõlemad teavad isikukoodi kaudu kasutajat, siis “kägurebane” delfi kommentaatoril on rates väga kole pilt. Jne. Need näited on üsna mõttetud, aga vt kommentaaridest tõsisemaid stsenaariume.\nKas mõni veebileht või teenusepakkuja on midagi sellist teinud ja kuidagi kasutajate andmeid halvasti kasutanud?\nAvalikult teadaolevalt mitte.\nAga kas on võimalik, et mõni sait on oma kasutajate kohta sel viisil andmeid kogunud ilma, et see kuidagi nähtav oleks?\nKas see on mingi väljamõeldis või ma saan ise ka praktikas näha, et see toimib?\nMine http://id.anttix.org/leak/leak.html ja jälgi mängu.\nanttix.org kõlab nagu mingi häkkerite sait, kas nemad varastavad mu andmed ära ja saadavad mulle tatra reklaame nüüd?\nLehe autor anttix on Eestis tuntud ja tunnustatud IT- ja turvategelane ja tal pole mingit põhjust Sulle käru keerata ja oma hea nimega riskida.\nVau, ma töötan turunduses ja mulle väga meeldiks selliselt oma külastajate kohta infot koguda, siis ma saan neile saata põnevaid eksklusiivseid pakkumisi! Kust ma leiaks infot, kuidas seda teha? Kas sa aitaks mul sellise saidi teha?\nEi ütle. Ei aita.\nKas nimi ja isikukood on ainsad andmed, mida kaardilt sel viisil saab lugeda?\nJah. Plugin loeb digiallkirjastamise serti ja ainsad isikuandmed seal on nimi ja isikukood.\nAga ID-kaardil on ju mingi isikuandmete fail, kus on ID-kaardi number ja kõiksugu muud infot?\nSelle konkreetse andmelekke kontekstis käib jutt ainult allkirjaserdist.\nKui ma kogun isikukoode, siis ma saan ju saata spämmi isikukood@eesti.ee aadressile.\nSiiski mitte. Selline aadress on küll kõigil ID-kaardi kasutajatel olemas, aga sinna saavad kirju saata ainult lubatud saatjad. Lubatud saatjaid saad näha eesti.ee portaalis ametliku meiliaadressi seadistustes. Kui sa pole lubatud saatja ja saadad isikukood@eesti.ee kirja, siis tuleb tagasi selline vastus.\nHöhöhö, see on kindlasti mingi lollide Windowsikasutajate probleem, ma kasutan Maci või Linuxit ja mind see ju ei puuduta?\nTestisin ise, et probleem on tuvastatav nii Windowsis kui Macis IE, Firefoxi ja Safariga. Linuxit ei viitsi hetkel proovida.\nMa mõtlesin, et ID-kaarti pole võimalik ilma PIN-koodita kasutada?\nID-kaardil on kahte liiki andmeid: avalikud ja salajased. Sinu privaatvõtmed, mida kasutad digiallkirjastamiseks ja ID-kaardiga sisselogimiseks, on PIN-koodidega kaitstud. Avalikke andmeid, nt Sinu nimi ja isikukood, saab tarkvara lugeda ka PIN-koodi sisestamata.\nKas see nüüd tähendab, et suvaline veebisait saab mu ID-kaardi andmed ära varastada, minu nime all netipanka sisse logida, seal raha liigutada ja muud jama teha?\nEi tähenda. Kõik tegevused, mis PIN-koodi vajasid, nt netipank, maksuamet jne, vajavad ka edaspidi PIN-koodi.\nKas keegi on kuskil midagi ära/lahti häkkinud, et see jama teatavaks sai?\nEi ole. Ilmselt on kogu süsteem kogu aeg nii toiminud, aga see sai hiljuti laiemalt avalikult teadvustatud. Võib ka öelda, et asi, mida enne vaadeldi kui “feature,” kvalifitseeriti nüüd ümber “bugiks.”\nMis ajast selline auk kaardil on olnud?\n(Vajab täpsustamist. Mis ajast allkirjastamise plugin komplektis on? Anttix väidab, et “Tigedaks teeb tõsiasi, et see viga on olnud juba vähemalt viis aastat teada ja SK ei tee mitte midagi, et olukorda parandada”)\nMis ajast ID-kaarte ja tarkvara levitama hakati?\nNii et võimalik, et alates 2002 on selline käitumine olemas olnud?\nID-kaardi tarkvarapoolega tegelevad Eestis AS Sertifitseerimiskeskus ja RIA. Kaardi väljaandmisega tegeles varem Kodakondsus- ja Migratsiooniamet, mis nüüd on Politsei- ja Piirivalveameti koosseisus.\nKas SK, RIA või politsei on kogu sellest loost teadlikud? Mis nad sellest arvavad?\nEi tea. Avalikult pole midagi kuulda olnud.\nKas ma saan kuidagi ise teha nii, et minu andmeid loetakse ainult siis, kui ma seda luban ja sellest teadlik olen?\nSõltub sellest, kas kasutad Windows+IE või midagi muud.\nMa kasutan Windowsit+IEd. Mis ma tegema pean?\nIE millegi muuga asendama. Tegelikult ka, on sadu põhjuseid, miks seda tegema peaks. Tänapäeval on Chrome kõige parem valik. Aga okei, kui jääd IE juurde, siis tasub teada, et Windowsis paigaldab IE kõik serdid, mida ta näeb, Windowsi serdihoidlasse. Ja kui juhtud veebilehele, mis kirjeldatud viisil infot kogub, saab ta allkirjaserdi kätte arvuti serdihoidlast ja kaarti pole vajagi. Siin on aga huvitav asjaolu, et kui serdihoidlas on mitu serti, ei suuda ta õiget valida ja kargab lahti dialoog, mis laseb ühe serdi valida ja näeb välja selline.\nJärelikult, kui tahad ennast IE puhul selle konkreetse lekke vastu kaitsta, võib arvutisse paigaldada mõne lisaserdi, siis näed iga kord, kui see dialoog lahti kargab.\nRäägi sellest serdihoidlast veel natuke. Kuidas ma näha saan, mis serdid mul arvutis on, ja neid ehk ka kustutada?\nKäivita Windowsis käsk “mmc” ja otsi seal üles “Certificates” paneel ja näed sellist pilti. Kui sertide peal (parem)klõpsid, saad nendega igasugu operatsioone teha.\nKogu see serdihoidla värk on põnev, aga ma ei saanud ikkagi päris aru ja ei oska oma arvutis õiget nuppu üles leida, räägi natuke puust ja punasemalt?\nSee on keeruline teema ja ma ei viitsi ja see kisub teemast kaugele. Otsi oma lemmikspetsialist või IT-ajakirjanik üles, las nemad seletavad. Aga see on rohkem selline friikide värk, mida ID-kaardi tavakasutamiseks ei ole vaja teada ega näppida.\nVau, sul on Edgar Savisaar sõber ja käib sinu arvutis dokumente allkirjastamas…\nEi, ma tõmbasin selle serdi õppeotstarbel ldap.sk.ee seest, kust saab kellegi isikukoodi teades tema kehtivaid serte alla laadida, mis on ID-kaardi ja digiallkirja toimimiseks vajalik, tavaline ja normaalne funktsioon.\nMa kasutan mõnda muud kombinatsiooni kui Windows+IE. Mis ma tegema pean?\nHoia ID-kaarti lugejas ainult siis, kui sellega reaalselt midagi teed, muul ajal võta välja. Ära hoia samal ajal brauseris lahti mittevajalikke aknaid. Muude süsteemide kui Windows+IE puhul paistab, et sertide nähtavus arvutis on seotud kaardi lugejas olemisega. Kui kaardi eemaldad, kaovad ka serdid arvutist ja lekke oht kaob. Võib-olla on abiks ka teine tarkvara, vt järgmine küsimus.\nMa kuulsin, et on olemas mingi uus, avatud lähtekoodiga versioon ID-kaardi tarkvarast, kus see probleem on lahendatud.\nJah. Selles “uues” tarkvaras pead käsitsi ära määrama saidid, millel olles tohib plugin andmeid edastada. Kui lähed saidile, mis lubatud nimekirjas pole, näed sellist asja.\nKas see on hea kasutajaliides ja lahendab probleemi?\nEi, see ei ole eriti kasutajasõbralik ega arusaadav. Aga kasutaja teadmata tema andmete edastamise lubamine on veel vähem kasutajasõbralik.\nMiks on ID-kaardil mitu tarkvara, üks on see eelmine ja teine on id.eesti.ee? Kas neil muud sisulist vahet ka on peale selle, et ühes väidetavalt andmelekke probleem esineb ja teises on parandatud? Kuidas normaalne inimene aru saab, kumb tarkvara tal arvutis on ja kumma ta peaks paigaldama? Kas mõni neist edaspidi kaob ära või ühendatakse nad omavahel vms?\nMa kasutan mobiil-IDd. Kas see juhtum puudutab mind kuidagi?\nEi. Jutt on ainult ID-kaartidest, digi-IDst ja tont teab veel kuidas neid kutsutakse tänapäeval, mis on füüsilise kaardi kujul ja käivad arvuti küljes olevasse kaardilugejasse.\nSee on ikkagi mingi imelik segane jutt ja nende andmete sel viisil lekitamises pole mingit probleemi.\nSee pole küsimus, proovi uuesti.\nMul läks juba meelest ära, miks on probleem, et veebisaidid saavad kasutaja nõusolekuta tema nime ja isikukoodi lugeda?\nUuemal ajal mõeldakse privaatsuse all eelkõige kontrolli andmete liikumise üle. Kui süsteem teeb inimeste andmetega seda, mida nad ei eeldanud või teadlikult ei lubanud, siis vähendab see usaldust kogu süsteemi vastu, eriti kui süsteemi on turvalisena reklaamitud ja see usaldusel põhineb. Näiteks:\nID-kaart on mäda ja kõik on lollid. Olgem ausad see id kaardi asi on üks eesti it näljase kassi projekt\nKas see andmeleke tähendab, et ID-kaart ja e-riik on mäda ja süsteemis on midagi olemuslikult valesti ja kasutaja/privaatsusevaenulik?\nTeerajajana tuleb leppida sellega, et aeg-ajalt võssa pannakse, kui teised pole juba head teed ette teinud, mida mööda mugav minna oleks. Tuleb lihtsalt välja tagurdada ja edasi kütta. ID-kaart tegeleb maailmas paljuski maailmas läbiproovimata teemadega ja tehnoloogiat kasutatakse uudsel viisil, millele selle väljamõtlejad ehk algul ei osanud mõelda ja kõike arvesse võtta. Kuna tegu on tarkvaraga, mitte kapitalimahukate ehitistega vms, siis saab vigu ka üsna odavalt parandada, lihtsalt tarkvara parandades ja levitades, mis tegelikult ju pole väga kallis.\nSiin jutus on midagi valesti/puudu.\nKuigi ka see pole küsimus, siis sellegipoolest kirjuta kommentaar või säutsu @jaanus ja ma parandan või lisan.\nKas mõtlesid ise selle küsimuste-vastuste formaadi välja?\nEi. Mulle meeldib, kuidas Mikko Hypponen F-Secure’ist kirjeldab nende blogis sel viisil teisi turvajuhtumeid, vt näiteks Stuxneti analüüs.


Peaminister May ÜRO-s: Ühendkuningriik ei hääletanud sissepoole pöördumise ega minema kõndimise poolt - Delfi\nPeaminister May ÜRO-s: Ühendkuningriik ei hääletanud sissepoole pöördumise ega minema kõndimise poolt\nSuurbritannia peaminister Theresa May teatas ÜRO peaassamblee ees esinedes, et Ühendkuningriik ei hääletanud Brexitit toetades sissepoole pöördumise poolt ega kõnni minema oma partnerite juurest maailmas.\n„Ühendkuningriigi uue peaministrina on minu lubadus neile Ühinenud Rahvastele lihtne: Ühendkuningriik saab olema rahvusvaheliselt kindel, tugev ja usaldusväärne partner, kes on truu universaalsetele väärtustele, mida me koos jagame,“ ütles May.\n„Me austame jätkuvalt omale võetud kohustust kulutada 0,7 protsenti oma sisemajanduse kogutoodangust arengule, lähtudes saavutustest, milleni me oleme juba jõudnud vaesuse vähendamisel, ebastabiilsuse vastu tegutsemisel ja jõukuse suurendamisel üle maailma. Ja me liigume edasi kestlike arengueesmärkide elluviimisega.\nMe seisame jätkuvalt naiste ja tüdrukute õiguste eest, tagades, et kõik tüdrukud saavad hariduse, mida nad on ära teeninud, ning võideldes kohutavate kuritarvitustega, nagu naiste suguelundite sandistamine ja seksuaalvägivalla kasutamine konfliktis.\nMe oleme jätkuvalt julgeolekunõukogu vankumatu alaline liige, täidame NATO ees kohustuse kulutada kaks protsenti SKT-st riigikaitsele ning anname juhtiva panuse ÜRO rahuvalvejõupingutustesse, sealjuures uued vägede saatmised Somaaliasse ja Lõuna-Sudaani.\nMe seisame jätkuvalt rahvusvahelisel süsteemil ja rahvusvahelisel õigusel põhinevate reeglite eest ning ma ühinen teiste liidritega hukkamõistus abikonvoi pöörasele pommitamisele Süürias eile.\nMe jätkame oma osa mängimist rahvusvahelises jõupingutuses kliimamuutuse vastu. Ning et näidata oma kindlaks jäämist Pariisis saavutatud kokkuleppele, alustab Ühendkuningriik oma riigisiseseid protseduure Pariisi kokkuleppe ratifitseerimise võimaldamiseks ja selle lõpetamiseks enne aasta lõppu.\nJa me jätkame oma olemasolevate partnerluste tugevdamist, alates nendest Ühinenud Rahvastest kuni Rahvaste Ühenduse ja NATO-ni, püüdes lahendada konflikte riikides üle maailma, alates Colombiast ja Küprosest kuni Somaalia ja Jeemenini.\nKuid me ei tohi kunagi unustada, et me seisame siin, Ühendatud Rahvaste Organisatsioonis, nende meeste ja naiste teenritena, keda me esindame kodus,“ ütles May kõne alguses.\nSama teema juurde tuli peaminister tagasi ka kõne lõpus.\n„Alates St Jamesi palee deklaratsioonist ja Atlandi hartast, mille sepistasid Winston Churchill ja president Roosevelt, kuni selle peaassamblee esimese kokkutulekuni Londonis 1946. aastal on Ühendkuningriik alati olnud näoga väljapoole, globaalne partner rahvusvaheliste jõupingutuste südames rahu ja jõukuse kindlustamiseks kõigile meie inimestele.\nJa selliseks me jääme. Sest kui Briti rahvas hääletas EL-ist lahkumise poolt, ei hääletanud nad sissepoole pöördumise ega meie partnerite juurest minema kõndmise poolt maailmas,“ kuulutas May.


Volkswagen hakkab massiliselt elektriautosid tootma.Foto: EPA\n16. november 2018 kell 18:57\nVolkswagen teatas, et plaanib uute tehaste, elektriautode, isesõitvate autode ja mobiilsusteenustele kulutada 44 miljardit eurot, vahendab CNBC.\nKogu seda raha hakatakse kulutama 2019. aastal ning 2023. aastaks on investeeringud eeldatavasti tehtud. See moodustab ligi kolmandiku ettevõtte kogukuludest.\n„Volkswageni üks eesmärkidest on innovatsiooni kiirendada. Me keskendume mobiilsuse uutele trendidele ja rakendame süstemaatiliselt oma strateegiat,“ ütles Volkswageni tegevjuht Herbert Diess.\nDiess lisas, et ta tahab Volkswagenist teha kõige kasumlikuma elektriautode tootja maailmas. Sellele peaks kaasa aitama ettevõtte suurus ning rahvusvaheline haare. Eelkõige hakatakse tähelepanu pöörama produktiivsusele ning elektriautodele ülemineku strateegias keskendutakse eelkõige Saksamaale. Traditsioonilisi mootoreid hakatakse peamiselt tootma Ida-Euroopa tehastes.\nSaksamaal tehakse elektriautode tootmiseks ümber nii Emdeni kui ka Hanoveri tehas. Volkswagen Passateid hakatakse nüüd ehitama hoopis Tšehhis. Škoda ja Seati brändide jaoks ehitatakse Ida-Euroopasse täiestu uus tehas.


Keskmine palk kasvas 100 € võrra - Saarte Hääl\nKeskmine brutopalk Saare maakonnas kasvas aastaga rohkem kui saja euro võrra, ent on maakondade edetabelis ikka eelviimasel kohal.\nStatistikaameti andmeil oli 2017. aasta brutopalk maakonnas 869 eurot, möödunud aastal ulatus aga juba 987 euroni.\nMaksu- ja tolliameti Kuressaare teenindusbüroo juhtivkonsultandi Olev Martinsoni hinnangul on 13,5% suhteliselt suur tõus. “Üks kasvupõhjus on üleüldine majandus- ja ka palgatõus,” ütles Martinson. “Samuti on tööandjad hakanud väljamakseid ausalt deklareerima, ümbrikupalga osatähtsus on vähenenud.”\nOmeti on Saare maakonna keskmine töötasu Tallinna ja enamiku maakondade järel alles eelviimasel kohal. Viimaselt positsioonilt leiab Hiiumaa, kus keskmine töötasu oli 944 eurot. Saaremaast koha võrra ees on aga Valgamaa 995 euroga. Need kolm maakonda on ainsad, kus keskmine palk jääb alla tuhande euro kuus. Edetabelit juhtis aga Harjumaa 1445 euroga. Eraldi on palgatabelis välja toodud Tallinna keskmine brutotöötasu, 1478 eurot. Eesti keskmine näitaja oli aga 1310 eurot.\nKa oma keskmise brutotunnipalga – 5,85 eurot – osas on Saare maakond eelviimasel kohal. Hiiumaal oli tunnipalk 5,69 eurot, samas kui Eesti keskmine näitaja oli 7,56 eurot, Harjumaa kohta käiv 8,33 ja Tallinna oma 8,41 eurot.\nSee, et saarlaste keskmine palk on Eesti viletsamaid, on Martinsoni sõnul juba igivana teema. “Statistikaameti keskmise palga statistikas ei kajastu nende töötajate palk, kelle tööandja asukoht ei ole registreeritud Saare maakonnas, vaid Tallinnas,” selgitas Martinson. Ta tõi näiteks suurte kaubanduskettide kaupluste ja riigiametite töötajad.\n“Mediaanpalga puhul aga, kus on arvesse võetud inimese tegelik elukoht, nii suuri vahesid maakondade palganumbrites pole,” rääkis Martinson. “Muide, Saare maakonna mediaanpalk oli möödunud aasta neljandas kvartalis täpselt tuhat eurot.”\nErinevalt keskmisest palgast oli möödunud aastal Saare maakonnas makstud keskmine töötukindlustushüvitis Eesti kopsakamaid.\nKui tunamullu oli keskmine ühes kuus makstud töötukindlustushüvitis Saare maakonnas 381 eurot, siis möödunud aastal 446 eurot. Vaid Harjumaal oli keskmine hüvitis kopsakam – 492 eurot. Kõige pisem oli kuu keskmine hüvitis seevastu Ida-Virumaal, 313 eurot. Eesti keskmine näitaja oli 425 eurot.\nTöötukindlustushüvitist sai Saare maakonnas mullu 667 inimest ehk pisut vähem kui ülemöödunud aastal, mil seda maksti 678 töötule.\nLisatud: 02.03.2019 / 13:34\nSiin näevad lihtsad kitsa silmaringiga inimesed seda, et Saaremaal peaaegu 500 eurot vähem kui Tallinnas näiteks.\nSelle peale ei mõtle ju keegi, milline on kinnisvarade hinnad ja ka üürihinnad Tallinnas ja üleüldiselt Saaremaal. Milline tööturg on kahe piirkonna vahel.\nLisaks tuleks silmas pidada ettevõtlusturgu. Saaremaal ei ole suurte ja võimekate firmade kontoreid, mis seda keskmist palka tõstaksid. Seega on loogiline, et iga riigi pealinnas on alati kõrgem palgatase võrreldes ääremaadega.\nLisaks tasub mõelda sellele, et kumma sa valid? Kauni Saaremaa oma ilusa loodusega või mingi ärakännitud nõukaaegse linna, mida me kutsume Eesti pealinnaks.\nLisatud: 02.03.2019 / 14:53\nInimesed saagu aru see keskmine ei näita mitte midagi\nLisatud: 02.03.2019 / 16:48\nSee on nüüd küll tõsi, et võrreldes Saaremaaga on elu Tallinnas pigem nagu mingis räpases getos. Peale võõrkeelse mula ning poliitikute jura ei olegi seal midagi kuulda.\nLisatud: 02.03.2019 / 16:58\nSama ütles mu proua ka meeste kesmise tead küll mis pikkuse kohta. Ma vastasin talle samaga, et see ei näita midagi.\nLisatud: 03.03.2019 / 10:47\nKeskmine näitab natukene, rohkem näitab aga mediaanpalk. See on (artiklis toodud info kohaselt täpselt 1000€. See tähendab, et pooled väljamaksed on sellest suuremad.\nLisatud: 03.03.2019 / 13:37\nkui palk veidikenegi tõuseb,siis kaupade hinnad ju tõusevad ka ,nii et………………\nLisatud: 03.03.2019 / 15:31\nkui vallaametnikud, õpetajad ja meditsiin välja jätta\nsiis ongi enamasti 600-700 eur ja võta maksud ka maha\njääb 560-640 eur\nKAS TÕESTI EI OLE TÖÖ ROHKEMAT VÄÄRT ?!\nLisatud: 03.03.2019 / 20:11\nPalk ja töö väärtus on erinevad asjad.\nPalk on hind, mida tööandja maksab töötajale töö eest.\nTöö väärtus on see, mis jääb tööandjale pärast töötajale palga maksmist.\nTöö väärtus peab olema alati suurem kui palk.


🥇 Raamatupidamine ja vedude korraldamine\nHinnang: 4.9. Organisatsioonide arv: 292\nVideo raamatupidamisest ja vedude korraldamisest\nVideo raamatupidamisest ja vedude korraldamisest - На русском:\nTellige raamatupidamine ja vedude korraldamine\nKaubaveo juhtimissüsteem USU-Soft automatiseerib programmi, mis lahendab korraga mitu olulist ülesannet. See aitab organisatsiooni tööd optimeerida, automatiseerides selle üksikuid äriaspekte. Tarkvara muudab finants- ja laomajanduse raamatupidamise automaatselt ning töö dokumentidega muutub lihtsamaks ja kiiremaks. Iga ettevõtte spetsialisti iga toiming registreeritakse organisatsiooni raamatupidamise süsteemis ning seejärel kogutakse ja analüüsitakse seoses teiste toimingutega. See on süsteemse süvaanalüüsi alus, mille andmed on õigete juhtimisotsuste jaoks äärmiselt olulised. Meie ettevõtte organisatsiooniarvestuse programm aitab kindlasti teie organisatsiooni juhtida. Tegelikult annab see teile operatiivse teabevoo kõige kohta, mis teie ettevõttes toimub. Kaubavedu on transporditeenuste eriliik. Nende kulutõhusamaks ja kasumlikumaks muutmiseks peate tähelepanu pöörama igale trendile. Kui organisatsioonil on halvasti koostatud marsruutide kaardid, kasutatakse kaubaveovahendeid ebaratsionaalselt ja kulud tõusevad. Kontrolli puudumisel võivad veokid üldiselt olla tühikäigul või kasutada töötajatele ebaseadusliku sissetuleku saamiseks. Transpordid peavad olema selgelt planeeritud ja raamatupidamise kontrollisüsteem võib selles aidata.\nOrganisatsiooni raamatupidamise automatiseeritud kaubaveo juhtimissüsteem on võimalus säilitada suurepäraseid suhteid klientidega, uurida nende nõudmisi ja soove. Organisatsiooni raamatupidamise programm võib analüüsida kaupu, lepinguid ja see ei võimalda teil kunagi rikkuda lepingutingimusi ei teenuse kvaliteedi ega aja osas. Igal lasti kohaletoimetamisel on vastutav töötaja, kes hoolitseb selle eest, et iga lasti saadetaks ja saadetaks õigeaegselt. Kaubavedude juhtimissüsteemide loomine algas eelmise sajandi lõpus. Ja algul olid need üsna primitiivsed programmid. Autokommunikatsiooni arenguga, turu küllastumisega transpordiga muutusid ka nõuded organisatsiooni kontrolli raamatupidamisprogrammile. Täna ei saa lastiäris hakkama ilma võimsa ja produktiivse organisatsiooniarvestuse programmita, mis suudaks igakülgselt korra luua.\nMida saab juhtimissüsteem anda kogu kaubaveo organisatsioonile lisaks autoveo ja lasti kontrolli automatiseerimisele? Esiteks kasvab teenuse kvaliteet ja kliendid märkavad seda üsna kiiresti. Transpordikulude optimeerimine jõuab juba automatiseeritud süsteemi esimese kuue kuu jooksul 25% -ni. Logistikaahelas navigeerimiseks kuluv aeg väheneb sama palju. Organisatsiooni raamatupidamise automatiseeritud programm võimaldab teil vähendada maanteetranspordi läbisõitu ligi 15% ja tarne planeerimise protsessi vähendatakse 95%. Tarkvara aitab juhtimise efektiivsemaks muuta, sest tegelikult vastab see paljudele küsimustele, mida transpordikorralduse valdkonna spetsialistid sageli küsivad - kui palju aega kulub marsruudi planeerimiseks ja lasti kohaletoimetamise korraldamiseks? Kuidas vähendada maanteetranspordi kulusid, suurendades samal ajal teenuste kasumlikkust? Mis on kasumlikum - kasutada oma sõidukiressursse või kasutada partneri transporditeenuseid? Kas kogu võrk on tõhus ja kas mäng on küünalt väärt?\nAutomatiseeritud töö ei tähenda Exceli arvutustabelite kasutamist, nagu mõned inimesed arvavad. Tõeline automatiseerimine toimub täiustatud süsteemi abil. Ja see peab olema kiire, täpne, katkematu, tõhus ja usaldusväärne, tagades arvutuste suure kiiruse. Selle kasutamise protsess ei pea olema keeruline; valime lihtsad liidesed, mis pole koormatud tarbetute häirijatega. Üks parimatest kaubalogistika raamatupidamise programmidest on USU-Soft. Selle on loonud kogenud arendajad, kes püüdsid arvestada seda tüüpi vedude maksimaalsete nõuete ja omadustega ning seetõttu on organisatsiooni raamatupidamise programm suurepärane veoprotsesside jälgimiseks ja optimeerimiseks lasti- ja maanteetranspordiga töötamisel. Automaatne USU-Soft süsteem hõlbustab marsruudi planeerimist, võttes arvesse kõiki tegureid - määratud ajast tellimuseni kuni lasti tüübini. See aitab teil aruandeid igal ajal vastu võtta. Automatiseeritud raamatupidamine ja rahanduse kontroll, automatiseeritud ladu ja dokumendivoog - need on vaid osa USU-Soft organisatsiooni raamatupidamise programmi rikkalikust ja laiast funktsionaalsusest. Transpordi läbiviimine muutub kiiremaks, sest iga sõiduki liikumist on lihtne jälgida.\nAutomaatne juhtimissüsteem vähendab töötajate töökoormust, vähendades kohustuslike rutiinsete toimingute arvu. Iga töö alates teenuse planeerimisest kuni selle rakendamiseni muutub kindlasti kiiremaks. Süsteem aitab parandada transpordiprotsesside juhtimist. Selleks, et ettevõte saaks oma segmendi liidriks, ei kulu enam nii palju aega ning kauba kohaletoimetamise kvaliteedi osas muutute kindlasti tasakaalustamatuks. Samal ajal ei riku kontrollisüsteem ettevõtte eelarvet. Selle eest pole vaja maksta liitumistasu, kuna litsentsi maksumus on üsna piisav.\nTarkvara genereerib väga üksikasjalikud ja täpsed klientide andmebaasid koos iga lepingu ja iga varem tarnitud lasti kirjeldusega. See hõlbustab isikupärastatud suhtlemist iga kliendiga. Organisatsiooni raamatupidamise programm aitab optimeerida varusid, mida ettevõte oma vajadusteks ostab. Selles kuvatakse kulud, vajadused, tarnijate parimad tingimused, et anda autofirmale võimalus kulusid vähendada. Kontroll laos aitab õigel ajal vedu ja mahalaadimist ning arvestab iga varuosa, kütuse liikumist. Elektrooniliste seadmete mobiilirakendused, mis võivad soovi korral täiendada arvutisüsteemi, aitavad kaugjuhtimise küsimustes, samuti ettevõtte töötajate ja kaubaveoteenuste klientide vahelise suhtluse lihtsustamisel. Autotööstuse nüansside ja kaupade transpordi optimeerimise viiside kohta saate rohkem teada kaasaegse juhi Piiblist. Selle ajakohastatud väljaanne aitab direktoril viia ettevõte edukalt.


Haisev kurereha – Vikipeedia\nHaisev kurereha (Geranium robertianum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.\nHaisev kurereha on 20–50 cm kõrgune ühe- kuni kaheaastane näärmekarvadega kaetud rohttaim. Tema lehed on sulgjagused, kusjuurs lehe osad omakorda sulgjalt lõhestunud. Õied väikesed, roosad. Taim lõhnab ebameeldivalt.\nTaim on levinud Euroopas ja Siberis (Eurosiberi levilaga). Eestis rannikualadel ja saartel tavaline, mandri keskosas hajusalt.  Kasvab varjukates leht- ja segametsades, loopealsetel, mererannal rähal ja suprasaliinses vööndis, prahipaikadel. Liikide ohustatuse hindamisel pälvinud staatuse "soodsas seisundis".\nTüüpiline lehtede struktuur\n↑ "Geranium robertianum — haisev kurereha". Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon, 2019.\nHaisev kurereha andmebaasis eElurikkus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Haisev_kurereha&oldid=5886425"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:46, 27. aprill 2021.


20. august 1991 - Rahvalood\nVaria\tLisatud: 20.08.2021\nAutor: Silvia - 1932\n19.augusti varahommikul äratas mind telefonihelin. Helistas tütar Sirje ja küsis, kas me oleme juba raadiot kuulanud. Vastasin, et ei ole, me alles magame. „Tee siis raadio lahti ja kuula – Gorbatšov on võimult kõrvaldatud!“ teatas Sirje vapustava uudise. Lülitasin raadio mängima. Seal loeti parajasti ette teadet, et Nõukogude Liidus on võimu haaranud mingi erakorralise olukorra komitee, kuhu kuuluvad asepresident Janajev, peaminister Pavlov, kaitseminister Jazov, siseminister Pugo, KGB esimees Krjutškov jt. Kogu riigis tühistatakse kõik kohalikud seadused ning tuleb tunnistada Nõukogude Liidu seaduste ülimuslikkust, kõik poliitilised parteid ja muud „riigivastased organisatsioonid“ saadetakse laiali jne. Äratasin kohe Jaanuse ja teatasin temalegi juhtunust. Jaanus pani riidesse ja tormas tööle. Hüvasti perestroika! – mõtlesin, jumal teab, mis nüüd saab Rahvarindest ja meie rahvuslikest eesmärkidest.\nKui ma keskpäeva paiku raadiomajja jõudsin, kihas see nagu mesilaspere. All sissepääsu juures oli valves suur hulk kodukaitselasi. Infotoimetuses olid kõik puhkuselolijadki välja tulnud. Iga tund läks eetrisse uudiseid olukorrast: Leedus kõik raadio- ja telejaamad dessantväelaste käes, välismaaga side raskendatud; Riias telejaam hõivatud, raadio aga töötab; Moskvas on rahvas tänavaile tulnud ning püüab paljakäsi tankide ja soomukite teed tõkestada; Gorbatšovi saatus teadmata…Võimuhaarajad olid teatanud, et tervise halvenemise tõttu ei saavat ta presidendi kohustusi praegu täita. Jeltsin arvas, et teda peetakse koduarestis. Keegi lasi lahti kuulujutu, et ta olevat hoopis Austraalias.\nPäev möödus muretsedes. Süda valutas koledal kombel. Tundsin lausa füüsilist valu, sest tundus, et nüüd on vist kõik mokas. Püüdsin lohutada ennast mõttega, et midagi hullemat kui see, mis kord juba läbi elatud, vahest ehk ikka ei juhtu.\nSüdaöö oli juba ammu käes, kuid meie ülemnõukogu istus ikka veel koos ja arutas olukorda. Raadios oli kogu aeg otseülekanne Toompealt. Rahvarinne kutsus rahvast üles kaitsma ülemnõukogu, raadio- ja telemaja.\nJärgmisel hommikul oli hing endiselt haige. Mitte kuidagi ei saanud lahti südamevalust. Mõtted tegelesid ainult selle neetud riigipöördega. Vaatasin Kesktelevisiooni kanalilt eelmisel päeval toimunud Janajevi ja tema kaasosaliste pressikonverentsi. See oli masendav. Mitte ühelegi ajakirjanike esitatud küsimusele ei antud otsekohest vastust, vaid vingerdati ja udutati nagu jaksati. Küsimusele, kas erakorralise olukorra komitee moodustamise asjus lepiti Gorbatšoviga eelnevalt kokku, vastas Janajev põiklevalt, et ta on kindel – Gorbatšov saab aru, et muud väljapääsu polnud.\nSeda haledat ja ebakindlat seltskonda vaadates hakkas kusagil mu sügavamas hingesopis hõõguma lootusesäde, et see üritus läheb neil täiega untsu, et kõik saab veel korda ja need sündmused lõpptulemusena kiirendavad Balti riikide vabanemist.\nVaatasin ka Soome MTV-3 hommikuprogrammi. See oli tervenisti pühendatud sündmustele Nõukogude Liidus.\nMeie raadio ütles, et 9 kilomeetri pikkune tankikolonn Pihkvast on jõudnud Tallinnast 30 kilomeetri kaugusele.\nVõtsin ennast kokku ja läksin vahepeal poodi leiba ja saia ostma. Lootsin, et seda ikka saada on. Eelmisel õhtul olid poed küll leivast-saiast tühjad. Inimesed hakkasid endale leivatagavara soetama juhuks, kui peaks välja kuulutatama üldstreik protestiks riigipöörde vastu ja Jeltsini toetuseks, kes kutsuski kogu riigi rahvast mitte alluma võimuhaarajatele.\nSain poest nii leiba kui saia. Kuigi meil pool pätsi leiba kodus oli, võtsin igaks juhuks veel ühe terve leiva ja kaks saia, mis olid alles päris tulised, ilmselt äsja ahjust tulnud ja polnud veel jõudnud jahtuda. Müügil oli ka seapäid. Ostsin, sest seapea oli suhteliselt odav kaup, kõigest 2 rubla 50 kopikat kilo. Keetsin sülti ja panin ka veel kurke hapnema. Raadio kogu aeg mängis. Köögis toimetades kuulasin kõrvad kikkis, et mitte maha magada uudiseid, mida anti edasi nii, kuidas neid laekus. Anti teada, et kell 16 algab Vabaduse väljakul miiting, mille korraldab Rahvarinne. Veel teatati, et 9 kilomeetri pikkune tankikolonn on Tallinna jõudnud ja viidud Tondi kasarmutesse, osa aga paigutatud Dvigateli tehase territooriumile. Tallina volikogu esimees Kork ja politseiprefekt käisid linna piiril nendega kohtumas. Härra Kork ütles intervjuus Eesti Raadiole, et sõdurid polevat üldse agressiivselt meelestatud ning parema meelega läheksid oma kasarmutesse tagasi. Kui neid aga kästakse välja astuda, siis peavad nad seda tegema. Neile jagati Boris Jeltsini läkitust, mille nad lubasid läbi lugeda.\nOh, annaks taevas, et asi vähemalt veriseks ei läheks! – mõtlesin neid sõnumeid kuulates. Kaalusin, kas minna miitingule või mitte…Süldikeetmine ju alles pooleli…Jätsin siiski kõik sinnapaika, lülitasin pliidi välja ja suundusin linna. Ja õigesti tegin – miiting andis mingi sisemise veendumuse, et kõik läheb veel hästi. Vabaduse väljak oli pilgeni rahvast täis ning kõlasid nõudmised kuulutada välja Eesti iseseisvus. Miitingult suunduti selle nõudmisega Toompeale. Mina läksin trolli peale ja sõitsin koju, hea ja kerge tunne südamel.\nSiis aga hakkasid liikuma ärevad kuuldused. Raadio teatas, et on olemas teletorni ründamise oht ja et see olevat plaanis kella nelja paiku öösel. Süda hakkas jälle hirmsasti valutama. Öeldi, et Moskvas Venemaa parlamendi hoone juures käivad lausa lahingud.\nEesti ülemnõukogu pidas kogu õhtu istungit, päevakorras üksainus küsimus – Eesti iseseisvuse taastamine. Arutelu oli raske ja pingeline. Rahvarinne oli seisukohal, et nüüd on viimane võimalus seda teha, et kui nüüd ei tee, siis uut võimalust enam ei pruugi tulla, eestikomiteelased aga ajasid ikka oma vana joru. Tänu sellele, et mõlemas leeris oli küllalt palju arukaid inimesi, jõuti lõpuks „ühe mütsi alla“, nagu öeldakse. Lahkarvamusi tekkis otsuse sõnastuse asjus, kuid lõpuks leiti siiski kompromiss ja 20.augusti hilisõhtul kell 23.04 võeti ühel häälel vastu otsus Eesti riiklikust iseseisvusest. Venelastest saadikud muidugi teatasid enne seda, et nemad hääletamisest osa ei võta. Kuid see ei olnud enam oluline. Ajalooline otsus oli vastu võetud. Taevale tänu!\nOmeti ei tähendanud see veel lõplikku võitu, sest Pihkva dessantväeosa oli ju alles siin ja polnud teada, mida toob järgmine päev.\nHommikul ärkasin veidi enne kella üheksat. Hommikukajast kuulsin, et öösel oligi Tallinna teletorni rünnatud ja et Venemaal algasid streigid. Meilgi kuulutati välja hoiatusstreik kella 12-st 14-ni. Sel ajal trollid, trammid ja bussid ei sõitnud, kauplused olid kinni, ettevõtted ei töötanud. Enne streigi algust käisin korraks poes. Kauplustes olid nii pikad järjekorrad, et ei jaksanud seal seista. Kõik ostsid suures hirmus kokku toidukraami. Ostsin Szolnoki juurest eraputkast pool kilo kohviube ja ühe mutikese käest 2 kilo kartuleid. Olid teised pisikesed küll, kuid turule suuremate järele ei olnud enam võimalik sõita – sõidukid ei liikunud. Kõik trollid ja bussid sõitsid lõppu, kuid tagasi sealt enam ei tulnud, sest kell hakkas kaheteistkümnele lähenema. Teel poest koju kohtasin kolleeg Ester Spriiti. Ta oli käinud IV-ABC-s, et osta leiba, kuid paraku valitses leiva- ja saiariiulitel tühjus. Vestlesime veidi aega tänavanurgal ja vahetasime mõtteid aktuaalsetel teemadel, nagu öeldakse.\nJõudnud koju, keerasin esimese asjana jälle raadio lahti. Ja mis ma kuulsin? Esialgu veel ametlikult kinnitamata andmetel kavatsevat võimu haaranud hunta liikmed Moskvast jalga lasta. Soome raadio aga teatanud päris kindlalt, et need tegelased viibivad Vnukovo lennujaamas ja kavatsevad põgeneda, kuhu – pole teada. Jeltsin olevat Venemaa Ülemnõukogu istungil sellest teatanud ja palunud ülemnõukogult luba see jõuk kinni pidada. Selle loa olevat ta ka saanud. Viimane uudis, mille Eesti Raadio kella 17 ajal edastas oli see, et hunta on arreteeritud ja Venemaa peaminister Silajev koos mõnede välismaa diplomaatidega on suundumas Krimmi kohtuma Mihhail Gorbatšoviga.\nMeil Tallinnas aga oli olukord parasjagu niisugune, et teletorni juurde toodi vägesid lisaks. See kinnitas, et sõjavägi ei teadnud veel mitte midagi muutunud situatsioonist ja see tegi veidi murelikuks. Raadio kaudu kutsuti rahvast üles tulema raskemasinatega teletorni, raadiomaja ja Toompea lossi ümber.\nKuid õhtu tõi palju muudatusi. Juba kella seitsmeks oli teletorn vaba, sõjavägi ära viidud ja Eesti Televisioon töötas jälle. Teatati, et Gorbatšov saabub veel samal õhtul Moskvasse tagasi.\nVaatasin televiisorist ülekannet Moskvast NSV Liidu peaministri esimese asetäitja Štšerbakovi pressikonverentsilt. Ta luges seal ette valitsuse avalduse ning vastas seejärel küsimustele. Sisu oli umbes selline, et riik on väga raskes majanduslikus olukorras, esiplaanile tuleb seada majandusprobleemid ja poliitilised peavad jääma tagaplaanile, valitsus ei teadnud midagi ebaseaduslikust võimuhaaramisest, kõigest kuuldi alles raadiost ja televisioonist, nagu kõik teisedki kodanikud, peaminister Pavlov olevat haigestunud juba varem (vererõhk tõusnud väga kõrgele) ja ta olevat lülitatud hunta koosseisu nõusolekut küsimata, ühestki istungist polevat ta osa võtnud jne. jne. Nemad ei teadnud, neid peteti ja mis kõik veel…Seda oli väga kummaline kuulda. Tuli meelde, et ka Gorbatšov kinnitas, et ta polevat midagi teadnud ei Sumgaiti, ei Tbilisi ega Vilniuse ja Riia veresaunadest, vaid kuulnud kõigest raadiost ja televiisorist või saanud alles tagantjärele teada. See oli mingi stampvastus keerulistele ja ebamugavatele küsimustele. (Sedasama stiili harrastavad kahjuks ka tänase Venemaa valitsejad. Ei sellel maal muutu midagi!)\nKeskööuudistest kuulsin, et Aserbaidžaani president lükanud ümber mingi infoagentuuri teate, nagu ta oleks Iraanis külas viibides kiitnud heaks Gorbatšovi kukutamise. Nojah, – mõtlesin, – nüüd püüavad kõik ennast süüst puhtaks pesta.\nLeedu raadio ja televisioon olid nüüd samuti jälle vabad. Leedulastel oli eriti palju põhjust rõõmustamiseks, sest pidid ju nemad eriti kaua ilma oma televisioonita ja välisilmaga suhtlemise kanaliteta läbi ajama sellest ajast peale, kui OMON selle talvel vallutas.\nNüüd olid ärevad päevad selleks korraks möödas ja loodetavasti lõplikult. Sellel ööl võis üle hulga aja rahulikult puhata.\nJärgnenud päevade jooksul kulgesid sündmused tormilise kiirusega. Augusti lõpuks olid juba paljud riigid (esimesena väike Island) tunnistanud Eesti iseseisvust ja teatanud diplomaatiliste suhete taastamisest meiega. Septembrikuu esimesel nädalal tegi seda ka Nõukogude Liit. Soome TV õhtustes uudistes oli samuti sellest juttu, et Nõukogude Liit tunnistas Eesti, Läti ja Leedu iseseisvust ja et Balti riigid võetakse ÜRO ja Euroopa ühenduse liikmeks. Meie Aktuaalne kaamera oli sel õhtul koguni väga pidulik. Diktori ees laual oli meie rahvuslipp ning näidati läbilõiget meie vabaduse teest alates 1988.aastast.\nUskumatu, aga me olimegi võitnud! Me olimegi taas kätte saanud oma vabaduse! See on suurim õnn ja rõõm, mis ühele rahvale võib osaks saada. Ma loodan väga, et me oskame ja suudame seda vabadust hoida. Loodan seda meie endi ning meie järeltulevate põlvede pärast. Usun, et tulevikus on saatus meie rahva vastu armulisem kui minevikus.


Teksad Judy - Cellbes online | Cellbes.ee\nLäbipestud ja kulutatud efektiga boyfriend-lõikega mudel. Tõmblukuga tasku, keha järgiv vööaasadega värvel, nööpidega kinnis, taga kahekordne passe. Sääre sisepikkus vastavalt suurusele u 77-81 cm.\nSuurus on õige Kannan tavaliselt s.48-50, antud teksad tellisin s.50 kitsa lõike pärast. Olen rahul lõike ja värviga aga materjal 98% puuvilla rikub kandmisrõõmu. Juba poole päeva pealt on püksid väljaveninud ja kottis. Tagastamiseks juba hilja, seega tuleb ilmselt püksid ise kitsamaks teha, et kanda saaks. Elastaani võiks vähemalt 10% ja rohkem olla, et püksid vormist välja ei läheks kandmisega(õppetund iseendale).\nOstke Teksad Judy interneti kaudu Cellbesist!


Deco Ribbon Craft Ribbon Curler purustaja: Kõik lindipurustite kohta\nKodu/Kategooriateta/Deco Ribbon Craft Ribbon Curler purustaja\nMis on lindipurustaja?\nLindi purustaja on purustamise ja koolutamise tööriist, mis hoiab plastikust lihtsat konstruktsiooni. See koosneb metallist või plastikust hammaste reast, mis on paigaldatud ülemisse lõualuu, et rebida lint vastavalt teie vajadustele.. Alumine lõug võtab augu kuju ja eeldatakse, et see võtab sprindihoidiku vastu. The lint purustaja kannab erinevatel turgudel erinevaid nimesid. Seda võiks nimetada ka lindilõikuriks, lint purustamisel vahend, lint mini lõikamise masin, lindi eemaldaja, lint lokirull, koolutaja, lint mini lõikamise vahend, lindipurustaja tööriist või lindilõikur.\nTurul on saadaval erinevat tüüpi lindipurustajaid\nSellele suurepärasele tööriistale on lisatud palju variatsioone. Tulemusena, see on turule tulnud erinevates formaatides. Seal on metallhammastega lindipurustajad ülemises lõualuus ja ka lindi jagajad plastikust hambad. Samuti tuleb märkida, et see kogumik Lindi purustajad ulatub kuni kahepoolseni lint purustaja lokirulliga, lindilõikur, lindipurustaja lokirull ka, lindipurustaja paberilõikur ja palju muud.\nSee inimese loodud tööriist on mõeldud elus asjade lihtsustamiseks. Eriti kui tegemist on räpane lindi lokkidega. Kui otsustate lindi kääridega lõigata või lokkida, kursuse lõpetamiseks kulub tunde. Selle imelisega on asjad palju lihtsamaks muutunud lint purustaja kus tuleb lihtsalt vajalik kogus linti tööriistast läbi tõmmata. Tulemus on lihtsalt hämmastav. Seda tööriista saab kasutada erinevatel eesmärkidel, näiteks kingituste pakkimiseks ja peokaunistuste tegemiseks, kasutades rebitud linti.\nSee mugav, kuid võimas tööriist aitab teil linti vaid lihtsa tõmbega poolitada ja koolutada. Linditöö tegemiseks ei pea te külastama ühtegi professionaalset peokaunistajate kingipaberit. See tööriist reklaamib inimestele isetegijate kingituste pakkimist ja paelakaunistusi.\nSee lihtne tööriist on turul saadaval mitmesuguste värvide ja stiilidega. Disainalus sisaldab ühepoolset, kahepoolne, metallist või plastikust hambad. Tuleb märkida, et mõnda neist stiilidest sai tellida vähemalt 4 värvikombinatsioonid igal kujundusel. Muutke oma lindimäng selle suurepärase tööriistaga tugevamaks ja atraktiivsemaks.\nSamuti tuleb märkida, et 2 uued mudelid peaksid turule jõudma üsna pea. Need täiustatud mudelid on alles arendusfaasis ja neil on oodata uusi lahedaid valikuid, mis võivad olla tõeliselt kasulikud\nSelle lihtsa tööriista hämmastavad omadused ja eelised\nSee tööriist aitab teil luua kõige ainulaadsemaid ja loomingulisemaid üllatuskingitusi. See tööriist ei võta palju ruumi ja kaal on oodatust kergem. Saate selle tööriista lihtsalt taskusse või käekotti pista, et seda kõikjale kaasas kanda. Ülalõualuu hämmastav hammaste komplekt aitab teil linti ilma suurema vaevata tõmmata. See seade võib olla kasulik jõulude ajal. Saate seda kasutada jõulukinkide kaunistamiseks põrgatava ja lokipaela efektiga. Samuti saate kingipakkidele luua atraktiivseid tükke. See lihtne tööriist teenib kümneid eesmärke. Tuleb märkida, et selle tööriista abil saate lindi lihtsalt õhupallinöörideks jagada ja kasutada seda spetsiaalse sünnipäeva või pulmapeo puhul.. Ühendage käed turuliidriga, et kogeda hämmastava linditöö headust.\nRSPAC- Lindipurustajate liider\nRSPAC on turuliider kvaliteetse tootmise ja turustamise alal Paelapurustajad. Klient eelistab seda kaubamärki teistele nende toodetava toote tõhususe tõttu. Te ei suuda isegi mõelda, kuidas sobitada kingituse välimust nende maagiliste vahenditega lindipurustajad. Nad on selle tootekategooria turuliider 94% turuosa. See on ideaalne toode, mida oma kodus hoida. Vanem põlvkond läheb järk-järgult nendele üle lindipurustajad traditsioonilistest meetoditest, mida nad on aastakümneid järginud.\nKvaliteetsed kaunistused minimaalsete kuludega\nMöödas on päevad, mil tuli kulutada suuri summasid kingituste kaunistuste ja muude lindiga seotud meistriteoste ostmiseks. The lindi purustaja lokirullid tulevad RSPAC kaubamärgi all, muudab lindi kasutajate elu lihtsaks. Paelalokid annavad paelalõhedele ja -lõhedele täiesti uue ja ainulaadse ilme. Saate oma kingitused pakkida lihtsa kuluga. Tööriistade kvaliteedi on garanteerinud RSPAC. Lisage oma sündmusele glamuuri ja värvi, kasutades lint purustaja toodab ja turustab RSPAC.\nKõigile meeldib olla kursis kingituste pakkimise ja muude sünnipäevakaunistuste viimaste trendidega. See on tihedalt seotud spetsiaalsete sünnipäevapidude õhupallide kaunistamisega. Nad peavad lihtsalt suunama oma tähelepanu sellele tootele, et teha seda, mida ei saa teha. Saate teha oma spetsifikatsioonidele vastava lindi abil põrgatusi ja lokke vaid mõne sekundiga. Ainuüksi neid tööriistu saab kasutada paberkotist lillede ja voltide tegemiseks, kasutades paela.\nRSPAC pakub teile palju võimalusi ja kõik need valikud pakuvad teile ainulaadset ja võrreldamatut väljundit. Klient võib alati loota tööriistadele, mida turustatakse RSPAC kaubamärgi all. Need on trendiloojad inimestele, kellele meeldib uusimate trendidega edasi liikuda. Nad toetuvad suurel määral suusõnalisele turundusele, kus klient soovitab toodet vähemalt kahele või kolmele potentsiaalsele ostjale.. Just sellist populaarsust on nad aastate jooksul kogunud.\nTeie linditöö võib vaid mõne sekundiga muutuda hämmastavaks meistriteoseks. Kõik, mida see nõuab, on a lint purustaja ja paar loomingulist kätt maagia tegemiseks. Lisage selle imelise abil ellu värve ja kaunistusi Ribbon Shredder toodab ja turustab RSPAC.\nKõrval Charles Wong|18. juuli, 2017|Kategooriateta|Kommentaarid välja lülitatud peal Deco Ribbon Craft Ribbon Curler purustaja\nAutori kohta: Charles Wong\nEi. 188, Bengjiangwei, Shishuikou küla, Qiaotou linn, Dongguan, Guangdongi provints, Hiina\nautoriõigus 2022 RSPAC ™ (Ribbon purustaja kingituse pakkimine) | Kõik õigused kaitstud | Powered by ÕL


ADW: Acropora palmata: TEAVE - Anthozoa\nSteve Grodsky ja Jin Jeon\nElkhorni korall on korallrahudes Florida lõunaosast kuni Venezuela põhjarannikuni. Korallil on kohalikud populatsioonid kogu selles vahemikus, eriti Bahama ja Kariibi mere piirkonnas.(NOAA kalandus, 2002; Riiklik merepüügiteenistus, 2008)\nElkhorni koralle leidub madalas vees, tavaliselt vahemikus 1 kuni 5 meetrit. Elkhorni korall on troopiline liik ja elab vetes, mille temperatuurivahemik on 66 tol 86 kraadi F. See korall talub soolasisaldust normaalses vahemikus 33–37 tuhandet promilli. Elkhorni korallid asuvad sageli raskes surfil kalda lähedal, kus soodsad paljandid tekitavad optimaalse elupaiga.(Riiklik merepüügiteenistus, 2008; NOAA kalandus, 2002)\nsilmadega klikimardika faktid\n1 kuni 20 m\n3,28 kuni 65,62 jalga\nElkhorni korall säilitab suhteliselt suure korallkeha. Elkhorni korall sai nime selle hargnemismustri järgi, mis on jäänud põdra sarvedest. Need sarvesarnased oksad on tugevad ja paksud. Sümbiootiliste zooanthellade tõttu on koralli värvus kollasest kollakaspruunini.(NOAA kalandus, 2002)\nPõdrasarni korallides lastakse munarakud ja seemnerakud veesambasse ning väetamine toimub pinna lähedal. Umbes 78 tunni pärast tekivad planula vastsetel ripsmed, mis annavad neile udused pallid. Selles etapis täheldatakse liikuvust. Vastsed jäävad pinnavette nende varase arengu ajal, millele aitab kaasa kõrge lipiidide sisaldus. Korallivastsed elavad planktonis 3–5 päeva, kuni leiavad asumiseks sobiva ala. Reaalselt jäävad ellu vähesed vastsed. Need, kes seda teevad, moonduvad polüpi staadiumisse. Need polüübid aitavad seejärel kaasa uue koloonia arengule.(Adey, 1975; Riiklik merepüügiteenistus, 2008)\nValdav osa põdrasarvikorallide paljunemisest hõlmab mittesugulist paljunemist. Koralli oksad võivad murduda ja kinnitada aluspinnale. Filiaalis olevad korallloomad võivad seejärel asustada uue ala ja alustada uut kolooniat.\nElkhorni korallid paljunevad ka sugulisel teel. Iga koloonia sisaldab nii mees- kui naisstruktuure ja on samaaegselt hermafrodiitne. Miljonid mees- ja naissugurakud lastakse korraga vette (sünkroniseeritakse tavaliselt teiste külgnevate kolooniatega). See suguline paljunemine toimub üks kord aastas, tavaliselt augustis või septembris täiskuu ajal. Korallivastne ehk planula hõljub veesambas planktonina mitu päeva, kuni nad maanduvad sobivale substraadile. Seejärel muutus planeet koloniaalpolüüpideks. Seega asutatakse uus koloonia.(Bak, 1983; Riiklik merepüügiteenistus, 2008)\nElkhorni korallid kudevad kord aastas.\nElkhorni korallil pole vanemlikku hoolt.(Adey, 1975; Bak, 1983)\nElkhorni korall saavutab maksimaalse suuruse 10–12-aastaselt. Elkhorni koralli harude pikkus võib kasvada nii kiiresti kui 2–4 tolli aastas. Kui koloonia võib püsida sajandeid, siis üksikud korallipolüübid elavad tavaliselt 2–3 aastat.(NOAA kalandus, 2002)\nElkhorni korall on istuv koloniaalliik. Polüübid toituvad öösel ja tõmbuvad päeval eritunud korallkehasse. Iga polüp saladab kaltsiumkarbonaadist valmistatud osa mineraalkoloonia struktuurist. Samuti on iga põdrasarni korallide polüpeen sümbiootiline vetikatega, mida nimetatakse zooxanthellaeks, kust nad saavad hapnikku ja energiat. Vetikad on korallide varjupaigas ja toitainetena kasutavad need süsinikdioksiidi ja muid korallijäätmeid.(Riiklik merepüügiteenistus, 2008; NOAA kalandus, 2002)\nKuigi põdrasarve korallide polüübid ei suhtle otse teiste polüüpidega, ilmutavad nad siiski teatud käitumist, mis viitab mingile tajuvale reaktsioonile. Näiteks sugurakkude vabanemine aretamiseks toimub kõigi polüüpide puhul pesitsusperioodi ajal korraga. Augusti või septembri täiskuu ajal vabastavad polüübid sugurakke; see näitab kuu valguse (päeva pikkus), temperatuuri ja öise valguse tajumist. Samuti ilmnevad polüübid taktilise reaktsiooni kujul, kuna nad reageerivad mürgiste nematotsüütide puudutamisele ja vabastamisele.(Adey, 1975; Bythell jt, 1993)\nElkhorni korallid saavad suure osa toiduenergiast nende kudedes elavatest vetikasümbiontidest. Polüübid tagavad vetikatele kaitse, sobivad elupaigad ja jääkained, mida vetikad kasutavad toitainetena. Vastutasuks toodavad zooksantellid suhkrute ülejääki, mida polüübid kasutavad toiduna. Elkhorni korallipolüübid kasutavad oma kombitsaid ka väikeste detriidiosakeste ja ka väikeste organismide, sealhulgas fütoplanktoni, mikroobide ja väikese zooplanktoni, püüdmiseks.(Adey, 1975; NOAA kalandus, 2002)\nElkhorni korallid toetuvad oma eritunud korallkehadele, et nad kiskjatesse sisse tõmbuksid ja peidaksid end. Need kiskjad hõlmavad paljusid emasliigi liike ( Pomacentridae ), mis imevad ja kitkuvad korallipolüübid korallkehast välja. Tulekahjud (näiteks Hermodice carunculata ) ja perekonnas korallivoorsed teod Coralliophilidae ulatub üle polüüpidel karjatava korallikoloonia.(Riiklik merepüügiteenistus, 2008; NOAA kalandus, 2002)\nilutulestik Hermodice carunculata\nkoralliofiilsed teod Coralliophilidae\nElkhorni korall on paljude karide ökosüsteemide põhikomponent. Selle füüsiline struktuur pakub riffloomadele, nii noortele kui ka täiskasvanutele, hädavajalikke varjupaiku ning toitu paljudele liikidele.(Riiklik merepüügiteenistus, 2008; NOAA kalandus, 2002)\nPõdrasarvikoralli olemasolu omab inimesele mitmeid olulisi majanduslikke tagajärgi. Kariibi mere ökoturism tugineb tervislikele karidele, kus pole mitte ainult terved korallid, vaid ka terve ökosüsteem, mis on täis huvitavaid vaatamisväärsusi, näiteks kalu ja muid mereloomi. Lemmikloomakaubandust troopiliste riffkalade näol toetavad tervislikud korallipopulatsioonid, kus asuvad noorkala kalad. Elkhorni korall ehitab ka palju riffe, mida uuritakse ulatuslikult, näiteks Florida võtmetes ja Kariibi mere piirkonnas.(Bythell jt, 1993; Riiklik merepüügiteenistus, 2008)\nkuldne mürkkonnak rünnak\nElkhorni korall ei paku otsest majanduslikku negatiivsust, ehkki peegeldab inimeste negatiivset mõju. Korallrahude hävitamine ookeani temperatuuri tõusu ja äravoolu tõttu põhjustab ökoturismis ja rannikupüügis tõsist majanduslikku kahju. Antropogeenne mõju Elkhorni korallidele toob kaasa negatiivseid majanduslikke tagajärgi.(Bythell jt, 1993; Riiklik merepüügiteenistus, 2008)\nPõdrasarvikorallide populatsioon on alates 1980. aastatest drastiliselt vähenenud. Hinnangute kohaselt on arvukus alates 1980. aastast arvukuse vähenemine 90–95%. Mõnes piirkonnas, näiteks Florida võtmetes, täheldati valgendamise ja orkaani kahjustuste tõttu vähenemist 75–90%. See liik on USA ohustatud liikide seaduse alusel loetletud ohustatud ja IUCN kriitiliselt ohustatud. Nagu kõik kivised korallid ( Skleraktiinia ) on see loetletud CITESi II lisas, seega on rahvusvaheline kaubandus mõnevõrra piiratud.(Riiklik merepüügiteenistus, 2008; NOAA kalandus, 2002)\nSteve Grodsky (autor), Rutgersi ülikool, Jin Jeon (autor), Rutgersi ülikool, David Howe (toimetaja, juhendaja), Rutgersi ülikool.\nKinorhynchamud draakonid (ka: kinorhynchs)\nLoe Kinorhyncha (mudadraakonid) kohta loomade esindajatelt\nCyrtonyx montezumaeMontezuma vutt\nLoe Cyrtonyx montezumae (Montezuma vutt) kohta loomade esindajatelt\nHapalemur aureusgolden bambusest leemur\nLoe Hapalemur aureuse (kuldne bambusest leemur) kohta loomaagentidest\nLoe loomagentide kohta lehelt Graptemys pseudogeographica (pseudogeographica)\nMarmota himaalajaanaHimaalaja marmot\nLoe Marmota himalayana (Himaalaja marmot) kohta Animal Agentsist\nVireo solitariussinise peaga vireo\nLoe Vireo solitariusest (sinipäine vireo) loomaagentide kohta\nhall rebane urocyon cinereoargenteus\nsuured valgehaide füüsilised omadused\nsuur sinihai eluiga\nmillised on kilpkonnade röövloomad\ncolorado jõe kärnkonna elupaik


Riigieelarvesse on laekunud 7,7% vähem kui mullu - ÄRILEHT\nRiigieelarvesse on laekunud 7,7% vähem kui mullu\n26.mai 2009 17:50\nRahandusministeeriumi andmetel laekus nelja kuuga riigieelarvesse 25,4 miljardit krooni ehk 28,8 protsenti eelarves planeeritust. Kulusid tehti esimesel neljal kuul eelarvest 28,5 miljardi krooni ulatuses, mis on 30,4 protsenti planeeritust.\nVõrreldes möödunud aasta aprilli lõpu seisuga on sel aastal riigieelarvesse laekunud tulusid 7,7 protsenti vähem. Riskid olukorra halvenemise osas käesoleval aastal on siiski suurenemas, mistõttu tulude laekumine hakkab eelarves planeeritust maha jääma, teatas rahandusministeeriumi pressiesindaja.\nAprillis laekus riigieelarvesse tulusid 6,4 miljardit krooni. Laekunud tuludest moodustasid maksutulud 4,9 miljardit ning mittemaksulised tulud 1,4 miljardit krooni. Nelja kuuga laekus 25,4 miljardit krooni ehk 28,8 protsenti eelarves planeeritust.\nMaksutulusid on aprilli lõpuks laekunud eelarvesse 18,8 miljardit krooni ehk 28,5 protsenti eelarves kavandatust. Aprillis laekus sellest 4,9 miljardit krooni. Nelja kuuga on peaaegu lõppenud füüsilise isiku tulumaksu tagastamised, mis on suuresti mõjutanud seniste maksulaekumiste kogunumbreid. Kokku deklareeriti tagastamisele kuuluvaks tulumaksuks 2,6 miljardit krooni, mis on ca miljard krooni enam kui aasta eest.\nOlukord tööturul on halvenemas, mis tähendab võrreldes lisaeelarve aluseks olnud prognoosiga täiendavat negatiivset mõju eelkõige sotsiaalmaksu ja füüsilise isiku tulumaksu laekumisele. Samuti mõjutab see läbi tarbimise eeldatava vähenemise ka käibemaksu ning aktsiiside laekumisi.\nMittemaksulisi tulusid on aprilli lõpuks laekunud 6,6 miljardit krooni, mis on 30,4 protsenti riigieelarves kavandatust. Aprillis laekus sellest 1,4 miljardit krooni. Võrreldes eelmise aasta nelja esimese kuuga kasvas mittemaksuliste tulude laekumine 16 miljoni krooni võrra, samas aasta esimesed kuud näitavad, et mittemaksuliste tulude osas võib aasta lõpuks kujuneda märkimisväärne alalaekumine eelkõige varade müügi, riigilõivude ning trahvide osas.\nSuurima osa mittemaksuliste tulude nelja kuu laekumisest moodustavad toetused 4,8 miljardi krooniga, mis on 34 protsenti aastaks eelarvesse planeeritust. Välistoetuseid on sellest 4,1 miljardit krooni, millest suurima osakaaluga laekus elukeskkonna ja majanduskeskkonna arendamiseks ettenähtud struktuurifondide ning põllumajandustoetuste arvelt.\nKaupade ja teenuste müügist on laekunud nelja kuuga 544,1 miljonit krooni, mis on 25,1 protsenti eelarvest planeeritust. Laekumistest suurima osa, 247,5 miljoni krooniga moodustavad riigilõivud.\nMateriaalsete ja immateriaalsete varade müügist on laekunud 218,7 miljonit krooni ehk 20,5 protsenti eelarves kavandatust. Varadelt on aasta nelja esimese kuuga teenitud tulusid 493,9 miljonit krooni, mis on 16,1 protsenti eelarves kavandatust.\nMuid tulusid laekus aprilli lõpuks 545,5 miljonit krooni, millest 314,9 miljonit krooni moodustasid saastetasud ning 97,8 miljonit krooni trahvid. Kokku on laekunud muid tulusid 41,7 protsenti eelarves planeeritust.\nKulusid tehti esimese nelja kuuga kokku 28,5 miljardi krooni, ehk kehtivas eelarves planeeritust 30,4 protsendi ulatuses. Võrreldes varasemate aastatega on nelja kuuga tehtud väljamakseid kehtivast eelarvest samas suurusjärgus.\nAprillis tehti riigieelarvest kulusid kokku 7,8 miljardi krooni ulatuses. Suurim osakaal oli väljamaksetes sotsiaalkuludel, millele kulus kokku 3,3 miljardit krooni. Kui sotsiaalkulud välja arvata, kahanesid muud kulud 2008. aastaga võrreldes ca 87 miljoni krooni võrra.\nEraldisi on riigieelarvest makstud aprilli lõpuks 22,7 miljardi krooni ulatuses, mis moodustas kõigist väljamaksetest enamiku. Kogu aasta eraldistest on kasutatud 31,9 protsenti ning kõige enam on kasvanud väljamaksed pere- ja sotsiaaltoetustele. Aprillis maksti eraldisi välja 6,1 miljardi krooni ulatuses ehk 8,5 protsenti eelarves planeeritust.\nTegevuskulusid on riigiasutused aprilli lõpu seisuga välja maksnud 5,1 miljardi krooni ulatuses, mis on 30,3 protsenti eelarves planeeritust. Võrreldes möödunud aasta sama perioodiga on tegevuskulude väljamaksed vähenenud 393,8 miljonit krooni. Terve aasta plaanis ilmselt vähenevad sellised kulud ilmselt veelgi. Aprillis maksti tegevuskulusid välja 1,5 miljardi krooni ulatuses, mis on 8,7 protsenti eelarves planeeritust. Sellest 784 miljonit krooni kasutati personalikuludeks (töötasud, maksud ja erisoodustused) ning 671,6 miljonit krooni majandamiskuludeks.\nInvesteeringuteks ja investeeringutoetusteks on aprilli lõpuks kasutatud 1,8 miljardit krooni ehk 20,3 protsenti eelarves planeeritud vahenditest. Aprillis maksti välja investeeringuid 223,4 miljoni krooni ulatuses ning investeeringutoetuseid 471,8 miljoni krooni eest. Suurimateks investeeringuteks olid aprillis näiteks Ikla-Tallinn-Narva maantee Kukruse-Jõhvi lõigu rekonstrueerimine 57,1 miljoni krooni ulatuses, erinevad riigimaanteede remondid 26,7 miljoni krooni ulatuses ning Eesti Rahva Muuseumi peahoone ehituse ettevalmistus- ja projekteerimistööd 7,1 miljoni krooniga.\nMuid kulusid maksti välja nelja kuu jooksul kokku 213,4 miljoni krooni ulatuses, mis moodustab eelarves planeeritust 29,8 protsenti.\nVälisvahendite arvelt tehti esimese nelja kuu jooksul väljamakseid 2,3 miljardi krooni ulatuses, mis moodustab riigieelarves planeeritud mahust 17,9 protsenti. Aprillis tehti väljamakseid 574,5 miljoni krooni ulatuses, mis moodustab 4,4 protsenti riigieelarves planeeritust.\nPankur: tänamatult vähe räägitakse sellest, et tööstus on see, mis Eesti riiki üleval peab (74)


Meist – Reval Golf Club\nReval Golf Club on sõpruskonda ühendav golfiklubi\nReval Golf Club tekkelugu ulatub aastate taha ning on alguse saanud sõpruskonnast, kes on enam kui kümnendi aktiivselt koos golfi mänginud nii Eesti kui ka mujal maailmas. Meid eristab enamus teistest Eesti golfiklubidest oma kindla „koduväljaku“ puudumine. Seetõttu võib meie liikmeid kohata igapäevaselt erinevatel golfiväljakutel üle Eesti. Meie jaoks ei ole oluline kus mängida, vaid kellega mängida – õlg-õla tunne, omadele aktiivne kaasaelamine, omavaheline konkurents. Kõik see mida pakub sõpruskonnast koosnev klubi.\nMitmed meie liikmed on keskmisest aktiivsemad golfisõbrad, kes on korraldanud palju erinevaid võistlusi ning on oma ettevõtete kaudu aastaid toetanud mitmete võistluste toimumist. Samuti võib mitmeid Reval Golf Club liikmeid märgata Eesti Golfi Liidu poolt korraldavatel võistlustel nii võistlemas kui ka vabatahtlikena võistluste korraldusse panustamas.\n2020.a. sai Reval Golf Club ametliku golfiklubi vormi. Reval Golf Club on Eesti Golfi Liidu liige.\nRGC põhieesmärkideks on\nGolfi harrastamine ja populariseerimine tervisespordi tasemest kuni võistlusspordini\nOma liikmetele parima klubi-keskkonna loomine\nKlubi liikmete/koondiste osalemine erinevatel Eesti Golfi Liidu (EGL) poolt korraldavatel võistlustel\nLüüa kaasa ja toetada Eesti Golfi Liidu tegevust aktiivse liikmena ning panustada ala arengusse laiemalt (noorsportlaste toetus, vabatahtlikud jm.)\nEdendada ja arendada golfiga seotud seltskondlike tegevusi\nKlubi kapteni peamine ülesanne on luua ja hoida klubis head klubivaimu. Kapten koostab klubi koondised ning juhib klubi esindust erinevatel võistlustel. Kapten osaleb aktiivselt klubi võistlustel ja üritustel. Kapten suhtleb aktiivselt klubiliikmetega ning on alati valmis kuulama liikmete ettepanekuid või kriitikat klubi toimimise kohta.\nRGC kaptenid selguvad alati klubi meistrivõistluste raames (puhta löögimängu parim tulemus) ning jäävad kapteni rolli täitma kogu järgneva kalendriaasta jooksul.\nKlubi president esindab klubi peamiselt klubivälises suhtluses – EGL üldkogus, suhtluses Golfiliiduga ja teiste klubidega. President osaleb aktiivselt klubi võistlustel ja üritustel. President on alati valmis kuulama liikmete ettepanekuid või kriitikat klubi toimimise kohta. Presidendi ametiaeg on 2 aastat\n© Reval Golf Club


Imetamise lõpetamine - Perekooli Foorum\nEsileht › Imetamine › Imetamise lõpetamine\nTeema: Imetamise lõpetamine\nKas see on normaalne, et peale imetamise lõpetamist on rinnad valusad? Ei ole põletikus, aga eile katsudes oli parem rind ühest kohast väga valus, täna on teine rind katsudes välisküljest valus. Esimese lapsega sellist asja ei olnud.\nÜks rind on valus ühest ja samast kohast juba teist korda. Esimene kord oli umbes 1 kuu tagasi.\nÖisest rinnast võõrutasin rohkem kui 1 kuu tagasi ja täiesti ära lõpetasin imetamise täpselt 2 nädalat tagasi. Ja rinnast piima tuleb endiselt, esimese lapsega ei tulnud nii kaua.\nOlen mures, et kas kõik ikka ok,et miks selline valu on… Rinnapõletin on mul varem olnud, aga praegu on teistmoodi. Rindadest mammograafia ja ultraheli on mul tehtud märtsis. Aga kuna tehti imetamise ajal, siis see vist võib anda ka valenegatiivse vastuse😕\nMudi rinda kui pesemas käid, lihtsalt on mingid piimasõlmed vms tekkinud (keegi kindlasti oskab paremini seletada seda nimetust), mis on loomulik peals lõpetamist.


Siidine kitsejuustu-kõrvitsasupp | Delimano\n800 g kõrvitsat (puhastatud ja kooritud kogus)\n2 sl röstsibulat\n0,5 tl cayenne pulbrit\nPane kõrvitsatükid potti ning vala peale niipalju puljongit, et see kergelt kõrvitsatükke kataks. Lisa röstsibul ning keeda suppi seni, kuni köögivili on pehme. Seejärel lase supil jahtuda veidi ning püreesta siis supp Nutribulletiga ühtlaseks püreeks. Pane segu tagasi potti, lisa kitsejuust ja cayenne ning kuumuta suppi seni, kuni juust on sulanud.\nServeeri (näiteks koos riivitud juustu ja musta pipraga)!\nRetsepti autor : Ragne Värk (www.kokkama.ee)


Päästetööl või demineerimistööl asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulude hüvitamise ulatus ja kord – Riigi Teataja\nPäästetööl või demineerimistööl asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulude hüvitamise ulatus ja kord\nPäästetööl või demineerimistööl asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulude hüvitamise ulatus ja kord - sisukord\n§ 3 Taotluse esitamine ja läbivaatamine\nRT I, 29.12.2011, 238\nVastu võetud 27.01.2011 nr 18\nRT I, 01.02.2011, 1\nMäärus kehtestatakse „Päästeseaduse” § 44 lõike 2 alusel.\n(1) Määrusega kehtestatakse päästetöö juhi või demineerimistöö juhi poolt päästetööl või demineerimistööl (edaspidi päästetöö) vee, liiva, kruusa ning muude päästetööks vajalike ainete, materjalide, seadmete ja abivahendite (edaspidi asi) sundkasutusse võtmisega tekkinud kulude hüvitamise ulatus ja kord.\n(2) Asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulud hüvitatakse, kui seadusest ei tulene teisiti.\n(3) Määruses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse „Haldusmenetluse seaduse” sätteid, arvestades „Päästeseadusest” tulenevaid erisusi.\n(1) Riik hüvitab asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulud õiglases ulatuses.\n(2) Kui sundkasutusse võetud asi on päästetööl muutunud kasutamiskõlbmatuks, siis see asendatakse samaväärse asjaga või hüvitatakse omanikule asja harilik väärtus selle asja kohaliku keskmise müügihinna (turuhinna) alusel.\n§ 3. Taotluse esitamine ja läbivaatamine\n(1) Päästeamet teavitab sundkasutusse võetud asja omanikku või valdajat, kellel on õigus saada „Päästeseaduse” § 44 lõikes 1 ettenähtud hüvitist, hüvitise saamise õigusest esimesel võimalusel.\n(2) Sundkasutusse võetud asja omanik või valdaja esitab Päästeametile hüvitise saamiseks taotluse koos üksikasjaliku kulude arvestusega. Taotlus tuleb esitada 10 tööpäeva jooksul arvates asja sundkasutusse võtmise lõppemise päevast või päevast, mil isik sai teada või oleks pidanud teada saama asja sundkasutusse võtmisest.\n(3) Kui taotlus on vormistatud puudulikult, teavitab Päästeamet taotlejat sellest kirjalikult ning määrab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.\n(4) Päästeamet kontrollib taotleja esitatud kulude arvestust ja vastavust tegelikkusele ning koostab taotluse ja kõigi vajalike dokumentide saamisel 10 tööpäeva jooksul taotluse läbivaatamise kokkuvõtte, millele lisatakse asja sundkasutusse võtmise protokoll ning muud dokumendid, mis tõendavad taotluses esitatud asjaolusid.\n(5) Taotluse läbivaatamise kokkuvõttes esitatakse:\n(6) [Kehtetu - RT I, 29.12.2011, 138 - jõust. 01.01.2012]\n(7) [Kehtetu - RT I, 29.12.2011, 138 - jõust. 01.01.2012]\n(1) Otsuse tekitatud kulud hüvitada teeb Päästeameti peadirektor.\n(2) Taotluse läbivaatamise kokkuvõte on aluseks asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulude hüvitamiseks.\n(3) Juhul kui Päästeameti eelarvest ei ole võimalik „Päästeseaduse” § 44 lõikes 1 ettenähtud hüvitist maksta, edastab Päästeamet taotluse ja taotluse läbivaatamise kokkuvõtte ning kokkuvõtte koostamise aluseks olevad dokumendid viivitamata Siseministeeriumile läbivaatamiseks.\n(4) Siseministeerium vaatab lõikes 3 nimetatud taotluse läbi ja esitab viivitamata Rahandusministeeriumile taotluse raha eraldamiseks Vabariigi Valitsuse reservist vastavalt kehtivale korrale.\n(1) Päästetööl asja sundkasutusse võtmisega tekkinud kulud hüvitatakse taotlejale kahe kuu jooksul § 3 lõikes 2 nimetatud taotluse esitamisest. Kulud kaetakse Päästeameti eelarvest.\n(2) Juhul kui Päästeametil ei ole kulude hüvitamiseks vahendeid, esitab Siseministeerium taotluse raha eraldamiseks Vabariigi Valitsuse reservist vastavalt kehtivale korrale. Sellisel juhul maksab Päästeamet enne Vabariigi Valitsuse reservist eraldatud summa laekumist taotlejale hüvitise oma eelarvest lõikes 1 nimetatud tähtaja jooksul.


Valitsus leevendas piiranguid: väliüritustel võib olla kuni tuhat inimest - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Valitsus leevendas piiranguid: väliüritustel võib olla kuni tuhat inimest\nValitsus leevendas piiranguid: väliüritustel võib olla kuni tuhat inimest\nVäliüritustel võib poolest juunist olla kuni tuhat inimest. Foto: Arvo Tarmula\nValitsus kiitis täna heaks COVID-19 piiranguid järk-järgult leevendava korralduse, mis asendab alates 31. Maist 2+2 liikumispiirangu hajutatuse nõudega. Järgmisest esmaspäevast ei kohaldata enam ka rühmapiiranguid ning leevenevad nõuded siseruumide täitumusele. Näiteks kohvikutes ja restoranides tohib siseruumidest olla täidetud kuni 50 protsenti. 14. juunist pikenevad lahtioleku kellaajad südaööni ja suurenevad ürituste osavõtjate piirarvud.\n31. maist tuleb avalikus siseruumis 2+2 liikumispiirangu asemel arvestada hajutatuse nõudega. Hajutatuse nõude puhul tuleb võõrastest inimestest hoiduda viiruseleviku seisukohast mõistlikusse kaugusesse.\n31. maist on lubatud sisetingimustes kõik need tegevused kuni 200 inimesele ja alates 14. juunist kuni 600 inimesele, läbivalt tuleb arvestada hajutatuse ja kuni 50-protsendilise ruumitäitumuse nõudega. Sisetingimustes tuleb kanda maski. Maski ei pea kandma alla 12-aastased ja juhul, kui see pole tervislikel põhjustel, tegevuse iseloomu tõttu või muid olulisi põhjuseid arvestades võimalik.\n31. maist tohib välitingimustes üritustest osa võtta kuni 250 inimest ja 14. juunist maksimaalselt 1000 inimest.\n31. maist võib välitingimustes toimuvaid spordi- ja liikumisüritusi korraldada kuni 250 osalejaga. Arvestada tuleb sulgemisajaga kell 22.\n14. juunist tohib sisetingimustes korraldada spordi- ja liikumisüritusi 600 inimesele ja välitingimustes kuni 1000 osalejale, kaasa arvatud pealtvaatajad. Sisetingimustes tuleb tagada hajutatus ja ruumitäituvus kuni 50 protsenti. Nii sise- kui välitingimustes peavad üritused lõppema hiljemalt südaööl kell 00.00. Tippspordivõistlused nii sise- kui välitingimustes on lubatud ilma kellaajapiiranguteta.\n31. maist lubatakse siseruumides avalikust koosolekust ja üritusest, näiteks konverentsist, teatrietendusest, kontserdist, kinoseansist, aga meelelahutusteenuse osutamisest ning avalikust jumalateenistusest või usulisest talitusest osa võtta kuni 200 inimest. Arvestada tuleb kuni 50-protsendilise ruumitäitumuse nõudega. Üritused peavad lõppema kell 22, kuid juhul, kui näiteks teatrietendus, kinoseanss või kontsert ei ole selleks kellaajaks lõppenud, tohib külastajate jaoks uksed sulgeda ka mõistliku aja jooksul pärast kella 22.\n14. juunist tohib sisetingimustes mainitud üritustest osa võtta kuni 600 ja välitingimustes kuni 1000 inimest. Üritus peab lõppema hiljemalt südaööl.\n31. maist ei rakendata muuseumides ja näituseasutustes piiranguid rühmategevustele, kuid arvestada tuleb, et ühes ruumist ei tohi olla täidetud üle 50 protsendi või viibida üle 200 inimese ruumi kohta.\n14. juunist tohib muuseumite ja näitusasutuste siseruumides viibida hajutatuse nõuet arvestades kuni 600 inimest koos 50-protsendilise hajutatuse nõudega ühe ruumi kohta.\n14. juunist tuleb nii sise- kui välialade uksed külastajate jaoks sulgeda hiljemalt südaööst.\n31. maist ei rakendata veekasutusega siseruumides enam rühmapiirangut, kuid arvestada tuleb ruumi 50-protsendilise täitumuse ja hajutatuse nõudega. Sama kehtib ka välitingimustes saunade, spaade, veekeskuste, basseinide ja ujulate kohta. Kehtima jääb sulgemisajapiirang kell 22. Välitingimustes tohib osalejate arv olla kuni 250 ja siseruumides 200.\n14. juunist tohib siseruumides viibida maksimaalselt 600 ja välialadel maksimaalselt 1000 inimest. Ruumitäitumuse ja hajutatuse nõue sisetingimustes jääb samaks. Nii sees kui väljas tuleb uksed klientide jaoks sulgeda südaööl.\n31. maist on lubatud siseruumides kuni 50-protsendiline ruumitäitumus ja arvestada tuleb hajutatuse nõudega. Laudkonnast osavõtjate arvule enam piirangut ei seata. Uksed tuleb klientide kohapeal söömiseks-joomiseks sulgeda kell 22.\n14. juunist pikeneb nii siseruumide kui välialade kohapeal söömise-joomise kellaaeg kuni südaööni, ruumitäitumuse piirang ja hajutatuse nõue jääb samaks.\nEelmine artikkelGraafilise disaini festival keskendub absurdile\nJärgmine artikkelGalerii: Haapsalu tunnustas tublimaid\nVõtke piirangud kõik maha, las inimesed valivad ise oma tee. Mõttetu koguaeg kinni lahti kinni lahti jamada. Ega see viirus ju ära ei kao kuhugile iseenesest, leevendad piiranguid tuleb tagasi, karmistad piiranguid ikka on viirus alles.\nei taha enam keegi teha , peaasi , et oleks trullalllaaa ja trillalllaa, baarid, baarid , baarid\nReply to tööd\ntööd jõuab alati teha ju. Elu ei tohi koosneda ainult töörügamisest!


B1-taseme tööalase eesti keele kursuse õppekava (klienditeenindus) - Dialoog AS\nB1-taseme tööalase eesti keele kursuse õppekava (klienditeenindus)\nB1-taseme tööalase eesti keele kursus (klienditeenindus)\nÕppekava rühm: keeled Eesti keel võõrkeelena.\nÕppekeel: vene või inglise keel\nKursuse kogumaht on 140 ak. tundi (80 ak.t kontaktõpet ning 60 ak.t iseseisvat ja praktilist tööd).\nMoodulid. Õppekava maht, kus on kontaktõpe (auditoorselt või skypes) ja iseseisev õppija töö, on üsna mahukas. Pikka aega kestvat õppimist võib õpilane läbida moodulitena.\nMoodul — tähistab täiskasvanuhariduse kontekstis pikema õppekava terviklikku osa. Moodul on õppekava terviklik sisuühik, mitte iseseisev õppekava. See koondab kompetentsusnõuetega vastavuses olevad õpiväljundid mooduli ulatuses.\nÕppija võib läbida korraga antud taseme kõik moodulid, aga vajaduse korral saab valida ka ainult ühe.\nTööalase keele esimesel moodulil omandatakse üldine tööalane keel, teine moodul on konkreetse ametialase keele arendus.\nTööalane eesti keele B1 tasemel klienditeenindamiseks saavutatakse kahe mooduli läbimisega:\nB1.1 moodul sisaldab 70 ak.t (40 ak.t kontaktõpet + 30 ak.t iseseisvat ja praktilist tööd)\nB1.2 moodul sisaldab 70 ak.t (40 ak.t kontaktõpet + 30 ak.t iseseisvat ja praktilist tööd)\nIga mooduli lõpus korraldatakse kontrolltest, et näha, kas õppija on omandanud vajalikud oskused, et liikuda edasi järgmisele moodulile. Kontrolltesti läbimiseks peab õpilane saavutama 50 punktist vähemalt 35. Vahe moodulite vahel ei tohi olla pikem kui 10 kuud.\nKursuse läbimisel õppija valdab tööalast eesti keelt B1 tasemel. Õppija on omandanud baas- ja erialase sõnavara, omab teadmisi algtaseme grammatikast, oskab kasutada saadud teadmisi keele mõistmisel, rääkimisel ja kirjutamisel.\nMõistmine kuulmisel: õppija saab aru põhilisest infost selges tavakõnes tuttaval teemal: töö, haridus, müük, reklaam, internet, klienditeenindus, firma teenused jne. Saab aru aeglaselt ja selgelt edastatud raadio- või telesaadete põhisisust, kui need käsitlevad klienditeenindamise teemasid.\nMõistmine lugemine: õppija saab aru tekstidest, mis koosnevad sagedamini esinevatest või õppija tööga seotud sõnadest. Saab aru sündmuste, mõtete ja soovide kirjeldusest tööalastes kirjades.\nRääkimine: õppija oskab ettevalmistuseta vestelda kliendiga olulisel tööteemal: firma teenustest, tingimustest, hinnast, oma kolleegidega ja ülemusega päevaplaanist, töönormidest, puhkusest, toodangu kvaliteedist, töötulemustest. Oskab lihtsate seostatud lausetega kirjeldada kogemusi, töösündmusi ja kavatsusi. Oskab lühidalt põhjendada ning selgitada oma seisukohti ja plaane.\nKirjutamine: õppija oskab täita ankeete isiklike andmetega, koostada lihtsat seostatud teksti tööalasel teemal. Oskab kirjutada kirja, milles on vaja kirjeldada oma kogemusi ja tööalased muljeid, tegema kirjalikke aruandeid, kuulutusi, avaldusi.\nMoodul 1. Üldine tööalane keel:\nEnesetutvustus. Rühmaga tutvumine. Nimekaardid. Mina ja minu kolleegid.\nTöö ja haridus. Elukutsed.\nTuntud firmad, tuntud isikud.\nEtikett, riietuskood, tööriietus, firma eeskirjad.\nTöö ja puhkus. Kes keda asendab?\nInternet ja kaugtöö. Kodulehekülg, sotsiaalvõrgustikud.\nMüük büroos, poes ja internetis. Tulemus ja palk.\nReklaam ja turundus. Telefonireklaam.\nKalender, ajad, päevaplaan.\nAmetialane kirjavahetus. Lihtsad kirjad kollegidele. Kutsed, õnnitlused, tööga seotud ankeedid.\nMoodul 2. Eesti keel klienditeeninduses:\nKlienditeeninduse valdkonna töötajad. Töö spetsiifika.\nMinu töö: töökoht, tööülesanded, toodang.\nMinu firma teenused, reeglid, eelised. Firma teenuste selgitamine. Küsimuste esitamine ja nendele vastamine.\nMinu kliendid. Rasked kliendid. Kontakti tulemus. Tagasiside.\nPõhiteave kliendi jaoks: lahtioleku ajad, asutuse asukoht, kelle juurde saab pöörduda.\nViisakusväljendid. Teretamine ja hüvasti jätmine. Vabandamine.\nSuhtlemine kliendiga telefoni teel. Kirjavahetus kliendiga. Kutsed üritustele. Tänukirjad.\nTööga seotud formularide täitmine, avaldused, kuulutused, aruanded.\nRaha, arved, kassatšekid, käive, tulu, maksud.\nTunnistused, tõendid, andmebaasid.\nB1-taseme tööalase eesti keele kursusel osalemiseks on eelduseks vähemalt A2-taseme keeleoskus, sellele tasemele vastavust kontrollitakse koolitusfirmasisese vestluse ja testiga, millega kontrollitakse kõiki osaoskusi.\nÕppija, kes varem on edukalt läbinud ühe mooduli, võib minna järgmisele, kui läbitud mooduli test oli tehtud vähemalt 35 punkti peale 50-st ja moodulite vaheline paus ei ole olnud pikem kui 10 kuud. Teistel juhtudel on vaja läbitud mooduli testi sooritamine.\nKursuse põhirõhk on suhtluskeelel, õpitakse tööalast ja igapäevast sõnavara. Põhiliseks on kommunikatiivne meetod. Uusi oskusi praktiseeritakse individuaalõppes õpetajaga, õppimisel rühmas rühmakaaslastega ja ka väljaspool õppeklassi –tööl, poes, suheldes naabridega, kuulates tele-ja raadiosaateid – kasutatakse kõiki võimalusi keeleõppeks. Sõnavara õppimine toimub läbi põnevate rollimängude, tööalaste situatsioonide imiteerimise ja reaalse keelekeskkonna kasutamise. Iseseisva töö käigus omandatakse ja kinnistatakse sõnavara, loetakse tekste, sooritatakse koduseid ülesandeid, kirjutatakse kirjandeid ja kirju, korratakse ning harjutatakse grammatikat. Praktilise õppe jooksul lahendatakse teste. Iseseisva töö kohta annab õpetaja tagasisidet. Kursusel arendatakse kõiki vajalikke osaoskusi: loetust arusaamist, kuuldu mõistmist, rääkimist ja kirjutamist, antakse põhiteadmisi kõnekäitumisest. Lisaks teadmistele saab õppija veel hulga positiivseid emotsioone ja hea enesetunde. Kursus pakub rohkesti koostöö- ja avastamisrõõmu nii õppijatele kui ka õpetajale.\nKoolituskeskuses Dialoog on võimalik võtta kontakttunde digitaalõppes: Skype, Zoom, Messenger, Google Meet või Microsoft Teames vahendusel, kuid enamus kontaktõppe tunde toimub Tartus, Tallinnas ja Narvas Dialoogi auditooriumites. Kõikides ruumides on loomulik valgustus ja ventilatsioon. Kõikides ruumides on CD- ja DVD-mängija, videoprojektori või televiisoriga ühendatud arvuti, internetiühendus ja WiFi, mis võimaldab õppijatel kasutada oma tahvelarvutis või nutitelefonis asjakohaseid materjale ja Eesti Keele Instituudi sõnaraamatuid veebilehel www.eki.ee. Koolitusruumid, õppetehnika ja õppevahendid vastavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele.\nEesti keele oskus vastab Euroopa Keelemapi B1-tasemele: suuline vestlus ja kirjalik koolituskeskuse sisene lõputest tõestab tööalase eesti keele B1 taseme õpiväljundite omandamist. Test hõlmab kirjutamist, kuulamist, lugemist ja rääkimist vastavalt läbitud teemadele.\n1. Edukalt on kursuse läbinud need, kes lõputestis on 100 punktist saanud vähemalt 60 punkti ja esitanud kursuse jooksul kõik kodutööd. Neile väljastatakse tunnistus, kuhu märgitakse testi tulemused osaoskuste kaupa.\n3. Teised õppijad, kes ei saavutanud õppetulemusi või ei osalenud hindamisel(kes õppisid ainult ühel moodulil) saavad tõendi, mis kinnitab kursusel osalemist ja kontaktõppe tundide arvu.\nEesti keele kursusi läbi viivad õpetajad omavad kõik MA (mõned PhB) kraadi, õpetaja kvalifikatsiooni ja täiskasvanutele eesti keele õpetamise kogemust. Iga õpetaja kvalifikatsioon on kinnitatud Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Keeleameti poolt (eraldi nimekiri, mis on avalikustatud Dialoogi kodulehel).


Kabuli päevik: august 2008\n# posted by Õnne Pärl @ 9:36 AM 0 comments\n# posted by Õnne Pärl @ 12:03 PM 0 comments\n# posted by Õnne Pärl @ 9:04 AM 5 comments\nRaamat Armastatud Afganistan läks trükikotta\nTunnen end täiesti tühjana. Selline tunne on olnud varemgi suuremat tööd lõpetades, aga nüüd on see tunne eriti tugev. Raamat läks täna trükki. Tegelikult peaks hoopis heameel olema, et kirjutamise-kujundamise-toimetamise-korrektuuri nimeline epopöa on läbi.\nKõik, mida soovisin, on raamatus: Jean MacKenzie kirjutatud sissejuhatus, vanaaegsed fotod kuningatest, kaart, kronoloogia, isegi ingliskeelne sissejuhatus ja autori tutvustus mahtusid lõpulehekülgedele.\nMinult on küsitud, miks otsustasime välja anda raamatu oma perefirma Raadi Duo alt, ehkki pakkumise tegi kaheksa kirjastust (ainult esimese poole pöördusin; ülejäänud on ise minuga kontakti otsinud). Selle otsuse tingis mitu põhjust.\nEsiteks, teiste firmade peamine huvi on majandushuvi. Meie arusaamad, kuidas peaks raamat välja nägema, üldiselt ei kattunud (et anname aga tekstiraamatuna välja ja siis kleebime vahele mõned leheküljed fotodega). Suutsin veenda ära ka abikaasa, et tuleb anda kvaliteetpaberil ja -trükis välja suureformaadiline foto- ja tekstiraamat (mis teatavasti on kallis lõbu).\nTeine põhjus on see, et eesti kirjastuste pakutav autoritasu ei ole just eriti atraktiivne. Saada tagasi ühe-kahe lennupileti raha - tunnistan ausalt, et selline tasu ikka ei pane seda raamatut välja andma. Siinkohal täpsustaksin, et just nimelt seda, Afganistani raamatut. Ei näe põhjust, miks ei võiks kunagi kirjastada mõnda ilukirjanduslikku raamatut, mille olen Eestis kirjutanud oma lõbuks.\nKolmas põhjus: viibisin Afganistanis perfirma töötajana. On loogiline, et ka kasu võiks tulla perefirmale. Esialgu, mis seal salata, tulevad siiski veel suuremad väljaminekud. Aga senist huvi teema vastu arvestades usume siiski, et saame oma kulud tasa. Ning kui hästi läheb, siis loodetavasti ka rohkem kui kahe lennupileti raha tagasi.\nNeljas põhjus on aga see, et niikuinii tegelen ma oma raamatuga kogu aeg - ei ole nii, et annan teksti näiteks toimetada või peatükid kujundada ja hingan ise kergendatult. Kujundamise protsess oli pikk ja valulik ning see toimus päevast päeva koostöös kujundajaga. Toimetajaga käis pidev arutelu ja vaidlemine. Nii et ei olnud selle raamatu puhul nagu erilist põhjust paluda abi mõnelt kirjastuselt, kui ma nagunii ise kogu protsessi kontrollisin.\n# posted by Õnne Pärl @ 11:15 AM 5 comments


Kodu: Kuidas Muuta Magamistuba Odavamaks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Muuta Magamistuba Odavamaks\nMagamistoad on üks kõige enam kasutatavatest kodu ruumidest, mis muudab nende disaini üsna oluliseks omanike jaoks, kes soovivad ilusat ja funktsionaalset ruumi. Ahvatlev magamistuba ei pea olema kallis. Kombineerides eelarve sõbralikke disaini vihjeid, värvi ja diy projekte, on võimalik luua visuaalselt...\nDIY Dekoratiivsed aksessuaarid\nRenoveerige sõbralikku magamistuba, millel on stiilne kaunis vaade.\nMagamistoad on üks kõige enam kasutatavatest kodu ruumidest, mis muudab nende disaini üsna oluliseks omanike jaoks, kes soovivad ilusat ja funktsionaalset ruumi. Ahvatlev magamistuba ei pea olema kallis. Kombineerides eelarve sõbralikke disaini vihjeid, värvi ja DIY projekte, on võimalik luua visuaalselt meeldiv magamistuba, mis ei katkesta pangat. Tulemuseks on uus magamistoa ruum, mis tundub ja tundub miljon dollarit.\nVärv on sageli üks väheseid võimalusi ruumi muutmiseks. Lisatud mõõtme ja stiili puhul kasutage kunstlikku viimistlust, näiteks värvipesu või käsnade viimistlemist, lisades seinale teise või kolmanda glasuuri värvi mere käsna või lapiga. Pange tähele, et saate alla laadida tapeedi jääkide värvi või suured kasti poodi. Kasutage seda, et rõhutada fookuseseina, näiteks voodi taga, et lisada ruumile odavat mustrit ja kujundust.\nPange magamistoas ümber mööbel, et luua uus välimus ja tunne nullkulude eest. Osta teisi maja tube dekoratiivsetele esemetele, et täiendada magamistoa kujundust nagu piirkonna vaibad, padjad, peeglid, lambid ja kunstiteosed. Lisage see magamistoas asuvale ruumi värske välimuse juurde. Vähendage segadust, puhastades kapid, sahtlid ja hoiukambrid, et korrastada magamistuba ja muuta see ruumikaks ja uueks, ilma täiendava raha kulutamata.\nViimistlege mööblit uue elu saamiseks. Poodide säästlikul poodidel, garaažimüügil ja kirpude turgudel vintage magamistoa kummutamiseks, headboards, lõpu tabelid või ladustamiskambrid. Andke kasutatud mööblile värske valge värvi kattekiht, lihvige servi ja laske igat tükki pisut antiikmööbli lahendusega visuaalseks ühendamiseks ja ajatuks, suvila stiilis väljanägemisega. Värvikaupluse diskontomääraga prügikasti kleepriba esiküljele asetage tapeet jäägid, et anda talle stiilne uus välimus, mis maksab penni. Osta uut riistvara käsitöökauplustest või riistvara poodidest ja lisage see valmis mööblitükkidele disaini krooniliseks puudutamiseks.\nLisage lihtsaid DIY aktsente. Müüge kunstkangast ja värvige seda lihtsate kujundustega, nagu näiteks sevrongid, triibud, lilled või oksad. Pange see voodi taga olevale seinale odavale aktsendile. Kuumkluu lint jäägid kangast lambivalgustit, et anda talle stiilne makeover. Puhas salve ülaosas lihtsa voodilauaga paberilehtede värvi- ja dekopeerimisjäägid. Lisage voodikohvile kleebislüstalt või sõnaline fraas, et lisada ruumi puudujääke. Lõpeta disain disainiga elegantse ja lõpliku puudutusega dollari-poodi vaasile paigutatud lillede allahindluskauplustes.\nKas Pihustamist Hõõrudes Alkoholi Maja Taimede Tappa Küünised Kahjustavad Taimed?\nKuidas Paigaldada Tagaosa Bag John Deere Traktori La 130 John Deere\nKuidas Ahv Puu Istutada