kunstiainete ainekava - Võsu Kool\nKinnitatud direktori KK nr.14, 15.november 2013.a.\nKunstipädevus seostub kultuurilise teadlikkusega, hõlmates põhiteadmisi Eesti ja Euroopa kultuurisaavutustest ning maailma kultuurilise mitmekesisuse mõistmist.\nKunstipädevus hõlmab oskust väljendada enda ideid mitmekesiste kunstiliste vahenditega ning väärtustada loomingulisi saavutusi visuaalsetes kunstides ja muusikas.\nKunstipädevusse kuulub eneseväljendusoskus, isikupära teadvustamine, oskus uurida varasema kultuuripärandi varasalvi ning valmisolek leida uusi lahendusi muutuvates oludes.\non omandanud loovtegevuse ja eneseväljenduse kogemusi, tunnetab oma loomingulisi võimeid ning väärtustab isikupäraseid ja keskkonnasäästlikke lahendusi;\n2) kasutab loovtöödes mitmekesiseid visuaalseid ja muusikalisi väljendusvahendeid, arutleb kultuuriliste sõnumite ja väärtushinnangute üle; oskab kujundada oma arvamust ning väljendada oma emotsioone;\n3) väärtustab kultuuri ja inimese loovust, osaleb kunstide individuaal- ja koostööprojektides ning hindab lahenduste otsimist ja loovat mõtlemist;\n4) märkab kultuuritraditsioone ning maailmakultuuri mitmekesisust, mõistab muusika ja kunsti osatähtsust nüüdisaegses ühiskonnas, aktsepteerib kultuurinähtusi ning oskab\nkriitilis-loominguliselt hinnata massi- ja süvakultuuri;\n5) väärtustab, hoiab ning arendab Eesti kultuuri, tunneb vastutust kultuuritraditsioonide säilimise eest, väärtustab maailmakultuuri mitmekesisust, otsib kultuurinähtuste seoseid teaduse, tehnoloogia ja majandusega nii minevikus kui ka tänapäeval.\n3. Ainevaldkonna õppeainedKunstiainete valdkonda kuuluvad kunst ja muusika. Kunsti ja muusikat õpitakse 1.–9. klassini.\nKunstiainete nädalatundide jaotumine klassiti nädalas:\n1.klassis 2 tundi muusikat ja 4 tundi kunsti- ja tööõpetust\n2.klassis 2 tundi muusikat ja 4 tundi kunsti- ja tööõpetust\n3.klassis 2 tundi muusikat ja 4 tundi kunsti- ja tööõpetust\n4.klassis 2 tundi muusikat ja 1 tund kunsti\n5.klassis 1 tund muusikat ja 1 tund kunsti\n6.klassis 1 tund muusikat ja 1 tund kunsti\n7.klassis 1 tund muusikat ja 1 tund kunsti\n8.klassis 1 tund muusikat ja 1 tund kunsti\n9.klassis 1 tund muusikat ja 1 tund kunsti\nKunstide valdkonna aineid ühendab tähelepanu pööramine loovuse ja eneseväljendusoskuse arenemisele ning tervikliku maailmapildi kujunemisele.\nKunstidega tegelemise kaudu saadakse teadmisi erinevate väljendusvahendite ja kultuuride kohta, õpitakse tundma ennast ning mõtestatakse kunstide rolli ühiskonnas.\nLoomise, esitamise, teoste interpreteerimise ja analüüsimise kaudu õpitakse tundma traditsioonilisi ning nüüdisaegseid kunste, nende sisu, vorme ja tähendusi, kujundatakse mõistmist ning kriitikameelt. Oluline on mõtlemise paindlikkus ning avatus kultuurilistele ja individuaalsetele erinevustele, mis toetavad toimetulekut kiiresti muutuvas ja mitmekultuurilises maailmas.\nPraktiline kunstidega tegelemine arendab tundemaailma, intuitiivset ja loovat mõtlemist. Kunstidel on oluline osa igapäevaelu rikastava ning emotsionaalselt tasakaalustava harrastusena.\nKunstitegevused tasakaalustavad teiste ainete valdavalt verbaalset ning analüütilist mõtlemist, lisades kujundliku, sünteesiva ja intuitiivse poole. Selle tulemus on terviklik mõtlemine, mis võimaldab loovalt läheneda probleemidele, väärtustab erinevaid lahendusi ja lahendite mitmetahulisust.\nKunstidega tegelemine avaldab positiivset mõju kõikide ainete õppimisele.\nteadmised kunstidest (analüüs);\nerinevate kunstide seostamine (süntees);\nainealane (verbaalne) keel;\nloominguline eneseväljendus (loomine, esitamine);\nkunstiloomingu vastuvõtmine (kommunikatsioon, kriitika);\noma-, kohaliku ja maailmakultuuri väärtustamine (mitmekultuurilisus);\n- kultuuriväärtuste kaitsmine (jätkusuutlikkus).\nNüüdisaegsele kultuurile on olemuslik interdistsiplinaarsus. Kunstid on tihedalt seotud kõigi inimtegevuse valdkondade ning oma ajastu mõtteviisidega. Inimeseks olemine, sotsiaalsed suhted ja maailm on oma erinevates avaldumisvormides kunstide aines, seega teiste ainevaldkondadega suhestumine on kunstide loomulik osa.\nVäärtushoiakute kujundamine ja maailma kultuurilise mitmekesisuse teadvustamine. Paljudes ainetes tutvutakse erinevate kultuuridega ning toetatakse kultuurilise ja sotsiaalse identiteedi kujunemist (kunstid, eesti keel ja kirjandus, võõrkeeled, ajalugu ja ühiskonnaõpetus, geograafia, käsitöö ja tehnoloogia, kehaline kasvatus).\nKunstide kaudu saab eriti hästi teadvustada kultuuridevahelist dialoogi ja loovust nüüdisühiskonna innovatsiooni allikana.\nKattuvate või lähedaste mõistete kasutamine (kompositsioon, struktuur, rütm, plaan, stiil, variatsioon, improvisatsioon, liikumine, dünaamika jm): kunstid, keeled ja kirjandus, tehnoloogia, kehaline kasvatus.\nAinete sisust lähtuvate seoste esiletoomine:\nsotsiaalainetest lähtudes vaadeldakse inimese suhteid teiste inimeste ja inimrühmadega ning erinevate kultuuride kommete ja pärimustega;\nemakeelest ja võõrkeeltest lähtudes arendatakse verbaalset eneseväljendusoskust, diktsiooni, funktsionaalset lugemisoskust ning infokanalite kasutamise oskust;\nkirjandusest lähtudes vaadeldakse eri ajastute ja kultuuride lugusid muusikas ja kunstis, teatri- ja filmikunstis;\nloodusainetest lähtudes teadvustatakse inimese kuulmis- ja nägemismeele füsioloogilist eripära, õpitakse tundma looduskeskkonda ja selle eluvormide mitmekesisust ning helide, valguse ja värvide omadusi;\nmatemaatikast lähtudes arendatakse seoste loomise oskust ja loogilist mõtlemist (matemaatiline keel, struktuur, sümbolid ja meetodid);\nAinevaldkondade piire ületavad õppeprojektid.\nTeemad „Väärtused ja kõlblus” ning „Kultuuriline identiteet” on kunstiainetele eriomased.\nÕppesisus ja -tegevustes tutvutakse kohaliku ja maailma kultuuripärandiga, teadvustatakse kultuuri rolli igapäevaelus, kujundatakse avatud ja lugupidavat suhtumist nii erinevatesse kultuuritraditsioonidesse kui ka kaasaja kultuurinähtustesse.\nVäärtustatakse uute ideede ning isiklike kogemuste ja emotsioonide loomingulist väljendamist.\nÕpilasi suunatakse osalema ühiseid väärtusi kujundavatel kunstisündmustel (näitused, muuseumid, kontserdid ja etendused).\nTähtis on noorte endi osalemine/esinemine laulupidudel, muusikaüritustel ja õpilastööde näitustel.\nTeemaga „Elukestev õpe ja karjääri planeerimine” seondub kunstides oma võimete ja huvide teadvustamine, nii ainespetsiifiliste kui ka üldisemate mõtlemis- ja tegutsemisstrateegiate, sh õpioskuste omandamine. Tutvutakse kunstide mitmekülgsete väljunditega igapäevaelus ning kunstidega seotud elukutsetega.\nLäbiv teema „Tehnoloogia ja innovatsioon” on seotud kunstidele omaste praktiliste loovtegevustega, mille vältel kasutatakse erinevaid oskusi ja vahendeid ning leiutatakse ja katsetatakse uusi võimalusi, toetades pidevalt muutuvas tehnoloogilises elu-, õpi- ja töökeskkonnas toimetuleva inimese kujunemist.\nEelnevaga haakub samuti läbiva teema „Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus” lõimimine kunstide õppesse. Kunstides julgustatakse kujundama ja väljendama oma seisukohti ühiskonnas toimuvate protsesside kohta ning katsetama oma ideede arendamist ja elluviimist.\nKunstiainetes teadvustatakse kunstitegevuste emotsionaalselt tasakaalustavat mõju, neist võivad alguse saada elu jooksul püsivad harrastused. See lõimub nii elukestva õppe põhimõtte teadvustamise kui ka läbiva teemaga „Tervis ja ohutus”.\nKunstides kasutatakse paljusid materjale, töövahendeid ja instrumente, mille juures tuleb järgida ohutuse ning otstarbekuse printsiipe. Jälgitakse enda tervise ja ohutuse nõudeid tööprotsessis, suurt tähelepanu pööratakse erinevatele keskkondadele ja nende teadlikule kasutamisele.\nKunstide eriline panus teemade „Keskkonna ja jätkusuutlik areng” ning „Teabekeskkond” käsitlemisel on valdkondliku vaatenurga lisamine. See hõlmab mitmekülgseid oskusi nagu info leidmine muusika ja kunsti kohta, helilise ja visuaalse kommunikatsiooni väljendusvahendid, keskkonna visuaalne ja heliline kujundamine. Tutvutakse andmebaasidega, meediakeskkonna võimaluste ja ohtudega ning autorikaitse küsimustega.\n7.1 Õppe- ja kasvatuseesmärgidPõhikooli muusikaõpetusega taotletakse, et õpilane:\n1) tunneb rõõmu muusikast ning tunnetab, teadvustab ja arendab musitseerimise kaudu oma võimeid;\n2) tunneb huvi muusika kui kunstiliigi vastu ning kujundab enda esteetilist maitset;\n3) mõtleb ja tegutseb loovalt ning väljendab end loominguliselt muusikaliste tegevuste kaudu;\n4) kasutab muusikalistes tegevustes omandatud muusikalise kirjaoskuse põhialuseid;\n5) väärtustab muusikat ning muusikategevust inimese, kultuuri ja igapäevaelu rikastajana;\n6) teab ja hoiab rahvuskultuuri traditsioone, osaleb selle edasikandmises ning mõistab ja\naustab erinevaid rahvuskultuure;\n7) teadvustab ja väärtustab muusikateoste autorsust ning suhtub kriitiliselt infotehnoloogia ja meedia loodud keskkonda.\n7.2. Õppeaine kirjeldus1) Muusikaõpetus toetab õpilase individuaalse eripära kujunemist muusikalise eneseväljenduse kaudu. Muusikaõpetuses avatakse ja avardatakse võimalusi muusikaga tegelda ja muusikast rõõmu tunda ning toetatakse elukestva muusikaharrastuse teket.\n2) Eesti ja maailma muusikakultuuri tutvustamisega kujundatakse õpilaste muusikalist maitset ning sotsiaalkultuurilisi väärtushinnanguid.\n3) Muusika õppeaine koostisosad on:\n- muusikaline liikumine;\n- muusika kuulamine ja muusikalugu;\n- muusikaline kirjaoskus;\n4) Muusikaõpetuses lähtutakse eesti koolimuusikas väljakujunenud traditsioonidest ja põhimõtetest (Riho Päts, Heino Kaljuste), mis toetuvad Zoltán Kodály meetodi ja Carl Orffi pedagoogika adapteeritud käsitlusele ning tänapäeva pedagoogika teadmusele ja kogemusele.\n5) Muusika on aine, mille õpetuse osad on üksteisega mitmetähenduslikus ja tihedas seoses, seetõttu on neid keeruline eraldada. Õppeaine koostisosad kattuvad muusikaliste tegevustega.\nMusitseerimise all mõistetakse igasugust muusikalist eneseväljendust, nagu laulmist, pillimängu, liikumist ja omaloomingut. Muusika kuulamisega arendatakse kuulamisoskust, tähelepanu, analüüsivõimet ja võrdlusoskust. Muusikaloos tutvustatakse erinevaid karaktereid, väljendusvahendeid, stiile, heliloojaid ja interpreete. Muusikalise kirjaoskuse all mõistetakse õppekavas sisalduva noodikirja lugemise oskust musitseerides. Õpilaste silmaringi ja muusikalise maitse kujundamiseks on vajalikud õppekäigud (sh virtuaalsed) kontserdipaikadesse, teatritesse ning muuseumidesse. Õpilaste üldkultuurilised teadmised põhinevad teadlikkusel kohalikust, oma riigi ja Euroopa kultuuripärandist ning nende rollist maailmas. See hõlmab teadmisi peamistest kultuurisaavutustest (sh popkultuurist). Oluline on kontserdielu korraldamine oma koolis, et õpilastel tekiks muusika kuulamise harjumus ning ürituste korraldamise kogemus.\n6)Muusika kaudu kujundatakse harmoonilist isiksust, puudutades nii keha, tundeid kui ka intellekti. Muusikaõpetusel on tasakaalustav ja toetav roll õpilase emotsionaalses arengus ning teiste õppeainete omandamises. Musitseerides arendatakse õpilase isikupära, omandatakse oskused ja teadmised üksi ja koos musitseerimiseks ning loominguliseks eneseväljenduseks. Rühmas ja üksi õppides arendatakse suhtlemis- ja koostööoskust, üksteise kuulamise oskust, ühtekuuluvustunnet, sallivust, paindlikkust ja emotsionaalset kompetentsust ning juhitakse õpilase enesehinnangut ja õpimotivatsiooni. Ühislaulmise ja koorilauluga arendatakse sotsiaalseid oskusi ning kujundatakse isamaa-armastust.\n7) Muusika ainekava koostades on lähtutud järgmistest põhimõtetest:\n- teadvustada ja tähtsustada ühislaulmise kui rahvusliku kultuuritraditsiooni olulist rolli;\n- rõhutada musitseerimise osatähtsust;\n- julgustada ja toetada loomingulist eneseväljendust;\n- teadvustada ja süvendada õpilase isiklikku suhet muusikaga;\n- rõhutada muusika osa tasakaalustatud isiksuse eetilis-esteetiliste väärtushinnangute\nkujundamisel, tunde- ja mõttemaailma arendamisel ning rikastamisel;\n-lähtuda õppes õppija vajadustest ning tähtsustada integreeritud tegevusi.\nLaulab loomuliku häälega vastavalt oma võimetele\nOskab laulda peast umbes 8 laulu\nOskab kasutada rütmipille\nEristab pilli- ja laulumuusikat\nTunneb rütme, 2 osalist taktimõõtu\nTunneb astmeid-käemärke SO, MI, RA\nTeab termineid takt, taktimõõt, taktijoon, kordusmärk, noodijoonestik, noodipea, noodivars, koor, orkester, solist, helilooja, salm, refrään, marss, eelmäng, vahemäng, rütm, tempo, meloodia, vaikselt, valjult\nOn näinud heatasemelist muusikalist ettekannet kas meedia vahendusel või elavas esituses.\nLaulab loomuliku hääle ja kehahoiakuga võimetekohaselt\nOn tutvunud kuuldeliselt eesti rahvapillide kõlaga, eristab neid\nTunneb rütme TA ,TI-TI, TA-A, TA-A-A, paus\nTunneb astmeid- käemärke SO, MI, RA, LE ,JO ja alumine RA, SO\nTeab lisaks 1.kl. õpitule termineid dirigent, ansambel, rahvalaul, rahvapill\nLaulab loomuliku hääle- ja kehahoiakuga ,võimetekohaselt\nOskab laulda I kooliastme ühislaule\nOn tutvunud väikekandlega\nEristab marssi, valssi ja polkat kuulmise järgi\nTunneb uut rütmi TI-RI-TI-RI ning kahe ja kolmeosalist taktimõõtu\nTeab duur ja moll helilaadi tähendust\nTeab astmeid JO LE MI NA SO RA DI JO\nOn saanud lühiülevaate õpikus käsitlevatest heliloojatest: M.Härma, G.Ernesaks, A.Pärt, W.A.Mozart\nTunneb itaaliakeelseid muusikatermineid piano, forte, diminuendo, crescendo\n7.6. I kooliastme õppesisu\nÕpilane laulab loomuliku kehahoiu ja hingamisega, selge diktsiooniga, vastavalt võimetele\nMõistab laulu meeleolu\nOskab I kooliastme ühislaule: Eesti hümn; Teele, teele kurekesed; Mu koduke; Kevadpidu; Tiliseb aisakell; Juba linnukesed\nOskab kasutada olemasolevaid rütmipille ja kehakeelt lihtsateks kaasmängudeks\nOmandab 6-keelse kandle/plokkflöödi esmased mänguvõtted\nTantsib eesti laulu- ja ringmänge\nTunnetab muus. meeleolu liikumise kaudu\nLoob lihtsaid rütmilisi kaasmänge\nLoob lihtsaid tekste antud rütmidele\nTutvub muus. väljendusvahenditega\nTutvub eesti rahvapillidega\nEristab pilli ja laulumuusikat\nOskab väljendada kuulatud muusikat joonistamise kaudu\nTunneb rütme TA, TI-TI, TA-A , TA-A-A, TAI-RI, TI-RI-TI-RI, 1-ja 2löögilised pausid\nÕpib tundma astmeid ja käemärke SO MI RA LE JO DI NA\nMõistab JO-võtme tähendust\nTunneb laulikus käsitletavaid muus. termineid\nKirjeldab muusikalisi elamusi\nTunneb taktimõõtu 2/4, ¾, 4/4, oskab viibata takti\nTunneb duur ja moll helilaadi astmeid\nOn tutvunud nootide tähtnimedega nii klaviatuuril kui noodijoonestikul\nTeab pillirühmi, oskab nimetada neid igast pillirühmast\nOn tutvunud väikekandle/plokkflöödiga, oskab lihtsamaid mänguvõtteid\nOn tutvunud heliloojate J.S.Bachi ning L.v.Beethoveni loominguga, kogunud nende kohta iseseisvalt materjali\n1) osaleb meeleldi muusikalistes tegevustes: laulmises, pillimängus, muusika kuulamises,\nliikumises; huvitub oma kooli ja kodukoha kultuurielust ning osaleb selles;\n2) laulab ühe- või kahehäälselt klassis oma hääle omapära arvestades;\n3) laulab koolikooris õpetaja soovitusel ja/või erinevates vokaal-instrumentaalkoosseisudes\ntunnis ning tunnivälises tegevuses; mõistab laulupeo traditsiooni ja tähendust;\n4) oskab kuulata iseennast ja teisi koos musitseerides, mõistab oma panust ning toetab ja\n5) oskab laulda eesti rahvalaulu (sh regilaulu) ning peast oma kooliastme ühislaule;\n6) kasutab laule õppides relatiivseid helikõrgusi (astmeid);\n7) kasutab üksinda ning koos musitseerides muusikalisi oskusi ja teadmisi;\n8) julgeb esitada ideid ja rakendab võimetekohaselt oma loovust nii sõnalises kui ka\nerinevates muusikalistes eneseväljendustes, sh infotehnoloogia võimalusi kasutades;\n9) kirjeldab ning põhjendab suunavate küsimuste ja omandatud muusika oskussõnade abil\nkuulatavat muusikat; mõistab autorsuse tähendust;\n10) eristab kuuldeliselt vokaal- ja instrumentaalmuusikat;\n11) leiab iseloomulikke jooni eesti ja teiste maade rahvamuusikas.\n7.10. II kooliastme õppesisu\nÕpilane laulab võimetekohaselt, selge diktsiooni, vaba hingamisega, ilmekalt\nSeostab astmeid absoluutsete helikõrgustega\nOskab kooliastme ühislaule: Eesti hümn; Eesti lipp; Kas tunned maad; Püha öö; Kui Kungla rahvas; Mu isamaa armas\nKasutab keha- ja rütmipille kaasmänguks\nRakendab musitseerides 6-keelse kandle/plokkflöödi võtteid\nKasutab pillimängus muusikalisi teadmisi, oskusi\nLoob rütmilisi kaasmänge - ostinatosid\nLoob lihtsamaid tekste (regivärss)\nKuulab ja iseloomustab muusikapalasid\nKuulab ja võrdleb hääle- ja kooriliike\nKuulab ja eristab pillirühmi: keel-, puhk-, klahv- ja löökpillid\nOn tutvunud tähtsamate heliloojatega ning vennasrahvaste muusikaga\nAvaldab arvamust muus. elamuste kohta nii suuliselt kui kirjalikult\nKasutab muus. oskussõnavara\nTunneb lisaks 1. kooliastmes õpitule rütme TI-TI-Ri, TI-RI-TI, TA-I-TI\nTeab taktimõõtu 2/4,3/4, 4/4\nTeab helistiku ja viiulivõtme tähendust\nTeab muus. termineid\neeltakt, klaviatuur, võtmemärk, diees, bemoll, bekaar\nsopran, bass, tenor, alt, pillirühmad: klahv-, keel-, löök- ja puhkpillid\ntempo, andante, moderato, allegro, ritenuto, piano, forte, pianissimo, fortissimo, metsopiano, metsoforte\n1) teadvustab ja tähtsustab ühislaulmise kui rahvusliku kultuuritraditsiooni olulist rolli;\n2) rõhutab musitseerimise osatähtsust;\n3) julgustab ja toetab loomingulist eneseväljendust;\n4) teadvustab ja süvendab õpilase isiklikku suhet muusikaga;\n5) rõhutab muusika osa tasakaalustatud isiksuse eetilis-esteetiliste väärtushinnangute kujundamisel,\ntunde- ja mõttemaailma arendamisel ning rikastamisel;\n6)õpilane teab ja oskab kuulata ka eksootiliste rahvaste muusikat\nHelide maailm:Keelpillid ,löökpillid, puhkpillid, (vaskpuhkpillid, puupuhkpillid)\nTraditsioonid ja maailma rahvaste muusika:Araabia, Juudid, Austraalia, Hiina, Jaapan India, Indoneesia.\nMuusikateooria:Helivältused, pausid ja rütmid.\nTriool ja sünkoop\nMadaldus. Ja kõrgendusmärgid.\n1) osaleb meeleldi muusikalistes tegevustes ning kohalikus kultuurielus; aktsepteerib\nmuusika erinevaid avaldusvorme;\n2) laulab ühe- või mitmehäälselt rühmas olenevalt oma hääle omapärast;\n3) laulab koolikooris õpetaja soovitusel ja/või musitseerib erinevates vokaalinstrumentaalkoosseisudes;\nmõistab ja väärtustab laulupeo sotsiaal-poliitilist olemust ning\n4) oskab kuulata iseennast ja kaaslasi ning hindab enda ja teiste panust koos musitseerides;\nsuhtub kohustetundlikult endale võetud ülesannetesse;\n6) kasutab noodist lauldes relatiivseid helikõrgusi (astmeid);\n7) rakendab üksi ja rühmas musitseerides teadmisi muusikast ning väljendab erinevates\nmuusikalistes tegevustes oma loomingulisi ideid;\n8) väljendab oma arvamust kuuldud muusikast ning põhjendab ja analüüsib seda muusika\noskussõnavara kasutades suuliselt ja kirjalikult;\n9) leiab iseloomulikke jooni teiste maade rahvamuusikas ning toob eesti rahvamuusikaga\nvõrreldes esile erinevad ja sarnased tunnused;\n10) väärtustab heatasemelist muusikat elavas ja salvestatud ettekandes;\n11) teab autoriõigusi ning sellega kaasnevaid õigusi ja kohustusi; huvitub muusikaalasest\ntegevusest ja väärtustab seda ning osaleb kohalikus kultuurielus;\n12) valdab ülevaadet muusikaga seotud elukutsest ja võimalustest muusikat õppida;\n13) kasutab infotehnoloogia vahendeid muusikalistes tegevustes.\n7.14. ÕppetegevusI kooliastme õppetegevused:\n1) ühehäälne laulmine ja osalemine kooris;\n2) meloodia laulmine käemärkide, rändnoodi, astmetrepi ja noodipildi ning relatiivsete\nhelikõrguste (astmete) järgi;\n3) mänguoskuse omandamine keha-, rütmi- ja plaatpillidel, plokkflöödil või 6-keelsel\n4) kuulatud muusikapalade iseloomustamine muusika oskussõnavara kasutades;\n5) muusikapala meeleolu väljendamine liikumise kaudu;\n6) esinemisjulguse ja -oskuse arendamine;\n7) muusika väljendusvahendite katsetamine erinevaid karaktereid kujutades;\n8) õppekäigud, kontserdil, teatris ja muuseumis käimine jne.\nI kooliastmes on kesksel kohal laulmine ja pillimäng. Lauldakse nii ühehäälselt a cappella kui ka\nsaatega. Selles vanuseastmes rajatakse alus muusikatraditsioonide säilitamisele ja edasikandmisele, mille üks väljund on õpilaste osalemine koolikooride tegevuses, et saada esmane koorilaulukogemus.\nPillimängus omandatakse erinevate rütmi- (sh kehapilli) ja plaatpillide ning 6-keelse\nväikekandle või plokkflöödi esmased mänguvõtted. Pillimängu rakendatakse valdavalt laulude kaasmänguna. Olulisel kohal on muusikaline liikumine: rahvatantsud ja laulumängud ning muusikapala karakteri väljendamine liikumise kaudu. Muusikalist mõtlemist ja loovust arendatakse kaasmängude, rütmilis-meloodiliste improvisatsioonide, teksti loomise, st omaloomingu kaudu.\nMuusika kuulamisega õpitakse tundma muusika karaktereid ja meeleolu ning iseloomustama kuulatud muusikapalu. Kõigis muusikalistes tegevustes rakendatakse õpitud teadmisi ja oskusi, s.o muusikalist kirjaoskust, mida omandatakse muusikaliste tegevuste kaudu. Õpilaste esinemisoskust arendatakse nii muusikatunnis kui ka klassi- ja koolivälises tegevuses (koorid, solistid, erinevad pillikoosseisud jm). Et saavutada õpilaste mitmekülgset kuulamiskogemust, kujundada kontserdikultuuri ning avardada silmaringi, võimaldatakse õpilastel käia kontsertidel ja teatrietendustel nii koolis kui ka väljaspool kooli. Enese ja kaaslaste hindamise kaudu õpitakse tundma üksteise võimeid, oskusi ning eripära.\nII kooliastme õppetegevused:\n1) ühe- ja kahehäälsuse rakendamine laulmisel;\n2) kahe- või kolmehäälne laulmine kooris;\n3) relatiivsete helikõrguste (astmete) kasutamine laulude õppimisel;\n4) pillimänguoskuste arendamine ja rakendamine erinevates pillikoosseisudes;\n5) kuulatud muusikapalade iseloomustamine, tuginedes muusika väljendusvahenditele ja\n6) eri rahvaste tantsude karakteri väljendamine liikumises;\n7) muusika väljendusvahendite kasutamine erinevates muusikalistes tegevustes;\n8) esinemisvõimaluste pakkumine ning loomingulise eneseväljenduse toetamine;\n9) teatris, kontserdil ja muuseumis käimine ning õppekäigud (helistuudiod, raamatukogud, muusikakoolid jne).\nII kooliastme õpilasele omast teadmishimu ning aktiivsust rakendatakse kõigis muusikalistes tegevustes. Selles eas tähtsustub töö õpilaste individuaalsete muusikaliste võimete arendamisel ning rakendamisel erinevates muusikalistes tegevustes. Olulised tegevused on selleski kooliastmes laulmine ja pillimäng. Klassitunnis lauldakse a cappella ja saatega ühe- ja kahehäälselt, kooris kahe- ja kolmehäälselt. Süvendatakse pillimänguoskusi erinevates pillikoosseisudes ning arendatakse edasi 6-keelse väikekandle või plokkflöödi mänguvõtteid. Liikumistegevuse põhirõhk on eesti rahvatantsudel ning teiste rahvaste muusika karakteri väljendamisel liikumise kaudu.\nMuusikalist mõtlemist ja loovust arendatakse muusikalise omaloomingu kaudu. Muusikat kuulates arendatakse muusikalist analüüsivõimet ja võrdlusoskust. Tähtsustub muusika oskussõnade kasutamine muusikapalasid analüüsides ning oma arvamuse põhjendamine vestlustes. Kõigis muusikalistes tegevustes rakendatakse õpitud teadmisi ja oskusi, s.o muusikalist kirjaoskust, mida omandatakse muusikaliste tegevuste kaudu. Õpilaste eneseväljendusoskust arendatakse nii muusikatunnis kui ka klassi- ja koolivälises tegevuses (koorid, solistid, erinevad pillikoosseisud jm). Et saada kuulamiskogemust, kujundada kontserdikultuuri ning avardada silmaringi, käiakse kontsertidel ja muusikaetendustel ning osaletakse erinevatel õppekäikudel. Enese ja kaaslastehindamise kaudu õpitakse tundma üksteise võimeid, oskusi ning eripära.\nIII kooliastme õppetegevused:\n3) relatiivsete helikõrguste (astmete) kasutamine, lauldes noodist lihtsamaid meloodiaid;\n4) pillimänguoskuse rakendamine üksi ja koos musitseerides;\n5) isiklike, põhjendatud seisukohtade avaldamine muusika kuulamisel, tuginedes muusika väljendusvahenditele ja oskussõnavarale;\n6) muusika meeleolu, stiili ja vormi väljendamine liikumise kaudu lähtuvalt kujutlusvõimest;\n7) loominguliste ideede teostamiseks sobivate muusika väljendusvahendite leidmine ja\n9) teatris, kontserdil ja muuseumis käimine ning õppekäigud (helistuudiod, raamatukogud, muusikakoolid, muusikakõrgkoolid jne).\nIII kooliastmes on tähelepanu keskmes iseseisva muusikalise mõtlemise süvendamine ning õpilaste muusikaliste võimete edasiarendamine ja rakendamine muusikalistes tegevustes, kasutades erinevaid õppevorme ning -meetodeid. Klassitunnis lauldakse nii ühe- kui ka mitmehäälselt, kooris kahe- või kolmehäälselt. Süvendataks pillimänguoskusi ning avardatakse musitseerimisvõimalusi erinevates pillikoosseisudes, omandatakse akustilise kitarri akordmänguvõtted. Kuna selles vanuseastmes on suur huvi pop- ja rokkmuusika vastu, tuleks leida koolis ansamblimängu harrastamise võimalusi. Laulmine ja pillimäng pakuvad muusikalise omaloomingu ning loominguliste ideede elluviimise võimalusi nii üksi kui ka rühmatööna. Muusikat kuulates tähtsustub kuuldud muusika põhjal oma arvamuse kujundamine ning selle argumenteeritud põhjendamine nii suuliselt kui ka kirjalikult, toetudes muusika oskussõnavarale. Kõigis muusikalistes tegevustes rakendatakse õpitud teadmisi ja oskusi, s.o muusikalist kirjaoskust, mida omandatakse muusikaliste tegevuste kaudu. Nii muusikatunnis kui ka klassi- ja koolivälises tegevuses (koorid, solistid, erinevad pillikoosseisud jm) toetatakse õpilaste isikupärast esinemisoskust. Et omandada kuulamiskogemust, kujundada kontserdikultuuri ning avardada silmaringi, käiakse kontsertidel ja muusikaetendustel\nning osaletakse erinevatel õppekäikudel. Enese ja kaaslaste hindamise kaudu õpitakse tundma ja austama üksteise võimeid, oskusi ning eripära.\n7.15. Füüsiline õpikeskkond1. Kool võimaldab järgmiste vahendite kasutamise: naturaalklaver ja klaveritool, süntesaator, muusikakeskus HIFI, noodijoonestikuga tahvel, noodipuldid, rändnoot, astmetabel, klaviatuuritabel, internetiühenduse ja helikaardiga arvuti ning noodistusprogramm ja MIDI salvestusprogramm.\n2. Kool korraldab õpet klassis, kus on võimalik kasutada rühmatööd ja liikumiseks vajalikke pindu.\n3. Kool võimaldab instrumentaariumi (Orffi instrumentaarium, plokkflöödid või 6-keelsed väikekandled, akustilised kitarrid) õpilastele musitseerimiseks.\n4.Kool võimaldab kasutada fonoteeki (CD-d, DVD-d, VHS-d.)\n7.16. HindamineHindamisel lähtutakse Võsu kooli õppekava üldosa sätetest.\nMuusikaõpetuses annab hindamine tagasisidet õpilase võimekuse ja tema individuaalse arengu kohta, on lähtekohaks järgneva õppe kujundamisele, stimuleerib ning motiveerib õpilast parematele tulemustele ja enesearendusele.\nHinnatakse õpilase teadmiste ja oskuste rakendamist muusikalistes tegevustes, arvestades\nainekavas taotletavaid õpitulemusi. Hindamine sisaldab kõiki muusikaõpetuse komponente:\nlaulmist, pillimängu, muusikalist liikumist, omaloomingut, muusika kuulamist ja muusikalugu;\nmuusikalist kirjaoskust ning ka õpilase aktiivsust, tunnist osavõttu, hinnangut enese ja kaasõpilaste osalemisele ning saavutustele õppes;\nKirjalikke ülesandeid hinnates arvestatakse eelkõige töö sisu, kuid parandatakse ka õigekirjavead, mida hindamisel ei arvestata;\nÕpilase aktiivset osalemist koolikooris, silmapaistvat esinemist kooliüritustel ning kooli esindamist konkurssidel ja võistlustel arvestatakse õppetegevuse osana kokkuvõtval hindamisel;\nÕpitulemusi hinnatakse suuliste sõnaliste ning numbriliste hinnetega;\nÕpitulemuste kontrollimise vormid peavad olema mitmekesised ning vastavuses õpitulemustega.\nÕpilane peab teadma, mida ja millal hinnatakse, mis hindamisvahendeid kasutatakse ning mis on hindamise kriteeriumid;\nI kooliastmes hinnatakse peamiselt muusikalisi tegevusi: laulmist, pillimängu ja loovtegevusi.\nII ja III kooliastmes on suurem kaal muusikaliste teadmiste ning oskuste kasutamisel muusikalistes tegevustes.\n8.1 Õppe- ja kasvatuseesmärgidPõhikooli kunstiõpetusega taotletakse, et õpilane:\n1) tunnetab ja arendab oma loomingulist potentsiaali, õpib tundma visuaalsete kunstide\nväljendusvahendeid ning suudab luua erinevaid kunstiteoseid, rakendades loovalt õpitud\nteadmisi ja tehnikaid;\n2) kasutab erinevaid mõtlemis-ja tegutsemisviise nii loometegevuses kui ka igapäevases elus;\n3) analüüsib kunstiteoseid ja visuaalset keskkonda, kasutades põhikoolis omandatud ainealast terminoloogiat, ning põhjendab oma arvamust;\n4) märkab esemelise keskkonna ja visuaalse meedia esteetilisi, eetilisi, funktsionaalseid ja\n5) õpib tundma ja väärtustab nii mineviku kunstipärandit kui ka nüüdisaegset kunsti;\n6) seostab omavahel kunsti ning kultuuri, ühiskonna, teaduse ja tehnoloogia arengut ning\nmõistab kunsti kui kultuuridevahelist suhtluskeelt; teadvustab kultuurilist mitmekesisust.\nPõhikooli lõpuks teadvustab kunsti rolli nii oma elus kui ka ühiskonnas ja orienteerub visuaalses keskkonnas.\n8.2. Õppeaine kirjeldusKunstiõppe siht on omandada visuaalne haridus ning arendada mõtlemis-, koostöö-ja\neneseväljendusoskusi, et toetada isiksuslikku arengut ning toimetulekut tänapäevases\nmitmekultuurilises muutuvas maailmas. Kunst võimaldab õpilasel tunnetada endas loojat ning toetab seeläbi aktiivse maailmavaate omaksvõttu ja ettevõtlikku ellusuhtumist.\nAine õppimise osad on:\n1) uurimine ja oma ideede arendamine;\n2) väljendusvahendite loov rakendamine;\n3) mõtestamine ja refleksioon.\nÜlalnimetatud õppimise osad on omavahel orgaaniliselt ja tihedalt põimunud – õpilase loova ning iseseisva mõtlemisoskuse arenemine ja uute teadmiste omandamine kinnistuvad praktilise loovtegevuse kaudu. Oskuste kujunemine on järjepidev protsess ja oma kogemustega seostatakse teadmisi nüüdisaegsest maailmast: kunstiajaloo ja tänapäeva kunsti sidemetest, ruumilise keskkonna disaini ja visuaalkultuuri arengusuundadest. Oluline on avastada ja luua seoseid teistes õppeainetes käsitletavate ajastute ja teemadega. Kunsti käsitletakse nii omaette väärtussüsteemi kui ka võtmena ümbritseva elu mõtestamiseks, mõistmiseks ja tunnetamiseks. Nii ajaloo kui ka nüüdiskunsti mõistmisele annavad aluse õppekäigud muuseumidesse ja galeriidesse. Kunstiajaloost näidete valikul lähtutakse üldisematest teemadest ega taotleta kronoloogilise ülevaate andmist. Peamine on luua sild mineviku ja nüüdisaja nähtuste vahel. Kõigi teemade käsitlemisel tuuakse võimalikult palju näiteid kunstist ja visuaalsest kultuurist Eestis.\n8.3. 1.klassÕpitulemused1) tunneb lähiümbruse olulisi kunsti- ja kultuuriobjekte, külastab kunstinäitusi ja muuseume;\n2) tunneb ja oskab kasutada vajaminevaid töövahendeid;\n3) teab lihtsamaid töövõtteid, töötab iseseisvalt;\n4) oskab ohutult kasutada töövahendeid ja materjale, hoiab korras oma töökoha;\n5)oskab kuulata õpetaja tööjuhendit ja saab sellest aru;\n6) kasutab oma fantaasiat;\n7) tunneb huvi kodukandi rahvakunsti vastu\nÕppesisu1) kunst meie ümber, kunstiteoste vaatlemine ja nendest rääkimine;\n2) materjalide ja töövahenditega tutvumine;\n3) esemete, nähtuste, sündmuste kujutamine fantaasia järgi ( aastaajad, loodus), oma elamuse edastamine, maalimine kattevärvidega;\n4) maalilise ja dekoratiivse pinna loomine, tähtede kujundamine;\n5) punkti ja joone kasutamine mustri loomiseks, korrapärane rütm ( viltpliiatsid);\n6) natuuri, materjali ja templitrükk ( sule-, kartulitrükk);\n7) põhivärvid ja uute toonide segamine spontaanselt kattevärvidega;\n8) loomade kujutamine, inimeste kujutamine omal viisil ja tausta lisamine;\n9) skulptuur - voolimine plastiliinist ja voolimissavist, erinevate tekstuuride loomine;\n10) meisterdamine tehis- ja loodusmaterjalidest ( kollaaž, assamblaaž).\nMõisted: kunst, kunstiteos, kunstnik, kujutamine, kujundamine, punkt, joon, taust, skulptuur, voolimine ehk modelleerimine, maalikunst, guaššvärv, tarbeesemed, tarbekunst, rütm, ribaornament, origami, vitraaž, viirutamine, täpitamine, arhitektuur, arhitekt, siluett, papjeemašee, faktuur, tekstuur, kollaaž, silmapiir ehk horisont, makett, assamblaaž.\n8.4. 2.klassÕpitulemused1) teab lihtsamaid proportsioonireegleid, oskab jälgida kompositsiooni nõudeid, jälgib paigutust\n2) teab vastandvärve, oskab kasutada värvide segamisel segamisalust\n3) lähtub värvide kasutamisel erinevatest värvivõimalustest\n4) teab lihtsamaid voltimisvõtteid\n5) oskab tööprotsessi jälgida ja kirjeldada\n6) kuulab kaaslaste arvamusi, julgeb avaldada oma arvamust, põhjendust või selgitust\n7) tunneb huvi moodsa kunsti vastu\n8) teeb vahet erinevatel ehitistel-kirik, kultuurimaja, loss, mõis, klooster\n9) oskab jutustada kunstiteosest\nÕppesisu1) kunstiteosest jutustamine, külaskäigud kohalikesse muuseumidesse, galeriidesse, ajaloolised kunstitehnikad, materjalid\n2) erinevate kunstitehnikate materjalidega tutvumine, töövõtted ning –vahendid(eraldi joonistamisvahendid, skulptuurivahendid), ka lemmikmaterjalid ja –vahendid\n3) objektide ja olendite kujutamine, iseloomulike tunnuste kindlaks tegemine, lihtsamad proportsioonireeglid ning peamise esile toomine (linnud, loomad, puu- sulestik, tekstuur, erinevad värvid, taust)\n4) tutvustada abstraktset kunsti, maalida muusikapala järgi\n5) vastandvärvidest pruuni segamine, segamisaluse kasutamine värvide segamisel, erinevad värvinüansid, kujutada päeva ja ööd\n6) jätkuvad meisterdamine ja voltimisülesanded, rõhk tuttavatel asjadel, tarbevormid(kvaliteet ei ole oluline, hoopis võime protsessi jälgida ja kirjeldada)\n7) kasutada voolimisel nii plastiliini kui savi, jälgida ühest tükist voolimist\n8) anda võimalus akvarelli katsetustele, kasutada pastellikriite, tehnikatest kollaaži, papitrükki, monotüüpiat\n9) õpitakse kuulama kaaslaste arvamusi, julgelt arvamust, põhjendust või selgitust avadama\n10) jätkata tööd rahvusmustrite uurimisega (mustrite loomine)\n11) tutvustada moodsa kunsti näiteid\n12) disainitööde puhul jõuda ideest ka kavandini, plaanini, maketini (mask, tool, lumehelves, tuleviku kool)\nMõisted: kunstiteos, autor, tehnika, figuur, abstraktne kunst, materjalitrükk, tõmmis, ruumiline dekoratsioon, disain, helestamine, tumestamine, amfora, monotüüpia, vaikelu e. natüürmort, tekstuur, kontuur\n1) tunneb rõõmu kunstis mängulisest ja loovast tegutsemisest ning katsetab julgelt oma\nmõtete ja ideede erinevaid visuaalseid väljendusi;\n2) tegutseb iseseisvalt ja teeb koostööd, arvestades kaaslastega; kirjeldab oma ja kaaslaste töid ning väärtustab erinevaid lahendusi;\n3) leiab kujutatava kõige iseloomulikumad jooned, valib sobiva kujutusviisi olulisema\nesiletoomiseks, paneb tähele värvide koosmõju ja pildi kompositsiooni;\n4) kasutab erinevaid joonistamise, maalimise, pildistamise ja skulptuuri töövõtteid ning\n5) tunneb lähiümbruse olulisi kunsti-ja kultuuriobjekte, käib kunstimuuseumides ja näitustel ning arutleb kunsti üle, kasutades õpitud ainemõisteid;\n6) seostab vormi otstarbega ning väärtustab keskkonnateadlikke kasutamise ja loomise\n7) kirjeldab visuaalse kultuuri näiteid, tuleb toime nii reaalsetes kui ka virtuaalsetes kultuuri- ja õppekeskkondades ning teadvustab meedia võimalusi ja ohtusid.\nVirtuaalsed kunsti- ja meedia-keskkonnad.\nVisuaalse kommunikatsiooni ja meedia roll ning mõju igapäevaelus.\nPildistamise töövõtted ning vahendid.\nVisuaalse kompositsiooni baaselemendid (joon, värv, vorm,ruum, rütm).\nErinevate guaššmaalitehnikate töövõtted.\nVormi, otstarbe, materjali ja tehnoloogia seosed. Turvaline ning keskkonnasäästlik tarbimine.\nInimeste, esemete ja looduse objektide iseloomulikud tunnused ning peamise esile toomine kujutamisel.\nPildiline jutustus-pilt kui visuaalne jutustus\nInimeste iseloomulikud tunnused ning peamise esile toomine kujutamisel.\nObjektide iseloomulud tunnused ja peamise esiletoomine. Erinevate kunstitehnikate materjalid, töövõtted ning –vahendid (vormimine).\nKunstiteosed kohalikus muuseumis ja ajaloolise kunstitehnika tutvustus. Kunstimuuseumi külastus. Arutelud pärast kunsti-muuseumi külastust.\nTrükis igapäevaelus. Looduse objektide iseloomulikud tunnused ning peamise esile toomine kujutamisel.\nLähiümbruse loodus ja ehituskunst.\nMõisted: dekoratsioon, kompositsioon (paigutus), liikumine, asend, ruumiline, silmapiir, suurussuhted (proportsioonid), taust, pea-ja kõrvaltegelased, vaikelu\nOskab teha valikuid (teema, tehnika), leiab abi raamatutest , kasutab seda abivahendi või lähtekohana\nHakkab tegema vahet faktil ja arvamusel\nOskab koos teistega ja üksi loominguliselt, leidlikult probleeme lahendada\nOn tutvunud teiste maade kultuuridega ja oskab väärtustada oma Eesti rahvakunsti\nÕpib tundma õhuperspektiivi, aksonomeetriat ja lihtsamaid perspektiivireegleid, kujutamisel lähtub erinevast ajastust, funktsioonist\nKasutab segatehnikat, katsetab materjalitrükki ja mõnd sügavtrükitehnikat oma töödes\nTutvub graafilise disaini ja animatsioonitehnika võimalustega\nPõhivärvidele lisaks värvide harmoonia,kooskõla otsimine, vastandvärvid ja I astme värvid- roheline, oranž, violet (värvide rahvapärased ja mõned ,,välismaised” nimetused)\nKülmad ja soojad toonid, värvide valik\nÜleminekutoonid ,toonide pehmeid üleminekuid - valgus ja vari, pikad varjud- sügavustunne\nMust, valge , hall – värvide puudumine(erinevad tehnilised võimalused, erinevad materjalid)\nÕhuperspektiiv, valguse muutumine\nKujutamine etteantud värvidega, faktuur\nPortree ja autoportree, sümmeetria ja peegeldus nii pildil kui arhitektuuris\nGeomeetrilised kehad- pinnalaotused, disain- tooli(nukumaja) kavandamine, tarbeesemed- punutised, tekstuur, faktuur\nRuumilised lahendused kaardi, sõnumite edastamisel\nPlaanilisus- plaan, pealtvaade- erinevate joonte ja viirutuste kasutamine\nKujutamine mälu ja vaatluse alusel- loodusmaalid, joonistamine läbi luubi\nMärk, sümbol, sümbolism- Eesti kunsti näited\nHieroglüüf, heraldika- reeglid, vapilint, vapikiri – keskaja kunst\nTavapärase meediumi käsitlus- fotograafia\nTutvumine Austraalia ja Aafrika mustritega\noskab tasapindsete geomeetriliste kujundite abil luua kompositsiooni\noskab ruumiliste kujundite abil kujutada pildisügavust\noskab pinnalaotusest kokku panna erinevaid vorme\noskab teha valikuid ja otsida pildimaterjali, et kasutada seda abivahendi või lähtekohana\noskab võrrelda meie kultuuri teiste kultuuridega\noskab tööd kavandada, planeerida\nKunstitöös peaks olema enesestmõistetav teadlikult olulise ja iseloomuliku esiletõstmine üldmulje nimel, detaili ja terviku suhe ,,Joon ja iseloomujoon”, tähtedest pilt\nÕpilane peaks suutma tasapindsete geomeetriliste kujundite abil luua kompositsiooni ja ruumiliste abil kujutada pildisügavust, leidma sümmeetriat ja peegeldust nii pildil , arhitektuuris kui mujal\nPinnalaotus praktikaks, tasapindsesse töösse kolmas mõõde-ruumilisus, pildiruum ,,Leia pilt” - detail ja tervik, pildiruum, peitepilt ,,Ring, ruut ja kolmnurk”\nInimeste kujutamine vanuse, soo ja ameti järgi erinevalt, hoonete\nkujutamine ajastu või funktsiooni järgi\nDünaamika, tasakaal, dominant\nKuue-värvi-ringi täienemine ,,Värvimuutused”, valguse muutumine –õhtu ja hommik ,,Kasvav ja kahanev” varjud maas või seinal, ühe objekti vari teisel, vari pöördkehal\nLabürint, islamimaade mustrid, ornament\nVaikelu ja portree\n1) tunnetab oma kunstivõimeid ja -huve; väljendab visuaalsete vahenditega oma mõtteid, ideid\nja teadmisi; loovülesandeid lahendades visandab ja kavandab;\n2) kujutab ja kujundab nii vaatluste kui ka oma ideede põhjal, kasutades visuaalse\n3) rakendab erinevaid kunstitehnikaid (maal, joonistus, kollaaž, skulptuur, foto, video,\ndigitaalgraafika, animatsioon jne);\n4) analüüsib nüüdiskunsti teoseid, märkab erinevaid vorme ja sõnumeid, leiab seoseid\ntänapäeva eluga ning on avatud erinevate kultuuriilmingute suhtes;\n5) mõistab tehismaailma ja selle kasutaja suhet; peab silmas eesmärgipärasust, uuenduslikkust,\nesteetilisust ja ökoloogilisust;\n6) mõistab kultuuriväärtuste ja -keskkonna kaitse olulisust;\n7) leiab infot kunstiraamatutest ja eri teabeallikatest, uurib ja võrdleb eri ajastute\n8) märkab sõnumeid, analüüsides meediat ja reklaami; arutleb visuaalse infoga seotud\nnähtuste üle ruumilises ja virtuaalses keskkonnas. Tegutseb eetiliselt ja ohutult nii\nreaalsetes kui ka virtuaalsetes kultuurikeskkondades.\nÕppekäik kunstimuuseumisse või virtuaalse muuseumi külastus\nDisain ja keskkond\nMärk kui sümbol\nAplikatsioon , skulptuur, kollaaž\nMeedia ja visuaalne kommunikatsioon\nKoostöö ja arutelu\nVestlused kunstist, rahvakunst, kunsti väljendusvahendid, kunstimõisted\nMaal, erinevad tehnikad ja materjalid. Inimese kujutamine: liikumises, tegevuses, inimene erinevas eas, kujutamine natuurist\nVaikelu, varju tekkimine, langev vari\nVärvide segamise elementaartabel, ühe värvi erinevad toonid, piiratud arvu värvidega maalimine, akromaatilised ja kromaatilised värvid, kolmanda astme värvide saamine, sümmeetria ja asümmeetria, õhuperspektiiv, pöörd-ja kandiliste kehade kujutamine ruumiliselt\nSuudab mõelda süsteemselt, loovalt ja kriitiliselt\nTeab reklaami mõjust\nKasutab erinevaid moodulsüsteeme, disainiülesannetele lähenetakse kui lahendust nõudvale probleemile\nOskab valida materjali lähtuvalt teemast, ühendada erinevaid graafikaliike omavahel\nPöörab tähelepanu teose sõnumile ja kontekstile\nOskab analüüsida kunstniku stiili lisaks kunstistiilidele\nGraafika jooned-muutlikud paralleeljooned, joonte paisutamine (joonelaiend)\nRuumilisuse saavutamine joontega ja värve kasutades, kiri kolmemõõtmeliseks\nMaja joonistamine 2 koondpunkti abil-iseloomuliku arhitektuuri rõhutamine (perspektiiv kehtib alati ja kõikjal)\nGeomeetrilised detailid, nende muutmine ruumilisemaks, erinev rakurss ja värvimuutused tahkudel\nKavandamine- tattoo, pöördmuster, ikoon, vöökiri\nMuster, põimornament, süsteemne kordus, kodukoha mustrid, rahvariided\nSümbolid- tähendus, sümbolism, värvid\nErinevad kunstistiilid erinevate Eesti kunstnike loomingus\nTeksti ja pildi koosmõju graafilises disainis\nErinevad kirjašriftid, rastersüsteem\nVäljendusvahendite valik vastavalt ideele, sõnumile ja sihtgrupile, arvestades konteksti\nVärvi rakendamine teose meeleolu, sõnumi ja mõjujõu tugevdamiseks\nTutvumine islami, india, indiaani, aafrika või eskimo mustritega\nSkulptuuri töödes kasutatakse „liigse eemaldamist”\nOriginaal, koopia, reproduktsioon\nKadreerimine, kaadri kompositsioon: kaugplaan, keskplaan, lähiplaan, detail. Storyboard ja fotoseeriana lugude jutustamisel plaanide vaheldus\nTekstile tabava piltkujundi leiutamine-piltmärk, piktogramm\noskab kujutada karakterit\ntoob pildil esile meeleolu ka värvidega\noskab esemeid modelleerida valguse-varjuga\noskab kujundada oma peremärki-teab ja oskab tähele panna disaini erinevate firmade märkides, reklaamides\nteab õppeainete vahelisi seoseid ning on kursis virtuaalse kunsti väljendusvahenditega\nKatsetab uusi meediume ning väljundeid\nSeab endale ise uusi ülesandeid vormielementide ja väljendusvahenditega teose isikupära ning sõnumi huvides\nVõtab teadlikumalt eeskujuks kunstiteoseid ja-stiile\nOtsib visuaalset ja verbaalset infot\nOn avatud pidevale enesearendamisele\nTeab võõra teose kasutamisega seotud vastutust ja autoriõigust\nloodusvormide kiire skitseerimine, stiliseerimine, kaardikujundus, õpetada disaini, tutvustada disaini arengu, tegeleda jätkuvalt värviõpetusega, modelleerida, konstrueerida erinevate materjalidega. Omandatakse teoreetilisemal tasemel teadmisi kunsti nii märgilistest kui ka vormilistest (värv, valgus, vari, perspektiiv, kompositsioon) väljendusvahenditest. Kujundamine erinevate šriftidega, meedia, reklaam. Silma kujutamine profiilis, silma maagiline mõju, reklaam, isikustamine(,,inimlik ilme”). Illustratsioonid luuletustele(eesti kunstnikud eeskujuks ja innustuseks),haikud\nKokkumonteerimine,ühendused ilma liimita-pinnalaotusest saab loom\nDekoratiivtööd-ringjoone abil erinevate hulknurkade konstrueerimine, krähmukirjad\nInimese ja loomade kujutamine liikumises, profiilis, istumas,figuurid omavahel suhtlemas jne, esiaja kunst-koopamaalid, etüüdid\nAkvarelli, guaši ja akrüülvärvi erinevus-kompositsioonide loomine Mondriani järgi, kuldlõige\nKineetiline kunst-Tinguely järgi\nOptilised illusioonid-spekter, vikerkaar klaasprismaga (valgus- ja värvusõpetus seotud füüsikaga)\nKonna-ja linnuperspektiiv-väljendusvahendite valik, idée, sõnum\nkunsti paljundatavus ning nendega seoses ka võõra loomingu kasutamise eetilisus ja autoriõigus – arutelu probleemidest\nLäige ja refleks ka koomiksijoonistuste abil, mitte ainult kipsvormide või natüürmordi joonistamisel\n1) tunnetab ja arendab teadlikult oma kunstialaseid võimeid; loovülesannetes leiab erinevaid\nlahendusvariante ja isikupäraseid teostusvõimalusi, esitleb tulemusi ning põhjendab\n2) kasutab ideest lähtudes sihipäraselt mitmekesiseid visuaalseid väljendusvahendeid.\nKasutab kunsti õppides ning loovas praktikas tehnoloogiavahendeid;\n3) tunneb Eesti ja maailma kultuuripärandi olulisi kunstiteoseid. Võrdleb eri ajastute kunsti\nnäiteid, kirjeldades ning mõtestades sõnumite, väljendusvahendite ja hinnangute\nmuutumist kultuuriajaloo vältel;\n4) analüüsib looduslikke ja tehiskeskkondade objekte ning nendevahelisi seoseid\nökoloogilisest, esteetilisest ja eetilisest vaatepunktist. Mõistab disaini kui protsessi, mille\neesmärgiks on leida probleemile uus ja parem lahendus;\n5) kasutab visuaalse kommunikatsiooni vahendeid, arutleb pildikeele kultuuriliste märkide\n6) teadvustab kunsti rolli ühiskonnas. Seostab omavahel kultuuri, ühiskonna ning teaduse ja\n7) mõistab, et nüüdiskunst väljendub paljudes erinevates meediumites ja kõnetab vaatajat\nlaias teemade ringis.\nKiri kui muutuv kunst, kirja seos arhitektuuriga. Käsikirjakunst kui arvutikirjade eelkäija\nKiri. Graafiline disain, konkreetne poeesia, kunstnikuraamat\nKalligraafiline kunst, disain, logo\nTarbimine - reklaam (reklaami manipuleeriv olemus, valimisreklaam, kommertslik reklaam, sotsiaalne reklaam) Plakat - art deco\nKunsti areng keskajast 20.saj lõpuni (Vincent van Gogh, Pablo Picasso-kubism)\nMitmekülgne autoportree. Popkunst (Andy Warhol)\nOp kunst (illusioonid). Op-loodus\nSürrealism ja dadaism (Rene Magritte, Salvador Dali, Mark Chagall)\nNatüürmort- oma-, langeva- ja poolvarju kujutamine, peegeldus, läige ja refleks (nt 20. saj kunsti põhjal), draperii\nEsemete modelleerimine valguse ja varjuga, vaatluspunkti valimine ning rakurss\nVärvimodulatsioon, värvide optiline segunemine\nAsja tähenduse muutmine materjali abil.Muusika ja kunsti seosed, meeleolu edastamine värvide abil, meeleolu väljendamine poosiga\nNihestatud tegelikkus, lihtsustamine, abstraheerimine, stiliseerimine, deformeerimine, kadreerimine\nTegevuskunst, happening, performance\nAnimatsioon. Kunstiteose avamine\nEesti kunsti ajalugu. Õppekäik muuseumisse\nNaljad ja mõistatused, võrdlus ja metafoor, traagiline ja koomiline\nPinnalaotus (ühendus ilma liimita, kokkumonteerimine, moodulsüsteemid\nMõisted: : foon, koloriit, motiiv, natuurist joonistamine, vabaõhumaal, süžee, värvus(värvi-)teooria, -sümboolika, -eelistus, -süsteem, nägemismeel ja –psühholoogia, alltekst, sümbol, allegooria, tsitaat, plagiaat, viitamine, foon.\n2) võimaldatakse õppida üksi ja rühmas, kasutades erinevaid õppemeetodeid ning arvestades õpilaste erinevaid õpistiile;\n3) kasutatakse diferentseeritud õppeülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad õpilaste\nhuvisid ning suurendavad õpimotivatsiooni;\n4) kasutatakse mitmekesist õpikeskkonda: ateljee, loodus-ja linnakeskkond, muuseumid,\nnäitused, arvutiklass, virtuaalkeskkond jne;\n5) rakendatakse nii traditsioonilisi kui ka nüüdisaegseid info-ja kommunikatsioonitehnoloogiatel põhinevaid materjale ning töövahendeid;\n6) seostatakse õppesisu näidetega nii Eesti kui ka maailma kunstist ja rahvakultuurist.\n1. Kool korraldab valdava osa õpet klassis, kus on 500 lux päevavalgusspektriga valgustus tööpinnal, vesi/kanalisatsioon, reguleeritava kõrgusega molbertid koos joonistusalustega, tööde kuivatamise, hoiustamise ja eksponeerimise võimalused ning projektsioonitehnika.\n2. Kool tagab kooli õppekava järgi kunstitundideks foto-ja videokaamerate, skanneri ja printeri ning internetiühendusega arvutite kasutamise võimaluse. Samuti võimaldab kool vajalikud kunstivahendid ja -materjalid.\n3. Kool tagab võimalusel muuseumide, kunstinäituste jne. külastamise.\nHindamisel lähtutakse Võsu Kooli õppekava üldosas sätestatud hindamispõhimõtetest.\nHindamise eesmärk on anda õpilasele motiveerivat tagasisidet. Hinnangu andmisel lähtuda lapse isiksusest, arvestades tema eelnevat taset ning edasijõudmist. Hindamise objektiks on lisaks õpitulemustele ka õpilase töö- ja õpiprotsess.


Euroopa terviseministrid kutsuvad üles tõhustama võitlust ravimresistentsusega – Arst.ee portaal\nAsud siin:Home/Euroopa terviseministrid kutsuvad üles tõhustama võitlust ravimresistentsusega\nEuroopa terviseministrid kutsuvad üles tõhustama võitlust ravimresistentsusega\tJaan Normak\t2019-06-14T11:50:50+00:00\n• süvendama koostööd antibiootikumide kättesaadavuse parandamiseks, et vältida antibiootikumide puuduse tekkimist;\n• tugevdama nakkuste ennetamise ja tõrje meetmeid ning optimeerima antibiootikumide kasutamist inim-, looma- ja keskkonnatervise valdkonnas;\n• eraldama piisavalt inim- ja rahalisi ressursse ravimresistentsuse meetmete väljatöötamiseks ja nende rakendamiseks nii poliitilisel kui praktilisel tasandil;\n• investeerima ennetusmeetmetesse ja hügieenitavadesse nii inim- kui loomatervishoius, sh vaktsineerimisse, bioohutusse ning kiiremate diagnostikavõimaluste kättesaadavaks tegemisse;\n• tõstma nii tervishoiutöötajate kui avalikkuse teadlikkust antibiootikumiresistentsuse probleemist ja selle leviku tõkestamise võimalustest;\n• tugevdama ja laiendama järelevalvet ravimresistentsuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste leviku ning antibiootikumide tarbimise üle nii inimeste kui loomade tervishoius;\n• jälgima antibiootikumide kasutamisest ja tootmisest tulenevaid jääke pinnases, põhja- ja pinnavees ning resistentseid mikroorganisme ja kaaluma vajadusel meetmeid, et vähendada nende esinemist keskkonnas;\n• edendama antibiootikumiresistentsusega seotud teadus- ja arendustegevust, et töötada välja uusi antibiootikume, vaktsiine, antibiootikumide alternatiive, paremaid ja kiiremaid diagnostikavõimalusi ja olemasolevate antibiootikumide paremaid kasutusvõimalusi.\n• Mikroobide resistentsus (AMR) on olukord, kus antimikroobsed ained, nt antibiootikumid enam mikroobide vastu ei mõju. See tähendab, et bakteritest põhjustatud haiguste raviks seni kasutatud antibiootikumid kaotavad oma toime ning efektiivseid antibiootikume nende haiguste raviks jääb järjest vähemaks.\n• Mikroobide antibiootikumiresistentsust põhjustavad muuhulgas liiga kergekäeline antibiootikumiravi määramine, inimesed, kes ei pea kinni määratud antibiootikumiravi kestusest, antibiootikumide ülemäärane kasutamine loomakasvatuses, ebapiisav nakkuste tõrje haiglates ja kliinikutes, puudulik hügieen.


Merili Luuk | Kõigile Kristjan!\nKristjanidFoto: Teet Malsroos\nMerili Luuk, 28. detsember 2015 06:00\nJärjekordselt on üks aasta lõppemas ning spordirahva seas jagatud ihaldatud Kristjanid. Ometi jäi minu hinge kripeldama üks asi, mida üle pika aja pole juhtunud: kuidas valida niivõrd erinevatel aladel figureerivate Eesti sportlaste seast see parim? Kas Euroopa mängude pronksmedalit saab kõrvutada EM-hõbedaga? Või Dew Touri võitu MM-pronksiga? Aga peab.\nKui spordiajakirjanikud oma valiku olid ära teinud, pöördus minu poole paar tunnustatud treenerit, küsides, miks meie valik oli selline nagu ta oli. Tõsi, raske on sellele küsimusele vastata, kuid kõige lihtsam on põhjendus: enamjaolt teevad ka žurnalistid oma valiku, vaadates sportlaste saavutusi oma mätta otsast.\nVehklemisest, kergejõustikust ja jalgpallist rohkem kirjutava ajakirjanikuna saan paremini hinnata just nende alade sportlasi. Oma ankeeti edasi täites hakkasin aga kahtlema - kui ma kellegi nimetamata jätan, siis ta ei ole ju halb sportlane ega treener. Isegi siis, kui ta teenis medali, ei mahu ta mu valikusse. Kas ma nii väiklaselt hindangi sportlasi, kellega ma igapäevaselt olen suhelnud, teades nende rõõme ning muresid? Või peaksin meenutama, millise emotsiooni tema saavutus minus spordifännina esile tõi?\nMeenus epeemeeskonna hõbemedalimatš, mille otseülekannet tegin Tallinna lennujaamast, paludes Moskvasse siirduval lennukil mind veidigi oodata või Praha lennujaamas CNNi telekanalilt nähtud videoklipp Ott Tänaku ja Raigo Mõlderi ujumisest.\nSilme ette tuli Heiki Nabi pronksmedalimatš, millele elasin Bakuu maadlushallis kaasa Aserbaidžaani presidendist Ilham Alijevist paari meetri kaugusel või Lätis toimunud korvpalli EMil ajakirjaniketsoonist läbi läinud Siim-Sander Vene naeratus läbi pisarate pärast kohtumist Leeduga?\nMind vallanud kahetised tunded Eesti võrkpallikoondise EMi play-off kohtumise ajal Serbiaga, lootes Eesti võitu, samal ajal ka kaotust, sest siis saanuks kolleeg varem komandeeringust tulema ja tema üllatuspidu ei jääks ära; Mart Seimi ärev katse Eurospordi vahendusel, kui olin pool tundi tormises Tallinna öös koju jooksnud ning loomulikult Kelly Sildaru teine katse Dew Touril, mida on otseülekandest või videost ilmselt näinud nüüdseks juba iga eestlane.\n„Kui me ei vali emotsiooni järgi saavutatud tulemust, siis mille järgi?" mõtlesin ning kirjutasin esimesele kohale Sildaru. Vaatamata sellele, et teda valikus polnudki ning järgmisel päeval tuli EOK kinnitus tema mittelisamisest, sest: „See otsus tuleks emotsiooni pealt ja poleks kellegi suhtes aus!"\nSport ongi ju puhas emotsioon ning vaevalt oleks EOK hääletusel selle Siim Suklese väljaütlemiseta andnud fännid rekordiliselt 45 420 häält. Sildaru võitis rahvahääletuse ülekaalukalt ning enne alaliitude häälte lisamist oli nii Sildarul kui maadleja Epp Mäel parimatena kokku 9 punkti. Me ei tea, mis võinuks juhtuda, kui noor vigursuusataja olnuks viimasel hetkel ametlikult 10 nominendi sekka lisatud ning alaliidudki usaldanud nimekirju, kuid kogu Sildaruga toimunud möll näitab, et publik vajab siiski spordikangelasi, et nendega rõõmustada ning samas krokodillipisaraid valada.\nIga sel aastal vägeva emotsiooni pakkunud sportlane ongi sel aastal Kristjani vääriline, olgu ta nominent või ei. Vähemalt oma südames!\nSpordivaria 29. detsember 2015 06:00\nEM medaleid sai hinnata mitmetel aladel ehtsateks ja tasus arvestada 99%. Ei saanud aru vaid jalka ja veemoto esindajate tulemuste hindamisest, eriti viimasest! 5. jaanuar 2016 12:47\nVeemoto maailmameister on sama mis naisekandmise meistr - riike 5-6, aga kiidulaulud taevani. Uurige seda vemotot ja siis saate sotti.\nmati 29. detsember 2015 14:03\nPalju emotsioone pakub ka linnaosa jalkavõistlustel löödud omavärav väravavahile..


RochestersMovieFest - uus ämblikmees: kaugel koduvideost käib läbi kõik Peetruse ülikonnad - kinokaabel\nUus ämblikmees: kaugel kodust läheb video läbi kõik Peetri ülikonnad\nPeter Parker on paljude ülikondade superkangelane, kumbki oma välimusega. Ja koos Ämblikmees: kodust kaugeljärgmise paari nädala jooksul debüteeriv on hea aeg vaadata üle, millised neist filmis esinevad.\nNii et kui olete uudishimulik härra Parkeri viimase hõrgutise täieliku täiustamise osas, siis on teil õnne! Lisaks ülikondade demonstreerimisele on uus video, vaid oleme koostanud kiire loetelu sellest, mida need ülikonnad siiani endast kujutavad. Seda silmas pidades vaadake seda viimast videot Ämblikmees: kodust kaugel:\nMeie loenduse järgi näeme selles kokku nelja ülikonda Ämblikmees: kodust kaugelhaagis ja kuigi see ei tundu palju, kui võrrelda Peterit tema mentori, varalahkunud suurepärase Tony Starkiga, on see siiski muljetavaldav arv ülikonnavahetusi. Taas on Spider-Man kutsutud abistama Nick Fury, Maria Hilli ja Quentin Becki võitluses nelja titaanliku kurikaela vastu, keda nimetatakse “Elementalideks”, nii et tundub, et tal on vaja kõiki kostüümivahetusi, mida me kavatseme vaata.\nNii et nüüd on aeg vaadata kõiki nelja kuvatavat riietust.\nAlustame Peter Parkeri proovitud ja tõelistest underoosidest. See on tema peamine ülikondja olid jätkuvalt tema 'originaalsed' dudid, kui ta oma frantsiisi alustas Ämblikmees: kojutulek. Kuigi nagu kõik teavad, andis see koha uhiuue ülikonnale, mida Peter kuritegevuse vastu võitlemise nimel kasutama hakkas.\nKombineeritud ülikond “Raudämblik”, nägime selle masti lõpus pilku Ämblikmees: kojutulek, kui Peter Parkerile tehti ettepanek teha Ämblikmehest ametlik Avenger. Kuid kui temast sai aastal ametlik Avenger Avengers: lõpmatuse sõda, Peter sai selle hagi, et takistada teda kosmoses lämbumast, kui ta üritas Tony Starkiga sildistada, et päästa doktor Strange.\nVaatamata selleleselles metallist ülikonnas koos robot-ämbliku jalgadega, mis suudavad rünnakuid liigutada ja blokeerida, on Spider-Manil see endiselt pöörlemises Ämblikmees: kodust kaugel. Ehkki on veel kaks ülikonda minna, vaatame Parkeri kollektsioonis midagi natuke uuemat.\nÄmblikmees: kodust kaugelesimene uus ülikond, “Stealth Suit”, pärineb Nick Fury enda käest. Tavaline must ja ilmselt väga ebamugav Peter kasutab seda ülikonda lahingus sula mehe vastu. Selle konkreetse ülikonna puhul on seni silma torganud funktsioon prillid, mida Tom Hollandi Peter Parker võib mõne mehaanilise abiga sisse ja välja keerata. Kuigi näiline tihedus võib olla või mitte olla selle põhjuseks.\nViimane ja uusim ülikond, mida näidati aastal IGN Video on pigem vormi juurde naasmine. Nüüd sellest ajast Ämblikmees: kodust kaugelpole veel väljas, me ei tea palju sellest, mida see ülikond peaks tegema. Kõik, mida treileris näeme, onja kasutab seda Hydro Mani vastu filmi sündmuste ahela järjekordses üliolulises lavastuses. Ja me teame, et sellele riietusele on siiani antud nimi 'Uuendatud ülikond'.\nKotkasilmsed fännid märgivad ka seda, et näib, et sellest ülikonnast võib saada Peter Parkeri / Ämblikmehe aiasordi lemmik, kuna see viimane videomaterjal tundub olevat pärit filmi viimasest vaatusest, ehkki võime eksida .\nNii et meil on neli ülikonda, meeletu tegevus ja Euroopa puhkus, mida Peter Parker ja / või Ämblikmees ei unusta kunagi. See onkui see saabubja see sobib meile üsna palju, kui me ise seda ütleme.\nTelekokkuvõte: Grey anatoomia - pange käed minu peale\nArnold Schwarzeneggeri jõusaal reageerib tema murele maskide pärast\nKuidas Michael B. Jordan tõesti tunneb fantastilise nelja ebaõnnestumist\nMida bachelorette meeste vaatajatele ei näidanud, räägib kogu osa\nseks ja linn 2 plakat\nmis juhtus Ellen Barkiniga\newan mcgregor fantoom ähvardus\ntähesõdade Battlefront 3 ideekunst\nMiks homsed legendid viimastes episoodides noolt võtsid\nLamba vaikuse veinid on nüüd saadaval Alamo töökojast\nKui kiiresti peaks Superman tegelikult lendama, et Maa pöörlemist tagasi pöörata\nAmeerika õuduslugude näitleja, kellest sa eelmise õhtu pöörases osas ilmselt puudust tundsid


HEY, I'M BACK :: LÕPUTÖÖST, DOONORLUSEST, BLOGIREKLAAMIST | sandrelle.net\n← UUDISTOODE :: CHANEL HAIR MIST\nNAISED & LEXUSED :: SALONGIÕHTU →\nSandra says: 16/05/2015 at 22:35\nPalju õnne lõputöö valmimise puhul!\nMa ei tea, kas oled kusagil seda maininud (võibolla on mul kahe silma vahele jäänud), aga mis teemal sa enda lõputöö kirjutasid? Ja kuidas üldse enda teema peale tulid? Ma olen alati mõelnud, et teema valik on nii raske, sest teema peab ennast väga huvitama, sest muidu on ikka väga raske tööd kirjutada.\nsandrelle says: 17/05/2015 at 18:34\nHei, nimekaim! :) Kuidas läheb? Ma millegipärast arvasin, et lõpetame sel aastal koos. :)\nOlen teemast vist ainult Instagramis kirjutanud. Aga kirjutasin Eesti elustiiliblogjate sisuloomest ja väärtushinnangutest. Ja tead, ma olen terve ülikooli aja võimalikult palju töid proovinud teha nii, et need mulle meeldiksid. Ja sellesse on alati väga avatult suhtutud. Ehk siis olen kõik asjad endale piisavalt meeldivaks teinud. Ja juhindusin sellest nüüdki.\nMa teadsin tegelikult ammu, et tahaksin blogosfääri uurida, sest olen mõnes mõttes ühe jalaga siin sees. Samas ikkagi on see maailm võõras, analüüsimist oleks palju. Küsimus oligi selles, et mida siis täpesemalt. Alguses tahtsin uurida blogisid kui ajakirjanduse häälekandjatena, aga see teema oleks liiga laiaks jäänud ja pidin mõne teatud valdkonnaga süvitsi minema.\nKa õppejõud innustasid lõputööd tegema teemal, mis eelkõige meile meeldiks ja tõesti rõhusid sellele, et vaadake enda sisse ning mõelge, millega seotud olete. Meil inimesed sidusid näiteks bakatööd spordi, kultuuri või kirjandusega. Ehk siis kuna Sina õpid ka ajakirjandust, siis põhimõtteliselt peaksid leidma väljundi, mis oleks ajakirjandusega seotud. Aga mõtle ka sellele, mis Sind pärast kooli huvitab? Mis on Sinu hobid? Missuguseid uudiseid Sa igapäevaselt jälgid – äkki joonistub sealt välja midagi? Hiljem tuleb jah mõelda, et kuidas see aktuaalne on ja miks peaks see teema teisi, laiemat üldpilti huvitama.\nVot… Loodan, et on abiks. :)\nSandra says: 18/05/2015 at 17:05\nSu lõputöö teema tundub täiega huvitav. Seda tööd loeks hea meelega isegi.\nTartu ülikoolis saab valida, kas teed lõptuöö või lõpueksami, mis on materjalidega. Ma vist kaldun selle viimase variandi poole, sest selline akadeemiline kirjutamine ei ole üldse minu tassike teed. Muidu mulle kirjutada meeldib, aga uurimistööde tegemine kohe üldse ei istu. Praktilist osa ma teeks alati hea meelega, aga siis see teooria osa, vot see mulle ei meeldi eriti.\nAga Sina oled tubli ja loodan, et saad hea hinde :)\nSillen says: 16/05/2015 at 20:34\nTahaksin, et mul oleks ka nii palju motivatsiooni oma lõputöö ära kirjutada.\nAga Sina oled tubli ja tore! :)\nEdu Sulle kaitsmisel ja blogimisel! :):)\nsandrelle says: 17/05/2015 at 18:22\nOi, Sillen – tsau! Aitäh Sulle! Muidugi kõige suurem motivaator on aeg, aga samas ka see, et see uurimus Sulle endale meeldiks. Ärkasin ühel päeval üles ja sisendasin endale, et oh, ma tahan täna seda tööd teha. Täiega tahan juba tegema hakata. Ja kuigi see võib tunduda tobe, siis mind aitas. :)\nMirjam says: 15/05/2015 at 00:46\nÕnne bakatöö esitamise puhul. Pmst on ju tehtud see baka nüüd :)\nMäletan veel enda baka- ja ka magistritöö esitamisi, see tunne oli mõnus ja kuigi ma kaitsmisi hullult kartsin, siis tegelikult läksid mõlemad hästi. Olen siiani veendunud, et puhtalt kaitsmisega rääkisin magistritöö puhul endale kõrgema hinde välja :) Kui töö on ikka enda kirjutatud ja sellega vaeva nähtud ja tulemustesse ise ka usud, siis ei saa kaitsmisel midagi valesti minna.\nDoonoriks käin samuti. Kusjuures just täna (kella vaadates eile) käisin verd andmas :)\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:43\nJess, aitäh motivatsioonisüsti eest! Tuju läks kohe paremaks. :) Kus Sa ise muidu õppisid?\nJa tubli doonor oled! Mulle just täna helistati ja öeldi, et analüüsid polnud jälle korras. Kui tahan ikkagi doonoriks hakata, siis pean toitumise ja ravimid üle vaatama. Kuigi mulle öeldi, et veresoonte osas ka doonoriks ei sobi, siis ikkagi peaksin toitumise üle vaatama, sest ma tahan, et see veri, mis mul endal sees nö ringleb, oleks ka mürkidevaba…\nKarolin Sakk says: 14/05/2015 at 23:15\nMinugipoolt õnne bakatöö üle! Mul ka nüüd viimasest veredoonorlusest 3 kuud möödas ja tuletaski meelde, et peaksin minema jälle. Mul siis oleks kolmas kord ja saaksin endale ka kaardi. :D\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:39\nJaaa, mine! Tublii! Kas Sa oled ka tlü korraldatud doonorluspäeval varem käinud? Mul kaks esimest korda just seal olidki.. :D\nPiia says: 14/05/2015 at 21:32\nJeje, palju õnne minu poolt ka!\nKui teised on blogireklaami osas sõna võtnud, siis mind ajas kommenteerima see vere andmise osa. Sa ei ole kasutu! Need verekeskuse tädid on minu arust nii nii toredad ja tõesti hoolivad sinust, kui ütlevad, et sul oleks endal kasulikum verd mitte anda. Saada Tõnu! :D\nMul on vere andmisega selline lugu, et 12. klassis tahtsime klassiõega minna, noh, läksimegi. Endal väga aateline doonoritunne sees. Lõpuks juhtus nii, et mina täiesti minestasin pärast seda, kui minult oli sõrmest kolm tilka verd võetud, sõbranna peaaegu kukkus hiljem ära. Meile öelda ka, et neiud, tulge tagasi, kui te väheke tugevamad olete :D\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:38\nBowtie! Hahaa, Sa tegid tuju täiega heaks! Mitte, et mind ajaks naerma see, et Sa minestasid, aga lihtsalt väga kentsakas lugu ja panid selle nii hästi kirja. :D\nVarsti näeme! x\nEcolicious by Astra says: 14/05/2015 at 19:36\nMulle just meeldibki Su blogi seetõttu lugeda, et see on täis siirust, ausust ja heasüdamlikkust. :)\nBlogireklaamist rääkides, siis nii minu mõtted! Olen ka kogenud selliseid koostööpakkumisi, millele on järgnenud samasugused küsimused ja piiravad reeglid. Ühe korra võtsin esmakordsest huvist vedu, peale mida samuti mõistsin, kui häiriv olukord on ja selline reklaami tegemine pole ikka minu rida. Eriti kui huvi pakuvad blogi lugejad, mitte aus tagasiside. Seega on minu blogi nišiks enamasti jäänud ainult loodus- ja käsitöötooted, mis on mulle ka igapäevaelus südamelähedased. :)\nPS! Ootan põnevusega homset videot! :)\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:37\nAstraaaa! Suured tänud Sulle, mul on nii hea meel, et Sinu blogi avastasin, Sul on tõesti see nišš olemas!\nJah, mul ka eriti tobe tunne, et olen juba huvi üles näidanud, aga pean nüüd ikkagi “ei” ütlema. Võib-olla omakeskis arvatakse, et küll on alles kummaline blogija, aga tead – peaasi on see, et jääme endale kindlaks ning teame, kes oleme, eks! :)\nAili says: 14/05/2015 at 18:57\nPalju õnne lõputöö valmimise puhul! Tubli oled!\nRääkides migreenist, siis hetkel tunnen kuidas see jälle mulle ligi hiilib. Kui see mul eelmise aasta keskpaigas esimest korda oli, siis ma mõtlesin küll, et annan otsad. Pärast seda enam niiii jube ei ole olnud, et vetsupoti musitan, aga õõõh… see on jube. Vaenlasele ka ei sooviks.\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:34\nAitäh, Aili! Oot, kas Sa olid siis rase? Ma olen kuulnud, et migreenid lähevad ERITI hulluks raseduse ajal. Nii et ma täitsa kardan, mis mind tulevikus võib ees oodata!\nMinu migreenihood lõppevad ka alati vetsupotti “musitades”. See on tõesti jube.. :(\nAili says: 15/05/2015 at 14:19\nEi olnud siis enam rase. Oll oli paar kuud vana (vist… ma üldse ei mäleta enam täpselt, aga sündinud ta juba oli :D ) kui esimest korda migreen tuli.\nTuli aga välja, et eilne “migreen” oli tingitud prillidest. Nii kui prillid eest ära võtsin, vaibus ka peavalu. Tundub, et ma pean silmaarstile minema ja laskma enda prille ning nägemist kontrollida.\nEma on mul aastaid võidelnud migreeniga ning nüüd käis ka arsti juures kus talle öeldi, et on aastaid liiga tugevate prillidega olnud.\nKas sul ei või midagi sellist olla?\nsandrelle says: 15/05/2015 at 14:41\nKusjuures just arutasin ühe sõbrannaga, et millegipärast tekib peavalu (mitte just migreenihoog) kergemini siis, kui kannan terve päev prille. Kuna ma näen kaugele suht halvasti ja ei tunne tihtipeale inimesi tänaval ära, siis mulle kogu aeg ette heidetud seda, et miks ma prille siis ei kanna. Aga mul ongi see, et ma pigem siis ei näe hästi ja olen peavalu-vaba. Ma ei tulnud ise ka kuidagi selle peale, et peaks uuesti kontrolli minema, sest ma just aasta tagasi sain uued prillid ning just ju kontrolliti. Ja nüüd sõbranna koputaski südamele, et mine uuesti prillikontrolli, äkki on miinused valesti määratud. Ma lähen esmaspäeval läätsekontrolli, äkki oskavad nad mind siis aidata ja annan teada. :)\nAili says: 15/05/2015 at 17:18\nAnna jah. Ma pole juba… khmmm… neli aastat käinud (ehket viimati kui uued prillid sain). Panen ka esmaspäeval aja kirja.\nZ. says: 14/05/2015 at 17:17\nVäga tore lugeda seda reklaamimise asja. Selline soe tunne tuli südamesse, et nii hea kui sinu blogi jääb ikka selliseks sinunäoliseks nagu see on alati olnud. Oled eriline ja silmapaistev.\nAga migreenid teevad murelikuks. Tundub, et sul on alati mitu projekti töös ja jõuad nii palju, mis iseenesest on nii imetlusväärne, aga hmm, kas sa pole kaalunud, et tervise mõttes võibolla võtta elu rahulikumalt. Tegelikult ma ise ei teagi, kas migreen oleneb välismõjudest, aga lihtsalt teeb murelikuks sinu elutempo jälgimine+samas tervisemured. Kas sa tead sellist blogijat nagu Roberta Einer? Sa meenutad elutempo poolest teda, aga tal on ka olnud väga halvad terviseprobleemid. Ja igasugused tervisehädad teatavasti vanusega lähevad raskemaks. Kui migreenihoog on praegu sulle vastik, siis ilmselt kui sa oled 40, on see veel halvemini talutav jne. Tegelt ei tahtnud üldse hakata siin moraali lugema. Ole ikka sama tubli edasi kui enne:) aga ole oma tervise hoidmise osas ka tubli, sest ilma selleta poleks midagi muud.\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:32\nAitäh Sulle! Ma isegi korraks mõtlesin, et mida teised arvavad ja eeldasin, et saan nüüd paljudelt blogijatelt vastu pead, et mis mõttes ei ole huvi koostööd teha – jääd headest pakkumistest ilma ju nii! Aga kõik on väga mõistvad & positiivsed olnud, isegi väga toetavad. :)\nMigreeni osas on Sul täiesti õigus… Mida rohkem rapsin, seda rohkem ka valuvaigisteid söön. Näiteks otsustasin ainult bakatööle pühenduda seetõttu, et ühel õhtul tulin jälle väga hilja kohvikust (käisin väga palju raamatukogudes-kohvikutes õppimas, sest kodus õppimisest ei tule mul tihtipeale suurt midagi välja ja kohvikud on ööseni lahti) ja terve bussisõidu aja mõtlesin, et jumala eest keegi mu värisemist ei märkaks. Ja muidugi oli oht, et madaldunud vererõhust oksendan kõrvalolija täis. :) Muidugi siis tahtsin väga agaralt kogu aeg blogida ja üritustel käia ja sõbrannadega kokku saada ning otsustasin kõigele lihtsalt “ei” öelda. Hoiatasin isegi Tõnut ette, et sorri, kui saan Maailma Kõige Halvem Koduperenaine 2015 tiitli. :D\nOlen aastatega ennast palju tundma õppinud, seega jah, ma ei saa enam tõesti tuhat projekti korraga kätte võtta. Sest muidu põlen läbi. Samamoodi oli hetkel ka kooliga – ma olen küll alati selle kõrval lisa teeninud, kas ajakirjanduse või küünte vallas ning olen aidanud tuttavatel väikseid tööotsi teha, aga täiskohaga õppimist ja töötamist ma endale lubada ei saanud. Ma oleksin kindlasti hakkama saanud, sest kogemus on näidanud, et ma olen tohutult kohusetundlik, aga küsimus on pigem selles, et mis minust praegu järel oleks? Ja kui ma isegi väga tahaks, siis ma pean lihtsalt arvestama, et ma ei saa endale tohutut rapsimist lubada.\nMul on alati väga aktiivne eluviis loomuses olnud ja sellest lahti öelda on väga raske. Mulle meeldib tegutseda. Aga kahjuks on mul üks väike “sõbrake”, kellega pean kuni ülejäänud elu arvestama ning vahel on ta boss! :D\nMulle helistati just Verekeskusest tagasi ja öeldi, et analüüs taas korrast ära ning et muudaksin enda toitumist (puu- ja juurviljad aitavad verd puhastada) ja neeeeeed valuvaigistid… Pean vist ikkagi tõsiselt mõtlema menüüst nisujahu väljapraakimisele. Sest kui Anne & Stiili jaoks kunagi eksperimenti tegin, siis olin terve kuu migreenivaba ja öeldakse, et migreenid on VÄGA toitumisest mõjutatud…\nmannumari says: 14/05/2015 at 16:59\nnii lahe, palju õnne bakatöö valmimise puhul! whoop-whoop :) tahan ka lugeda..\nsandrelle says: 15/05/2015 at 12:16\nAitäh Sulle, Mannu! Saadan Sulle selle! ;)\nHelen says: 14/05/2015 at 15:36\nNiii armas blogija! Ja ootan juba pikkisilmi roosivee näotooniku videot. :)\nsandrelle says: 14/05/2015 at 15:43\nOi, aitäh! Väga armas! :)


Toitumisekspert: eestlased söövad komme, saiakesi ja liha ning siis võib-olla meenub paar porgandit ja veidi salatit | Tervisegeenius\nViis peotäit puu- ja köögivilju päevas\nPitsi tõi välja, et paarist peotäiest puu- ja köögiviljadest ei piisa – neid tuleks süüa vähemalt viis peotäit päevas, sest sisaldavad palju vitamiine, mineraalaineid ning kiudaineid, mis aitavad kehakaalu kontrolli all hoida. Hea kiudainete allikas on ka täisteraviljatooted.\n„Kiudained aitavad hoida korras seedimist ja on vajalikud seedetraktis elavate inimorganismile kasulike mikroorganismide jaoks. Lisaks sisaldavad teraviljatooted samuti rohkesti erinevaid vitamiine ja mineraalaineid,“ selgitas Pitsi.\nTa lisas, et ka kartulit ei tasu karta. “Kartul on küll võrreldes köögiviljadega energiarikkam, kuid ainult kartulist on end keeruline paksuks süüa. Kartul sisaldab kaaliumi, mis aitab hoida lihaseid ja närvisüsteemi korras.“\nTaimsed toidud on mitmekesise toitumise alus\nTaimsed toidud on tasakaalustatud ja mitmekesise toitumise aluseks. Kui neid on söödud vastavalt soovitusele, siis on väiksem ka soolaste ja magusate näkside söömise vajadus.\n„Magusasöömine on suuresti harjumuse asi — tahaks ju midagi head, iga päev. Aga kui oleks maitsev köögiviljatoit, siis võib-olla nii palju magusat ei tahakski. Magusasöömise vähendamiseks tasub asendada maiustused puuviljade ja marjadega,“ soovitas Pitsi.\nSamas ei tohi unustada, et mitmekesise toitumise korral on võrdselt olulised kõik viis põhitoidugruppi (puu- ja köögiviljad ning marjad; teraviljatooted ja kartul; piim ja piimatooted; kala-linnuliha-liha-muna; lisatavad toidurasvad, pähklid, seemned, õliviljad).\nVaata üle toidupüramiid\nPüramiidi järgi tuleks koguseliselt enam süüa köögivilju, teraviljatooteid, kartulit, puuvilju ja marju, koguseliselt vähem aga piimatooteid, toite toidugrupist kala-linnuliha-liha-muna ning lisatavaid toidurasvu, pähkleid ja seemneid.\nPüramiidi tipuosas olevaid magusaid ja soolaseid näkse organism toimimiseks ei vaja ning neid võib süüa vaid harva ja väikestes kogustes.\nMärksõnad: söömine, tervislik toit, toitumine


Käsitolmuimeja VC100 | Vorwerk Kobold tolmuimejad\nSelle modernne välimus sobitud harmooniliselt igasuguse koduse keskkonnaga. Käsitolmuimeja Kobold VC100 võib hoiule panna nii püstises kui ka horisontaalses asendis, samuti võib seda riputada.\nMOOTORI VÕIMSUS 23 000 pööret/min, 65 W\nMÜRATASE 75 dB(A)\nTÖÖAEG u 20 min\nMÕÕTMED (P × L) 41,7 × 8,2 cm\nKaks võimsat imemistaset. Valmis eemaldama igasuguse mustuse\nTänu kahele võimsale imemistasemele ja optimeeritud imemisvõimsusele suudab käsitolmuimeja Kobold VC100 puhastada kõik põrandast kõrgemal asuvad pinnad kiiresti ja tõhusalt. See minitolmuimeja tõestab oma väärtus peaaegu kogu majapidamises – kõikjal, kust on kiiresti ja tõhusalt vaja eemaldada lahtine mustus, toidupuru ning tolm.\nMugav käsitseda. Ergonoomiline kujundus ja optimeeritud kaalujaotus.\nKobold VC100 on ülikerge, kaaludes vaid 650 g. Viies raskuskeskme tolmuimeja ülaossa, muudab masina väike kaal selle äärmiselt mugavasti käsitsetavaks. Tänu käepideme ergonoomilisele kujundusele on Kobold VC100 mugav käes hoida.\nModernne kujundus. Sobib kodusesse keskkonda kui valatult.\nVC100 ei paista silma mitte ainult oma töö, vaid ka kena välisilme poolest – pilkupüüdva disainiga käsitolmuimeja sobitub ideaalselt teie kodusesse keskkonda. Õiges kohas hoitavana võib selle väikese abivahendi muuta lausa kodusisustuselemendiks.\nTöökindel aku, mis peab ühtejärge vastu kuni 20 minutit.\nKäepideme juures paiknev raskuskese muudab tolmuimemise niivõrd lihtsaks.\nKompaktne ja käepärane hoiualus toimib ühtlasi laadijana, tänu millele on käsitolmuimeja Kobold VC100 kasutamiseks alati valmis.\nVastupidav liitiumioonaku. Pikk kasutusiga ja ühtlane imemisvõimsus.\nUued Kobold VC100 liitiumioonakud tagavad ühtlaselt hea jõudluse kogu tolmuimemise vältel. VC100 suudab võimsamal, teisel imemisvõimsuse tasemel töötada korraga kuni 13 minutit. Kui lülitada masin nõrgemale, esimesele võimsustasemele, pikeneb järjestikune tööaeg 20 minutini. Masinaga sujuvalt integreeritud LED-näidikult saate pidevalt teavet aku laetuse kohta.\nKäsitolmuimeja Kobold VC100 kaks imemisvõimsuse taset muudavad lihtsamaks ka suurema puru ja kuhjunud mustuse eemaldamise.\nPraktiline hoiualus, mis toimib ühtlasi laadijana. Laadige ja hoiustage stiilselt.\nKäsitolmuimeja VC100 laadija on tõeliselt universaalne: peale masina laadimise saate seda kasutada ka hoiualusena, mida on võimalik ilma igasuguse vaevata oma majapidamisega ühendada. Tolmuimeja võib hoiule panna nii püstises kui ka horisontaalses asendis, samuti tohib seda riputada.\nPikendatav ja paindlik. Õige tarvik iga olukorra tarbeks.\nUued Kobold NC10 tarvikud muudavad käsitolmuimeja veelgi mitmekülgsemaks. Peenike otsak võimaldab tolmuimejaga VC100 puhastada ka kitsaid kohti. Harjastega otsak eemaldab tolmu ja tagab, et õrnu pindu seejuures ei kahjustataks.\nIdeaalne vahend siin-seal kiireks puhastamiseks\nOlgu tegemist linnupuurist pudenenud terade ja sulgedega või põrandale sattunud kassiliivaga – praktiline ja silmapaistva kujundusega käsitolmuimeja VC100 on prahi eemaldamiseks ideaalne abivahend.\nKäsitolmuimeja KOBOLD VC100\nOtsakukomplekt NC10 tolmuimejale VC100


RAAMATUSOOVITUS I 5 sekundi reegel - ületa hirmud ja tee unistused teoks! – Hingele | GoodNews\nAvaleht Inspireeriv RAAMATUSOOVITUS I 5 sekundi reegel – ületa hirmud ja tee unistused teoks!\nMel Robbinsi raamat ,,5 sekundi reegel” on nagu päästik, mis aitab saada juurde enesekindlust ja julgust viia ellu seda, millele oled mõelnud, kuid mis on jäänud seni teostamata. Riigis kehtestatud eriolukorra ajal soovitab heade uudiste portaali toimetus leida aega lugemiseks ja mõelda taas läbi, mida me tegelikult oma elust soovime, millised unistused oleme jätnud unustuste hõlma ja leida aega taas oma isiklike eesmärkide poole püüdlemiseks.\nKasutades teadust ja elulisi lugusid ning üllatavaid näiteid kunstist kuni ärini, jagab Mel Robbins oma raamatus väärtuslikku meetodit, mida võib nimetada tõukejõuks ja mida saab rakendada iga hetk: see on 5 sekundi reegel.\nületada edasilükkamist ja kõhklusi;\nvõita hirme ja ebakindlust;\nmuuta meeleseisundit sisemise rahu saavutamiseks;\nTõhus ja lihtne 5 sekundi reegel sobib igasse olukorda ja võib olla hea teejuht läbi elu. Eriti väärtuslikuks teeb selle raamatu Mel Robbinsi võime sõnastada mõtlemist muutvalt stereotüüpe, mis võisid sulle sobida varem, kuid mis võivad nüüd sind märkamatult nähtamatute barjääride taga kinni hoida. Loe ja avasta, mis võib sind muuta!\nMel Robbinsi TED-xi kõnet on vaadanud üle 8 miljoni inimese. Väga eripalgelised inimesed alates suurte ettevõtete juhtidest kasutavad tema meetodit tootlikkuse, koostöö ja kaasamise parandamiseks.\nHeade uudiste portaal avaldab lugejate inspireerimiseks raamatust katkendi.\n“Mul ei ole sellist tunnet”\nMel Robbinsi 5 sekundi reegel sai loodud siis, kui kogu tema elu hakkas koost lagunema: abielu, rahaasjad, karjäär ja enesehinnang olid põhjas. Mured tundusid nii suured, et keeruline oli voodistki välja saada. Äratuskella vajutas ta iga hommik kinni ja hommikused vajalikud toimetused kasvasid üle pea, kodus toimus kaos. 5 sekundi reegli eesmärk oli murda tavapärast harjumust: hommikune äratus vaigistada ja kohe üles tõusta, et päevale vastu minna. Põhjus, miks nii raske ärgata oli, seisnes selles, et “polnud sellist tunnet”. 95% juhtudest lähtume otsustamisel tunnetest. Kõigepealt tunned, seejärel tegutsed. Inimestel on harjumus asju edasi lükata, mille jaoks neil parasjagu tunnet või tuju tegutsemiseks pole, kuid mida nad sisimas soovivad ära teha. Asjad lükatakse edasi, kuni lõpuks need kuhjuvad, mis tekitavad inimeses veel rohkem frustratsiooni, sealjuures ka stressi. Seetõttu ongi just 5… 4… 3… 2… 1 numbrikombinatsioon ideaalne start, kuidas alustamata eesmärgid või pooleli toimingud lõpuni viia. Igas eluvaldkonnas see igatahes toimib.\nVaimne “tõuge” või “müks”\nVõta telefon ja helista sõbrale, kellega sa pool aastat rääkida pole julgenud, tee töökaaslasele kompliment, võta sõna suure rahvamassi ees, küsi palka juurde, tee langevarjuhüpe, tutvusta end kohvikus mõnele uuele inimesele, liitu treeningklubiga ja hakka regulaarselt trennis käima, võta vastutus, loobu tööst, mis sind õnnelikuks ei tee. Seisame iga päev silmitsi olukordadega, mis on keerulised, ettearvamatud või hirmsad, kuigi tunneme, et soovime nendel hetkedel tegutseda: näiteks olla nii julge, et rääkida võõraga tänaval, teha komplimente, koosolekutel uusi ideid välja pakkuda.“Nii kui sul on tunne, et on vaja tegutseda, pead loendama 5…4…3…2…1 ja füüsiliselt liikuma või aju tarretab su paigale.” 5 sekundi reegel annab sulle vaimselt mõnusa tõuke või müksu, et astuda mugavustsoonist välja, sest elu nõuab julgust ja seda aitabki reegel leida: julguse, et olla oma parim. Saa inimeseks, kes sa oled alati tahtnud olla. Ära kahetse, et sa midagi tegemata jätsid.\nTegutse! Kasuta reeglit plaanidest kinni pidamiseks\nReegel on lihtne, aga mõjuvõimas. Selles peitub iga muudatuse võti. See aitab elada, armastada, töötada ja kõneleda iga päev suurema enesekindluse ja julgusega.\nMõned tegevused ja harjutused reegli kasutamiseks:\nProovi 5…4…3…2…1… – LÄKS! Vali tegevus, mida oled korduvalt edasi lükanud ja tee see ära, isegi kui hetkel pole selleks õiget tunnet või tuju.\nJulge unistada – tee vision board või kirjuta suurelt välja unistused ja eesmärgid ning ürita need 5 sekundi reegli abil täide viia. Alusta juba täna!\nEnne voodisse minekut sea äratus 30 minutit tavalisest ärkamisajast varasemaks ja pane äratuskell teise tuppa. 30 minutit varem ärgata on sellepärast parem, et siis tunned enda voodist välja sikutamise raskust.\nLoe motiveerivaid raamatuid.\nOtsi kodus või looduses rahulik paik, kus saad omaette olla ja proovi 25 minutit päevast visualiseerida õnnelikku elu, eesmärke või kujuta ette seda inimest, kelleks tahad saada. Unistustel on suur jõud täide minna.\nKasvata enesekindlust: usu endasse, oma ideedesse ja võimetesse. Igaüks võib õppida olema enesekindlam.\nPea meeles: elu muutmiseks kulub ainult 5 sekundit.\n5… 4… 3… 2… 1 – MINE NÜÜD OMA UNISTUSI TÄIDE VIIMA!\neelmine TIIT TROFIMOVI ESIMENE VEEBIJOOGA TEHTUD! Jooga ja teadlik hingamine aitab lahti saada ärevusest\njärgmine LÕBUS LUGEMINE I Tom Valsberg: autentsel ja end väärustavatel inimestel on täiesti kama kaks, mida teised temast arvavad


Teatribuss toob Rahvusooperisse ja Kumusse — Sirp\nTeatribuss toob Rahvusooperisse ja Kumusse\nPühapäevadel, 9. ja 16. septembril toovad Rahvusooper Estonia teatribussid teatri- ja kunstisõpru soodsalt ning mugavalt teatrisse ja muuseumisse. Näitusetutvustusi on võimalik kuulata nii eesti kui vene keeles. Busside väljasõidu alguspunktid on Viljandi, Pärnu ja Narva.\n„Kuna eelmise aasta esmakordne kultuuripühapäevapakett, kus teatrikülastus ühendati Kumu külastusega, osutus väga populaarseks, pakub teater seekord teatri- ja muuseumipaketti juba kahel pühapäeval ja 300 inimesele,” ütles turundusjuht Ülla Veerg.\n9. septembril saab Rahvusooper Estonias vaadata balletti „Rosalinde”. Pärast etendust viib teatribuss külastajad Kumu kunstimuuseumisse, kus saab tutvuda püsiekspositsiooniga „Varamu. Eest kunst 18. saj – 1945” ning „Rasked valikud. Eesti kunst 1945–1991”.\n16. septembril saab Rahvusooper Estonias vaadata balletti „Modigliani – neetud kunstnik” ning seejärel külastada Kumus uut näitust „Mood ja külm sõda”, mis vaatleb 1950.–1970. aastate rõivastumistavasid ENSVs ning dialoogi Lääne moega.\nKumu auditooriumis juhatab muuseumikülastuse sisse Kumu kunstimuuseumi vanemgiid ja kunstiteadlane Helena Risthein.\nKumu kunstimuuseumis on avatud kohvik Bonaparte ning muuseumipood.\nSoodsaid teatripakette saab tellida tel 683 1210, meili teel estonia@opera.ee või osta Estonia kassast, Piletimaailmast ning Piletilevist.\nPaketti kuuluvad edasi-tagasi bussipilet ja teatripilet, kultuuripühapäevadel ka näitusepilet. Pakette saab tellida 24. augustini või kuni bussides kohti jätkub.\n6.–16. septembrini võtavad Taisto bussid huvilisi peale Viljandist, Võhmast, Türilt, Paidest, Narvast, Jõhvist, Kohtla-Järvelt, Rakverest, Pärnust, Pärnu-Jaagupist, Järvakandist ja Raplast. Bussid toovad otse Estonia teatriukse ette, pühapäevadel ka Kumusse ja viivad pärast etendust mugavalt koju tagasi. Teatriprogrammis on lavastused uuemast repertuaarist – kavas on ooperid „Manon Lescaut” ja „Carmen”, balletid „Rosalinde” ja „Modigliani – neetud kunstnik” ning muusikalid „Silva” ja „Mees La Manchast”.\nhttp://www.opera.ee/ ning http://www.kunstimuuseum.ee/


1784: Krimmi linnale pandi nimeks Sevastopol - Kuulutaja\nKuulutaja | 21. veebruar 2020 | Täna maailmas | Kommentaare pole\nTäna 236 aastat tagasi, 21. veebruaril 1784. aastal sai Krimmi poolsaare edelaosas asuv linn endale nimeks Sevastopol. Kuigi Krimm kuulus pikka aega Ukrainale, siis praeguseks on ta koos Sevastopoliga okupeeritud Venemaa poolt.\nKrimmi poolsaar läks Venemaa võimu alla 1783. aastal, kui lõplikult likvideeriti Krimmi khaaniriik, mis oli eksisteerinud enam kui kolm sajandit. Viimane Krimmi khaan Sahin Giray kirjutas 14. aprillil 1783 alla troonist loobumise otsusele ja mõni päev hiljem liideti Krimm keisrinna Katariina II manifestiga ametlikult Venemaaga. Paari nädala pärast sisenesid Ahtiari lahte (tänapäeval Sevastopoli laht) esimesed vene sõjalaevad.\nJuba 14. juunil (vana kalendri järgi 3. juunil) 1783. aastal pandi paika vundamendid Sevastopoli esimesele neljale kiviehitisele – ülemjuhataja majale, kabelile, sepikojale ja sadamasillale. Seda kuupäeva peetakse Sevastopoli asutamisajaks, aga linna asutaja tiitel kuulub šoti päritolu vene kontradmiralile Thomas MacKenzie’le (venepäraselt Foma Mekenzi), kelle juhtimisel nelja ehitise asukohad välja valiti.\nOtsiti asukohta sõjalaevadele\nKuid Sevastopoli lahe sõjalis-strateegilise asukoha tähtsusele juhtis juba viis aastat varem tähelepanu Venemaa Keisririigi üks kuulsamatest väejuhtidest Aleksandr Suvorov, kelle korraldusel ehitati 1778. aasta juunis Musta mere rannikule esimesed muldkindlustused ja sinna paigutati vene väed. Kui lahes seilanud Türgi kümme sõjalaeva märkasid venelaste sõjalisi ettevalmistusi, lahkusid nad kiiresti silmapiirilt, et mitte lasta end puruks tulistada.\nJust tollal otsisid Venemaa sõjaväelased meeleheitlikult kohta, kuhu oleks võimalik paigutada suurt sõjalaevastikku, et tugevdada venelaste kohalolekut Mustal merel. Ükski eksisteerivatest sadamatest Aasovimaal, Krimmis ja Musta mere põhjarannikul polnud selleks kõlbulikud.\nSuvorov juhtis sõjaväelaste ja poliitikute tähelepanu suurele ja tühjale Sevastopoli lahele, kuhu saaks hiiglasuure ja võimsa sõjalaevastiku kenasti ära paigutada. Suvorov rõhutas, et sellist sobilikku sadamat pole kusagil ei mujal Krimmi poolsaarel ega Musta mere rannikul tervikuna. „Sarnast sadamat ei leidu mitte ainult siinsel poolsaarel, vaid kogu Mustal merel, kus laevastik oleks hästi kaitstud ning ohvitserid tunneksid end mugavamalt ja rahulikumalt,“ iseloomustas Suvorov Ahtiari lahte.\n1782. aasta lõpus jäid Ahtiari lahte talvituma esimesed vene sõjalaevad – nendeks olid „Hrabrõi“ ja „Ostorožnõi“. Järgmisel aastal uuris fregatt „Ostorožnõi“ teise järgu kapteni Ivan Bersenevi juhtimisel põhjalikult Ahtiari asula juures asuvat lahte ja soovitas selle võtta kasutusele tulevase Musta mere laevastiku strateegilise baasina.\nLinna nime lugu\nKeisrinna Katariina II võttiski oma ohvitseride nõu kuulda ja andis lõunaprovintside kindralkubernerile vürst Grigori Potjomkinile korralduse ehitada Ahtiari külakese asukohta linn ja kindlus, aga 21. veebruaril (vana kalendri järgi 10. veebruaril) 1784. aastal andis oma määrusega (ukaasiga) sellele kohale nimeks kreekapärase Sevastopoli.\nLinna nimi koosneb kahest sõnast: „sevastos“ on tõlkes kõrgesti austatud või püha ning „polis“ tähendab linna, aga kokkupanduna tähendab Sevastopol kreeka keeles „suursugust“ või „majesteetlikku“. Samas on „sevastos“ ka ladinakeelse tiitli „augustus“ (auväärne) ekvivalent, mistõttu tähistab Sevastopoli nimi ühtlasi veel ka „kõige pühamat linna“ või „imperaatorlikku linna“.\nSevastopoli nime olevat uuele linnale välja mõelnud vürst Potjomkin. Näiteks 1907. aastal ilmunud „Sevastopoli ajaloolises teejuhis“ märgitakse, et keisrinna nimetas linna Sevastopoliks vürst Potjomkini ettepanekul. Samas pole see absoluutselt tõestatud fakt, sest Potjomkini ja Katariina II kirjavahetusse ilmub Sevastopoli nimi alles pärast 21. veebruari 1784.\nVürst Potjomkin, kes juhtis Krimmi ühendamist Venemaaga, kutsus Sevastopolit üles ehitama Venemaa parimad insenerid ja ehitusmeistrid. Sevastopoli rajamise auks vermiti Peterburis spetsiaalne mälestusmünt.\nKatariina II poeg, keiser Paul I, kes vihkas paljusid oma ema tegusid, otsustas 1797. aastal nimetada Sevastopoli tagasi Ahtiariks, sest täpselt sellist nime kandis linn kõige alguses. Seejuures tulenes Ahtiari nimi läheduses paiknenud tatarlaste küla Ak-Jari nimest, mis tõlkes tähendab „valget jäärakut“. Samas ei olda selles päris kindlad, et Paul I taolise nimemuutuse läbi viis, sest väidetavalt pole säilinud selle kohta ühtki dokumenti. Siiski esinevad nii Paul I kui ka Aleksander I ajal kohanimed „Ahtiar“ ja „Sevastopol“ enam-vähem võrdse sagedusega, millest annavad tunnistust näiteks tolleaegsed geograafilised kaardid.\n1804. aastal kuulutas Venemaa valitsus Sevastopoli ametlikult Musta mere sõjalaevastiku peamiseks sadamaks, aga 1809. aastal sõjakindluseks. Juba 19. sajandi alguseks elas Sevastopolis umbes 30 000 inimest, millega oli Sevastopol poolsaare suurim linn. Ja 1826. aastal teatas Venemaa Senat, et Sevastopolit ei nimetata edaspidi enam Ahtiariks, vaid alati ja igavesti Sevastopoliks.\nEksisteerimise ajal õigustas linn oma „suursugust“ nimetust mitmel korral. Kuigi oma ajaloo jooksul on linn mitu korda praktiliselt maatasa tehtud, on siiski tänaseni säilinud mõned ehitised ka 19. sajandi algusest. Vähemalt kahel korral on Sevastopol muutunud vaenlase jaoks tõeliseks kalmistuks – nii juhtus Krimmi sõja ja Teises maailmasõja ajal. Sevastopolis on veidi ka Eestit, sest linnas asub meie skulptori Amandus Adamsoni monument uputatud laevadele, mida on kujutatud ka linna vapil ja lipul.\nEnne Krimmi annekteerimist 2014. aastal Venemaa poolt asus Sevastopolis Ukraina mereväe peakorter ja mereväebaas. Ukraina ja Venemaa vahel sõlmitud kokkuleppe alusel paiknes Sevastopolis ka Venemaa Musta mere laevastiku peakorter ja mereväebaas, mis asub seal tänaseni. Lisaks tähistatakse kuu aja pärast, 18. märtsil Venemaal laialdaselt ja pidulikult Krimmi taasühinemist Venemaaga, mida Ukraina koos paljude teiste riikidega peab okupatsiooniks ja anneksiooniks.


ExtremeCopy: kiireim utiliit failide ja kaustade kopeerimiseks / teisaldamiseks kausta Windows - VARA SETTINGS\nExtremeCopy: kiireim utiliit failide ja kaustade kopeerimiseks / teisaldamiseks kausta Windows\nEnamik korda, sa pead tegema backup al andmed ja isiklikud failidVõi sa pead liikuma palju teavet kohta Mäluseade teine, leiame end olukorras oodata pikka aega (isegi mõne tunni jooksul) Toimingu lõpetamiseks. ExtremeCopy on utiliit Windows mis parandab oluliselt kiirust failide kopeerimine Alates (20% kuni 120% vs Windows ExplorerOlenevalt failide üle, samuti osutus palju kiiremini kui teised populaarsed kommunaalkulud kopeerimise, nagu SuperCopier või TeraCopy) Ja pakub Motiiv lingid abivahendid, nagu kontrollida teisaldatavad failid / kopeeritud.\nTeine oluline funktsioon on integratsiooni võimalusi ExtremeCopy ExtremeCopy si ExtremePaste ca vaikekoopia valikuid in Windows Explorer. See tähendab, et pärast rakenduse installimist toimingud Copy / Paste ExtremeCopy tehakse.\nKui soovid kasutada kopeerimise utiliit a WindowskogukondKliki konfiguratsioon ja eemalda märgistus As Explorer'S default koopia.\nPärast alustamist copy / teisaldada faile, kuvatakse dialoog, mis teavitab kasutajat andmeedastuskiirus, staatus, kulunud aja algusest kopeerimine si jäänud aega lõpetamist ülesanne. Lisaks nupud kuvatakse ja paus si Jäta vahele parema haldamine kus suur andmeedastust.\nExtremeCopy on saadaval kaks versiooni: One standard, tasutaJa üks eestHinnaga $ 19.95 (Paide versioon on saadaval 30 päeva tasuta prooviperiood).\nLisaks standard versioon ExtremeCopy Pro on lihtne kasutajaliidesMis kaks partitsiooni: üks allikas kaustu ja teine sihtkataloogis. Lisada ühe või mitme kaustad, mida soovite kopeerida / liigutada faile, klõpsake nuppu allikas File/ KaustJa valida kaust klõpsa nuppu Sihtkoht Folder. Kõik lisandused vales kaustas saab kergesti eemaldada, vajutades eemaldamaJa kui on mitu viga kanded kaustade loend, mida saab kasutada Puhasta valikud puhastada.\nEt kontrollida, kas andmed / failide kopeerimine / üle õigesti, kontrollige enne, kui hakkate kopeerimine valik Kontrollige pärast koopia valmis kuupäev. Samuti rohkem võimalusi, näiteks võimalus import / eksport teavet faili, Kliki nupule rohkem.\nkuni konfiguratsiooni muutmise kommunaalteenuste (liidese keel, teated jne) minema Tööriist> Konfiguratsioon.\nHuvilistel on võimalik külastada Pro versiooni ExtremeCopy ametlikul kodulehel taotluse.\nMärkus. Rakendus ühildub rakendusega Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ja Windows 8\nSTEALTH SETTINGS - ExtremeCopy: kiireim utiliit kopeerimiseks / teisaldamiseks files ja folders in Windows\nCopy / paste Faster Kopeerimise / kleepimise tööriist Windows ExtremeCopy ExtremeCopy Pro Standard ExtremeCopy Kiirema kopeerimise utiliit Windows Windows freeware\nKuidas hibernate suvandit menüüsse Toide lisada Windows 8\nUuri, kuidas saab puhastada / fikseerida kui arvuti DNS Changer viirusega nakatunud\ncopy rapide de dossier, copiador de arquivos mais rapido, copiare velocemente grandi quantità di dati, protekoop, program de copiat fisiere mutat foldere android, copiere in donload, supercopier , logiciel pour copier coller rapidement, copieur le plus rapide , setingan exstrem copy, schnellstes kopier tool, extremecopy linux, cara memindahkan file yg besar ke folder yg lain di android tercepqt, logiciel copier coller rapide, прграма для копіювання і переміщення файлів, mengatur setting extreme copy, utilitario para copiar, extremecopy 日本語化, download copiere fisiere android, schnellste kopierprogramm,


Mis on MultiTEL?\nKuidas sa saad kasutada MultiTEL koos LiveAgent lahendusega?\nMillised eelised on MultiTEL kasutamisel?\nKas MultiTEL integratsioon LiveAgent lahendusega on tasuta?\nKuidas sa saad integreerida MultiTEL oma LiveAgent lahendusega?\nMultiTEL on VoIP teenusepakkuja, soodsate kommunikatsiooni võimalustega. Nad pakuvad oma teenuseid globaalselt, ning omavad kohalolu igal kontinendil. Peale ülemaailmset katvust pakub MultiTEL analüütilisi tööriistu, mida saab kasutada sissetulevate ja väljuvate kõnede ja sõnumite mahu jälgimiseks.\nMultiTEL on üks toetatud VoIP teenusepakkujatest LiveAgent klienditoe tarkvaras. Saate valida selle oma pakkujaks telekommunikatsiooni teenustele. Peate hankima endale numbri, ühendama selle LiveAgent kontoga ja olete valmis vastama klientide kõnedele osana multi-kanaliga klienditoest.\nLiveAgent kõnekeskuse funktsioon võib aidata teid klientide kõnede haldamisega. Suuna kõned õigele agendile, loo kohandatud IVR puu aitamaks klientidel jõudmaks õigesse osakonda, tee videokõnesi või kuula eelnevaid kõnesi, mis on hoiustatud LiveAgent lahenduse ajaloos.\nKui soovid rohkem infot, siis vaata allolevat videot LiveAgent kõnekeskust praktikas.\nValik kasulike funktsioone\nKõnede ja sõnumite analüütilised tööriistad\nIntegratsioon on juba olemas LiveAgent lahenduses, ning te ei pea tasuma lisatasusi. Kui teil on ligipääs nii MultiTEL, kui ka LiveAgent lahendusele, saate lihtsasti MultiTEL numbri ühendada klienditoega ning alustada kõnesi.\nMultiTEL on juba sisseehitatud LiveAgent lahendusse, peate lihtsalt lisama MultiTEL numbri ja tegema lihtsa seadistuse. Järgi allolevat õpetust, kuidas protsess lõpule viia.\nMine MultiTEL veebilehele ja loo konto. See on tasuta. Peale sisenemist mine töölauale ja vali Numbrid > Minu Numbrid ja vali Rendi Number. Täida ära kontaktiks mõeldud vorm, ning MultiTEL võtab ühendust. Kui saate numbri MultiTEL lahendusest, minge LiveAgent kontole.\nRendi MultiTEL number\nOma LiveAgent töölaual mine Seaded > Kõne > Numbrid. Vajuta loo nuppu ülemises osas lisamaks MultiTEL number süsteemi. Siis vali MultiTEL pakkujate nimekirjast.\nLisa MultiTEL number\nNüüd andke MultiTEL kasutajanimi, parool ja number. Valige osakond, kuhu kõned peaksid minema, pange numbrile nimi ning valige kas soovite kõnesi salvestada. Vajutage Lisa ning ongi kõik tehtud.\nSinu MultiTEL number on nüüd ühendatud LiveAgent süsteemiga ja saate vastata klientide kõnedele. Peale kõnekeskus pakub LiveAgent ka laia valikut klienditoe tööriistu sedelite süsteemi näol – e-mailid, live chat, kliendi portaal, or sotsiaalmeedia näiteks Facebook, Instagram ja Twitter.\nVaata rohkem LiveAgent lahenduse kohta funktsioonide lehel või vaata allolevat videot saamaks täieliku ülevaadet tööriistadest.\nProovige LiveAgenti juba täna\nMe pakume portjee migratsiooniteenuseid enamikest populaarsetest klienditoe lahendustest.\nMis on MultiTEL\nMultiTEL on VoIP pakkuja, kes pakub globaalseid telefonidele mõeldud numbreid, erinevaid helistamise funktsioone ja analüütilisi tööriistu kõnedele ja sõnumitele.\nKas saan integreerida MultiTEL oma LiveAgent lahendusega?\nMultiTEL numbrid on võimalik lihtsasti LiveAgent lahendusega ühildada tänu sisseehitatud funktsioonile. Siit näed kuidas seda teha.\nAvage LiveAgent ja liikuge Seadistamine > Kõne > Numbrid\nLooge uus number ning valige pakkujate nimekirjast MultiTEL\nLisage oma number ja muud andmed ning vajutage Lisa/li>\nIntegratsioon on tasuta osa meie LiveAgent paketist ja sellega ei kaasne lisakulusi


Avaleht > Estel Professional > JUUKSED > Juuksehooldus > Juuksemaskid ja taastavad vahendid > Kõikidele juuksetüüpidele > Estel Curex Versus Winter Mask Intensiivselt toitev juuksemask\nKood: Estel Curex Versus Winter Mask\nEAN / Pakendikood: 4606453025377 7225\nIntensiivselt toitev juuksemask habrastele ja kuivadele juustele. Kastaniekstrakt toidab juuksefolliikulit, annab juustele pehmuse ja elujõu. Kaitseb juukseid stressi eest. Antistaatilise toimega.\nKanna mask pestud niisketele juustele, las 3-5 minutit mõjuda ja loputa.\nEstel Curex Versus Winter Spray 9,65 EUR


Koolitus tervishoiutöötajatele perevägivallast (ITK) | Med24\nKoolitus tervishoiutöötajatele perevägivallast (ITK)\nLisa kalendrisse11-04-2018 15:2511-04-2018 15:25Europe/TallinnKoolitus tervishoiutöötajatele perevägivallast (ITK)Toimumisaeg: 11.-12.04.18 ...Ida-Tallinna Keskhaigla koolitusosakonna õppeklass (ruum MC0155) (Pärnu mnt 104, Tallinn)\nToimumisaeg: K, 11. Aprill 2018\n• sooline ebavõrdsus ühiskonnas;\n• perevägivallaga seotud arengud Eestis alates 2001. aastast: uuringud, olulised muudatused seadusandluses. Ohvrite abistamine ja naiste tugikeskuste tegevus Eestis;\n• vägivald lähisuhetes: liigid, soodustavad tegurid, tagajärjed, lühi- ja pikaajalised kulud ühiskonnale;\n• paarisuhtes võimu jagunemist mõjutavad tegurid;\n• võim ja kontroll, selle liigid. Sundiva kontrolli eripärad. „Intiimne terrorism“. Ohu hindamise kriteeriumid. Vägivaldne vastuhakk. Situatiivne vägivald;\n• ohvri abistamise spetsiifika. Tervishoiutöötaja roll;\n• probleemid ohvri jaoks. „Miks ta siis ära ei lähe?“;\n• juhendmaterjali „Kuidas aidata perekonda, milles esineb vägivalda – juhiseid tervis-hoiutöötajatele“ tutvustus. Praktiliste probleemide lahendamine;\n• vägivallatseja: müüdid ja tegelikkus, levinud väärarusaamad;\n• meedia mõju;\n• kriminaalmenetlus, lähenemiskeeld.