Rallikrossi Eesti meistrivõistluste osalejate arv kasvab hoogsalt ning on täiesti võimalik, et mõnel etapil osaleb tänavu sada võistlejat.\n„Sõitjaid on tänavu kindlasti mullusest rohkem,“ ütleb Eesti Autospordi Liidu rallikrossi alakomitee juht Mati Kask. „Tänase info põhjal on autode klassides startimas 45 sõitja ringis ning krosskartidel ligikaudu 50. Mõnel võistlusel võib sada osalejat kokku tulla küll.“\nAutode klassides kasvab osalejate arv teiste seas mõne Supercar-klassi sõitja võrra, kuid kõige rohkem lisandub krosskarte. „Sõitjad ütlevad, et mõõduka raha eest on võimalik saada väga võimas sõiduelamus. Krosskardi hind, selle ülalpidamiskulud ja auto kiirus on väga heas suhtes,“ valgustab Kask krosskartide populaarsuse tagamaid. „Nende maaletoojad on aktiivsed ja sõitjaid abistavad – see aitab kasvule vägagi kaasa.“\nLisaks Speedcari ja Semogi krosskartidele on tänavu oodata rajale ka LifeLive sõidukeid.\nKrosskardid võistlevad tänavu kereautodest erinevas süsteemis, mis lisaks muule tähendab, et korraga on rajal rohkem võistlejaid. „Sõidud muutuvad pealtvaatajatele vaatemängulisemateks – eelsõitudes stardib korraga kuus, finaalis üheksa krosskarti,“ sõnab Kask. „Uus süsteem säästab aega: kuna sõitjaid on palju, siis vana korraldusega veniks võistluspäev liiga pikaks. Suureneb ka võrdsus, sest ükski sõitja ei stardi eelsõitudes kordagi samast stardireast.“\nLühidalt kokku võetuna pääsevad uue süsteemi järgi krosskartide eelsõitude seitse paremat otse A-finaali, järgmised seitse otse B-finaali jne kuni maksimaalselt üheksa osalejat stardib viimases finaalis. Iga finaali kaks paremat tõusevad järgmisse finaali, näiteks B-finaali kaks paremat pääsevad A-finaali. Nii on võimalik näiteks eelsõitude viimasel tõusta hea sooritusega erinevates finaalides kogu võistluse võitjaks.\nKereautodega võisteldakse samas süsteemis, milles varasematel aastatel. „Nii palju muutsime, et noored sõidavad eelsõitudes koos Super1600 klassiga.“\nRallikrossi Eesti meistrivõistluste kavva kuulub kuus etappi. Hooaeg algab 1. mail LaitseRallyPark´is treeningpäevaga, esimene etapp sõidetakse samuti seal. Kavas on veel võistlused Misso, Piiroja, Vasalemma, Kehala ja Kulbilohu radadel. „Üle pika aja toimuvad kõik meistrivõistluste osasõidud erinevatel radadel. Samuti on meie jaoks oluline lai võistlusgeograafia,“ lisab küsitletu.\nKõige suurema muutuse teeb suvel toimuvaks võistluseks läbi Piiroja rada Põltsamaa lähistel – 60 protsenti sellest asfalteeritakse. Tööde algus sõltub ilmadest, tõenäoliselt juhtub see mai esimeses pooles. Vasalemma raja üleujutusprobleemi lahendab rallikrossikomitee koostöös Päästeametiga. „Nemad aitavad nõu ja jõuga, toovad võimsad pumbad ja pool kilomeetrit voolikuid. Pumpame stardisirget uputava karjäärivee kraavidesse,“ sõnab alakomitee esimees. „Vasalemmast ei tahtnud me mingil juhul loobuda – see on ajalooga rada ja rahvale väga meeldib.“\nVasalemma rada on ka üks neist, kus keeruline ära hoida piletita pealtvaatajate sissepääs. „See ei ole tegelikult probleem. Mõni üksik tegelane ikka üritab kusagilt läbi võsa trügida, aga üldiselt rallikrossipublik hoolib sellest spordialast ja saab aru, et piletirahast sõltub samuti võistluste toimumine. Olen neile väga tänulik. Samuti tänan kõiki sponsoreid, kellest enamik jätkab rallikrossi toetamist keerulistele aegadele vaatamata.“\nRallikrossi Eesti meistrivõistlused:\n15. mai - 1. etapp, LaitseRallyPark, Harjumaa\n26. juuni - 2. etapp, Misso rallikrossirada, Võrumaa\n24. juuli - 3. etapp, Piiroja rallikrossirada, Jõgevamaa\n7. august - 4. etapp, Vasalemma rallikrossirada, Harjumaa\n11. september - 5. etapp, Kehala Ring, Lääne-Virumaa\n25. september - 6. etapp, Kulbilohu rallikrossirada, Tartumaa


Alla laetud 952 korda\nKoostaja: Niina Raud, Autor: Tartu Ülikool. Narva Kolledž\nharidusuuendus e-raamatud käsiraamatud õpetajakoolitus integreeritud õpe mitmekultuuriline haridus õpetamise metoodika võõrkeeleõpetus lõimitud aine- ja keeleõpe keeleõpetus\nMu viimne laul : häälele klaveri saatega\nAsutawa Kogu protokoll nr.152 (33) (29. juuli 1920) Eesti. Asutav Kogu\nLoengkirjalised kaubanduskursused Merkaator : loengkirjad : saksa raam... kaubanduskursused Merkaator\nNeetud maa : (La Barraca) (Looduse kroonine romaan ; 64)\nJoonestused : lisa käsiraamatu Maastiku organiseerimine II osa juure Aleksander Parv\nTere, euro. Tahad teada, kuidas euro Eestisse tuleb?\nMeie Matsi nalja ja pilke jutud Kivilombi Ints\nI Riigikogu : II istungjärk : protokoll nr. 32 Eesti. Riigikogu\nÜhiselt tulevikku. Karjäärispetsialistide ja lastevanemate koostöö


Vooremaa Noorus võõrsil võidukas\nNoorus võõrsil võidukas\nJõgeva SK Noorus-96 jalgpallimeeskond sai Eesti meistrivõistluste II liigas möödunud pühapäeval võõrsilt kolm võidupunkti, kui Tartus alistati 2:0 (0:0) Tartu JK Welco II meeskond.\nEsimene poolaeg kulges Annelinna kunstmuruväljakul enam-vähem võrdselt, kus veidi paremad väravavõimalused olid Jõgeva palluritel. Teisel poolajal muutusid Nooruse mängijate rünnakud teravamaiks ning kahel korral jõuti ka eesmärgile. Skoori avas 61. minutil meeskonna suurim väravameister Stenver Kleimann-Leimann, kui pääses vasakult läbi ja lõi värava tagumisse nurka seisuks 1:0. 13 minutit hiljem oli täpne Targo Parkala ja Nooruse eduseis kasvas 2:0-le. Paar head väravavõimalust oli veelgi (Kleimann-Leimannil ja Kaarel Põldmal), kuid seis ei muutunud.\nminutil sai teise värava löönud Targo Parkala vigastada ja teda asendas Eduard Lehtmets. Juba sel pühapäeval kell 12 mängib SK Noorus-96 Jõgeva alevikus liigamängu Tartu Tammeka III meeskonna vastu.\nJõgeva FC Wolves kaotas III liigas aga laupäeval võõrsil 2:5 (1:3) FC Vastseliinale. Jõgeva poolt skoorisid Jüri Kanep ja Eduard Kovbasnjuk.\nEesti U19 Eliitliiga turniiril kohtus SK Noorus-96/Põltsamaa Sport ühismeeskond teisipäeva õhtul Vaimastvere Arenal Tartu JK Tammekaga. Võimalustevaeselt kulgenud kohtumine lõppes 0:0 viigiga. Kui publik väravaid ei saanud näha, siis selle eest nähti kollaste kaartide sadu. Neid näidati mängus kokku üheksa korda! Kuus kaarti teenisid Jõgeva mängijad, kolm tartlased. Jõgeva meeskonna üks põhimängijaid Sander Tõnissoo teenis aga kaks kollast kaarti ja pidi seetõttu mängu 57. minutil punase kaardiga väljakult lahkuma.\nTurniiritabelis asub Jõgeva/Põltsamaa ühismeeskond endiselt kolmandal kohal.\nJõgeva noored jalgpallurid Daniel Aganitš ja Kirill Matiitšin käisid Nõmme Kalju meeskonna kutsel Tallinnas testimisel. 22 testimisele kutsutud mängijat näitasid oma oskusi 25 treeneri ees.\n„20 treenerit oli Nõmme Kalju juurest ja viis Inglismaa Premier liiga klubi Tottenhami juurest. Lõpuks tehti tulemused teatavaks ning nii mulle kui Kirillile pakub Nõmme Kalju lepingut. Nüüd lubas klubi president Kuno Tehva rääkida meie vanematega ja treeneriga ning siis ootab vastust,” rääkis Aganitš.\nSee tähendaks esialgu liitumist Nõmme Kalju duubelmeeskonnaga. „Vaatame, mis saab. Trennis tahaks Kalju juures käia, kaks korda nädalas seda võimalust pakutakse,” ütles Aganitš. Tema sõnul pidid selle nädala lõpuks andma oma vastuse ka Tottenhami treenerid.


[K.47177] Kust Ma Leian Phen375 Eesti?\nReviews » Phen375 » Kust Ma Leian Phen375 Eesti?\nOn olemas ebapiisava extreme kaalulangus toidulisandeid turul Eesti mis tõotavad koputage ära liigne kehakaal kümme kuni viisteist naela kuus!\nNiisiis, miks te küsite kus ma võin leida Phen375 Eesti? Sellepärast, et Phen375 on erinevad ja see annab oma lubadusi. Ülekaalulised organ on tihti vastuvõtva arvukaid haigusi nagu diabeet, vere kõrge kolesteroolitase, kõrge vererõhk, südame probleemid jne. Võite saada palju rohkem unine.\nKui te olete mures selle kõrvaltoimed võivad põhjustada Phen375, siis on põhjust muretseda. Phen375 on FDA heaks toitumine pillid. See tähendab, see on täiesti ohutu Eesti inimtoiduks.\nInimesed Eesti otsin dieediga lahendus, mis aitab neil heita peaaegu kolm kuni viis naela nädalas on soov Phen375.\nVajuta siia, et osta Phen375 Eesti\nEnne kui saad teada vastust küsimusele, kus ma võin leida Phen375 Eesti?, oluline on mitte kuidas mugavam on osta see eriti dieedi pille Eesti. Mitu korda olete ei osta eriti pille Eesti sest sa vajad retseptita seda. See on lihtsalt tagada, et osta ainult FDA heaks õigustatud ravimeid, mis ei ole kahjulik teie keha.\nKuid see ei ole nii Phen375. Phen375 dieedi tablette on tõepoolest mitte retsepti tablette – mis tähendab, et sa osta seda Eesti lihtsalt ilma retseptita. Kuid nende toitumine pillid on FDA heaks liiga ja on seega parim valik.\nEsimene selline pood, et teil on täiesti välistada on kohalikust apteegist salve Eesti. Phen375 tarnijad ei teinud eriti dieedi pille kohaliku apteekides saadaval Eesti.\nPhen375 tõsi tarnijad on teinud kättesaadavaks teistele veebilehtedele. Tooted siin on äärmiselt halvem ja kuidagi ehtsa Phen375 par ohutust ja tulemusi. Seega tõelise tootjad Phen375 dieedi tablette on üksnes toote oma ametlikul kodulehel. Nii et vastus teie küsimusele – kus ma võin leida Phen375 Eesti? – on nimetatud Phen375 veebisait.\nOsta Phen375 kaalulangus pillid Eesti\nSoovitame, et kui te kaalute kui osta Phen375 Eesti veenduge lugematuid võltsiti kaalulangus pillid pakutava kaitsvatele F.D.A registreeritud hoiuruumidest on!\nEesti inimesed kaaluvad kui osta Phen375 Eesti on üldiselt Eesti inimesed, kes on püüdnud kaalust alla võtta vähendades nende päevase toiduratsiooni või muudate oma dieeti, ainult et teada et võib esialgu kaalus vaid tegelikult lõpuks suureneb teie kaal kus käivitasite.\nPhen375 on apteek palgaastme kaalulangus täiendada koos spetsiaalse dieedi programm sisaldas – koos põhjaliku dieedi plaanid ja kasutamise video juhiseid. Osta Phen375 Eesti on tark valik, kui otsite täiendavat abi neid kaotada kaalu ja saada motiveeritud.\nPhen375 Eesti arvustust\nPhen375 ilmus 2009 in Eesti ja on 100% õiguslik kaalulangus toitumine pillid mõned võimsaim rasvapõletuseks kunagi arenenud koostisosi sisaldav on. Nende koostisosade mitte ainult töö ülelaadimine ainevahetust, maha suruda söögiisu ja jaotus rasvkoest, kuid mis veelgi tähtsam, nad töötavad väheneb organismi võime salvestada rasva.\nValmistatud FDA registreeritud rajatise Phen375 toitumine pillid on osutunud edukaks tuhandeid inimesi Eesti. Eesti inimesed just nagu sina on kaotanud kaalu kiiresti ja ohutult. Siin on, mida sa saad:\nKui otsite osta fentermiin Eesti soovid teha suur valik. Fentermiin 375 on ainulaadne kaalu vähendavaid, mis aitab teil saavutada:\nKust Ma Leian Phen375 Järvamaa Eesti?\nKust Ma Leian Phen375 Viljandi Eesti?\nKust Osta Online Fentermiin Saaremaa Eesti?\nKust Osta Online Fentermiin Viljandimaa Eesti Võru Eesti?\nKust Ma Leian Phen375 Põltsamaa Eesti?\nKust Ma Leian Phen375 Läänemaa Eesti?\nOsta Vaarika Ketooni Kauplustes Laagri Eesti?\nKust Osta Online Fentermiin Põlva Eesti?\nKust Osta Forskolin Dieedi Paide Eesti?\nOsta Vaarika Ketooni Kauplustes Rummu Eesti?\nOsta Gartsiinia Cambogia Kauplustes Keila Eesti\nKust Osta Forskolin Dieedi Kohila Eesti?\nKust Osta Hiprolean X-s Massi Kadu Pillid Maardu Eesti?\nKust Osta Kohvioad Ekstrakti Pillid Ida-Virumaa Eesti?\nKust Osta Hiprolean X-s Massi Kadu Pillid Valga Eesti?\nOsta Vaarika Ketooni Kauplustes Kohila Eesti?\nKust Osta Forskolin Dieedi Viljandimaa Eesti Võru Eesti?\nKust Osta Forskolin Dieedi Tallinn Eesti?\nKust Osta Kohvioad Ekstrakti Pillid Loksa Eesti?


Juhtkiri: Streik tuleb - Saarte Hääl\nMis koolides streigipäevadel tehakse, pole veel kindel. Igatahes tuleb omavalitsusel kui kooli omanikul midagi välja nuputada. Kas või vallavanem ise peab minema lastega ringmänge mängima. Siiski tuleb aru saada, et streik kui selline ja koolitöö häiritus ei ole valla kui kooliomaniku süü. Õpetajad ei streigi valla poliitika vastu, vaid riigi suutmatuse vastu maksta oma õpetajatele sellist palka, mida nood soovivad. Ja enamasti ka väärivad.\nEi usu, et õpetajad streigivad kerge südamega. Streigipäeval õpilastele selgeks tegemata matemaatika- või emakeelereegel tuleb õpetajatel neile millalgi siiski selgeks teha. Nii et töö tuleb ära teha nii või teisiti. Seda, et mõni laps nüüd streigi tõttu millegi poolest rumalamaks jääb, karta ei maksa.\nLisatud: 22.02.2012 / 08:33\nLugege tänasest Postimehest K.Streimanni lugu pisikesest poisist, kes nii väga tahtis kooli minna kuid nüüd ei taha seal enam käia. Rahvusvahelised uuringud toovad välja, et meie poisslastest 52% ja tütarlastest 38% ei taha kooli minna, seal olla ega seal käia. Miks see nii on? Kes vastab? Nemad, laste õpetajad, streigivad, sest palk on väike ja vastust neilt küll ei tule.


Pähkliõli eelised: kasutamine ja vastunäidustused - Tee\nKõhukinnisuse pähklid: plusse ja miinuseid\nKõhukinnisus on ebameeldiv sümptom, mis võib mõnikord põhjustada kroonilist haigust. Selle vastu ei ole kerge võidelda, kuid sellest saab ilma ravimita vabaneda, et vältida kõhukinnisust õige toitumise arvelt. Teisest küljest on pähklid üks meie toitumise kõige vanemaid ja kasulikke tooteid.\nKuidas mõjutavad pähklid soole aktiivsust?\nÜldine teave pähklite kohta\nTaimede toit - inimese õige toitumise alus, see on loomulik ja kasulik kõigile meie keha süsteemidele. Selle püramiidi ülemine osa on pähklid - kõva kestaga puuviljad ja maitsev südamik.\nNad on rohkesti vitamiine, mineraale ja olulisi mikroelemente ning rasvade ja aminohapete rohkus paneb esimeses reas toiteväärtuse.\nKuid kõikvõimaliku mitmekesisusega on igasugused pähkli puuviljad väga kaloreid. Kuni 600 kilokalorit 100 grammi toote kohta. Seetõttu on vaja järgida lubatud tarbimismäärasid.\nVäga paljude erinevate pähklitega on tavalised:\nIgal pähklil on:\nvask ja magneesium;\ntaimsed rasvad kuni 70% ilma kolesteroolita;\npolüküllastumata rasvhapped, sealhulgas Omega-3/6/9;\ntaimset valku 20% -ni;\nToiteväärtus võib anda järgmisi andmeid:\nKõrge kalorsusega pähkel aitab pikka aega kiiresti küllastuda. Paljud eksperdid ei soovita seda tarbida, olles välja töötanud spetsiaalselt vastuvõetava piiri - päevase tarbimise määra.\nPäeva jooksul on soovitatav süüa mitte rohkem kui 35 grammi (olenemata pähklite liigist). See mõõdefraktsioon võib olla:\nmaapähklid / sarapuupähklid / pähklid / mandlid mitte rohkem kui kakskümmend tükki;\nBrasiilia / cashew üks tosin;\npistaatsiapähklid kuni 60 tükki;\nkastan / muskaatpähkel mitte rohkem kui neli tükki;\nmänni pähklid mitte rohkem kui kaks supilusikatäit.\nPidage meeles: pähkli valik on tervislikum kui ükski liik. Seega, kui võimalik, sööge käputäis erinevaid pähkleid.\nOn ebatõenäoline, et keegi vaidlustab pähklite eeliseid, mille keemilised ühendid on seotud paljude elutähtsate protsessidega. Need, kes tarbivad neid puuvilju iga päev, võivad loota:\nküünte / juuste / naha parandamine;\nebatervisliku naha eemaldamine;\nsuurenenud soole funktsioon;\nmeelde jätmise võime parandamine;\nVähese (vähemalt viie päeva profülaktika) söömine vähendab diabeedi, veresoonte probleemide ja südamehaiguste tekkimise ohtu. Regulaarne 50–60 grammi segatud pähklite tarbimine vähendab vere kolesteroolitaset.\nKui tekib kõhukinnisus, siis kõigepealt me ei pööra tähelepanu sellele ja siis me sõidame kõhulahtisuse poole, kes tahab võimalikult kiiresti vabaneda vaevast. Siiski, kasutades igapäevaseid looduslikke toiduaineid, saate probleemi aidata, nagu nad ütlevad, laualt lahkumata.\nMiljonid aastased arengud võimaldasid meie kehal kohaneda oma toitumisalusega, nii et toidu toiteväärtus on bioloogilise külje kõrval. Veelgi enam, mida kauem toode on inimkonna toitumises, seda suurem on selle kasulik mõju.\nLooduslikud puuviljad ja köögiviljad, pähklid, munad, putukad (loetud mereannid), kalad on meie toitumise kõige vanemad tooted. Alates ajast, mil mees ikka veel jooksis koos terava kinni ja sõi kogumisest. Need on kõige kasulikumad.\nPähklitel on lisaks eelistele omadus parandada seedetrakti tööd. Nende regulaarne tarbimine hõlbustab soolestiku liikumist nii täiskasvanutele kui lastele. Ja ohutu vastuvõtmise ainus tingimus on normide järgimine, et vältida allergilisi reaktsioone.\nFecal masside eemaldamine muutub kergeks hapete (polüküllastumata) ja taimsete rasvade sisalduse tõttu puuviljades, eriti koos roheliste köögiviljadega. Ploomid, rosinad ja kuivatatud aprikoosid on kõhukinnisuse kõrvaldamiseks pähklile head liitlased, kuid meel on toidu seedimise protsessile keeruline mõju.\nTuleb märkida, et pähklid pehmendavad väljaheidete karastatud massi, suurendavad sapi sekretsiooni. Tugevdada soolestiku peristaltikat ja ta liigub väljaheideteks väljapääsuks. Pähkli hammustus lahendab kõhukinnisuse, mida põhjustavad rasked, rasvased toidud, ülekuumenemine või ravimi võtmine.\nMaapähkli koostis näitas rikkalikku sisu:\nB-vitamiinid, vitamiin E;\nlinoleenne / pantoteenhape;\nPaljude armastatud maapähklite koosseis kiirendab toidu booluse arengut soolte kaudu ja kiirendab selle eritumist, kergesti toime tulla kõhukinnisusega. Kuid vastunäidustustest ei saa öelda. Kõrge kiudaine sisaldus, millel on positiivne mõju roojamise leevendamisele, on vastunäidustatud järgmistel patsientidel:\nPähkli kasutamine lahtistina tuleks meeles pidada, et päevase annuse (100 grammi) liigne sisaldus on allergia kuni anafülaksia tekkimiseni.\nPähklid kõhukinnisuse vastu\nVähem efektiivne kõhukinnisuse ja nende viljade vastu võitlemisel tingimusel, et neid kasutatakse kuni kolmekümne grammi portsjonites. Nende eesmärk on vähendada terapeutilist / profülaktilist võimet:\nPähkleid on vaja ilma eeltöötluseta, põhjalikult närida (seedimist ja seedimist hõlbustada), mitte väga suuri osi (allergiad on tõenäolised). Keelatud ekseemi, koliidi, psoriaasi põdevate inimeste jaoks.\nMantel aitab hõlpsasti soolestikku liikuda, puhastada kogunenud toksiinidest. Hea seeduvus, ei põhjusta gaasi teket, suurendab oluliselt metaboolseid protsesse, neutraliseerib raskustunnet maos. Päevane tarbimise määr: mitte rohkem kui 60 grammi, mis on piisav kõhukinnisuse kõrvaldamiseks.\nPähklid võivad olla terved, mandli või piima kujul. Piim juua klaasi hommikul ja õhtul. Õli süüakse iga päev üks / kaks lusikat ja lisatakse köögiviljasalatitele.\nMandli pähklid on hea vahend maohaavandi ja gastriidi raviks. Annus: 30 ühikut kolmest annusest, kolm päeva, seejärel pool annusest.\nAtoonilise kõhukinnisuse kõrvaldamine aitab kaasa nende männipähklite lisamisele salatisse või kuivatatud puuvilja segusse. Kuid söödavad sidruni terad on puhtad. Vaatamata hüpoallergilisele tootele tuleb jälgida tarbimist päevas (mitte rohkem kui kakskümmend tükki).\nKõrvakinnisusest vabanemiseks on sarapuupähklid vääriliselt kantud toodete nimekirja. See aitab kaasa rikkaimate taimsete rasvade, kiudainete, E-vitamiini ja küllastumata rasvhapete sisaldusele: linoleenne, linoolhape, omega-3. Päevane annus: mitte rohkem kui tosin pähklit.\nSarapuupähklid stimuleerivad seedetrakti ja seedetrakti, heidavad toidu seedimist, mis on ennetav meede kõhukinnisuse tekke vastu.\nKas pähklid on kõhukinnisus?\nÜkski pähkli tuum ei sisalda kõhukinnisust tekitavaid aineid, nii et vastus on ei. Kuid see ei välista kõhukinnisust individuaalse talumatuse või allergiate tõttu. Tuleb meeles pidada, et selliseid reaktsioone mõjutavad sagedamini lapsed. Ja rinnaga toitvad lapsed reageerivad halvenemisele 90% juhtudest, kui ema sööb pähkleid.\nKõhukinnisus ja pähklid: kuidas need on seotud\nKõhukinnisuse probleem vähemalt üks kord meie elus seisis igaühe ees. Lisaks ravimitele saate kasutada tavapäraseid meetodeid soolte parandamiseks. Esiteks, kui ilmnevad kõhukinnisuse tunnused, peate kohandama oma dieeti. Pähklite ja kuivatatud puuviljade lisamine dieedile aitab toime tulla kõhukinnisusega.\nKäesolevas artiklis uurime üksikasjalikult, kas pähkleid saab süüa kõhukinnisusega ja millist mõju neil on meie sooles.\nKui kõhukinnisus toimub pärasooles stagnatsioon. See protsess toob palju ebamugavustunnet inimese igapäevaelus: valu kõhuvalu, raskused väljaheite eritumise protsessis, anuma trauma, tiheda väljaheite tõttu, võib-olla isegi hemorroidide areng.\nTavaliselt peaks inimene soole vähemalt kord kahe päeva jooksul tühjendama, kui see ei juhtu, siis saame rääkida kõhukinnisuse ilmumisest. Sageli tunneb patsient tugevat kõhupiirkonda ja ülerahvastatuse tunnet.\nSee juhtub, et meil lihtsalt ei ole aega või me ei saa õigeaegselt tualetti minna "suurel viisil", me kanname, tekitades seeläbi kõhukinnisuse ilmumist.\nPeamised soolestiku rikkumist põhjustavad põhjused on:\nebaõige toitumine, mis hõlmab toidu kasutamist, mis aitab kaasa fekaalimassi hilinemisele;\nistuv eluviis ja nõrk füüsiline pingutus;\npikka kannatlikkust enne tualetti minekut;\nravimid, mis tekitavad kõhukinnisust.\nMida teha, kui teil on selline probleem? Esiteks peate kohandama oma dieeti.\nPähklite kasutamine kõhukinnisuse korral\nPähklid on väga kasulikud ja tavalised tooted, millest igaüks saab neid osta. Need sisaldavad palju mikroelemente ja toitaineid, mis aitavad võidelda paljude haiguste vastu.\nPähklite kasutamine on aga inimeste kõhule ülemäärane koormus. Kuidas seda toodet kõhukinnisuseks kasutatakse? Vaadake seda üksikasjalikumalt.\nPaljud inimesed ei tea, kas kõhukinnisuse korral on võimalik toidule lisada pähkleid? Vastus on jah. Tänu kasulikele omadustele on see toode kõhukinnisuse ravis väga tõhus.\nSee sisaldab suurt hulka valke, mistõttu ei ole vaja neid suurtes kogustes kasutada, et mitte tekitada allergiat.\nKui sööte päevas umbes 30 grammi pähkleid, võite täheldada soole funktsiooni taaskäivitamist ja kohandada selle peristaltikat. Parima tulemuse saavutamiseks peab pähkli viljad olema väga aeglaselt ja põhjalikult närida.\nPähklitel on kõrge askorbiinhappe sisaldus, neid peetakse kõigi pähklite kuningaks. Seda saab kasutada nii toores kui ka erinevate toitude valmistamiseks.\nNeed on kõige populaarsemad pähklid, mis on madala kalorsusega, on väga populaarsed elanikkonna hulgas. Nad on tuntud oma toitumisomaduste poolest. Maapähkleid kasutatakse sageli kõhukinnisuse raviks. Hoolimata kõigist eelistest võib ülemäärane tarbimine põhjustada tõsiseid allergiaid.\nNende pähklite koostis sisaldab taimseid rasvu ja polüküllastumata happeid, kaaliumi, magneesiumi, vitamiine ja muid kasulikke aineid. See on tingitud jämedast kiust, mis on üks peamisi maapähklite komponente, avaldab selle efektiivsust kõhukinnisuse ravis. Lubatud süüa mitte rohkem kui 100 grammi. pähklid päevas.\nSee on kõige lihtsam kõigist pähklitest, need ei sisalda peaaegu ühtki kiudaineid ega põhjusta allergiat, kui neid tarbitakse. Valgud, mis sisalduvad männi pähklites, lagundatakse ja imendub väga kiiresti inimkehas. Tal on meeldiv lõhn ja veidi vürtsikas maitse.\nPõõsapähklid kõhukinnisuse korral aitavad taastada õige soole funktsiooni. Seda saab süüa toorelt või lisada liha ja köögiviljade valmistoidule. Päevas saate süüa kuni 20 vilja.\nSeda tüüpi pähklid on inimkehale nii olulised nagu linool- ja linoleenhapped, vitamiinid, omega-3 kiudained.\nSarapuupähklit soovitatakse lisada oma dieeti sagedase kõhukinnisusega, lubatakse süüa mitte rohkem kui 10 tükki päevas.\nTänu rikkalikule kompositsioonile taastab seda tüüpi pähklid soolte häiritud toimimise, parandab seedimist ja nende regulaarne tarbimine on suurepärane profülaktiline vahend kõhukinnisuse suhtes.\nNende pähklite põhikomponendid on mangaan, seleen ja jood, mis võivad mõjutada inimeste juuste ja küünte kasvu. Väga kasulik seedesüsteemi häirete korral.\nSiiski tuleb meeles pidada, et need pähklid on eeterlike õlide üks esimesi kohti, mistõttu neid tuleb kasutada äärmiselt ettevaatlikult. See ei kehti mandli magusate puuviljade kohta, neid võib tarbida piiramatus koguses, ei karda allergiate arengut.\nSee on kiud, mis on nii rikkalik mandlites, ümbritseb soole seinad ja reguleerib selle tööd, olles suurepärane ennetav vahend sagedase kõhukinnisuse tekkeks.\nOluline on märkida, et mandlite igapäevane kasutamine ei mõjuta gaasi teket organismis, see imendub väga hästi ega anna pärast söömist raskustunnet.\nVõite kasutada puhta puuvilja või süüa võid. Viimane on kõhukinnisuse korral väga efektiivne. Soovitatav on võtta mitte rohkem kui 1 spl päevas.\nNadezhda, 45 aastat vana:\n„Ma olen väga pikka aega kannatanud kõhukinnisuse all. Kõik tänu oma kehvale toitumisele, pidevale suupisteele. Sõbrale, keda soovitakse oma toitumisse lisada võileibade asemel pähklid ja kuivatatud puuviljad.\nMa tahan öelda, et pärast esimeste päevade kasutamist nende toodete kasutamisel tundsin end paremini: ma läksin tualetti kergesti ja mao valu ja valu läksid ära. Nüüd söön ma iga päev väikeses koguses maapähklit, sarapuupähklit või pähklit. Ma soovitan kõigil proovida kõhukinnisuse probleemi lahendada pähklite söömisega. ”\nAntonina, 30 aastat vana:\n„Mu poeg on püsiv kõhukinnisus. Proovis siseneda kääritatud piimatoodete, ploomide toitu. Kuid kõige efektiivsemad olid purustatud männi pähklid. Sellepärast prooviti süüa pähkleid, seejärel raviti allergiat.\nArst soovitas seederit, sest nad on allergilised. Annan oma pojale 50 grammi päevas, soole funktsioon normaliseerus. "\nSeistes silmitsi kõhukinnisuse probleemiga, tuleb kõigepealt kontrollida oma dieeti ja elustiili. Toidust välja jätta kõik praetud, vürtsikas ja rasked toidud. Lisage kiudaineid sisaldavad toidud. Nende hulgas kasutatakse laialdaselt erinevaid pähkleid.\nOluline on meeles pidada, et seda toodet ei tohi kuritarvitada, sest on võimalik provotseerida allergiliste reaktsioonide teket (see ei kehti männipähklite kohta). Lisaks toitumisele on väga oluline teha mõõdukat treeningut iga päev ja viia tervisliku eluviisi juurde. Ainus viis unustada kõhukinnisuse probleem on igavesti!\nHemoblastoos, leukeemia ja mõned teised haigused on kõik pahaloomulised verehaigused, mis mõjutavad inimesi olenemata nende vanusest või tegevuse liigist. Leukeemia võib tekkida nii vastsündinutel kui vanadel inimestel.


Eestlased lõpetasid seiklusspordi MMi viienda kohaga - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEestlased lõpetasid seiklusspordi MMi viienda kohaga\n22. november 2015, 16:37\nLoe kokkuvõtet üliraskest katsumusest\nEesti võistkond sai MMil kõrge viienda koha\nLõuna-Ameerika keskosas Pantanalis, maailma suurimal märgalal, toimus terve nädala vältav seiklusspordi MM-võistlus, kus Eesti esindus sai viienda koha.\nVõistluste ekspeditsioon oli planeeritud esialgsetel andmetel umbes 715 km pikkuseks, millest ligikaudu 190 km tuli läbida kajakiga, 190 km jalgsi, 250 km jalgrattaga ja 85 km kaasaskantava õhkpaadiga vaheldumisi jalgsi ja veel. Ülimalt raskete tingimuste tõttu (umbes 40 kraadine kuumus, suur märgala, metsik fauna ja floora) tuli korraldajatel võistlustrassi osaliselt lühendada.\nVõitis Uus-Meremaa võistkond Seagate, kes läbis võistluse 6 päeva ja 16 tunniga, magades sealjuures üksnes 5-6 tundi. Eesti ACE Adventure Team saavutas kõrge 5. koha (varasemalt oli eestlaste parim saavutatud koht 2007.aasta 13. koht)\nEesti võistkonda Estonian ACE Adventure Team kuuluvad Timmo Tammemäe, Silver Eensaar, Rain Eensaar ja naisliikmena Mariann Sulg, kes on mitmekordsed rogaini ehk 24 tunni orienteerumisjooksu maailmameistrid. Juunikuus saavutasid nad teise koha seiklusspordi MK-sarja osavõistlusel Expedition Africa Svaasimaal\nArthur Raichmann annab ülevaate, kuidas kulges Eesti võistkonna Estonian Ace Adventure (Rain ja Silver Eensaar, Timmo Tammemäe ja Mariann Sulg) edukas MM:\nVõistlus algas Pantanali südames, kuhu võistlejad viidi jõepaatide ja sõjalaevadega. Võistlus algas laupäeval 14. nov kohaliku aja järgi kell 13. Kõigepealt istusid võistlejad kayakkidesse, et mööda Paraguay jõge 50 km sõuda. Järgmisel paaril etapil tuli kohati soisel märgalal, kohati jõgedel ja lõpuks maismaal liikudes läbi mõned ettenähtud kontrollpunktid ja jõuda teiseks ööks vahetusalasse. Umbes kümme meeskonda eraldusid esimese 30 tunni jooksul teistest ja eestlased olid nende hulgas. Selle aja jooksul magati rajal 2 tundi. Seejärel istuti uuesti kayakkidesse, et sõuda 60 km allavoolu mööda Paraguay jõge. Eestlastel läks sellel etapil aega 9 tundi, nad said allavoolu aerutades korda-mööda magada ning olid vahetusalas tõusnud koguni viiendaks. Kayaki etapile järgnes kolmes osas koosnev jalgsietapp kokku ca 130 km.\nPantanalile eriomasel maastikul navigeerimine (soine ja rohkete väiksemate veekogudega madalmaa, mille teedevõrk on karjaajamise rajad ning suur osa neist osaliselt ka vee all) on väga suur väljakutse ka kogenud orienteerujatele. Meil ei läinud seal just hästi, jalad ja käed olid villis ning tegid valu, keha ligi 70 tundi kestnud liikumisest kurnatud ja pea unepuudusest uimane.\nNeis tingimustes murdusid paljud meeskonnad ja korraldajatel tuli vastu võtta küllaltki erakordne otsus – tuua enamus tiime Pantanali džunglist lennukitega välja. Viis esimest olid aga selleks ajaks juba järgmisele etapile minna – seega tõmmati võistluse neljandal ööpäeval joon vahele viie esimese ja ülejäänute vahel, kes said korraldajatelt abi edasi liikumisel. Lennukid tõid nad trekingu keskelt otse rattaetapi algusesse. Eestlased jäid esimese viie sekka ja kaasa elajate jaoks muutus nüüd võistlus mitte enam vastu teisi meeskondi vaid vastu iseendeid. Seda on seiklusspordis palju öeldud – võistlejate suurim vaenlane on ta ise. Ja silmas peetakse siin eelkõige vaimu murdumist raskuste, kümnete tundidega kuhjuva väsimuse ja valu tõttu. Sest teine poole võistlusest oli alles ees – umbes 350 km veel minna.\nKorraldajad tegid aga peagi veel ühe otsuse – ära jäeti viimane suurem 85 km pikkune kayaki etapp. Põhjus oli selles, et võistkonnad liikusid planeeritud kiirusest oluliselt aeglasemalt ja võistluse kumulatiivne aeg kippus liiga pikaks, põhjuseks tohutu kuumus, mis mõjutas liikumise kiirust.\nSamal ajal kui ülejäänud võistkonnad lennukites paar etappi edasi transporditi võitles Eesti võistkond Ace Adventure Team iseenda ja sleepmonsteritega (unepuudusest tekkivate pettekujutlustega). Mariann Sulg meenutas, et nägi keset tohutut vesist karjamaad liiklusmärki ja eks sarnaseid olukordi tuli ka teistel võistkonnakaaslastel ette. Jalgsi trekingu etappe peeti sel võistlusel kõige raskemaks ja navigeerimise mõttes need seda ka olid. Küll planeeritust oluliselt aeglasemalt, tuldi sealt siiski välja ja mindi viimasele ca 220 km pikkusele rattaetapile.\nAjapuudusel pidi võistkond vahele jätma köieronimise etapi aga kuna abi saanud võistkonnad võistlesid edasi joone all eraldi arvestuses, siis muutis see vaid viie esimese omavahelist seisu.\nKokku seitse päeva ja seitse tundi kestnud võistluse järel jõudis eesti võistkonda Ace Adventure Team Estonia Pantanali keskuses Corumbas finišisse. Selle aja jooksul sõideti kayaki ja seljakoti paatidega, trekiti ning sõideti jalgrattaga ligikaudu 700 km metsikus looduses, saavutades kokkuvõttes hinnatava viienda koha.


Raskesport.ee foorum • JJ-Street Fight Club uudised [Vaata teemat]\nFoorumi pealeht ‹ Üldine ‹ Kuulutused\nJJ-Street Fight Club uudised\nOst. Müük. Trenniinfo.\nRe: JJ-Street Fight Club uudised\nPostitas JJ-Street Fight Club » 18 Veebr 2010 11:39\nJJ-Street Fight Club kirjutas:\nHeleni näol on tegemisest kui mitte esimese, siis ühega esimestest naisest, kes on Eestis naiste grupi treener ning me ootame kõiki enesekaitsest huvitatud naisi ka tema juurde trenni, meie koduelehle peaks täna ta profiil ka üles jõudma.\nJJ-Street Fight Club\nLiitunud: 02 Nov 2009 13:21\nPostitas Priit Mihkelson » 18 Veebr 2010 16:36\nJJ-Street Fight Club kirjutas: Heleni näol on tegemisest kui mitte esimese, siis ühega esimestest naisest, kes on Eestis naiste grupi treener ning me ootame kõiki enesekaitsest huvitatud naisi ka tema juurde trenni, meie koduelehle peaks täna ta profiil ka üles jõudma.\nkas see enesekaitse hakkab põhinema ainult taipoksil?\nPostitas JJ-Street Fight Club » 19 Veebr 2010 12:34\nPriit Mihkelson kirjutas:\nTaipoksi näol jah, aga kui kellelgi on soovi tõsisemalt asjaga tegeleda, et ka ringis käima hakata siis on ka see väga tere tulnud. Kaks naist trennis tegelikult võiksid näiteks poole aasta pärast lahtist ringi proovida.\nPostitas jrx » 19 Veebr 2010 13:48\nEhk siis see põhineb eeldusel, et ennast on võimalik kaitsta lüües endast poole suuremaid inimessi nokki ilma pikali joostud saamata?\nPostitas Henno Viires » 19 Veebr 2010 13:58\njrx kirjutas: Ehk siis see põhineb eeldusel, et ennast on võimalik kaitsta lüües endast poole suuremaid inimessi nokki ilma pikali joostud saamata?\nwill never work @ Alik Tseiko\nPostitas Henno Viires » 19 Veebr 2010 15:25\nkohe matshi alguses ... Alik jookseb peale ja heidab ... sama kaalu mehe löögiüritused teda ei peata\nPostitas Vallo » 19 Veebr 2010 15:35\nEnamus inimesi ei pea ennast õnneks Aliku eest kaitsma...\nSa ise arvad, et jitsi ja maadlust treeninuna pakiksid Aliku kokku?\nPostitas Henno Viires » 19 Veebr 2010 15:56\nVallo kirjutas: Enamus inimesi ei pea ennast õnneks Aliku eest kaitsma...\nei, ma arvan, mul jääb süda seisma kui Alik peale jookseb\nlihtsalt ei leidnud sobivamat illustratsiooni jrx-i jutule raskema mehe poolt pikali jooksmise ohust\nPostitas Risto » 19 Veebr 2010 16:45\nMina Alikut ei karda Loodan, et tema kaitseb hoopis mind suurte ja tugevate meeste eest.\nKord (slow)rullisin Alikuga (vist oli esimene kord kui ta 3D trenni tuli). Sain backi ja mingi haness oli ka käes. Edasi juhtus nii, et olin kokku pakitud ja pea giljos. Hea, et mul pea otsast ei lennanud nagu šampusepudeli kork. Selline slow roll oli.\nNo täitsa off topik'uks läks nüüd.\nJJ-Street FC on kindlasti üks tore ettevõtmine. Helenile ja Filipile edu.\nLiitunud: 01 Mär 2006 11:30\nPostitas Eluminal » 20 Veebr 2010 18:46\nkas ma nägin õigest et ühel oli käterätik ümber või oli see seelik?\nLiitunud: 26 Sept 2009 14:26\nPostitas JJ-Street Fight Club » 19 Sept 2010 14:05\nTeatavasti on ka raskesport.ee foorumis pesitsemas taipoksi ja muude võitluskunstide huvilisi, seega siit teile uudiseid ka vanalinnast Tallinnas!\nUut hooaeg on alustanud ka JJ-Street Fight Club, kes jätkab ka käesoleval hooajal kahe grupiga Tallinnas.\nFilipp Vinogradi juurde saavad registreerida treeninguteks end naised ja mehed\nNeljapäeval ja pühapäeval kell 19.30 , kuumaks on 500 krooni ja proovitreening tasuta.\nHelen Raidi vastuvõtt taipoksi huvilistele naistele toimuvad kolmapäeval kell 20.30 ning laupäeval kell 16.30.\nMaksmine on sama.\nUuest kuust tuleb juurde ka kolmas treening nädalas ja kuutasu jääb samaks. Lisaks pakume uuel hooajal ka kehalise toonuse tõstmiseks kaks korda kuus aktiivset aeroobset treeningut Eesti ühe parima treeneri käe all. Ala jätan veel saladuseks.\n+372 58 132 593\nPostitas JJ-Street Fight Club » 19 Sept 2010 23:04\nJJ-Street Fight Club kirjutas: Teatavasti on ka raskesport.ee foorumis pesitsemas taipoksi ja muude võitluskunstide huvilisi, seega siit teile uudiseid ka vanalinnast Tallinnas!\nFilipp, kes meil trenni annab, tuli täna Läti meistriks taipoksis, võites finaalis valgevene fighterit Vitali Shibanaud teises roundis TKOga. Eile toimunud reedeses poolfinaalis alistas ta 3:0 teise valgevenelase Ivan Kozeli.


• 10 Venemaa linnades madalaima kuritegevuse määraga\nKõik meist on hästi kursis reitingud "anteeksiantamattomasti" Vene linnades, kus me oleme hirmunud jube kuritegevuse ja selle olukord on väga raske. Aga me otsustasime vaadata vastupidine külg, ja vaata live ei ole kohutav igal Venemaa linnades? Nii, siin on 10 kõige turvalisem linnad meie riigis.\nUuringute osakonna sotsioloogia finantsosakond valitsuse, Vene Föderatsiooni. Analüüsiks 37 suur vene linnad valiti. Arvu kõrval linna nimi - arv teatatud kuritegude 1000 elaniku kohta aastas.\n10. Naberežnõje Tšelnõ - 14, 9.\nSuurim linn Kirde-osa Tatarstan, vasakul kaldal Kama jõe ja Nižnekamsk veehoidla. 34. rahvaarv Venemaa ja kolmanda suurima mitte-keskused föderatsiooni subjektide, rahvaarvult teine linn Tatarstan.\n9. Omski - 14, 7.\nÜks suurimaid linnu Venemaal, haldus kesklinnas Omsk piirkonnas. Kapitali Vene impeeriumi (White Venemaa) aastatel 1918-1920. Pealinn Siberi kasakas väed. Linn on suuruselt teine populatsiooni Siberis ja kaheksanda Venemaal.\nSuur jõgi porti Volga jõe asub 344 km kaugusel Moskvast.\nKapitali Vene Föderatsiooni. Suurim asustatud linn Venemaal ja selle teema. Esikümnesse kõige suurema rahvaarvuga linnu maailmas.\n6. Jaroslavl - 13, 2.\nSuuruselt kolmas asustatud linn Keskföderaalringkond Vene Föderatsiooni. City on transport sõlme, mis erinevad maantee ja raudtee liinid suunas Moskvas, Vologda Ribinsk, Kostroma, Ivanova ja Kirov. Jaroslavlis on ka jõe sadama ja lennujaama.\nLinn, mis asub Volga kõrgustiku keskosa Venemaa Euroopa osa, haldus-, majandus- ja kultuurikeskus Penza piirkonnas.\n, 4. Peterburi - 12 0\nCity föderaalse tähtsust Venemaa, haldus kesklinnas Loode-Federal District ja Leningradi oblastis.\n3. Voroneži - 11, 5.\nCity Lõuna keskel vöö Venemaa Euroopa osa, haldus kesklinnas Voroneži piirkonnas. Asub pankade Voroneži ja vasakul kaldal jõe Don, Voronež River Reservoir. Kaugus Moskvas - 534 km.\n2. Uljanovski - 11, 3.\nLinn Venemaa Euroopa osa, haldus kesklinnas on Uljanovski regioonis. See moodustab valla linnaosa Uljanovsk. See asub Volga kõrgustikul pankade jõgede Volga ja Sviyaga, kohas lähenemise oma voodit.\nCity Venemaal, haldus kesklinnas Ryazan. Sisaldub kolmekümne suurima Vene linnades.


See on üks enim välja kirjutatud ravimeid. Glükoosamiin — keha enda glükoosi derivaat, on liigesekõhre ja sidekoe peamine ehitusmaterjal.\nKahjustada lipsude liigeseid Glukosamiini Chondroitiini top susteemid. Kaksartroosi kondroprotektori kolm tunnust Kui arst määrab Chondroitin-AKOS, põhjendades oma otsust ravimi kõrge efektiivsuse ja selle kasutamise teostatavusega konkreetses kliinilises olukorras, tasub kuulata tema arvamust.\nTervislikud tooted liigestele Liiges on luude ristmik, mis on glukoosamiini kondroitiin top sünoviaalvedelikuga ja kaetud väljastpoolt hüaliin kõhrega. Ravi kestus on poolteist kuud. Patsient peab läbima tervikliku terapeutilise ja taastava programmi: ravi põletikuvastaste ja anesteetikumidega, vahendid vereringe parandamiseks, füsioteraapia, füsioteraapia, spaahooldus, dieet. Olenemata diagnoosist peab ravi toimuma arsti poolt. Flurbiprofeen; Lüsinaminoatsetüülsalitsülaat.\nGlükoosamiini kondroitiini kompleks - Podagra - Glukoosamiini kondroitiin ladina keeles\nEnamiku mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite toimemehhanism põhineb COX-1,2 ensüümide blokeerimisel. Ühelt poolt toob see kaasa valu ja põletiku kaotamise, teiselt poolt - kaitsma limaskestuse tekitamise peatamine maos.\nKondroprotektorid puusaliigese koksartroosil Järgmised ravimid annavad parima põletikuvastase toime: indometatsiini, diklofenaki, flurbiprofeeni.\nValusündroomi vähendamisel on hea efektiivsus: diklofenak, indometatsiin, ketorolak, ketoprofeen. Mõnel ravimil on seedetraktile eriti negatiivne mõju: indometatsiin, piroksikaam, ketoprofeen. Peptilise sulgeb kroonilise tonsilliidi haige, gastriidi või happesuse suurenemise korral valitakse mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, mis selektiivselt blokeerivad COX Samal ajal on seedetrakti negatiivne mõju vähem väljendunud.\nNende ravimite hulka kuuluvad: Mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite kõrvaltoimete hulka kuulub vererõhu tõus.\nSee nähtus on kõige vähem väljendunud Ibuprofenis ja Naproxenis. Diklofenaki pikaajalise kasutamise korral suureneb suurim risk südame- või veresoonte patoloogia tekkeks. Samuti täheldati neerufunktsiooni häirete ja maksa kõrvaltoimete esinemist. NSAID-i vastuvõtmise reeglid Võite võtta mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid ainult pärast spetsialistiga konsulteerimist. Ärge kasutage pikka aega. Parimad abinõud liigesevalu jaoks kliendi arvustuste järgi - Artriit April Mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid kasutatakse ainult valu ja põletiku kiireks kõrvaldamiseks Haiget polve neuroloogiat haigustes.\nFarmakoloogilisel turul on palju Glukosamiini Chondroitiini top susteemid põletikuvastaseid ravimeid, mis erinevad nende toime tugevusest ja soovimatutest reaktsioonidest. Pärast uuringut määrab arst täpselt kindlaks konkreetsel juhul vajaliku vahendi. Iga selle rühma konkreetne ravim lahendab konkreetse ülesande, millel on ranged näitajad.\nHea Tervise Glükoosamiini 1-a-päeva on kõrge tugevuse Glükoosamiini ühise remont, mugav 1-a-päeva-annust.\nKondroitiin, glükoosamiin, Glukosamiini Chondroitiin Hollandi hind\nGlycine koos valu liigestes Glukosamiini Chondroitiin Hollandi hind, Kondroitiin, glükoosamiin - Taastusravi Inimene peaks loobuma halbadest harjumustest ja siis ei vaja ta võib-olla kirurgilist sekkumist.\nSiiski glukoosamiini kondroitiin top võimalik öelda kõigist BMARP-dest, et nende kasutamine takistab patoloogilise protsessi arengut ja võib isegi täielikult selle peatada. Antireumaatilisi ravimeid kasutatakse erineva päritoluga artriidi raviks: reumatoidsed, psoriaatilised, idiopaatilised, noorukid.\nPositiivne on negatiivsete nähtuste ja sõltuvuse puudumine pikaajalise Glukosamiini Chondroitiini top susteemid nende ravimitega. Selle grupi vahendite puudumine on mõju aeglane areng.\nParimad abinõud liigesevalu jaoks kliendi arvustuste järgi Seetõttu võib kursuse kestus olla mitu nädalat või kuud. Toime tekkimise kiirendamiseks aitavad vahendid, mis toimivad mõjutatud alal: mittesteroidsed põletikuvastased ravimid ja glükokortikosteroidhormoonid. Nende ravimite kasutamisel on vastunäidustatud maksa- ja neerude häired, hüpertensioon, peptiline haavand ja sooletraktid.\nChondroprotektorid Nagu teada, kaasneb artroosiga kõhrekoe terviklikkuse rikkumine ja selle järkjärguline hõrenemine. Kahjustatud kõhre kaitseks ja taastamiseks luuakse rühma uimasteid - kondroprotektorid. Selle rühma ravimite koostis sisaldab glükoosamiini ja kondroitiinsulfaati, mis blokeerib põletikulist protsessi ja vähendab valu.\nLisaks ilmnevad positiivsed muutused ka röntgenograafias: ühisruumi kitsendamine aeglustab või peatub täielikult. Kondroprotektorid on hästi talutavad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, glukoosamiini kondroitiin top toime ei esine varem kui kuus kuud pärast allaneelamist. Need ravimid on ette nähtud artroosiks 1 ja 2 kraadi. Kondroitiinsulfaati sisaldavad preparaadid: Struktum - prantsuse meditsiin ühiste tervise jaoks.\nSaadaval ja mg kapslites. Päevas tuleb võtta mg. Üks parimaid ravimeid liigesehaiguste raviks. Chondroitin AKOS - on saadaval kapslite ja salvi kujul.\nHondrolooni vabastav vorm - pulber ampullides intramuskulaarseks süstimiseks. Preparaadid glükoosamiiniga: Dona on Itaalia ravim. Artra; Movex Chondroprotektorid vabanevad tablettide, kapslite, süstete, salvide ja geelide kujul.\nSuukaudseks manustamiseks on saadaval süstelahuse pulber ja kapslid. Toimeaine sisaldus on vastavalt mg ja mg.\nGlukosamiini Chondroitiini top susteemid Hullide haigete liigeste ravi\nDon stimuleerib liigese määrimise vabanemist, samuti parandab selle omadusi. Elbona - ravimit manustatakse lihasesiseselt. Chondroprotektorid - puusaliigese koksartroos hädavajalik Iga viaal sisaldab mg glükoosamiini. Ameerika meditsiin Artra ja saksa teraflex on komplekssed kondroprotektorid.\nNeed sisaldavad kondroitiinsulfaati ja glükoosamiini. Narkootikumid ühendamiseks Tõsine valu on ravimi intraartikulaarse manustamise näide. Põletikulise protsessi kiireks leevendamiseks võib glükokortikosteroidide sisaldavaid ravimeid manustada ühenduses: Niinimetatud vedelad proteesid on tõhusamad.\nNende peamine aine on naatriumhüaluronaat: Seda tüüpi ravimid toimivad liigesevedelikuna, asendades selle, parandades kõhre toitumist.\nParimad abinõud liigesevalu jaoks kliendi arvustuste järgi - Artriit April\nMinus on kõrge hind, seega ei saa iga patsient seda ravimit endale lubada. Kohalikud fondid Kopsu patoloogia raviks kasutatakse salve ja geeli.\nÜhised vitamiinid glükoosamiini ja kondroitiiniga inimestele Nendest vahenditest kasutatakse kõige sagedamini mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite hulka kuuluvaid ravimeid - Diklofenaki põhinev, indometatsiinil põhinev salv.


NIO: Osta Teslat 5 Hotdogi hinnaga | R Blogi - RoboForex\nanalüüs, varud / 04.03.2019 07.09.2020\nNIO: ostke Teslat 5 hotdogi hinnaga\nnio aktsiavalikud varude varude analüüs tilray\nMis on NIO\nNIO tehniline analüüs\nAlates oma IPO-st Tesla (NASDAQ: TSLA) aktsiad on tõusnud 1,500%, kaubeldes nüüd 310 dollaril. Iga juhuslik investor ostaks selle 2010. aastal hõlpsalt, kuid nüüd saavad seda lubada ainult suured kauplejad ja fondijuhid.\nSellistel suurtel turul tegutsejatel on oma reeglid, kuidas valida õige ettevõte, kuhu investeerida. Nende peamine eesmärk on leida kõrge tootlusega indeks, mis võimaldaks neil teenida rohkem, kui ükski fond suudaks, hoides silma peal ka riskil, mis tähendab, et nad ei peaks investeerima aktsiatesse, mis on odavad ja ei ole üldteada. Seetõttu saab selline kaupleja eraldada Tesla pikaajaliseks portfelliks, kuid on tõenäoline, et aktsia tootlus ei anna veel 1,000%. Jaeinvestori jaoks on hea mõte vahepeal leida mõni aasta tagasi Tesla taoline asi, millel on suur potentsiaal.\nMis on NIO?\nNIO (NYSE: NIO), Hiina ettevõte, on heaks näiteks. Selle aktsiad on nüüd 5 hotdogi hinnas, kuid see võib mõne aasta pärast jõuda Tesla hinnani.\nUSA-s on üsna vähe ettevõtteid, mis tegelevad elektriautode tootmisega, kuid ainult Tesla toodab neid autosid, millega oleme harjunud. Siinne potentsiaal on tõenäoliselt möödas; Kui varem tõusis hind oodatava võimsuse saavutamise ootuses, siis nüüd peab ettevõte teenima suuremat tulu ja ületama eeldatava müügi.\nNIO alles alustab tegevust. 2014. aastal William Lee asutatud tal oli juba õnnestunud 9. aastaks luua superauto EP2016, mis ületas Saksamaa Nürburgring Nordschleife'i maailmarekordi. Esimene elektriauto NIO ES8 ilmus 2018. aasta keskel, kuus kuud hiljem ilmus aga NIO ES6. Nii hakkas NIO võtma oma turuosa premium-autode ja maasturite segmendis, samal ajal kui Tesla on alates 2003. aastast välja andnud ainult kolm mudelit.\nTesla on endiselt teerajaja, kuid sellest keegi ei hooli. Kui NIO seda teed jätkab, tagab see kena kasumi ja dividendid, mis omakorda tõstab hinda edasi.\nNIO peamised investorid on Tencent Holdings (OTCMKTS: TCEHY) ja Hillhouse Capitali juhtimine. Lisaks mõne aktsiate väljaostmisele enne IPO-d investeerisid nad tänavu veebruaris lisaks umbes 35 miljonit dollarit.\nEsimese kvartali ja 1. aasta kokkuvõttes ei oodata NIO-lt puhaskasumi kirjendamist, kuna ettevõte vajab rohkem toodetud autosid ja see tähendab rohkem kulusid. Tesla jõuab puhaskasumi marginaalini alles 2019. aastal, aktsia aktsia hind jääb vahemikku 2018–250 dollarit, sel hetkel hakkasid investorid juba kasumit lukustama. See võib juhtuda ka NIO-ga, ehkki sellel on teine draiver. Niipea kui hind ületab 360 dollarit, võivad profikauplejad seda märgata ja kui nad hakkavad aktsiaid välja ostma, tõstab see kindlasti hinda. Seejärel võivad jaemüüjad järgida, ehkki see võib viia praktiliselt kõigeni.\nPidage meeles Tilray juhtumit: kui aktsia jõudis 30 dollarini, hakkas see ilma põhjuseta hullult 300 dollari suunas hüppama, just kuulujuttude ja kanepi võimaliku tulevase kasumi tõttu.\nErinevalt USA-st toetab Hiina valitsus elektriautode tootjaid lisarahastamisega. Laadimisjaamade arv kasvab, nii et inimesed ei pruugi arvata, et elektriautoga sõitmine ei vii neid kaugele.\nElektriautode turg on Hiinas kullakann, kuna ühelgi teisel riigil pole nii raskeid keskkonnaprobleeme, osalt suure hulga kütusega töötavate autode tõttu. Hiina on suuruselt teine majandus, kus on üle 17 miljoni miljonäri. Ainult 1% esmaklassilisi elektriautosid ostvatest teenib 170K autot. Siiani on müüdud ainult 12K.\nNIO sai ka oma suure osa populaarsusest. See on juba sünonüüm „hiina Teslale” ja pani selle pääsema Hiinas 5 kõige uuenduslikumat ettevõtet. William Lee läks Apple'i-laadsele strateegiale, positsioneerides NIO-d eluviisiks, mitte ainult elektriautode tootjaks.\n2016. aasta seisuga oli Hiinas välja antud 370,000 43 elektriautot, mis moodustab 12% nende koguarvust maailmas. Olles suurim e-autode tootja, on Hiina ka suurim turg sõidukite müümiseks. Eeldatavalt kasvab esmaklassiliste ja maasturite e-autode segment igal aastal vastavalt 9% ja 2022%. 40. aastaks võib Hiina e-autode turg tõusta XNUMX%.\nReutersi statistika kohaselt soovitab umbes 40% populaarsetest analüütikutest osta NIO-d, samas kui 50% väidab, et portfellis olevad aktsiad on head. Ainult 10% vastas, et soovitasid selle müüa. See võib mõjutada ka aktsiahinda.\nPõhjaliku tehnilise analüüsi tegemiseks on veel vähe andmeid. Vastupanu hinnaga 8 dollarit on välja murdnud ja järgmine nimekiri on hinnaga 13.81 dollarit.\nTõenäoliselt ei oodata NIO-ga seoses mingeid suuremaid väljalaskeid. Jaanuaris võib müük hooajaliselt väheneda ja ettevõte ei suuda endiselt puhaskasumit broneerida. See kõik juhtus ka varem Teslaga.\nNIO võib olla hea võimalus ainult pikaajalise portfelli jaoks. Tesla on tugev konkurent, kellel on tehas Hiinas, kuid NIO töötab omas riigis, teades sihtrühma palju paremini. Aktsia maksab nüüd 10 dollarit ja vähesed inimesed tunnevad selle vastu huvi. Halvimal juhul jääb see ikka sinna poole; parimal juhul võib hind üsna pea jõuda 20 dollarini.\nharidus, Forex / 01.03.2019 07.09.2020\nkauplemissüsteem eeldab meetodit või reeglite ulatust, mis võimaldab kauplejatel väga lühikese aja jooksul mõista, mis turul praegu toimub, ja hinnata, kas on olemas positsiooni avamise võimalus\nForex strateegiad kauplemine müügistrateegia kauplemise süsteemi\nRoboForexi uudised / 04.03.2019 07.09.2020\nRoboForex vähendab indeksite võlakirju\nRoboForex kuulutas ettevõtte klientidele välja uue tutvustuse. 1. märtsist kuni 31. maini 2019 parandatakse indeksitega kauplemise tingimusi palju.\nde30 indeks indeksid vähendatud levik


Premium liiga Aastalõputurniir - Lehekülg 3\nNäidatakse tulemusi 41 kuni 60, kokku 116\n29.12.14, 22:37 #41\nNii ongi. Punase-viga oli ikka kuradi jõhker ka. Ei imestaks kui lokkis Leva noorsand turniiri lõppenuks võib lugeda.\npea iga aasta korjab keegi aastalõpukal karmi vigastuse. Krt võiks asja natukene rahulikumalt võtta\n29.12.14, 23:27 #42\nMehed on Kalevis hetkel testimisel nagu Lokomotivi mängija Ivanjušin. Starodubtsevi sõnul otsitakse noori mängijaid, kel on EV pass või alaline elamisluba taskus\n29.12.14, 23:54 #43\nKaljul on selles suhtes eriti "vedanud". Tegelikult pole ka ime, et tänavu põhimeestega riskida ei julgeta.\n30.12.14, 00:27 #44\nSaabas tuli ikka väga valusalt jalast ära, seega kui asi ainult turniiriga piirdub on asi hästi läinud.\nedit: Muide, miks Kalju ja Flora sektoris nii vaikne oli?\n30.12.14, 16:41 #45\nOšomkovi lemmikud on vist flora ja sillamäe.\n30.12.14, 17:14 #46\nAastalõpu turniir on oma aja ära elanud, sellisel kujul/väljakul. Iga aasta jääb järjest rohkem mängijaid kõrvale ja ka publiku huvi langenud märgatavalt. 2 aastat tagasi ei mahtunud inimesed Kalevi saali ära, nüüd mine ja istu rahus.\nPangu futsali mängima, väljak enam vähem samades mõõtmetes ja seinad ära kaotada. Ma usun, et me näeks kõiki staare taas mängimas\n30.12.14, 17:26 #47\nMina pooldan ikka seda vana värki! Futsal ei paku üldse huvi. Usun,et kui järgmisel aastal toimus üritus teises kohas,siis ka rahvas leiab tee saali\n30.12.14, 18:19 #48\nPaide on ikka mõnusa spiritiga sats, midagi ei ole öelda. Ja Ratnikovil on jälle palderjanipudel bussi jäänud.\n30.12.14, 19:21 #49\nKalju tantsutüdrukud teevad tantsimise ja koreograafiaga alles esmatutvust? Oleks neil siis vähemalt tissid suured...\n30.12.14, 19:25 #50\nFlora omadele jäävad lausa valgusaastatega maha!\n30.12.14, 21:51 #51\nVäga masendav,et mängijate kohta taustauuringut ei tehta. Asju mis on elementaarsed, eksitakse labaselt(sünnikohad, noortesüsteem, eelmised klubid).\nPaha kuulata kohati mitte kodutööd teinud inimesi kommenteerimas.\n30.12.14, 22:04 #52\nMis Sellenbergiga juhtus? Päris pahasti tundus asi.\n30.12.14, 23:34 #53\nkas aastalõpukal valitakse ka parim mängija?\nIse valiks kindlasti Rimo Hundi, oli kindel Levadia liider ja üldse kogu turniiri üks aktiivsemaid!\n30.12.14, 23:38 #54\nParimaks valiti Lepistu ja parimaks väravavahiks Igonen, Hunt sai parima väravaküti auhinna.\n30.12.14, 23:39 #55\nPaide amatööridelt ikka väga tugev esitus.\n31.12.14, 00:02 #56\nLaululahing....blöö...blöö....,blööö, tittedele, ainuke reaalne ja tegutsev seltskond on Flora Viies Sektor Ultras...ülejäänud on õhk....v.a Pärnu Vaprad Karud...Punkt!\nKäed eemale Brent Lepistust!\n31.12.14, 00:07 #57\n2 aastat tagasi oli see nädalavahetusel. Kindlasti oma mõju publikule ka sealt.\n31.12.14, 00:21 #58\nvaagnamurd ja niudeluumurd oli Sellenbergil\n31.12.14, 02:09 #59\nParimad 'ultras' Eestis (PL'st IV.Liigani) on Welco Elekteri oma.\nArvestades tegu on II.Liiga klubi, nende esitused on suureparased.\nJa ilma see ultrase retooriliste asjadeta.\n31.12.14, 02:24 #60\nStaatistika onaneerijatele siin mis kaevandasin eelmisel aastal:\nFlora (2013) - Levadia (2014)\nFlora (2014) - ?????? (2015)


Kinoliit tahab Kinomajja tuua rahvusfilmoteegi — Sirp\nKinoliit tahab Kinomajja tuua rahvusfilmoteegi\nEesti Kinoliit peab täna oma 50. sünnipäeva Meie kinoliidu kehand ehk Eesti Kinematografistide Liit loodi 20. ja 21. detsembril 1962. aastal tollase partei kultuuripoliitika põhimõtete kohaselt. Aasta eest oli Tallinna Kinostuudio ümber nimetatud Tallinnfilmiks, 1960. aastate alguses tehti valmis eesti režissööride (Jüri Müür, Kaljo Kiisk) esimesed täispikad mängufilmid, küllap peeti siis paslikuks luua siia sotsialistlikku vabariiki ka oma kinematografistide liit. Tagantjärele on seda nimetatud rahvusfilmi taassünni ajaks, liidu esimeheks kinnitati Kaljo Kiisk, kes jäi ametisse 25 aastaks. Pärast perestroika’t hakkasid kinoliidu esimehed vahetuma aina kiiremas tempos, mida tingis ka põhikirjast tulenev punkt, et juhatus valib juhataja isekeskis endi hulgast, aga mitte üldkogu kui kinoliidu kõrgem organ, mis kutsutakse kokku igal aastal. Üldjoontes sarnaneb MTÜ Eesti Kinoliidu põhikiri meie teiste loominguliste liitude põhikirjaga ja kinoliit on meie muusade maastikul riigi valitsuse silmis enam-vähem samamoodi aktsepteeritud kui teisedki loomingulised liidud. Ajalooliselt tasub neist tuntumate juuri meenutada: Eesti Arhitektide Ühing (1921), Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing (1922), Eesti Kirjanikkude Liit (1922), Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts (1924), näitlejate liit hakkas tööle aastal 1934 ja Eesti NSV Teatriühing loodi 1945. Eestis on veel hulk teisigi loomingulise liidu staatuses organisatsioone ja kuhjaga alaliite, ühinguid ja seltse, mida vahest parimgi mälumängur ei jõua kokku lugeda ning selle üle tuleb ühes väikeses meelelt vanas, aga vormilt noores kultuuririigis ainult rõõmustada – kekata kas või vormiliseltki, nagu kipuvad tegema valitsejad Eesti Vabariigi põhiseaduse päises kirjapandu järgi. Kunstirahvas elab oma tungi- ja projektipõhist elu edasi ning kultuurileht Sirp ei tohi unustada, mis ta päises varemalt kirjas seisis. Ei, mitte seda, et kõigi maade proletaarlased, ühinege, vaid silmas pidama ikka loomingulisi liite ja seda, mis seal aset leiab.\nNiisiis tänavu 9. mail valis kinoliidu korraline üldkogu omale uue juhatuse: operaator ja produtsent Vladimir Bogatkin, dokumentalist Jaan-Jürgen Klaus, produtsent Erika Laansalu, kriitik ja režissöör Jaak Lõhmus, BFMi üliõpilane ja operaator Peter Murdmaa, filmikunstnik ja režissöör Mare Raidma, operaator Arvo Vilu. See juhatus pidas oma esimese töökoosoleku 25. mail ja vastavalt MTÜ Eesti Kinoliit põhikirjale valis juhatus enda hulgast uue esimehe, kelleks on Jaak Lõhmus. Istusime pärast juhatuse korralist koosolekut (neid peetakse aastas vähemalt 12) Kinomaja kaminasaalis ja ajasime veidi juttu.\nMida uut on poole aasta jooksul tehtud kinoliidus, suunad edaspidiseks, plaanid?\nLõhmus: Taustaks veel seda, et eelmisse juhatusse, mida juhtis Peeter Brambat, kuulus siit laua tagant kolm inimest: Erika Laansalu, Peter Murdmaa ja mina – nii et järjepidevus või sidusus eelnevaga on olemas ja Erika on praegu järjest juba neljandas juhatuses, kaheksandat aastat. Las „parlamendi” vanim liige räägib esimesena.\nLaansalu: Iga aastaga asi edeneb ses mõttes, et iga juhatus toob midagi uut. Asjad, millega kinoliit on ajast aega tegelenud – need tööd ja tegemised on meil endised. Tore on see, et uusi liikmeid on tulnud, praegu peaks meil olema 182 liiget.\nNii et võib täheldada kinoliitu astumise elavnemist?\nLaansalu: Tegelikult on ikka iga aasta astutud. Kui ma juhatusse tulin, siis oli meil umbes 150 liiget. Ei astu ainult noored, ka juba staažikad filmitegijad tahavad liiduga ühineda.\nRäägime natuke kinoliidu struktuurist. Milline on teil suhe niinimetatud alaliitudega? Näiteks kunstnike liit on suur katusoraganisatsioon, mis hõlmab kogunisti 19 alaliitu.\nLaansalu: Ei, meie oma ei ole.\nLõhmus: Kui kinoliit kunagi loodi kui kinematografistide liit, siis hakkasid tegutsema sektsioonid: kriitikute sektsioon, operaatorite sektsioon, televisiooni sektsioon, mängufilmi sektsioon, noortesektsioon ja nii edasi. Praegu on kinoliiduga seotud ainult üks sektsioon, milleks on seenioride kogu. 1980. aastate keskel oli kõige aktiivsem noortesektsioon, nüüd on ainus aktiivne seenioride sektsioon, kes korraldab üritusi. On arutatud, et võiks sellesama sektsioonide struktuuri läbi mõelda, aga asja pole sellest saanud. Peale kinoliidu on ju meil Eestis muidki liitusid, näiteks Eesti Filmitootjate Liit ja Eesti Rahvuslik Filmiprodutsentide Ühing. Kinoliit on tegelikult see, kes peaks olema looja kaitsja, niipalju kui seda saab teha. Meil pole mingeid reaalseid hoobasid peale oma hääle, et rääkida ja kirjutada.\nLaansalu: Kinoliit on tegelikult asutanud ühe sõsarliidu, milleks on Eesti Audiovisuaalautorite Liit, mis on 1999. aastal kinoliidu liikmete poolt ellu kutsutud ja mille liikmeskond kattub suures ulatuses kinoliidu omaga. Audiovisuaalautorite liidu asi on autoriõiguste esindamine, rahakogumine ja laialijaotamine.\nJuunis eesti filmi suvepäeval peetud konverentsil oli juttu niinimetatud gildidest. Kuidas need on kinoliiduga, ütleme siis kas või mentaalselt seotud?\nLõhmus: Võime olla rõõmsad, et meil on nüüd stsenaristide ja mängufilmirežissööride gild. Neid taheti luua juba siis, kui Aare Tilk oli kinoliidu esimees ehk siis 1990. aastate keskel. Aga need gildid on kokku tulnud kinoliidust sõltumatult kui omaette mittetulundusühingud. Nagu nüüd ka dokumentalistide gild. Peame ükskord istuma koos ja arutama, mis on meie ühisosa, mida saame koos teha. Ma pean ütlema, et mis me siin kinoliidus omavahel ikka jahume – teame ju kõiki probleeme, aga valitsus ehk kultuuriministeerium, ma räägin ministrist – ja selle saab lehte panna –, seal on sein ees, sealt põrkab kõik tagasi.\nLõhmus: Ministeeriumist. Ei ole mõtet lärmata, seda ütles ka Ain Lutsepp oma kõnes ja nüüd selle „Harta 12” omad kirjutasid ka, et „seesmiselt tsementeeritud”. Lang on deklareerinud, et kinoliit kunagi mingit toetust saama ei hakka.\nLaansalu: Mitte üksnes kinoliit, vaid kõik loomeliidud.\nLõhmus: Ta on öelnud, et need mittetulundusühingud tuleb üldse ära likvideerida. Selles suhtes on kinoliidu hääl vähemalt nelikümmend aastat sellest viiekümnest välja kostunud.\nBogatkin: Ma arvan, et natuke vähem.\nLõhmus: Ei no, kuuekümne teisest aastast alates.\nBogatkin: Seda küll, aga 1990. aastate algul, kui asi hakkas siin Eestis toimima, siis lagunes kõik, Tallinnfilm läks laiali ja pärast jäi kõik soiku.\nLõhmus: Eesti Filmi Sihtasutuse ehk Eesti Filmiinstituudi idee on välja käidud kinoliidus juba 1990. aastate keskel.\nKuidas oma liikmete eest seista?\nBogatkin: Küsimus on praegu ikka rohkem filmikunstis kui sellises. Olen sellega tegelenud 1967. aastatast peale. Vanasti tehti televisiooni lugu kümneminutilise kasseti peale valmis. Nüüd minnakse kusagile kohale ja hakatakse mõtlema, mida me nüüd teeme, ja siis kirjutatakse pärast midagi, mis kinni püüti, selle järgi üles. Kõik aetakse arvutisse ja hakatakse otsi kokku ajama.\nKinoliidu põhiline asi on aga see, et me oleme professionaalsuse ja proffide ühendus. Noortele peab edasi rääkima, kuidas filmi tehti, ja peab ikka tegema. See on meie üks peamine idee. Mitte see, et nüüd, kui iga telefon ja fotokas võtab videot, on kõik valmis olema operaatorid.\nMurdmaa: Ega iga mats vanasti seda filmilinti oma kätte ei saanud ka.\nMurdmaa: Ega nüüd igat asja, mis võetakse, enam ei vaadata ka. Peab olema ikka midagi erilist.\nNii et iga teletegija ja mobiilimees kinoliitu ei pääse. Aga mis on professionaalsuse hoidmise kõrval veel kinoliidu pealisülesanne või säsi?\nLõhmus: Võiks ju mõelda nii, et Eesti Kinoliit teeb Kaarel Tarandile avalduse, et me ei ole rahul Sirbi filmilehekülgedega. Kuidas sa ennast tunneksid, kui me sellise avalduse teeksime? Kuigi me pole praegu sellist eesmärki võtnud.\nÄrge hakake Tarandi aega sellise petitsiooniga üldse raiskama. Saatke otse minule ja avaldame kaebuse Sirbi filmiküljel.\nKlaus: Mina rõhutaksin filmi kui kunsti propageerimist. Kinoliit on minu jaoks sümboli väärtusega ning tähtis on see, et Eestis on üldse võimalik teha ja näidata filmi ning hoida kinokultuuri.\nMurdmaa: Kinoliidu üks probleem on see, kuidas tuua filmi juurde ja ka liitu rohkem professionaalseid noori, kuidas neid selleks kasvatada, et oleks rohkem värskeid mehi ja hapnikku.\nLõhmus: Jah, aga meil on viimase poole aasta jooksul olnud tobedalt palju ka praktilisi asju, millega tegeleda. Oleme saanud siia Kinomajja elu. Eelmine ja üle-eelmine juhatus muudkui proovis, proovis ja proovis. Nüüd võib mõni vana kinoliitlane olla solvunud, et mis noorte peod need Kinomaja saalis toimuvad. Aga kas oleks siis parem, kui saal seisaks tühjana?\nSeletame lugejale vahele, et kinoliidu üks ülesanne on talle kuuluva Kinomaja haldamine ja selle töölepanemine.\nLaansalu: See pole kinoliidu ülesanne, see on meie kõrvalhobi, see on lihtsalt meie maja.\nBogatkin: Kui me oleme selle maja peremehed, siis me tahame siia saada korraliku elu, et siin oleks tõesti filmitegijate kohtumispaik.\nLõhmus: Oleme helpinud seda suppi, mis on varem keedetud. Saime alles nüüd lahti rentnikest ja lepingutest, kellest ja millest ei taha rääkidagi. Ei saanudki neist enne lahti, kui leping lihtsalt lõppes ära.\nPõhimõtteliselt sama portsu otsas istus kirjanike liit oma majas peetud kohvik Pegasusega. Kes on Kinomajas uued tegijad?\nLõhmus: Kohvik Sinilind, kus nüüd on ka restoran sooja söögiga iga päev ja majas toimuvad muusikaüritused pidevalt. Teisipäeviti peetakse „Eesti filmi teisipäeva”, kuhu saab tasuta sisse.\nLaansalu: Kolmapäeviti on siin muusikaviktoriinid, mis lõppevad alati muusikafilmiga. Neljapäeviti sisustavad filmiteemalise õhtu kohvikupidajad.\nLõhmus: Täna on näiteks päev Tallinna koolidele filmiaasta lõpetamise puhul.\nBogatkin: Kinomaja peab olema eelkõige filmiinimeste maja, nende kohtumispaik.\nLõhmus: Kui varem inimesed tulid alt külmast teisele või kolmandale korrusele, siis nüüd saab peatuda ka alumisel korrusel, mis varem oli nagu surnud territoorium. Aga see kõik kogub alles jõudu.\nBogatkin: Katsume edasi taguda nüüd seda tulist rauda, mida ka eelmised juhatused on taguda püüdnud.\nMeenutame, et oma viisteist aastat tagasi räägiti-kirjutati kinoliidu reanimeerimisest, kinoliidust kui kujutlusest, võitlusest Kinomaja eest, käidi kohut rentnikega. Üks tuntud kriitik, kes oli ise lühikest aega kinoliidu juhatuse esimees, tundis end siis oma sõnul hooti mitte juhatuse esimehena, vaid „hullumaja sanitarina” ning leidis hiljem kinoliidu asjus, et „laipa pole mõtet galvaniseerida”. Uuel sajandil oli juba põhjust juttu teha revolutsioonilisest situatsioonist ja nii edasi. Nüüd siis lõpuks on „kadunuke” hakanud elu märke ilmutama ja tulu tooma.\nLõhmus: Kõik see protsess on võtnud aega ja nüüd on käsil Eesti Filmiinstituudi loomine.\nKuidas on kinoliit sellega seotud?\nLõhmus: Eesti Kinoliit ja teised filmiala liidud võtsid osa kõikidest nendest ümarlaudadest, kus arutati arengusuundasid ja ka filmiinstituudi loomise detaile. See on koostööplatvorm, ühisosa on olemas. Praegu elavad filmiinimesed peost suhu, sest raha on kogu valdkonnas vähe. Üks asi on veel filmiinstituudi, kinoliidu ja Kinomaja võimalik koostöö ja see on ka minu veendumusel vajalik, eriti pärast seda, kui olen käinud Brüsseli filmoteegis Eesti filmi üritusel ja Orioni kinos Helsingis, mis on arhiivikino ja nii edasi. Nüüd, kui on loomisel Eesti Filmiinstituut, tekib esimest korda Eestis võimalus, et Tallinnas hakkab Kinomajas tööle filmoteek, kus hakatakse näitama vanu filme nagu mujal maailmas rahvuslikes filmoteekides. Õhtuti kella kolmest või neljast või viiest näidatakse kolme-nelja vana filmi. Mujal riik harilikult rendib need filmoteegi kinod kellegi käest, aga meil Eestis on haruldane olukord, kus see maja kuulub filmiinimestele, mitte mingile paksule kapitalistile.\nNii et kinoliit on haaramas ohje rahvusliku filmoteegi asjus?\nLõhmus: Ega kinoliit pruugi ise hakata seda filmoteeki haldama, aga see maja hakkab siis elama ja meie inimesed saavad siin käia vaatamas huvitavaid filme. Meil pole sellist kohta, kus vaadata oma ja ka teiste riikide vanu väärtfilme. Kommertsalustel tuleks praegu kõne alla kinod Artis või Sõprus, aga see plaan ei hakkagi seal kunagi tööle.\nMilline on kinoliidu hoiak või seisukoht loodava Eesti Filmiinstituudi suhtes?\nLõhmus: Oleme oma hoiakut ümarlaudades ja aruteludes väljendanud. Meil on moodustatud ühine platvorm teiste filmiala liitudega.\nLaansalu: Meil on ühine huvi.\nLõhmus: Aga nagu mina aru saan – sa pead seda targematest kohtadest otse üle küsima –, on praegu Eesti Filmiinstituudi asutamine 1. jaanuaril 2013 kalevi alla pandud. Kas see luuakse esimese kvartali lõpus või hoopis aastal 2014, seda sa pead küsima ministeeriumist.\nTänan jutuajamise ja viidete eest ning palju õnne esimese juubeli puhul!\nSELGITUSEKS VESTLUSRINGI VÄIDETELE MINISTEERIUMI JA TOETUSTE ASJUS\nLoomeliite toetatakse seaduse alusel pidevalt. Enamaks pole riigil praegu lihtsalt jõudu. Me kohtleme kõiki loomeliite võrdselt.\nEi ole ka iialgi kasutanud MTÜde kohta sellist väljendust.\nEFI loomine ei ole kusagile kalevi alla pandud, vaid käib täie hooga. Jutt on põhikirja loomisest, mis on tõesti paljudel asjaoludel viibinud ja seda mitte üksnes ministeeriumi tõttu.\nLoodetavasti on tegemist lihtsalt teadmatusega, mitte pahatahtlikkusega, mida paraku kohtab meie riigis liialt palju.


www.militaar.net • Vaata teemat - Noh, siis kui Brežnevi matused olid\nTänane kuupäev 27 Sept, 2021 11:21\nNoh, siis kui Brežnevi matused olid\nTeema pealkiri: Re: Noh, siis kui Brežnevi matused olid\nPostitatud: 10 Mai, 2021 14:16\nMatustel osalenud olid lihtsalt viisakad inimesed. Pealegi on igal maal omad matusekombed - viisakad inimesed ja eriti valitsusdelegatsioonide liikmed ei halvusta neid tagantjärele.\nWikipedia mainib ka seda kolksu - ei olnud siinne rahvas ainuke, kellele jäi mulje, et asi vaikselt ei toimunud. Oluline ongi, mis mulje jääb - nagu mustkunstis. https://en.wikipedia.org/wiki/Death_and ... Sandle2002\nViimati muutis Jaanus2, 10 Mai, 2021 14:45, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 10 Mai, 2021 14:44\nMatustel osalenud olid lihtsalt viisakad inimesed.\nOlid nad jee... Kohe nii viisakad, et vähimagi probleemita trolliti Nõukogude Liidu juhtkonda teadaandega, kuidas nende riigi pommitamiseks käsk anti.\nSelle kõrval olnuks unustamatu Leonid Ilijtši haudaviskamise tõdemine olnud hale titepiuks. Aga olgu, aastal 82 veel, aga kirjutatud on sellest ju 90ndatel ja hiljemgi, mil pinnale ujusid nõukogude võimu hüpersigadused. Nii et see erilisele pieteeditundele rõhumine "nikak ne katit"\nPostitatud: 10 Mai, 2021 14:52\nSee värk paistis oskamatu ka kohapeal viibijatele. Vahetult enne auku kukutamist, kui vist saluudi valmisoleku signaali oodatakse, tuleb lähemate seltsimeeste hulgast üks rauk "appi" (vaatas, et karvamütsid ei saa vist hakkama), aga noorem vanamees juhatab ta resoluutselt ent viisakalt summa tagasi.\nappi.PNG [ 679.45 KB | Vaadatud 1009 korda ]\nPostitatud: 10 Mai, 2021 17:31\nKa minu viis kopikat teemasse. Vaatasin minagi tol kurval hommikul otseülekandes leinas nõukogudemaalaste hüvastijättu palavalt armastatud Leonid Iljitšiga. Auku kukkus, raibe jah, kähku, kõmakas oli saluut, aga õhtul Vreemijas seda toredat episoodi enam ei näidatud. Usun, et lõigati välja ja kustutati igaveseks kremli tsensorite poolt, kuna stseeni soovitud ja soovimatud kokkulangevused ja üldpilt jättis igati kentsaka mulje.\nMis aga puutub Lemeti kõigutamatut usku nõukogude kaasaegsete-tunnistajate ütlustesse, siis - on minu arust, tavapäraselt igati adekvaatselt kriitikameelse Lemeti usk nõukogude pealtnägijate "tunnistuisse" kummastav... Lihtsalt selline tähelepanek. Viasat History ja teised sarnased kanalid ratsutavad lõppematuseni kuldvasika lüpsmisel IIMS teemade otsas. (olgu nende saadete kvaliteet mis iganes). Asi mida olen tähele pannud - kutsutakse saatesse eri poolte veterane. Lääne (ja ka fašistide) omad räägivad üldiselt sellist inimlikku juttu - mida kogesin, üksikasjad, jne - aru on saada, et tüüpide mälestused on päris. Venkude veteranid ajavad mingit üldist pläma - võitlesime seal, lahingud olid väga rasked, aga meie kangelaslikud võitlejad saavutasid fašistide üle võidu jne. Ühesõnaga tundub, et vennad lihtsalt korrutavad mingit päheõpitud salmi.\nSellega tekkis mul ka paralleel nende Preesnevi matuseliste juttude usaldatavusega.\nPostitatud: 10 Mai, 2021 18:35\nhttps://www.net-film.ru/en/film-13924/? ... %20funeral\nja kui see link ei vii õigesse kohta, siis "Daily News / A Chronicle of the day 1982 № 43 Special issue № 43-44" abiks\nLeidsin ka õlalt filmija töö kätte.\nIgaühe enda asi, mida keegi usub või uskuda tahab.\nPostitatud: 10 Mai, 2021 19:06\nMis aga puutub Lemeti kõigutamatut usku nõukogude kaasaegsete-tunnistajate ütlustesse, siis - on minu arust, tavapäraselt igati adekvaatselt kriitikameelse Lemeti usk nõukogude pealtnägijate "tunnistuisse" kummastav...\nLihtsalt põhineb minu usk erinevatelt tühitargutajatest "teadjate" teadmisedt mõningatel empiirilistel kogemustel. Tuli kord ühel kraavikaevamisejärgsel õhtul jutuks seesinane Leonid Ilijtši matus ja otse loomulikult pli seltskonnas paar indiviidumit, kes raudpoltkindlalt "teadsid" ja olid "oma kõrvaga kuulnud" seda, kuidas polkanid kolinal kadunukese hauda viskasid. Lustiliselt sai kõlkapäid siis veel tagant trollitud, et velled- kahemeetrise sügavusega kraav on olemas, paneme lauad põhja, kasti leiame ka, laome selle kiva täis ja viskame kraavi. Kui muud ei saa, siis jooksevad vähemasti moorid köögist paanikas välja (köögiaken oli lahti ja maad selleni meetrit 20. Lõpptulemus- ei tormanud ükski emainimene kärgatust vaatama (nad ei kuulnudki seda kolksu) ega polnud seda seal ca 20 meetri pealt majaseina äöres ülepea suurt kuulda. Kuigi kasti kaaluks oli kaheksakümmend kilo ja mingeid nööre-paelu ei kasutatud, vaid visati hooga kast kraavipõhjas olnud laudadele. Aga "teadjad" võivad loomulikult linnalegendi edasi sahata.. Ah jaa, meie katses oleks heli pidanud veelgi paremini levima kui seda auk Punasel väljakul võimaldas- meie auk oli kinni vaid kolmest küljest, seal aga peaks neljast küljest igasugu kolina veel paremini ära summutama.\nVaat seepärast kipun ma rohkem neid kohapeal viibinud taate ja nende 90ndatel ja uuel aastatuhandel antud intekaid uskuma kui neid kurttummi ja kottpimedaid, kes "nägid ja kuulsid" midagi oma silma ja kõrvaga.\nPostitatud: 10 Mai, 2021 22:30\nMina vaatasin seda tsirkust otsepildis sõbra juures, koolist oli vaba päev. Kolks oli tõesti, vaatasime sõbraga teineteisele jahmunult otsa. Pani imestama kirstu haudalaskmiseks kahe mehe kasutamine, kõikidel tavalistel matustel oli selleks ikka neli meest. Õhtul istusime vanaisa ja vanaemaga spetsiaalselt teleri ees ja vaatasime "Vremjat", aga siis seda kolksu enam polnud. Ehk oli tõesti saluudipauk, aga miks see siis "Vremjast" välja lõigati?\nPostitatud: 10 Mai, 2021 22:41\nVaata sealt net-film.ru pealt, Kremli matused ongi nii korraldatud. Eks need tüübid said kõvasti harjutada ka.\nNeed tseremooniad on kõik täpselt ühtmoodi, ei läinud Brežnev kuidagi kiiremini alla.\nKoomiline moment on, kuidas nad sealt ahvikiirusega ära kaovad, minu arust.\nPostitatud: 11 Mai, 2021 1:05\nAkf Lemet - siin on nüüd kaks erinevat kāsitlust. Kolakas käis kui kirst hauda läks aga sa võitled praegult nendega kelle arvates see tekkis kirstu kukkumisest.\nTõenäolisemalt oli see ikka suurtükist samal ajal lastud aupauk. Seepärast ei anna katsed kahe meetri sügavusse kraavi visatava puukastiga midagi.\nKäpardlikkus mida ma nimetasin oli telepildi kokkupanemisel. Ise koha peal olles tegelikult sellise nurga all ei näegi ning ei tea kui kiiresti see kirst auku kadus. Kui mingi kõmakas käib siis on selle suund lihtsalt määratav ja ahah, selge et saluut.\nTelepildis vastupidi - kaamera oli kõrgel ja kirst läks alla minumeelest küll liiga nobedalt. Kui samal ajal käis kolakas seondub see tahes_tahtmata kirstu kukkumisega. Nõukaaegsest monoheliga telekast ei saanud parimagi tahtmisega mürtsu suunda määrata. Tavaline inimene ei hakka sel puhul mõtlema et aga võib-olla oli saluut? Aga võib-olla ületas hävitaja helibarjääri?Aga võib-olla algas sõda?\nOleks siis võinud kahe kaameraga võtta ja aupaugu hetkeks kaadrit vahetada ja suurtükk pilti. Nüüd vaidle veel 40 aastat.\n"Oleks" sellepärast on filmikunsti põhitõed olid juba Lenini ajal teada. Vähemalt midagi ta seletas et kõikidest kunstidest ülim olevat kinokunst.\nPostitatud: 11 Mai, 2021 2:21\nOlgu selle Brežneviga kuidas on, hoopis segasemad on lood Staliniga. NSVL kokkukukkumise ajal räägiti päris tõsimeeli, et kuna temagi oli balsameeritud, siis näeb laip ilmselt veel nüüdki sedavõrd hea välja, et võiks üles kaevata ja vaatamiseks välja panna. Samas üsna hiljuti ma mingist allikast lugesin, et kõigi rahvaste isa olla peale mausoleumist väljaviskamist hoopis kremeeritud?\nPostitatud: 11 Mai, 2021 8:15\nPostitatud: 11 Mai, 2021 11:49\nKüllap see balsameeritud Stalin on siiski praeguseks ära mädanenud (juhul, kui ta kremeerimata jäi), sest seda balsameeritud Leninitki peab iga 18 kuu tagant kaks kuud remontima, et ta enamvähem olemasolevas vormis säiliks.\nJa sealjuures asendatakse liigkahjustunud osi vahaga, nõnda, et originaalsest Leninist on seal praeguseks alles vähem kui 23%.\nPostitatud: 11 Mai, 2021 12:39\nSee on kaunis loll näide, nimelt Ljonjat ei ole propaganda kunagi taolisele kõrgusele tõstnud nagu VOV-ga oli.\nLjonja maine lihtrahva hulgas polnud teab mis kõrge ja erinevalt Stalinist või Leninist oli Ljonja teemaline kalambuur iga olengu loomulik osa.\nAga noh, kui siidikäed pole elus ise labidat pidanud pihku võtma, ega sealt ka matuse teemal kvaliteeti oodata pole.\nAga ühegi perioodi kohta pole liikvel niipalju pseudotõdesid kui NSVL lõpuosa. Erilise hoo sai jama ajamine siis, kui Gorba ajal võis vangi minemise hirmuta rohkem kirjutada. Meenutame Leningradi metroo hiigelrotte, mida spetsnaz automaatidega jahtis või siis Tsernobõli õhku laskmist, mida tehti kõrval asuva ballistiliste rakettide avastamise jaama ehituspraagi vältimiseks.\nPostitatud: 11 Mai, 2021 13:17\nAga see Brežnevi surmaeelne oli ka nii absurdne aeg kui olla sai.\nEks need absurdsused kulmineerusidki matustaga, eriti ,et ainult kaks meest kirstu hauda lasid.\nIsegi ei mäleta enem - kui kaua (1-2 aastat ?) enne surma oli põhiküsimuseks - kes on see - kes söna otseses mõttes Brežnevi juhtme stepslist välja tõmbab.\nP.s mälestus hetkest kui edastati surmateade.\nKuidas mitmekümne töökaaslase spontaanne ovatsioon muutus hetkega hauavaikuseks ja üksteisele otsavaatamiseks.\nKõigil oli kurgus üks küsimus- aga kes on see,kes ette kannab seal kus vaja ?\nPostitatud: 11 Mai, 2021 13:23\nEks Ljonjale tehti liiga ka, levinud eksiarvamus on, et Ljonka ajal oli üks kole majanduslik stagnatsioon, aga vot Hrustsovi sula ajal oli alles elu.....\nMinu ema, kes sündis veel Stalini perioodil, arvas sellest Hrustsovi ja Breznevi võrdlusest midagi muud (väike ime, et Hrustsovi ajal siin-seal NSVL-s näljamässud algasid). Hrustsovi ajal oli (neil oli väga vaene pere) tavaline toiduaine nn kommunismi kakuke (poest jaokaupa saadud jahust küpsetatud sepikulaadne asi), Breznevi ajal selliseid õudusi enam polnud.\nKasutajad foorumit lugemas: Health ja 15 külalist


Peenise pikkus ja jämedus | Meestearst - ddr.ee Peenise suurused meeste foto\nPikkus: 14,88 cm. Pikkus: 14,89 cm. Lisatud graafik PM Tervis Tundub, et peenise pikkus on meestele olulisem kui naistele. Ümbermõõt: 11,69 cm. Küsimused olid seotud seksuaaltervise ja ideaalse peenise suurusega. Ümbermõõt: 10,94 cm.\nPortaalis Average Meeste liikmed mootmetega on võimalik tutvuda põhjaliku graafikuga, kus on kaardistatud meeste keskmised riistapikkused ning seda st erinevast riigist. Märgitakse ka ära, et kõik uuringud, mis on meeste genitaalide mõõtmisel läbi viidud, on jõudnud ühesele tulemusele: keskmine riist on 12, sentimeetrit pikk. Mis üldse mõjutab peenise suurust?\nÜheks oluliseks faktoriks on hormoonid, eriti testosteroon, negatiivsetest Peenise suurused meeste foto olulisim on aga suitsetamine. Suitsetavatel meestel on alati oht, et see harjumus mõjutab negatiivselt ka nende peenise suurust.


Võrkpallikoondise noored: Viiber unistab mänguajast, Tammearu ammutab kogemusi - Sport\nVõrkpalli B-koondised. Eesti vs Iraan, Robert ViiberFoto: Jaanus Lensment\nEesti meeste võrkpallikoondis alustas sel nädalal ettevalmistust Euroopa Kuldliiga mängudeks noorendatud koosseisuga ja mitmed põhimehed saavad mai lõpuni puhata. Volley.ee uuris kahelt noorelt mängumehelt Märt Tammearult ja Robert Viiberilt, kuidas nad end koondises tunnevad ja mida sellest perioodist ootavad.\nSidemängija Robert Viiber tegi lõppenud hooajal kaasa Tšehhi meistriigas Odolena Voda ridades ja pikendas hiljuti klubiga ka uueks hooajaks lepingut. Tema kuulus eelmisel suvel Eesti B-koondisesse.\n"Koondise trennid on alati väga kvaliteetsed, sest riigi parimad on kohal. Pärast klubihooaega on mul kuu pikkune paus olnud ja eks läheb natuke aega, enne kui kõik taas platsil välja tuleb. Natuke sain Tartu meeskonnaga pallitrenne teha ja jõusaalis olen samuti käinud, aga keha on ikkagi puhkerežiimil olnud ja tuleb taas üles äratada. Kindlasti sain klubihooajast palju enesekindlust juurde, sest olin terve hooaja põhiside. Hooaja algus oli raske, sest mänguaaja nappus eelmisel aastal andis tunda, aga läks paremaks ja punt oli samuti hea omavahelise klapiga. Ja eks ma mõistan nüüd ka seda nii-öelda suurt võrkpalli paremini, esimesel välishooajal Portugalis ma mänguaeg eriti ei saanud. Loodetavasti suudan selle enesekindluse ka siin mingil hetkel realiseerida ja ka koondise eest platsile pääseda," rääkis Viiber, kellele lisaks on noorematest meestest tema positsioonile konkureerimas Markkus Keel ja Renet Vanker.\nEesti koondist esindada soovinud võrkpallur sepistas superüllatuse ja krooniti Venemaa meistriks (1) 08.05.2019\nLisaks on sidemängijatest koondises vigastuspausilt naasev Andres Toobal ja koondise kapten Kert Toobal, kes liitub meeskonnaga mai lõpus.\nEsimest korda meestekoondisesse kutse saanud 18-aastane nurgaründaja Märt Tammearu on end juba tõestanud Credit24 Meistriliiga tasemel ja noortekoondistes nii saalis kui rannavõrkpallis. Tammearu tunnistas, et esmakohtumine peatreener Gheorghe Cretuga tekitas veidi ärevust.\n"Esmakohtumine peatreeneriga oli natuke hirmutav, aga trennides on see kadunud, sest võrkpalli ma ju mängida tahan ja seepärast siin olengi. Mind on väga hästi vanemate olijate poolt vastu võetud, keegi ei ole kiusanud ka," rääkis mängija naljatledes. "Trenne on veel nii vähe olnud, et mingit kindlat joont ei ole tabanud treenerite puhul. Küll aga on aru saada, et siin on iga puude, iga sooritus väga tähtis. Kõike on koguaeg vaja teha 100-protsendiliselt ja keskendunult. Usun, et kõikide koondise treenerite sõnadest on mul väga palju õppida ja saan siin natuke igas elemendis paremaks," lisas Tammearu.\nVollekoondis alustas suve Slovakkia alistamisega


Humanitaarteaduski võib olla praktiline ja rakenduslik — Sirp\nKultuuriuuringute professor Ansgar Nünning: „Humanitaarteadlased peaksid praegusest rohkem huvituma XXI sajandi ühiskonna aktuaalsetest probleemidest.”\nProfessor Nünning, iseloomustage palun oma peamisi uurimissuundi?\nMa alustasin narratoloogina ja minu esimene raamat oli narratiiviteooriast, mida rakendades analüüsisin George Elioti romaane. Mind on alati paelunud teooria ning analüütilise praktika vastasmõju, mistõttu hakkasingi välja töötama teooriat kui heuristilist instrumenti romaanide detailitundlikumaks lugemiseks. Viieteistkümne aasta jooksul olen ma liikunud narratoloogialt žanriteooriani ja sealt „interdistsiplinaarsete kultuuriuuringute” suunas, nagu me seda rahvusvahelises kultuuriuuringute doktorikoolis nimetame. Selles doktorikoolis on narratoloogiline lähenemine üks paljudest võimalikest lähenemisviisidest, samavõrd nagu valdkond, mida me kutsume „kultuuriliste narratoloogiate uurimiseks”. Viimasel kümnel aastal olen ma teinud üpriski palju tööd nii kultuurimälu-uuringute kui ka žanriteooria vallas. Akadeemilises ringis üles kerkivate teemade kõrval paeluvad mind küsimused, mis johtuvad probleemidest, mida tekitab tänapäeva ühiskond.\nNimetage mõnda neist küsimustest.\nÄsjase talvekooli teema „Eemalolek, kohalolu, distants – vahendid nägemaks minevikku” on suurepärane näide. Küsitakse, kuidas me minevikku esitame, mida ja miks representeeritakse ja mida mitte. Võtmemõisteteks on siin eemalolek, kohalolu ja distants. Tegemist on hea näitega kultuurimälu-uuringute alles tärkavast valdkonnast, mis ei paku huvi üksnes kirjandusteadlastele, vaid ka ajaloolastele, sotsiaalteadlastele, politoloogidele. Siin võiks keskenduda narratiivide rakendatavusele laiaulatuslikus mitte-fiktsionaalses meedias, et uurida jutustamise vorme ja funktsioone näiteks televisioonis, ettevõtetes, organisatsioonides. Alles tekkivate uurimisvaldkondade puhul on ka raskem öelda, mis kuulub kirjandusteaduse, mis ajaloo ja mis mingisuguse kolmanda valdkonna, näiteks majanduse, alla. Ma olen huvitatud narratiivi rolli mõistmisest ühiskonnas laiemalt, selle erinevates sfäärides, mitte niivõrd selle kitsast tähendusest, millest johtuvalt rakendatakse narratoloogiat ainuüksi kirjanduslike tekstide uurimiseks.\nKas olete niisiis seisukohal, et humanitaarias peaks keskenduma sellistele valdkondadele, mis pole traditsiooniliselt teadussfääri kuulunud?\nPiiriületus on üüratult huvitav ning vaeva väärt, kuna nõnda saab algatada minu määratluse järgi distsipliinide „probleemipõhise uurimistöö”. Näiteks on oluline mõista narratiivi rolli organisatsioonides. See avab võimaluse inimestele, kes, kord kirjandusteadusest alustanuna, saaksid näidata, kuidas kirjandusteaduses välja arendatud metodoloogia, teoreetilised raamistikud ja kontseptuaalsed instrumendid oleksid samavõrd kasulikud ja rakendatavad ka teistel aladel. Ettevõtted või poliitikud loovad narratiive genereerides maailmu. See on narratiivi performatiivne jõud, narratiivi võime öelda ühiskonnale, milline on maailm ja kuidas seda juhtima peaks. Seega, minu hinnangul on äärmiselt väärtuslik liikuda kitsas tähenduses kirjandusest väljapoole ja kasutada meie distsipliini instrumente heuristiliste võtmetena mõistmaks narratiivi teistsuguses kontekstis.\nKas kirjandusteadlased saaksid oma analüütilisi tehnikaid kasutades demüstifitseerida näiteks poliitilisi narratiive?\nTäpselt nii! Nii mina kui minu abikaasa oleme pidanud mitmeid ettekandeid, mis keskendusid George W. Bushi kõnede süstemaatilisele narratiivi- ja metafoorianalüüsile, käsitledes eeskätt tema 11. septembri järgseid kõnesid. Nendes kõnedes töötas ta välja narratiivi „sõda-terrorismile” vastu. Tegemist on ülimalt ideoloogilise narratiiviga, millel on tugev performatiivne jõud. See tõepoolest muutis maailma tähendusrikkal viisil, ehkki „massihävitusrelvad”, millest ta muudkui rääkis, jäidki Iraagist leidmata. Tema narratiiv „sõda terrorismi vastu” osutus ise omamoodi massihävitusrelvaks, kuna esmajoones tagas see Iraagis sõja alustamise pseudolegitiimsuse. Ja ma arvan, et kui narratoloogia ei kaasaks selliseid narratiivi rakendamise näiteid poliitikamaastikult, eeskätt sellist tüüpi maailma muutvat narratiivi, oleks meil ehk paslik lihtsalt püsida oma vandlitornis ja taasinterpreteerida romaane. Mina olen võrdselt huvitatud nii reaalsest maailmast kui kirjanduses kujutatust.\nKas kirjandusvalla piirest väljumine on seotud poleemikaga humanitaarteaduste kriisi ümber? Mis arvamusel teie sellest vaidlusest olete? Kas humanitaarteadused peaksid ühel või teisel viisil muutuma?\nEsmalt tuleb juhtida tähelepanu faktile, et „kriis” on iseenesest järjekordne metafoor ja narratiiv. Ma olen kirjutanud mitmeid artikleid sellest, mida ma nimetan narratoloogia kriisiks. Esiteks on kriis metafoor, mis on üle võetud meditsiinisfäärist. Kriisi puhul on tegemist pöördepunktiga, mil selgub, kas patsient taastub või sureb. Seega, niipea kui räägitakse kriisist, vihjatakse pakilisusele, meeleheitlikule vajadusele midagi teha, kuna vastasel juhul võib patsient surra. Kui nüüd viia perspektiiv metafoorilt narratoloogilisele vaatenurgale, võib näha, et kriis on ühtlasi ka mininarratiiv, kuna tegu pole üksnes kriisimomendi kui sellisega, vaid kõige eelnenuga, mis selle momendini viis, ja võimalike tulevikunarratiividega. Seejärel saab analüüsida mehhanisme, mis seisavad kriisinarratiivi ja kriisimetafoori taga. Kui see kõik on tehtud, pole enam võimalik lihtsameelselt rääkida nn humanitaarteaduste kriisist, sest siis võib näha, et tegemist pole elu ja surma küsimusega, vähemasti mitte esialgu. Humanitaarteaduste kriisist on räägitud juba vähemalt nelikümmend aastat. Ma kahtlustan, et üks põhjusi on üleüldine kriisirohkus: finantskriis, Euroopa kriis, panganduskriis jne. Ja arvatavasti on alles tagantjärele võimalik välja nuputada, kas tegemist oli üldse kriisiga või oli see hoopis pöördepunkt.\nKui nüüd naasta küsimuse juurde, mida tuleks humanitaarteadustes teha, ja rääkida narratiivi rollist ettevõtetes ja organisatsioonides ning kogu ühiskonnas, siis olen juba öelnud, et humanitaarteadlased peaksid praegusest enam huvituma XXI sajandi ühiskonna aktuaalsetest probleemidest. Noortel uurijatel soovitan ma alati kaotada lünga akadeemia vandlitorni ja reaalse maailma vahel, sest enamik meie uurimisteemasid tuleneb ühiskonnast ja uurimistöö leiud, isegi humanitaarteadustes ja eeskätt sotsiaalteadustes, peaksid andma tagasisidet ühiskonnale. Mõned noored uurijad, kes minu juhendamise all väitekirja teevad, uurivad selliseid teemasid nagu jutustamise ja mälu roll organisatsioonides, näiteks ettevõttes Audi. Minu soovitus on pühenduda interdistsiplinaarsele tööle ja alustada alati konkreetsest probleemist. Ja ma ei usu, et Shakespeare’i „Hamleti” 5627. tõlgenduse väljamõtlemine oleks käsitatav XXI sajandi ühiskonnas olulise saavutusena. Ma austan vägagi oma kolleege, kes on Shakespeare’i eksperdid, ent isegi sellises valdkonnas nagu Shakespeare’i uurimine võib jõuda tõeliselt huvitavate küsimusteni nagu: mis juhtub Shakespeare’i näidenditega, kui need lavastatakse teistsugustes kultuurilistes kontekstides, näiteks Aafrikas või Jaapanis? Ma arvan, et osa humanitaarteaduste probleemist on, nagu ütles kord üks mu väga silmapaistev kolleeg, kes nüüd töötab Los Angelese California ülikoolis: me püüame rakendada XX sajandi teooriaid ja kontseptsioone XIX sajandist pärit distsipliinides XXI sajandi probleemistikule ja see lihtsalt ei tööta.\nKas oskate pakkuda, kuidas nimetada sellist tüüpi sotsiaalse haaravusega uurimistööd? Võib-olla „praktilised humanitaarteadused”?\nMa ei ole sellele veel mõelnud, aga see on väga hea soovitus, kuna uute siltideta, on väga keeruline selgitada, millega on tegu. „Praktiline humanitaarteadus” kõlab hästi. On olemas ulatuslik valdkond, mida kutsume kultuuriuuringuteks. Kultuuriuuringu saab teostada nii teoreetilisemalt kui ka empiirilisemalt pinnalt. Harilikult julgustan ma noori uurijaid töötama väljakujunenud teoreetilistes raamistikes, mida nad seejärel saavad rakendada empiiriliste uurimisküsimuste puhul, niihästi kirjandusteaduse sees kui ka sellest väljaspool. Peab väga ettevaatlikult mõtisklema selle üle, kas seda tuleks nimetada „praktiliseks humanitaarteaduseks”. „Rakenduslik humanitaarteadus”? Kord rääkisin ma „rakenduslikust narratoloogiast” – see võiks olla üks võimalus.\nMillised on teie arvates narratoloogia edu põhjused? Mispärast on nii, et sellest uurimisvaldkonnast huvitatud uurijate arv näitab tänapäeval kasvavat tendentsi?\nMa arvan, et on mitmeid põhjusi. Üheks võib pidada narratiivi kõikjal viibivat olemust ning selle kasvavat olulisust tänapäeva maailmas. Me oleme ümbritsetud narratiividest. Olenemata töövaldkonnast, ollakse tõenäoliselt seotud narratiivse tegevusega või lausa silmitsi üht või teist laadi narratiivide kui sellistega. Ma arvan, et teine põhjus on asjaolu, et inimene on jutustav olevus, kui tsiteerida inglise romaanikirjanikku Graham Swifti. Hommikust õhtuni jutustame me lugusid ning kui üks fenomen on sedavõrd laialdase levikuga, on üpriski ilmne, et sellest on huvitatud mitme valdkonna teadlased, nt psühholoogid, sotsiaalteadlased, kirjandusteadlased. Interdistsiplinaarne huvi narratiivi vastu on isegi jõudnud meditsiini. On midagi, mida kutsutakse narratiivseks meditsiiniks: inimesed on jõudnud arusaamani, et jutustamine on abiks tervenemisel. Enamgi veel, kui patsient läheb arsti juurde, küsib viimane: „Mis sul viga on?” Kuna patsient ei saa panna diagnoosi, pakub ta vastusena lugu. Arst omakorda kohandab patsiendi narratiivi teatavaks „haiguse narratiiviks”: ta peab panema diagnoosi, et seejärel jutustada oma lugu. Kui patsient on haiglas arvele võetud, seisab ta silmitsi institutsionaalsete narratiividega. Isegi haigusloo puhul on tegemist kondenseeritud narratiiviga. Ma arvan, et ühiskonnas sedavõrd tähtis ja laialdase levikuga ilming väärib hulganisti tähelepanu. Ma arvan, et need kaks põhjust on peamised, mis on kindlustanud narratoloogia laiahaardelisuse.\nNaaseme kirjanduse juurde. Mu üldmulje teie plenaarettekandest oli, et te ei käsitle kirjandust vaid meelelahutustüübina, vaid ka teatavate ülesannetega olulise kultuurilise mehhanismina. Mainisite ka oma varsti ilmuvat raamatut „Kirjanduse väärtus” („The Value of Literature”). Selgitage lühidalt palun selle peamisi ideid.\nMa sooviksin, et see oleks ilmumas! Tegemist on veel pooleli tööga. Me (Ansgar ja Vera Nünning – toim) otsustasime pealkirjaga „Kirjanduse väärtus” rõhutada, et kirjandusel on endiselt tähtis roll, niihästi iga lugeja kui ühiskonna tasandil. Püüame selgitada, milles seisneb kirjanduse väärtus, tulemata sealjuures välja laiapõhjaliste väidetega stiilis „nagu humanitaarid on alati teadnud, on kirjandus oluline, kuna see teeb meist paremad inimesed”. Seda on väga raske tõestada. Meie püüame vaadelda kaht peamist valdkonda. Esiteks, milles seisneb kirjanduse tegelik kultuuriline panus, milliseid funktsioone võiks kirjandus täita. Kirjandus panustab kultuuriliste normide ja väärtuste levitamisele, kirjandusele võib omistada rolli kollektiivse identsuse formatsioonis, kirjandus on samuti üsna oluline loomaks lugusid, mis kultuure kannavad ja millest juhinduvalt inimesed elavad. Kas me oleme sellest teadlikud või mitte, oleme osa narratiivist, ja näiteks Eesti narratiiv võib olla üsnagi erinev Ameerika Ühendriikide või Saksamaa omast, rääkimata kultuurist, mis jääb lääne maailmast väljapoole. See on üks areaal, mis meid huvitab: kultuuritöö, mis teostub kirjanduse kaudu.\nTeine ala, mida uurime, küsib selle järele, mida teeb kirjanduse lugemine indiviidiga, eeskätt tema teadvusega. Selle kohta on üpriski palju empiirilisi uurimusi. Seda küsimust tõstatades püüame me eluteaduste poolt seatud väljakutseid väga tõsiselt võtta. Kirjandus võib öelda meile paljutki selle kohta, mida tähendab olla inimene, ja selle kohta, mida me kutsume eluks. Me ei tohiks jätta nende küsimuste uurimist üksnes eluteaduste meelevalda. Saame küll teada hindamatuid asju elu kohta selle materiaalses tähenduses, ent iga kirjandusteos uurib ka niisugust nähtust nagu teadvus. Kirjandust lugedes võime me teada saada rohkem, kui tuua näiteks XX sajandi nn teadvusvoo romaanid, kui mis tahes neuroloog iial suudab välja selgitada, kuna kirjandus ütleb meile midagi kogemusega seonduvate kvalitatiivsete aspektide kohta, mis vahendavad seda, mis toimub persooni peas. Öeldes, et peaksime seda väljakutset võtma väga tõsiselt, pean silmas seda, et tuleb panustada interdistsiplinaarsele tööle, mida on tehtud seoses teadvusega, nähtustele nagu näiteks empaatia. Romaani lugeja on haaratud pidevaist empaatilistest aktidest, kuna tal tuleb end positsioneerida jutustaja ja mitmesuguste karakterite asemele (jällegi, olenemata sellest, kas sa ollakse sellest teadlik või mitte). Praktiseeritakse perspektiivi-võtmist. Dalai-laama ütles, et empaatia võib olla XXI sajandi võtmeküsimus, kuna suurema empaatiata, on maailma positiivne areng ebatõenäoline. Kirjandus annab inimestele võimaluse empaatiat kogeda. Ja see on üks paljudest põhjustest, miks kirjandus on endiselt hämmastavalt väärtuslik.\nTõlkinud Siim Sorokin\nAnsgar Nünning on Giesseni ülikooli inglise ja ameerika kirjanduse ja kultuuriuuringute professor. Ta on kultuuriuuringute rahvusvahelise doktorikooli asutav juhataja ja rahvusvahelise doktoriõppeprogrammi „Kirjandus ja kultuuriuuringud” juhataja. Tema uurimistöö on laiahaardeline, hõlmates narratoloogiat, žanri-, kirjandusja kultuuriteooriat ning kultuurimälu uuringuid. Tema hiljutisemad publikatsioonid on „Maailmaloome moodused: meedia ja narratiivid” („Ways of Worldmaking: Media and Narratives”, 2010), „Kultuurimäluuuringute käsiraamat” („A Companion to Cultural Memory Studies”, 2010) ja „Jutustamise medialiseerimine tänapäeva ingliskeelses romaanis” („Medialisierung des Erzählens im englischsprachigen Roman der Gegenwart”, 2011). Professor Nünning pidas plenaarettekande „Eemalolek, kohalolu, distants – vahendid nägemaks minevikku” („Absence, Presence, Distance: Ways of Seeing the Past”) ajalooliste romaanide teemal Eesti kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli neljandas talvekoolis, mis toimus 20.–24. jaanuarini Tallinna ülikoolis. Intervjuu on tehtud projekti „Esilduvad lood. Jutustamine ja ühine tähendusloome narratiivses keskkonnas” raames.


EESTI JÄÄTIST HAKATAKSE SÖÖMA 8000 KM KAUGUSEL AASIAS – Külauudised\nPremia Tallinna Külmhoone AS juhatuse esimehe Aivar Ausi sõnul on praeguseks teele pandud 100 000 jäätist ehk ligi 7,2 tonni jagu külma maiust. Juuli alguses toodetakse ja saadetakse teele juba järgmine partii, 4 tonni jäätist. Selle aasta jooksul plaanib Premia Aasiasse saata kokku 36 tonni Eesti jäätist.\n„Ekspordi käivitamine Aasiasse on olnud meie jaoks juba pikka aega kestnud protsess, kuna esimese saadetise teele panemisele ja tootmise alustamisele eelnes põhjalik tellijapoolne audit. See, et meie jäätised saavad olema Aasias esindatud premium toodetena, on tõeline tunnustus meie tootmise ja tooraine kvaliteedile,“ ütleb Aus.\nPremia Tallinna Külmhoone AS kuulub rahvusvahelisel kapitalil põhinevasse Food Union gruppi.\nEelmine Eelmine postitus: RAE VALLA KÜLADE PÄEV\nJärgmised Järgmine postitus: HIIUMAA RAHVAARV KASVAS POOLE AASTAGA 100 ELANIKU VÕRRA


Põhilised kulturismi dieedireeglid rasva kadu kohta - Vs rasva kadu\nVs rasva kadu.\nSelle meetodi korral väheneb rasvarakkude hulk. Eemalda juba valmistatud võid, juust ja muud kastmed, kuna need sisaldavad tavaliselt lisatud suhkruid ja valke rasva! Soovitan teil proovida võimalikult kõvasti, et saada oma head rasvad nendest looduslikest allikatest. Võite neid kaloreid treeningu kaudu põletada või võite vähendada kalorit söömisel.\nKui sulle ei meeldi oliiviõli või õline kala, sööge oma grillitud liha ja oma looduslikke köögivilju, kuid ärge unustage lisada veel üht headest rasvadest. Selles olukorras võite toitu süüa grammi mandleid või pähkleid kaks korda päevas. Soovitan teil proovida võimalikult kõvasti, et saada oma head rasvad nendest looduslikest allikatest.\nNüüd, kui oleme kaetud müüdiga, et rasva kaotamiseks peate lõpetama rasvade söömise, räägime sellest, millist toitu võite süüa, et edendada rasva kadu. Toidud, mis soodustavad rasva kadu Kui hakkame dieeti, tuleb kõigepealt teha õiged toidud. Ma kõrvaldan kõik segadused selle üle, mida süüa, täpsustades täpselt, millised toidud aitavad suurendada rasvade kadu: Valige õiged süsivesikud, nagu täisterat pasta, pruun riis, kaerahelbed, kartulid, herned, mais ja jah, need on köögiviljad, kuid tärklise süsivesikute kategoorias.\nÄrge unustage töödeldud süsivesikuid, mis pärinevad kommidest, kookidest, töödeldud leivatest, teraviljadest ja kartulist, sest need saavad rasva. Sellega sunnite oma keha ammutama energiat praegustest varudest keharasv sõltumata dieedi süsivesikute, rasvade ja valkude koostisest. Kui olete loonud kalorite defitsiidi, on oluline arvestada söödavate toitudega, kuna mõned neist on dieedisõbralikumad ja toitainerikkamad kui teised.\nSiin on mõned toidud ja makrotoitained, millele keskenduda, ja mõned, mida piirata. Valige toitainerikkad toidud Toitainerikkad toidud sisaldavad palju toitaineid, kuid on suhteliselt madala kalorsusega.\nToitainerikkad toidud sisaldavad kiudaineid, lahja valku, tervislikke rasvu, vitamiine, mineraale ja muid kasulikke ühendeid nagu fütokemikaalid. Nende hulka kuuluvad toidud nagu piimatooted, oad, kaunviljad, täisteratooted, puuviljad, köögiviljad ning tailiha ja kala. Paljud neist toitudest on ka kiudainerikkad ja sisaldavad suurt osa vett.\nVesi ja kiudained aitavad suurendada täiskõhutunnet, mis võib aidata kogu päeva jooksul süüa vähem kaloreid Tarbi kõrge valgusisaldusega toite Valk soodustab täiskõhutunnet, säästab lihaseid ja on kõige suurema termilise toimega, see tähendab, et võrreldes süsivesikute või rasvadega 12, 13, 14 kulub seedimiseks rohkem kaloreid.\nOtsige lahja loomse päritoluga allikaid, nagu liha, kala, linnuliha, munad ja piimatooted. Valku saate ka taimepõhistest allikatest, näiteks soja, terad ja teatud köögiviljad, sealhulgas rohelised herned.\nValgukoguse suurendamiseks on hea valik ka toidukordade vahel või toidukorra asemel valgulaaste või sööki vs rasva kadu joogid.\nVõib-olla peate alustama Atkinsist. Siin on saladus: ükski neist pole parem kui teine, nad on kõik sama tõhusad. Kuid ükski nimetatud dieet polnud oluliselt parem kui ükski teine. Ja järeldus oli lihtne: "Parim dieet on see, millest peate kinni. Ehkki üks pole teisest parem, näitavad uuringud, et need on kõik kaalulangetamiseks head.\nSeal, kus nad kõige rohkem aitavad, on teie jaoks parameetrite määratlemine. Kui olete teada, mida saate süüa ja mida mitte, saate koostada isikupärastatud söögikava. Nädala söögiplaanide planeerimine alla 1 tunni jooksul 5 veebitööriista abil.\nSeep, mis poletab rasva\nTegelikkus: Jah, selles mõttes vastab see väide tõele, et seda saab kindlasti kõikidele soovijatele teha, kuid antud fakt ei tähenda, et kõik soovijad oleksid ideaalsed kandidaadid. Esiteks peab Sul olema piisavalt rasva, mida kasutada saab.