Vooremaa Teatetants – kergejalgne teekond Mustveest Tartu poole\nTeatetants – kergejalgne teekond Mustveest Tartu poole\nJõgevamaale jõudis 20. augustil Tallinnast Raekoja platsilt alguse saanud Teatetants esmaspäeva pärastlõunal, kulgedes rõõmsalt Mustveest läbi ning mööda Jõhvi-Tartu maanteed ülikoolilinna suunas.\nEsmaspäeva õhtul veidi enne kella seitset valitseb Kose bussipeatuse lähedal teeristil, kuhu Puurmani tantsijad kogunema pidid, udune ja sombune vaikus. Loomulikult tekib esimestel tulijatel kohe kahtlus, kas ikka ollakse õigel ajal õiges kohas. Mööduvad autod annavad signaali, meie lehvitame rõõmsalt ja lootusrikkalt. Huviline pereisa autotäie põnnidega peatub korraks. Tema teab rääkida, et Mustvee pool tantsitakse päris hoolega.\nTänapäeva tehnikaime mobiiltelefon päästab meid infosulust. Kohale jõuab ka nii Lustivere naisrühma kui Puurmani tantsurühmade juhendaja Ülle Ant, kes teab, et peame otsima posti numbriga 14. Nii reisime veel mõned kilomeetrid Mustvee poole ja juba hakkab paistma triibuseelikuid ja helkurveste. Näod on kõigil naerul ja silmad säravad — peotunne ongi käes!\nPeaasi — tantsi!\nPisike rambipalavik käib loomulikult asja juurde. Kes kahetseb, et kergel käel tulekulubaduse andis, sest ei oska enda arvates ühtki kavas olevat tantsu, kes püüab veel “koera sööta”, kui “hunt juba karjas”. “Oot, milline see “Kupparimuori” muusika on, ja kuidas käib “Viru valts”?!\nÜmisetakse viisikatkeid ja tehakse teeservas kiirtrenni. Kui korraldustoimkonna auto mööda sõidab ja sealt ootajaile südamele pannakse, et nad igal juhul tantsiksid, tulgu saateautost millist muusikat tahes, on selge, et sammude täpsuse ja koreograafilise kauniduse pärast pole tõesti põhjust muretseda.\nJa juba kepsutabki “Meie Mari” kohale, annab teatepulga — ja läksime! “Viru valts” vaheldub “Savikoja venelasega”, “Neljäpuari” järel tuleb “Kupparimuori” ja siis algab kõik jälle otsast. Muusikaautost hüütakse komplimente ja antakse teada, palju veel tantsida jäänud.\nMitu neid meetreid oligi?\nDistantsiinfo tantsijaid tegelikult ei huvita, sest sünergia on tekkinud ja kulgejail on tunne, et lubatud 400 meetri asemel oleks neil lusti ja jaksu veel vähemalt kilomeetriks. Aga juba tuleb teatepulk Lustivere rühmale edasi anda. Hetkeks tekib tunne kui lapsel, kel mänguasi käest võetud. Tahaks näha, mis edasi saab, tahaks näha varahommikust jõudmist Tartusse…\nSiiski saame veel “lisapala”. Saatemeeskonnal on ilmnenud kerge tehniline tõrge. Auto seisab ja Lustivere omad kepsutavad Lauri Saatpalu humoorikate laulude saatel ümber auto. Loomulikult liituvad nendega õhinal teatepulga üle andnud, kes veel ära sõita jõudnud pole. Ka mõned saatemeeskonna noormehed ei suuda üldises trallis kõrvaltvaatajaiks jääda.\nTeatetantsu korraldab Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts ja see kestab 28. augustini. Lakkamatult tantsides ja musitseerides läbitakse 15 maakonda, et ühendada sel moel kogu Eesti rahvas. Tantsitakse lakkamatult ehk 24 tundi ööpäevas, see tähendab, et ühe rühma lõpetamisel alustab kohe teine rühm. Keskmiseks liikumise kiiruseks on arvestatud 5,5 km/h. Teekonnal tehakse ka 15-minutilisi liikumispause, tantsides sel ajal kohapeal.\n*Tantsides läbitakse 1000 km Eestimaa maanteid\n*Kaheksa ööpäeva jooksul läbitakse põhiliselt riigimaanteid marsruudil Tallinna Raekoja plats – Lagedi – Aruküla – Albu – Ambla – Rakvere – Kiviõli – Jõhvi – Mustvee – Tartu – Uue-Antsla – Tõrva – Karksi-Nuia – Audru – Virtsu\n*Kuivastust minnakse Valjala kaudu Triigi sadamasse\n*Sealt edasi Sõru – Emmaste – Heltermaa – Rohuküla – Haapsalu – Risti – Märjamaa – Tallinna Raekoja plats.


CA eksam | ICAI eksami täielik juhend (näpunäited, strateegiate läbimine)\nICAI (India raamatupidajate instituudi eksam) on India okupeeritud raamatupidajate instituudi eksam , mis on India riiklik kutseorganisatsioonide raamatupidamisasutus, kes annab välja tõendi selle kohta, kes on sobilik olema kutseline audiitor Indias.\nPole tähtis, kus te asute, peate olema kuulnud raamatupidajast või CA-st. CA on India raamatupidamispüha. Pange tähele, et siin käsitletud CA eksam erineb CPA eksamist. Nüüd, et saaksite uskuda CA eksami olemust, vaatame mõningaid tõendeid selle mainest -\nKõigi ICAI eksamit proovinud üliõpilaste seas on ainult 3-8% selge vaheline ja viimane tase.\nSelles mainekas ICAI instituudis on praegu tohutult palju üliõpilasi - 1 175 000.\nICAI pakutav CA eksam on reastatud nr. 2 , kogu maailmas.\nVastavalt 2015. aasta aprilli statistikale on CA-de koguarv 239 974 . Millest 124434 CA töötavad organisatsioonide ja 115540 on harjutanud CA.\nICAI on instituut, mis on sünnitanud CA-sid alates 1949. aastast, mis tähendab, et ICAI eksamil on 67 aastat pikka aega olnud üks kõige tööalaseimaid spetsialiste maailmas.\nNeed numbrid ei tulnud sinisest. Need loodi. Ja kui olete üks CA taotlejatest, peate sellesse CA eksamisse panema oma südame ja hinge, et neid lugeda. Kas olete huvitatud? Tea sellest artiklist kõike ICAI eksami kohta. Räägime üksikasjalikult CA eksami mutritest ja poltidest.\nVihje - see artikkel võtab teie lugemiseks aega ja seal on suurepärast teavet. Istuge pliiatsi ja paberiga, kui soovite midagi üles kirjutada.\nCA eksami kohta\nCA on India raamatupidamispüha. Kaubandusliku taustaga üliõpilased sobivad ideaalselt CA-de jaoks. Enamik üliõpilasi registreerub CA eksamile, kui nad saavad 10 + 2. Kuid CA jaoks on ka otsene tee. Peate olema lõpetaja ja saate CA eksamile istuda. Enne registreerumist pidage meeles, et see pole nõrganärvilistele. Sellele ICAI eksamikursusele peate tegema palju rasket tööd.\nRollid: raamatupidaja, audiitor, siseaudiitor, finantsreporter, SAP FICO konsultant ja maksukonsultant.\nEksam: ICAI eksami sooritamiseks peate läbima 3 taset. Kui ilmute pärast kooli lõpetamist (kui järgite sobivuskriteeriume), peate istuma ainult kahel tasemel.\nICAI eksamikuupäevad : CA eksami lõplik ja IPCC viiakse läbi mais ja novembris, samas kui CPT toimub igal aastal juunis ja detsembris.\nPisike: CA eksamil on palju nõtkeid. Teil pole vaja sooritada ainult kolm eksamitaset, peate läbima 100 tundi infotehnoloogia koolitust (ITT) ja ka 3-aastaseid artikleid. Artikkel-laevale sisenemiseks peavad õpilased vähemalt ühe IPCC-rühma tühjendama.\nAbikõlblikkus: pärast 10. standardit saate istuda CA eksamile ja registreeruda CPT-le. Kuid kui soovite pärast lõpetamist minna, peate saama 55%, kui olete kaubanduse lõpetanud või kui olete teiste voogude bakalaureus, peate oma lõpetamisel saama vähemalt 60%. Pärast lõpetamist (tingimusel, et järgite kõiki sobivuskriteeriume) saate istuda otse IPCC eksamile.\nMiks jätkata ICAI eksamit?\nCA eksam ei ole kursus, mida peaksid kõik läbima. See on mõeldud õpilastele, kes on nõus kõik CA eksamile panema. Unustage seltsielu, unustage lõbu ja unustage oma elu muud valdkonnad. Teie üks asi peaks olema CA, kui soovite selle tühjendada. Kui olete tõesti valmis CA koodi lõhkuma, peaksite seda jätkama. Kuid on ka häid uudiseid. Teie raske töö ei lähe asjata.\nKui olete CA täitnud, saate kohe usaldusväärsust. Teil pole vaja minna ettevõtetesse ja seista järjekorras. Võite valida, kas harjutada ennast füüsilisest isikust ettevõtjana või liituda mõne usaldusväärse ametikohaga organisatsioonis.\nKeegi ütleb nii hästi, kui ütleb, et see pole saavutamine, vaid saamine selleks, et saaksite oma väärtuse. Nii et kui panustate oma päeva ja öö CA-i saavutamisele, ei saa te ainult ICAI eksamit puhtaks, vaid muutute vastupidavaks, püsivaks, töökaks ja tohutult teadlikuks. Tööalase konkurentsivõime skaalal 10, kus kõik need oskused peavad olema, saavutaksite rohkem kui 8, kui jätkate CA-d täieliku hoolsusega.\nCA eksam, kuna kursus on terviklik kursus. Õpite palju paljude ainete kohta, mis oleksid teie liitlased kogu ülejäänud karjääri jooksul. Te ei õpiks mitte ainult raamatupidamise kohta, vaid ka auditi, maksustamise, finantsaruandluse ja palju muud. Nii et iga higi, mis kulmult alla kukub, oleks kasulik kogu ülejäänud karjääri jooksul.\nVaatame 5 parimat ettevõtet, kus töötab CA -\nDeloitte (asub üle 150 riigi ja annab tööd üle 200 000 spetsialisti; tulude järgi maailma suurim professionaalsete teenuste võrgustik)\nPricewaterhouseCoopers (PWC) (üks maailma neljast suurest audiitorfirmast; suuruselt teine professionaalsete teenuste võrgustik 2014. aastal)\nErnst & Young (EY) (üks neljast suurest audiitorfirmast ja 2012. aastal müügitulult suurim teenindusettevõte)\nKPMG (töötas üle 162 000 inimese ja üks maailma neljast suurest audiitorfirmast)\nBDO International (viies suurim raamatupidamisvõrgustik maailmas)\nEksamil on 3 taset, kui vajate marsruuti pärast standardset 10. Vaatame iga taseme eksamivormingut ükshaaval.\nCPT (ühine tasemetest)\nCPT on CA-eksami algtaseme test. ICAI eksami sooritamiseks peate esimeses lahingus puhastama 4 õppeainet, mis on jagatud kaheks seansiks.\nEsimesel istungjärgul peate istuma raamatupidamise aluste ja kaubaseaduste osas.\nTeisel istungjärgul osalete üldökonoomika ja kvantitatiivse võimekuse alal.\nTeadmiste tase, mis teil peab olema, on aluseks.\nCPT eksami puhastamiseks peate vastama kokku 200 valikvastustega küsimust.\nCPT läbimiseks peate skoorima vähemalt 50%. See tähendab, et kui soovite eksami sooritada, peate saavutama 100 punkti 200-st.\nKüsimuste proovimata jätmisel pole negatiivset märget. Kuid kui annate küsimusele vale vastuse, peate maksma trahvi 0,25 marka.\nIPCC (integreeritud kutsealane pädevuskursus)\nEnne IPCC-s osalemist on mõned sobivuskriteeriumid. IPCC-s osalemiseks peate tühistama CPT pluss 10 + 2 või peate lõpetama 55% kaubandusliku voo ja 60% muudes voogudes või kandidaatides, kes on sooritanud ICSI või ICWAI kesktaseme eksami. Enne eksami sooritamiseks peate läbima ka 100 tundi infotehnoloogia koolitust (ITT). Lisaks peaksite registreeruma IPCC eksamile vähemalt 9 kuud enne eksami sooritamist.\nIPCC-s on kaks rühma. Esimeses rühmas on 4 ja teises 3 õppeainet. Esimeses rühmas proovite raamatupidamist, õiguseetikat ja kommunikatsiooni, kuluarvestust ja finantsjuhtimist ning maksustamist (kaks osa - 1. osa: tulumaks ja 2. osa: teenuse maks ja käibemaks). Teises rühmas peate istuma raamatupidamise, auditeerimise ja kinnitamise ning infotehnoloogia ja strateegilise juhtimise alal.\nKui istute IPCC-s, eeldatakse, et teil on vähemalt ainealased tööalased teadmised.\nIPCC tühjendamiseks peate hindama igas õppeaines vähemalt 40% ja kõigi õppeainete koguarv oleks 50%.\nSee on CA eksami sooritamise täiendav eelis või nõue. Kui olete IPCC lõpetanud, peate tegema 3 aastat artiklit. Miinimumnõue artiklite saatmiseks on vähemalt ühe IPCC rühma puhastamine ja 100 tundi ITT läbimist.\nArtikkel-laev on praktiline koolitus ja üliõpilased saavad iga kuu tasu vastavalt stipendiumile.\nCA eksami finaal\nCA lõpueksamil osalemiseks on kaks nõuet.\nKõigepealt peate läbima mõlemad IPCC rühmad.\nTeine asi on see, et enne eksamit peate läbima vähemalt 2,5 aastat artikleid.\nCA finaali pääsemiseks peate tühjendama kaks rühma. Igas rühmas on 4 õppeainet. Esimeses rühmas peate istuma finantsaruandluse, strateegilise finantsjuhtimise, täiustatud auditi ja kutse-eetika ning korporatiivsete seaduste ja sekretariaadipraktikate alal. Teises rühmas proovite täiustatud juhtimisarvestust, infosüsteemide juhtimist, otseseid makse ja kaudseid makse.\nCA finaali puhastamiseks peab teil olema kõrgemad teadmised.\nEksami sooritamiseks peate hindama igas õppeaines vähemalt 40% ja kokku 50%.\nKui olete eksami sooritanud, saate registreeruda ICAI liikmeks. Saad nii ACA (India raamatupidajate instituudi assotsieerunud liige) kui ka FCA (India raamatupidajate instituudi kaasliige) liikmeskonna.\nSamuti saate kaks sertifikaati, kui olete läbinud CA finaali - esimene sertifikaat on liikmesuse tunnistus ja teine sertifikaat praktika kohta.\nCA eksami kaal / jaotus\nICAI eksami jaotus igal tasemel on erinev. Vaatame, kuidas on jaotatud kaalu igal tasemel.\nCPT (200 märki)\nSellel on kaks seanssi, nagu eespool mainitud. Igal seansil on kaks sektsiooni. Esimeses sessioonis on esimene osa Raamatupidamise alused, millele on antud 60% kaal ja teisele sektsioonile Mercantile Laws, millele on antud 40% kaal. Teises sessioonis on esimene sektsioon üldökonoomika ja teine kvantitatiivne võimekus. Mõlemale on antud võrdne kaal (st 50%).\nVaatame iga rühma kaalu (nagu teate, IPCC-l on kaks rühma) -\n1. rühm (400 märki)\nÕiguseetika ja kommunikatsioon (25%)\nKulude arvestus (12,5%) + finantsjuhtimine (12,5%)\nMaksustamine [I osa: tulumaks (18,75%) + II osa: teenuse maks ja käibemaks (6,25%)]\n2. rühm (300 märki)\nTäiustatud raamatupidamine (33,33%)\nAuditeerimine ja kinnitamine (33,33%)\nInfotehnoloogia (16,67%) ja strateegiline juhtimine (16,67%)\nICAI eksami finaal\nHeidame pilgu igale teemale ja sellele, mis kaal neile antakse -\nIgal katsealusel on võrdne kaal (st 25%)\n2. rühm (400 märki)\nKa siin antakse igale katsealusele sarnane kaal (st 25%)\nCA eksami sooritamine võtab 5 aastat, kui eksamid ühe korraga ära klaarite. Vaatame ICAI eksami tasude struktuuri, eeldades, et registreerute ka CPT-le.\nEsiteks peate registreeruma CPT-le ja peate maksma 1500 INR .\nKui olete CPT-le kvalifitseerunud, peate maksma õppemaksu 7500 INR, mis sisaldab registreerimist audiitorina (500), üliõpilasühenduste tasu (500), registreerimistasu BoS-i teadmusportaalis (500), IPCC õppemaksu (4000) ja registreerimistasu 100 tunni ITT eest (2000).\nPärast IPCC tühistamist peate maksma CA eksamiõppe viimase etapi eest 8500 INR . Kokku peate kogu CA eksami jaoks kulutama umbes 17 500 INR .\nICAI eksamitulemused ja hinnad\nEt teil oleks ettekujutust sellest, mida oma CA-eksamilt oodata, on oluline teada varasemaid tulemuste suundumusi ja edukuse määrasid. Siin esitame teile viimase 5 aasta tulemused ja edukuse määrad, et saaksite selle statistika põhjal teha konkreetse otsuse.\nViimased 5 aastat läbinud määrad on allpool\nViie viimase aasta läbimise määr on madalam (mõlemad rühmad) -\nCA eksami lõpptulemused\nAllikas - India Raamatupidajate Instituut\nCA eksami õppematerjalid\nKõik õppematerjalid pakub ICAI. Kuid ainult õppematerjalidest ei piisa. Peate sirvima ka eelmise aasta küsimusi. Nii et õppimise ajal hankige need kõigepealt. Kui saate registreerida end kogenud õpetaja juurde, kes oskab CA-d õpetada, suureneb teie õnnestumise võimalus.\nStrateegiad CA eksami koodi lõhkumiseks\nSiin on mõned näpunäited, mis aitavad teil murda üks India raskemaid eksameid. Vaata -\nSõltumata sellest, millisele tasemele valmistute, peate kõigepealt teadma, et peate enne eksamit andma endale vähemalt 6 kuud intensiivset õppetööd. Ei tohiks olla ühtegi vabandust, et teil pole 6 kuud. Kui soovite murda ICAI eksamit (mis tahes taset), peate pühenduma oma südamest ja seejärel minema sellele järele.\nKui olete eraldanud 6 kuud kõigi õppeainete õppimiseks, on aeg planeerida, kuidas te õpiksite. Pidage meeles, et peate läbima vähemalt ühe läbivaatuse kõigi teemade kohta ja kaks redaktsiooni. Selle tegemiseks peate olema hoolas. Esimese 4 kuu jooksul peate läbima kõigi õppeainete kogu läbipääsu (kui valmistute CPT-ks, peate andma igale õppeainele ühe kuu; kui lähete IPCC-sse, on teil ainete kohta 17 päeva ; ja kui valmistute CA finaali, on teil iga õppeaine jaoks 15 päeva aega).\nEsimese läbikäigu ajal veenduge, et teil oleks vähemalt 3 päeva vaba aega. See tähendab, et kui valmistute CA finaali, peate 12 päeva jooksul ette valmistama ühe aine. Veel 2 päeva peate kokku võtma ja viimasel päeval peaksite istuma 3-tunnisele eksamile, et saaksite aimu oma arengupiirkonnast.\nKui olete esimese ülevaatuse teinud, on aeg esimeseks versiooniks. Oletame, et valmistute CA finaali. Läbivaatamine peate tegema 45–48 päeva jooksul. See tähendab, et iga õppeaine saab läbivaatamiseks 5-6 päeva. Seekord peate tegelema valdkondadega, mida peate parandama.\nNüüd on teil eksamiks jäänud 10–12 päeva. Selle aja jooksul peate tegema viimase versiooni ja istuma proovikatse jaoks iga päev.\nVeenduge, et otsustaksite 6 kuud, võttes eelnevalt arvesse eksami kuupäeva. Ettenägematute kulude jaoks peaksite võtma veel 7 päeva. See tähendab, et kui otsustate eksamiks valmistumiseks kuluda 6 kuud, võtke ettevalmistuseks 187 päeva, jättes 7 päeva ettenägematute kulude jaoks. Soovitame teil seda aega jätta juhuks, kui saabub hädaolukord või kui jääte haigeks ettevalmistusajal.\nSee on põhjalik juhend kõige kohta, mida peate teadma ICAI eksami kohta. Loodan, et te ei jätnud ühtegi osa vahele ja tegite häid märkmeid. Nüüd mine ja murda CA eksam. Edu!


1. peatükk: Mentor, mentii ja kristlik usk – Kristlik Haridus ja Kasvatus\n1. peatükk: Mentor, mentii ja kristlik usk\nKadri Kõiv, Einike Pilli, Toivo PilliJuht ja mentorlus\n1.1. Mentorlus vaimuliku töö kontekstis\n1.2. Mentorluse näiteid Piiblis\nMentorsuhteid leidub nii Vanas kui Uues Testamendis\nJeesus kui mentori eeskuju\nVeel mõned piibliteoloogilised tähelepanekud\n1.3. Mentori ja mentii rollid\nKellest võiks saada mentii?\nKas Sina sobid mentoriks?\nMentorsuhte kümme sammu:\n1.4. Kuidas mentorlus tegelikut toimub?\nKes peaks võtma initsiatiivi mentorsuhte alustamiseks?\nMillist mentorit otsida?\nKas mentorsuhe peab olema tähtajaline?\nKui tihti peaksid mentor ja mentii kohtuma?\nKui pikk peaks olema mentorkohtumine?\nMida teha esimesel kohtumisel?\nKuidas mentorkohtumine üles ehitada?\nKes maksab kulud?\nKus kohtumist korralda?\nMida teeb mentor ja mida teeb mentii?\nMilliseid teemasid kohtumisel käsitleda?\n1.5. Kes hoolitseb mentori eest?\nMõnikord on abi definitsioonist. Näiteks: „Mentorlus on protsess, mille käigus mentor toetab ja julgustab mentiid isiklikus, ametialases ja vaimulikus arengus.“ Võib lisada, et mentorluse eesmärgiks on aidata kristlikku töötegijat teostada eneseanalüüsi ja leida sobivad meetodid ja vahendid enesearenguks, mõnikord aga kriisi ennetamiseks või ületamiseks. Mentorsuhe on keskkond, milles on soodsad tingimused enda arendamiseks kristliku juhina.\nRaamatus „The Mentor Handbook“ pakub Robert Clinton välja järgmise määratluse: „Mentorlus on suhtluses arenev kogemus, milles üks osapool võimestab teist Jumalast antud ressurssidega.“ Tänapäeva äri- ja töömaailmas käsitletakse mentorlust mõnikord kitsalt kui ametialast juhendamist, niiöelda „selliõpet“. Teisalt mõistatakse ka sekulaarses sfääris mentorlust sageli laiemalt, nimelt kui inimese arendamist tööalaselt ja isiksuslikult. Vaimulik mentorlus haakub just sellise avarama käsitlusega, kuid arvestab ka Jumala abiga ja arengut soodustava väega, et me muutuksime küpsemateks inimesteks „Kristuse täisea mõõtu mööda“. (Ef 4:13) Asi ei ole ainult teatud töövõtete omandamises kogenuma kolleegi juhendamisel. Asi on ühistes eesmärkides, jagatud elus ja mõtestatud panustamises. On raske ette kujutada vaimulikku mentorlust, milles puudub sõpruse mõõde või mis ei võta tõsiselt usulist mõju ja kasvamist.\nVeel üks mentorluse definitsioon. Mentorlus on inimese arendamine laiemalt, kus keskendutakse nii tööle kui ka isiklikule arengule ja kus eesmärgiks on avada mentii sügavamad anded, väärtused ja võimalikud rakendused. Mentorlus on laiema arengu ja võimaluste keskne. Mentoriks on oma ala professionaal, kellega mentiil ei ole juhi-alluva suhet. Mentorlus on mõeldu suure potentsiaaliga töötajatele, kellest võivad saada tipptegijad.\nKristliku mentorluse oluliseks tunnuseks on osapoolte püüd tugevdada suhet Jumalaga ja avatus Püha Vaimu tegevusele. Piltlikult öeldes on see mitte paaristöö, vaid kolme osavõtjaga rühmatöö. Thomas Merton, tuntud 20. sajandi kristlik kirjanik ja mõtleja, on öelnud tabavalt: „Vaimuliku juhendamise sihiks on tungida läbi inimese elu pealispinna ning astuda teisele poole tavapäraste väljenduste ja hoiakute fassaadi, millega inimene ennast maailmale esitleb; seega tuua välja tema sisemine vaimulik vabadus, tema sügavaim tõde, mida me nimetame Kristuse sarnasuseks tema hinges.“\nNiisugune mentorlus aitab lisaks isiksuslike ja tööalaste arengujõudude leidmisele:\nkasvada Jumalale lähemale ja märgata Jumala senist tegevust nii mentii kui mentori elus,\narendada Kristuse eeskujust kujundatud iseloomu ja kinnistada vaimulikke praktikaid,\nlangetada jumalariigi-kohaseid otsuseid isiklikus ja tööalases tegevuses,\nseada läbimõeldud eesmärke koguduse töös ja jälgida nende eesmärkide saavutamise samme,\nlisada turvalisust pastoraalse töö piirsituatsioonides ja muutuste keskel.\nKolm aastat mentoriga koostööd teinud naine (34) kirjutab: „Mentorlus minu jaoks ei tähenda seda, et ma vuristan ette, kuidas vahepeal läinud on, ja siis ootan nõuandeid, mida edasi teha. Mentorlus on vastastikune suhe. Sageli leidsin oma selginemised tänu sellele, et mentor esitas mulle küsimusi, millele ma kohapeal isegi ei vastata ei osanud. Aga kui läksin tagasi oma tegemiste juurde, hakkasid need küsimused mu peas oma elu elama. Panin tähele, et selle protsessi käigus hakkasin ise leidma vastuseid, mis koorusid välja, võtsid kuju, kasvasid väikesest aimdusest suuremaks. Mentorsuhe on õpetanud mind iseennast ja enda tegemisi rohkem analüüsima. Olen õppinud vaatama ennast ja oma elu otsekui tagant ukse kaudu. Või teisiti öeldes, näen ennast mitte paraadsissekäigu vaid köögipoole vaatenurgast. Tänu mentorlusele ja sellega seotud sõprusele on minu elus tekkinud uusi suhteid, kohtumisi ja väljakutseid, mille üle olen väga tänulik. Ma arvan, et ilma mentorluse kogemuseta ei oleks mul ka neid uusi suhteid. Need on pannud mind mõnikord ennast ületama. Tegelikult on niisugune pingutus ebamugav, aga kui olen hiljem tagasi vaadanud, siis olen näinud, et minu arengus on see kõik olnud väga oluline. See on teinud mu vaimuliku töö ja teenimise tõhusamaks ja sügavamaks.“\nSõnal „mentor“ on pikk ajalugu ja esmakordselt kasutatakse seda mittekristlikus kontekstis. Kreeka mütoloogias oli Mentor elutark õpetaja, kelle Odysseus kutsus oma poja Telemachose juhendajaks, kui Odysseus ise läks Trooja sõtta. On väidetud, et mentor on inimene, kes noorele asendab seda lähedast, kes mingil põhjusel ise ei saa või ei suuda oma juhendavat ja suunavat rolli täita. Tänapäeva Euroopa kultuuris levis mõiste tänu katoliikliku teoloogi ja luuletaja Francois Feneloni teosele „Telemachose seiklused“ (1699). See raamat oli 18. sajandil väga populaarne. Siit on termin läinud käibele kogenuma juhendaja tähenduses.\nPiiblis on meeskonna või õpilase-õpetaja koostöö sageli kirjeldatav mentorsuhtena, isegi kui Piibel seda terminit otsesõnu ei kasuta. Jitro soovitas Moosesele delegeerimise tarkust, kuid sellele eelnes usalduslik vestlus söögilauas ja Jitro heameelne tunnustus Moosese tegevusele. (2Ms 18) Mentorluse võtmes saab vaadelda Ruti ja Noomi lugu Vanas Testamendis. (Rt 1-4) Sügav ja rikastav mentorsuhe valitses Eelija ja Eliisa vahel, kellest viimane jätkas oma juhendaja tööd (2Kn 2-9)\nUues Testamendis on apostel Pauluse mentoriks ja julgustajaks kogenum kristlane Hananias. (Ap 9:10-17, vrdl 22:12-16) Samuti on Pauluse elus kujundav roll Barnabasel, kelle nimi tõlkes tähendab „julgustuse poeg“. (Ap 4:36, 9:27) Hiljem on Paulus ise mentoriks Timoteosele, keda ta nimetab oma tõeliseks pojaks usus (1Tm 1:2), kellele ta annab ülesandeid (1Ts 3:2) ja kelle eest ta oma autoriteediga kostab (1Kr 16:10). Priskilla, koos oma abikaasa Akvilaga, oli mentoriks vahvale kõnemehele ja vägevale kirjaseletajale Apollosele. Nad võtsid „ta enda juurde ja seletasid talle Jumala tee täpsemini ära“. (Ap 18:24-26)\nVestluseks: Mõtle kuningas Taaveti elule, ta vastutusele, kiusatustele, peresuhetele, kogemustele Jumalaga. Kui sina oleksid Taaveti mentor, milliseid teemasid sa temaga vesteldes tõstataksid? Püüa sõnastada konkreetseid küsimusi.\nKõige tuntum ja vahest ka kõige värvikam mentorluse lugu avaneb siis, kui tutvume Jeesuse ja ta lähemate jüngrite kolm aastat kestnud elukujundava ajaga. Ilmselt olid Peetrus, Jaakobus ja Johannes kõige lähemad juhendatavad või mentiid, kellele Jeesus erilist tähelepanu pööras ja keda ta võttis kaasa, et nad omandaksid tähendusrikkaid kogemusi. Näiteks viibisid just need kolm jüngrit muutmise mäel ja Ketsemani aias. Hea mentor mitte ainult ei võta aega mentii jaoks, vaid võimaldab talle uusi õpikogemusi. Isegi kui õpikogemuse tähendus selgub alles hiljem.\nJeesuse meetod jüngreid nende arenguteel suunates oli lihtne, kuid see kujundas ta õpilasi põhjalikult. Jeesus õpetas jüngritele, mis on oluline ja mida teha, näiteks kasutades tähendamissõnasid ja andes täpsemaid selgitusi. (Mk 4:1-20) Mõnikord ta korrigeeris jüngreid otsesõnu. (Mt 17:14-21) Ta ei kartnud vajadusel jüngrite seisukohtadele vastanduda. Peetrusele ütles ta kord isegi: „Tagane, vastupanija, sest sa ei mõtle Jumala, vaid inimese viisil“. (Mk 8:33) Ta nägi, et Peetruse mõtteviis oli tõsiseks arengutakistuseks.\nJeesuse mentoritarkuse juurde kuulus kannatlikkus ja andestus – pärast ülestõusmist ei teinud Jeesus Peetrusele ühtki etteheidet, et too teda salgas. Tema käitumises ja sõnades oli üheselt mõistetav sõnum: „Ma olen sinu poolel, Peetrus. Sa ei ole läbikukkuja. Sinu elutöö on veel ees ja sa saad sellega hakkama.“ (Jh 21:1-19) Oma maapealse elu käigus võimaldas Jeesus õpilastel oma usku ja seisukohti praktiseerida, läkitades neid kuulutama külast külasse. (Lk 9: 1-6, 10) Ta andis neile aega kujuneda. Samuti õpetas ta jüngreid palvetama (Lk 11:1-4) ja viis neid aeg-ajalt sagimisest ja melust kõrvale – üksildasse paika, et nendega omaette olla ja võimaldada neile puhkust ja järelemõtlemist. (Mk 6:31-32)\nJeesuse ja tema jüngrite mentorsuhetes on veel kaks silmatorkavat tunnusjoont. Esiteks, Jeesus avaldas jüngritele oma isiksuse ja kutsumuse süvateemad. (Mt 16:13-28) Jüngrite aimdus sellest, kes on Jeesus, valgustab ka nende enda uut enesemõistmist. Hüvastijätukõnes jüngritele ütleb õpetaja: „Teid olen ma nimetanud sõpradeks, sest teile olen ma andnud teada kõik, mida ma olen kuulnud oma Isalt.“ (Jh 15:15) Teiseks, Jeesus demonstreeris oma kaaslastele teenivat juhtimist. (Jh 13:1-20) Lugu sellest, kuidas õpetaja peseb oma jüngrite jalgu, mis tollases kultuuris oli orja ülesanne, on läbi sajandite jäänud kristliku juhtimise eeskujuks. Jüngrid ei unustanud seda kunagi – just sellepärast on see tekst leidnud tee evangeeliumisse. On oluline mõista, et teised inimesed on väärt teenimist. Apostel rõhutab, et kristlased ei teeks midagi „kiusu ega auahnuse pärast“, vaid peaksid „üksteist ülemaks kui iseennast“, ja et ükski ei peaks silmas ainult oma, „vaid ka teiste kasu.“ (Fl 2:3-4)\nKirikuisa Gregorius Nazianzist on väitnud 4. sajandil, et vaimulikus teenimistöös tuleb areneda neljas valdkonnas. Esiteks, tuleb kujundada iseloomu ja moraalset küpsust. Teiseks, on tarvis tugevdada oma kutsumust. Kolmandaks, vaimuliku töö nõuab teoloogilise arutlus- ja hinnanguvõime süvendamist. Ja neljandaks, läbi ei saa ka ilma praktiliste oskusteta. Piibel aitab paremini mõista, kuidas need arengud toimusid pühakirja lugudes ja Jeesuse jüngrite hulgas, ning kuidas neid väärtusi ja kogemusi üle kanda tänasesse päeva.\nKäesolev käsiraamat on seadnud eesmärgiks eelkõige toetada vaimulikke töötegijaid, kes ühel või teisel viisil täidavad juhi ülesandeid. Juht on see, kellel on järgijad. Kuid kristlik juhtimine pole kuidagi iseseisev nähtus, vaid see kasvab välja osadusest Jumalaga. Vaimuliku tulemusliku töö eelduseks on sügav osadus Jumalaga. Jeesus ütles: „Jääge minusse, ja mina jään teisse. Nii nagu oks ei suuda kanda vilja omaette, kui ta ei jää viinapuu külge, nõnda ka teie, kui te ei jää minu külge. Mina olen viinapuu, teie olete oksad. Kes jääb minusse ja mina temasse, see kannab palju vilja, sest minust lahus ei suuda te midagi teha.“ (Jh 15:4-5) See on keskse tähtsusega lähtekoht nii vaimulikele juhendajatele kui juhendatavatele. Vanem eestikeelne piiblitõlge ütleb: „Olgu teil samasugune meel, mis oli ka Kristusel Jeesusel…“ (Fl 2:5) Jeesus taotles, et tema läbi saaks Jumal austatud (Jh 17:4), ja et ta võiks leida inimesi, kes on kadunud (Lk 19:10) – vabastades seotuid, andestades eksinutele, taastades nende väärikuse ja kinnitades nende kuulumist Jumala rahva hulka.\nLisaks öeldule võib lisada veel mõned asjad, mis kujundavad vaimulikku töötegijat juhina – olgu ta siis mentori rollis või mentii rollis, või lihtsalt vastutav mõne kristliku ülesande täitmise eest. Vaimulik töötegija tunnistab pidevat arenguvajadust. Me võime langeda rutiini ja kaotada silmist eesmärgi. Siis vajame uut „süüdet“: „Teenige Issandat tüdimatu innuga ja vaimult tulisena!“ (Rm 12:11) Samuti peab kristlik juht mõistma kannatuse ja murdumise tähtsust. Ebaõnnestumised, enda piiridele põrkumised, eksimused, mis vajavad andestust – need võivad osutuda kasvu ja edasimineku trepiastmeteks. Jeesus ütles: „Kui keegi tahab käia minu järel, siis ta salaku oma mina ja võtku oma rist päevast päeva enese peale ja järgnegu mulle.“ (Lk 9:23) On olulisi iseloomu kujundavaid õppetunde, mida on võimalik õppida ainult siis, kui läheme läbi raskuste.\nLisaks on vaimulik töötegija kutsutud seisma vastu kiusatusele olla populaarne ja mõjuvõimas. Võimu kiusatus vaimulikus töös üldiselt, ja mentorsuhtes kitsamalt, on tõsine oht. Jeesus õpetas oma jüngreid, et nad ei püüaks peremehetseda ega meelevallatseda. „Nõda ärgu olgu teie seas, vaid kes iganes teie seas tahab saada suureks, olgu teie teenija.“ (Mk 10:43-44) Olla ehtne ja haavatav ja jääda ausaks – selline on Kristuse meel. „Rõivastuge siis nagu Jumala valitud pühad ja armastatud südamliku kaastundega, alandlikkusega, tasadusega ja pika meelega, üksteist taludes ja üksteisele andestades, kui kellelgi on teise vastu kaebust.“ (Kl 3:12-13) Ainult nõnda on võimalik toetada teisi vaimulikul teel ja kristlikus töös.\nVestluseks: Millised on sinu arvates iseloomuomadused, mida on kõige raskem saavutada, et olla Kristuse-meelne juht või mentor? Tuleta meelde mõni olukord, kus oled juhtinud või suunanud teisi – milline on sinu kõige suurem oht või kiusatus, kui tajud, et suudad mõjutada inimesi või protsesse?\nOsapooli, kes kohtuvad mentorlussuhtes, kutsutakse mentoriks ja mentiiks. Mentii sünonüümidena on kasutusel ka mentee või lihtsalt juhendatav, selles käsiraamatus jäädakse laensõna „mentii“ juurde.\nMentori ülesandeks on toetada igakülgselt mentii arengut. Võib isegi öelda, et mentori ülesanne on eelkõige kellekski olla, mitte niivõrd midagi teha. Mentor on saatja, mõtestaja, toetaja, julgustaja, aga ka piirangutele viitaja, väljakutsete esitaja, tagant tõukaja. Mentorsuhe toimib paljuski mitte õigete õpetuste andmise, vaid eeskujuks olemise kaudu. See tähendab, et mentor peaks oma hoiakute ja eluviisiga olema mentiile nähtav.\nSelleks, et paremini mõista mentori rolli – selle kujunemist ja ülesandeid, sellega seotud tegevusi ja oskusi – tuleks kõigepealt mõelda mentiile. Kellele üldse on vaja mentorit? Millised ootused on mentiil?\nEnamasti mõeldakse, et mentor on elus ja töös rohkem kogenud ja mentii vähem kogenud. Selles on omajagu tõtt ja praktika kinnitab seda sageli. Samas kitsendab selline automaatne mõttekäik liigselt mentorluse võimalusi. Tõesti, mitmetes organisatsioonides Eestis on mentorlus võetud kasutusele kui uute töötajate sisseelamisprogrammi osa. Klassikalises käsitluses on aga mentorlus mõeldud eelkõige neile, kellest võivad abistamise korral saada oma ala silmapaistvad esindajad ja oma talentide rakendajad. Vaimulikus mentorluses rõhutatakse mentii toetamist usulise küpsuse, pühendumise ja teenimise teekonnal. Usaldus, külalislahkus, palve, Jumalale kuuletumine, õppimisvalmidus ja ehtsus on mõned märksõnad sellises mentorluses.\nTõsi on seegi, et päris algajad ja noored juhid ei pruugi mentorsuhtest palju kasu ammutada, sest neil pole endal veel piisavalt kogemusi, kordaminekuid ega ebaõnnestumisi, mida koos mentoriga analüüsida ja millest õppida. Kristlikus tööski ei pruugi esimeste sammude tegijale mentorlus olla kõige sobivam arengumeetod, sest sellel perioodil vajatakse eelkõige sihikindlat juhendajat, kes õpetaks praktilisi oskusi ning annaks otseseid juhiseid palju selgemini kui mentor seda tavaliselt teeb. Mentiiks saamine eeldab teatud kogemustepagasit ja analüüsivalmidust. Mentorsuhet on hea alustada siis, kui mentiil on oma arengus edasiminekuid, kuid ta soovib jõuda kaugemale, õppida juurde, mõista sügavamalt. Sageli hakatakse aga mentorsuhet otsima mitte õnnestumise, vaid ebaõnnestumise tõukel.\nMentori pakutavat abi võib soovida inimene, kes on tunnetanud, et on jõudnud ummikusse – tema areng on seiskunud, ta ei ole kas leidnud oma andeid või pole neid suutnud kasutada. Uusi võimalusi sunnib otsima mingi rahulolematus. Selline inimene on ilmselt juba teinud katseid edasiliikumiseks, kuid millegipärast ei ole järgnenud soovitud tulemus. Usu-, töö- ja eluarengu erinevates etappides võivad ka kõige kogenumad leida, et on valdkondi, milles nad tahaksid eesmärgipärasemalt ja kindlamalt edasi liikuda. Just sellist tuge saabki pakkuda mentorlus.\nPaljud juhid ja eestvedajad on kirjeldanud küsimusi, mis neid on ajendanud mentorlussuhet otsima. Siin mõningad näited, mida igaüks võib kergesti täiendada.\n…õppida ja arendada oskusi, mis aitaksid mul paremini täita oma ülesandeid\n…mõelda läbi ja kavandada enda edasist arenguteed\n…teadvustada enda psühholoogilisi või vaimulikke takistusi, mis pidurdavad mu tegevust\n…tulla toime muudatustega ja vajadusel neid ise algatada ning juhtida – olgu isiklikus arengus või koguduses\n…saada ausat tagasisidet ja peegledusi enda tegevusele\n…olla avatud, et muutuda küpsemaks inimeseks ja tugevamaks vaimulikuks töötegijaks\n…leida võimalusi, kuidas juba õpitut paremini praktikas rakendada\n…avastada enda andeid ja leida võimalusi nende rakendamiseks\n…valmistuda uueks rolliks või vastutuseks\n… leida oma kutsumusele järelkasvu või mantlipärijaid ja nende arengut toetada\n… tulla toime pinge ja töökoormusega\n…usalduslikuks õhkkonnas testida oma ideid ja plaane, saada neile teist vaatenurka\n…mõista, kas ma toimin õige rollimudelina, ja mida ma võiksin teha paremini\nVestluseks: Kirjuta paberilehele, millised on need põhjused, miks sina alustaksid mentorsuhtega! Võid saada inspiratsiooni ülaltoodud loetelust, kuid on oluline, et sõnastaksid ikkagi enda mõtted.\nMentor on autoriteet, eeskuju ja suunaja. Tavaliselt on ta konkreetse valdkonna asjatundja, kes on tuttav mentii rolli ja ülesannetega, või on ta kunagi minevikus ise samasugust rolli edukalt täitnud. Igal juhul on soovitav, et tal oleks isiklik kogemus rollist ja ülesannetest, milles on mentii. Nii saab näiteks noortejuhile olla mentoriks endine noortejuht. Enamasti ei sobi mentoriks inimene, kellega ollakse väga lähedalt seotud – lähisugulane, abikaasa, vahetu juht.\nHeaks vaimulikuks mentoriks olemise eelduseks on:\npühendumine kristlikule teenimisele;\npaindlik kogemus piibellike veendumuste ellu rakendamisest;\nedukad kogemused ja teadmised koguduse elu või konkreetse töövaldkonna juhtimisest;\nsügav huvi teiste ja enda arendamise vastu;\nhead suhtlemisoskused (kontakti- ja usaldussuhte loomine, kuulamine, küsitlemine);\npaindlikkus, kannatlikkus ja positiivsus;\nväga head aja- ja enesejuhtimise oskused;\nempaatiavõime ja hingehoiualased baaseeldused;\nenesekindlus koos oma piiride mõistmisega;\ntoimiva toetusvõrgustiku olemasolu, et mentor ise ei väsiks.\nKuna mentorlus on enamasti pikaajaline usalduslik suhe, seab see mentorile ka kõrged eetilised nõuded. Nii nagu kõigis teistes abistavates rollides olijad, peab mentor järgima eetilisi põhimõtteid, millest olulisemad on konfidentsiaalsuse, sõltumatuse ja kliendikesksuse printsiip.\nKonfidentsiaalsuse ehk vaikimise printiip, mis tähendab, et kohtumistel kuuludu jääb mentori ja mentii vahele ning midagi ei räägita äratuntavalt kellelegi kolmandale edasi. Seda võib nimetada pihisaladuse hoidmiseks, ehkki mentorkohtumine ei pruugi toimuda pihi korras. Ka siis, kui mentii jagab mentorile enda kogemusi ning räägib selle juures anonüümselt kellestki kolmandast isikust, kelle mentor kirjelduse järgi ära tunneb, hoiab mentor selle teadmise endale. Konfidentsiaalsus nõudest kinnipidamine on eelduseks usaldusliku suhte tekkimisel ja säilimisel mentor ja mentii vahel.\nSõltumatuse printsiip, mis tähendab, et kuigi ollakse lähedaselt seotud, on mentor teadlik enda piiridest ja hoiab tervet distantsi, näiteks teadvustab ta, et mentii probleemid ei ole otseselt mentori probleemid. Mentor ei pane mentiid endast sõltuma ega kasuta suhtlemisviise, mis rõhutavad ebavõrdsust, kõrgemat positsiooni, suuremaid teadmisi jne. Mentor ei ole sama, mis õpetaja – see tähendab, et mentor väldib otseseid nõuandeid ja aitab mentiil endal leida lahendusi küsimustele ja probleemidele. Mentor võib küll jagada oma kogemusi ja avaldada mentii küsimuste korral arvamust, kuid lõplikud otsused langetab ja lahendused leiab mentii ise.\nKliendikesksuse printiip, mis tähendab, et mentorsuhtes tegeletakse sellega, mis on oluline ja vajalik mentiile, mitte sellega, mida mentor arvab, et mentii peaks tegema ja õppima. Kristlikus kontekstis võiks seda nimetada teenimisvalmiduse printsiibiks. Mentorlusprotsessi fookuses ei ole teemad, millest mentorile endale meeldib rääkida. Kuigi kohtumiste käigus õpivad mõlemad osapooled, on keskmes ikkagi mentii huvid ja vajadused. Mentori ülesandeks on olla mentii jaoks füüsiliselt, psühholoogiliselt ja vaimselt kohal – pakkuda mentiile jagamatut tähelepanu – ning alustada tegelemist nendest teemadest, mis on mentii jaoks aktuaalsed. Tõesti, kogenud mentor võib tunnetada mentii kasvuruumi laiemalt kui mentii seda ise hetkel suudab, kuid arengus liikumise tempo ja suuna määrab mentii.\nMa olen valmis pühendama enda kvaliteetaega selleks, et luua tõeliselt arendav ja toetav suhe mentiiga.\n1-mitte eriti, 2- harva, 3-nii ja naa, 4-enamasti, 5-jah, alati\nMa märkan mentii potentsiaali ja usun, et positiivsed muutused tema elus on võimalikud.\nMa olen valmis jagama mentiiga mitte ainult oma edulugusid ja tugevusi, vaid ka nõrgemaid külgi, ebaõnnestumisi ja õppetunde.\nMa olen valmis andma mentiile ausat tagasisidet ning juhtima tema tähelepanu vigadele, ebaõnnestumistele ning omadustele, mis vajavad arendamist.\nMa olen valmis aitama mentiil seada eesmärke ja julgustan teda unistama ning seadma suuri sihte.\nMa olen valmis olema kriitiline ja objektiivne mõttekaaslane ning hindama koos mentiiga tema liikumist eesmärkide suunas.\nMa olen oma tegevusete ja hoiakutega igapäevases elus ja töös mentiile eeskujuks, sest elan ka ise oma sõnu tõeks.\nMa usaldan mentiid ja ei sekku otsustesse, mida ta on langetanud, ja seda ka siis, kui ma ise oleksin teinud teisiti.\nKristliku mentorina arendan ka ennast isiksuslikult ja vaimulikult ning olen valmis oma usulist arenguteed mentiiga jagama.\nVestluseks: Milliseid järeldusi võid eelnevatele küsimustele vastamise põhjal teha? Millised on need teemad, millega sa peaksid enda juures tegelema, et olla parem mentor?\n1. Leppige kokku, et alustate mentorsuhet\n2. Jõudke ühisele arusaamisele, mis on teie mentorsuhte eesmärk\n3. Leppige kokku, kui tihti te kokku saate\n4. Määratlege mõlema vastutus: mida üksteiselt ootate ja kuidas ootuste täitumist hindate\n5. Sõnastage, kuidas te omavahel suhtlete (näiteks, silmast-silma, skaibi teel, e-kirjade abil)\n6. Sõnastage selgelt, milline on konfidentsiaalsuse tase, mida eeldate\n7. Määratlege, kui kaua teie mentorsuhe kestab\n8. Arutlege ja hinnake oma mentorsuhet regulaarselt teatud aja järel\n9. Täpsustage ja vajadusel muutke ootusi, et mentorlus puudutakse tegelikke vajadusi\n10. Lõpetage tänulikult oma mentorsuhe\nPaul D. Stanley, Robert Clinton, Connecting: The Mentoring Relationships You Need to Succeed in Life (Navpress, 1992), 197-198.\nMentorsuhet alustades või seda alles kaaludes kerkib esile hulk küsimusi. Järgnevas alalõigus pöörataksegi sellistele korduma kippuvatele küsimustele lähemat tähelepanu. Loetelu ei ole muidugi ammendav, kuid puudutab siiski suurt hulka tüüpilisi teemasid, mis on autoritele silma jäänud nii kirjandusest kui mentorluspraktikast.\nMentorsuhet eristab õppija-õpetaja suhtest muuhulgas see, et mentiil on initsiatiivi võtmise vastutus. Vastutuse võtmine enda arengu eest võib olla väljakutseks autoriteetide „käe all“ tegutsema harjunud inimestele. Pastor, sõber või usuliikumise juht võib küll julgustada töötagijat endale mentorit otsima või teatud juhtudel soovitada inimesi, kes seda rolli täidaks, kuid valiku peab ikkagi tegema mentii ise. Tema ülesanne on alustada sellest, et ta pöördub võimaliku mentori poole küsimusega, kas see inimene on valmis mentori rolli täitma.\nÜldjuhul on hea, kui mentor ja mentii on samast soost. Nii ei teki liiga suurt lähedust, mis võib viia pikaajaliste regulaarsete kohtumiste korral eetilisse ohutsooni. Tavaliselt on soovitav, et mentor on niiöelda „pool põlvkonda“ vanem kui mentii, kuid kogemus ja küpsus on olulisemad kui vanus. Mentorsuhte alustamise üheks kaalukeeleks on ka see, kas mentoril on mentiile pühendumiseks aega või kas ta on valmis aega eraldama. Kindlasti peab sellele mõtlema mitte ainult mentii, vaid eelkõige võimalik mentor, enne kui ta jaatava vastuse annab.\nMentori ülesande võtab kokku järgmine lugu. See olevat juhtunud Venemaal. Keegi juudi rabi eksis pimeduses teelt ja sattus sõjaväeosa territooriumile. Tunnimees, kes kuulis võõrast lähenevat, hüüdis hoiatavalt: „Seisa või ma lasen! Kes sa oled ja mida sa siin teed?“ Rabi ei kuulnud hästi tunnimehe sõnu ja läks lähemale. Ärritunud sõdur tõmbas kuuli rauda ja tõstis veel kord häält: „Kes sa oled ja mida sa siin teed?“ Seepeale rabi peatus, mõtles hetkeks ja ütles tunnimehele: „Tule ja ela minu juures. Ma annan sulle toa oma majas. Aga sina küsi minult seda küsimust igal hommikul uuesti!“\nMentorluses on oluline, et protsessi algus ja lõpp on selgelt kokku lepitud. Tavaliselt kestab mentorsuhe üks või kaks aastat. Pärast vaheaega, mis kestab näiteks aasta või pool, võib mentorlusprotsessi uuesti alustada. Vaheaeg on vajalik selleks, et mentiil ei tekiks „õpitud abituse sündroomi“. Muidugi võib koostöö mittesobivuse puhul igal ajal lõpetada; see ei ole mingi pealesunnitud kohustus. Kui usaldust ei teki, on kohtumiste jätkamine pikema aja jooksul vähetulemuslik ja kasutu.\nÜldreegliks on, et kohtumised peavad olema regulaarsed. Eesti EKB liidus on praegu levinud umbes kuuajalise „sammuga“ kohtumised. Võimalik on kohtuda tihedamalt, kuid harvemad kohtumised ei ole soovitavad, sest siis kipub kaduma vajalik intensiivsus ja vastastikune side, mis mentorluses tagab järjepidevuse teemade-küsimuste käsitlemisel, sihtide seadmisel ja tagasiside andmisel.\nKindlasti on abiks, kui kokku ei lepita mitte ainult kohtumise algus, vaid ka lõpp. See hoiab kohtumise sisu fookuses. Vajadusel lepitakse kokku, et mõned teemad võetakse käsitlemisele järgmisel korral. Kui kohtumisel on struktuur ja läbimõeldud sisu, on ajalises raamistikus püsimine kergemini teostatav. Kohtumise pikkus sõltub osapooltest, aga lühem kui 1,5-tunnine kohtumine ei anna süvenemisvõimalust ja pikem kui 4-tunnine on enamasti juba liiga väsitav. Kohtumise pikkus sõltub ka sellest, kas koos vaid vestledakse või on kavas muid tegevusi. Näiteks võib mentorkohtumise käigus koos lõunastada, vaadata mõnda videoloengut ja seda arutada, või võtta ette pikem jalutuskäik.\nEsimesel kohtumisel tuleks käsitleda vähemalt kolme asja. Esiteks, võtke aega tutvumiseks. Milline oli teie lapsepõlveperekond, kuidas end iseloomustaksite, kuidas saite kristlaseks ja millised on teie olulisemad arengufaasid vaimulikus elus ja teenimises? Teiseks, mentii sõnastab oma eesmärgid ja ootused. Mentor võib esitada aruteluküsimusi. Mida soovid saavutada oma töös või vaimulikus elus järgmisena? Mil moel tuleb sulle kasuks see, et ma sulle mentoriks olen? Mida saan sulle pakkuda, mida sa ise ei suuda või ei taha õppida? Eesmärgid tasub kirja panna, et mõne aja pärast need veel kord üle vaadata. Näiteks võib mentii arengukohaks olla ajajuhtmine. Tal on raske leida aega puhkuseks ja süvenemiseks. Sel juhul on eesmärgiks regulaarse puhkuse rütmi loomine ning prioriteetidest lähtuva ajajuhtimise kavandamine ja rakendamine. Sellest lähtuvalt tuleks sõnastada kodutöid ja vestlusteemasid. Kolmandaks pannakse paika reeglid. Kuidas ja millal lepitakse kokku kohtumiste aeg? Kuidas hoitakse konfidentsiaalsust? Reeglid loovad turvalisust: näiteks teab mentii, et ta võib ise valida kas ja kui palju ta on valmis mentori küsimustele vastama. Reeglid kaitsevad nii mentiid kui mentorit ning aitavad kogu protsessi muuta sujuvaks.\nIgal mentorpaaril tekib tavaliselt oma muster. Siinkohal mõned üldised soovitused. Kõigepealt tasub üle rääkida, mida olulist on eelmisest kohtumisest alates toimunud. Põhirõhk on siin mentii elus toimunul, aga suhte arengu mõttes pole üleliigne, kui ka mentor oma elust mõne seiga nimetab. Järgmiseks süvenetakse mõnda teemasse, mis on kas eelnevalt kokku lepitud või mis mentii elust probleemi või küsimusena üles kerkib. Kindlasti tuleb aeg-ajalt valida selliseid küsimusi, mis pole reageeringud toimuvale, vaid aitavad mentiil vaadata ettepoole, unistada, kavandada ja paremini sõnastada oma kutsumust. Vaimuliku mentorluse olemuslikuks tunnuseks on, et võetakse aega palvetamiseks. Eelnevalt võib nimetada palvevajadusi. Jällegi on põhifookus mentii palveteemadel, kuid mentori palvesoovidki on teretulnud. Just palvetades – suurema juhendaja ees seistes – kaovad mentori ja mentii kindlaks kujunenud rollipiirid. Tavaliselt lepitakse kokku mõni koduülesanne kohtumiste vaheliseks ajaks. Ülesanne võib sisaldada mõne teksti lugemist, filmi või kunstiteose vaatamist, mõne teema läbimõtlemist või regulaarseid tegevusi – harjutusi. Mõnikord peetakse mentorlusperioodi vältel päevikut. Nii muutuvad kohtumised sisulisemaks ning eesmärgipärasemaks. Viimaks on mõistlik kokku leppida järgmise kohtumise aeg.\nEesti koguduste kontekstis teeb mentor tavaliselt oma tööd tasuta. Kristlik mentorlus on eelkõige jüngerluse ja kristliku kogukonnana toimimise orgaaniline osa, mitte teenus. On viisakas, et mentii maksab mentori otsesed kulud (sõidukulu, toitlustamine), kui pole kokku lepitud teisiti. Mõnel pool maailmas tasustab kirik mentori tööd keskstruktuuride kaudu, mõnel pool on vaimulik mentorlus ja coaching seotud rohkem ettevõtlusega, mispuhul kujuneb kristlikuski valdkonnas välja teenusepakkuja ja kliendi suhe.\nKohtumisi võib korraldada igal pool – kontoris, kodus, kohvikus, pargis. Eesti kultuuris võib kohtumine toimuda kasvõi saunas. Koha valikul tuleb siiski arvestada segamatu meeleoluga ja süvenemise vajadusega. Samuti peab olema tagatud, et keegi peale asjaosaliste vestlust pealt ei kuula. Avalikus ruumis võib esineda nii palju häirivaid või ootamatuid tegureid, et on raske tegelikest asjadest vestelda ja palvetada. Äärmisel juhul võib mentorkohtumise korraldada Skype’i või FaceTime’i vahendusel, aga kui vähegi võimalik, on eelistatud silmast silma kohtumised samas ruumis.\nMentor juhib kogu protsessi ja annab sellele struktuuri. Samas tulevad sisulised küsimused ja ettepanekud ikkagi mentiilt. Mentori ülesandeks on esitada küsimusi, mis aitavad mentiil paremini mõista ennast, oma rolli kristlikus töös ja kogukonnas. Mentori ohuks on paljusõnalisus või mentiile ette ütlemine, mida too peaks mõtlema või kuidas asju nägema. Seepärast on vajalik õppida kasutama aktiivse kuulamise tehnikaid. Ümbersõnastamise ja peegeldamise kaudu aitab mentor mentiil endast paremini aru saada. Mentiile peab jääma igas vestluses oma ruum: tal on õigus öelda, et ta ei soovi mingil teemal vestelda. Ta võib vajada aega, et tekiks usaldus, või et mingi teema läbi mõelda, samuti võib mõni teema olla liiga värskelt valus. Kui küsimus on mentori meelest ikkagi oluline ja vajab käsitlemist, lepitakse kokku, et mentii annab märku, millal ta on valmis sellest rääkima. Mentii omakorda peab silmas pidama, et temal on arenguvastutus, ja see võib nõuda teemade käsitlemist, mida ta seni on vältinud. Ron Larson on oma loengutes rõhutanud, et vaimuliku mentori oluliseks omaduseks on usaldusväärsus ja püsivus, mentii aga peab võtma initsiatiivi enda muutuste ja vaimuliku kasvu eest. See tähendab muuhulgas valmisolekut oma tegelikest küsimustest rääkida. On oluline, et pastorite mentorid oleksid ise aktiivselt tegevad vaimulikus töös.\nNagu öeldud, sõltub teemadering eelkõige mentii vajadustest, küsimustest ning probleemidest. Siiski on terve rida valdkondi, mis kristlikus mentorluses suure tõenäosusega esile kerkivad. Näiteks: suhe Jumalaga ja kristlikud valikud, otsuste langetamine, suhted perekonnas, enesejuhtimine ja kutsumus, vaimulikud praktikad, suhted kogudusega ja koguduses. Vaimulike juhtide puhul lisanduvad mitmesugused juhtimisega seotud teemad, emotsioonid ja nende juhtimine, ajajuhtimine, vaimulik süvenemine ja kristlik küpsus.\nVestluseks: Loe süvenevalt järgmisi piiblisalme ja arutle, kas, mil määral ja kuidas need iseloomustavad kristliku mentorluse erinevaid tahke. Jeesus ütles: „Igaüks nüüd, kes neid mu sõnu kuuleb ja nende järgi teeb, sarnaneb aruka mehega, kes ehitas oma maja kaljule“ (Mt 7:24); „Nõnda siis peetagu meid Kristuse sulaseiks ja Jumala saladuste majapidajaiks. Ent majapidajailt nõutakse, et nad oleksid ustavad.“ (1Kr 4:1-2); „Võtke mind eeskujuks, nagu mina võtan Kristuse.“ (1Kr 11:1); „Nõnda oleksime meiegi hellusest teie vastu andnud heameelega teile mitte üksnes Jumala evangeeliumi, vaid ka oma hinge, kuna te olite saanud meile armsaks.“ (1Ts 2:8); „Ja mida sa minult oled kuulnud… see anna ustavate inimeste hoolde, kes edaspidi sobivad õpetama ka teisi.“ (2Tm 2:2).\nMentorsuhtes toimib kandva jõuna vabatahtlikkuse ja vastastikuse usalduse lähtekoht. Kindlasti on üsna paljudel kogemus sellisest toetavast arengusuhtest, millel on kõik mentorluse tunnused, kuid mida pole osatud või tahetud nimetada mentorluseks. Kujutage mõnd sellist elukogemust ja tähendusrikast inimest ette! Sageli oli see lihtsalt sisemine kutse ning valmisolek pakkuda kaaslasele jagamatut tähelepanu, julgustust ja abi toimuva mõtestamisel ning eesmärkide poole pürgimisel. Meeldivaks tegi asja tõik, et selle kõige juures oli võimalus meenutada ja jagada enda kogemusi. Õhkkond oli usalduslik, pingevaba ja avatud. Kunagi, mõnikord palju hiljem, saite õieti aru, et teil oli nendest vestlusest palju abi. Uskumatu! Midagi erilist seal ju ei toimunudki!\nKa nii võib. Mentorlus ei pea olema formaalselt korraldatud. Ometi on taibanud mitmed organisatsioonid, teiste hulgas kirikud-kogudused, et inimestele võib kujuneda ülimalt väärtuslikuks nimelt selliste kaaslaste olemasolu, kellega koos regulaarselt tehtule tagasi vaadata, õppetunde sõnastada ja tulevikku planeerida. Taolised organisatsioonid, rääkimata kirikutest-kogudustest, ei ole jätnud mentorlust isevoolu hooleks. Lähtudes Jeesuse ning jüngrite eeskujust ulatub kristlike isade ja vaimulike juhendajate mentorlik traditsioon kirikuloo algusaegadeni.\nTänapäeval on läbi mõeldud mitmed mentorlust toetavad põhimõtted. On loodud „väikesed toetavad“ protseduurid, mis hõlbustavad mentorite ja mentiide kokkusaamist ning mentorlusprotsessi alustamist. Mentorite kasutada on materjale, mis aitavad kaasa eesmärgipärase mentorsuhte kujundamisele ning hõlbustavad kohtumiste läbiviimist. Käesolev raamatuke on üks omataolistest eesti keeles ja meeles. Antud kirjanduse eesmärk on anda hoogu mentorluse ja seda edendavate veendumuste levikule.\nPäris palju mõeldakse ka sellele, mida teha, et mentorid ei väsiks ja oleksid motiveeritud oma rolli täitma. Mida vajab mentor selleks, et püsida arengu toetajana kaua heas töövormis? Tegelikult kõike seda, mida vajab mentii – arendavat keskkonda, võimalust jagada enda kogemusi ja õppida teiste kogemusest, julgustamist ning väljakutseid. Kristlikus mentorluses on hindamatu Püha Vaimu kaasabi.\nMentorile võib palju pakkuda osalemine mentoritele mõeldud koosviibimistel. Selliseid kogunemisi on nimetatud osadusringiks, mentoritekoguks, klubiks, kovisiooniks. Nimetus ise ei ole oluline – küsimus on selles, kas mentor tajub, et tema tegevus on tõepoolest oluline, et see omab tähendust suuremas kontekstis ja et talle pakutakse mõõdukalt toetust. Mentorid on leidnud, et neid inspireerivad ja rikastavad niisugused kohtumised, kus on võimalik omavahel arutada – muidugi konfidentsiaalsuse põhimõttest kinni pidades – keerulisemaid juhtumeid. Mentorite omavahelistel kohtumistel arutatakse sageli süvendatult teemasid, mis ikka ja jälle töös päevakorda kerkivad.\nKristlikus kontekstis vaadeldakse mentorlust sageli võrgustikuna. See tähendab, et ka mentor vajab mentorit. Ühes suhtes mentori rolli täitev inimene võib teises suhtes olla mentii. Teise juhendatavana tunnistab ta omaenda arengukohti ning on valmis nende kallal tööd tegema. Selline vastastikuse toetamise ja jõustamise praktika on kristlikule osaduskonnale omane ja teoloogiliselt põhjendatav – tänu Jeesuse poolt lubatud Püha Vaimu toetustegevuse eeskujule, volitusele, läkitusele. Piiblis kasutatakse vaimuelulise mentorisiku kohta kreekakeelset mõistet parakleet – „juurdekutsutud“, mida antiikmaailmas omistati kohtu ette mineva inimese kaitsjale. Kui isegi advokaat võib advokaati vajada, saati siis mentor mentorit, tegelikult Mentorit.\nVestluseks: Mis paneb sind kõige enam tundma, et sinust hoolitakse ja sinu eest hoolitsetakse? On sul oma mentor või võrgustik, kust ammutad uut jõudu?\n2. peatükk: Oskused ja tegevused mentorluses\nSissejuhatus: Milleks mentorlus?


Kontserdikaja: JK: Youn Sun Nah võttis publiku keeletuks | | Festival Jazzkaar\nKontserdikaja: JK: Youn Sun Nah võttis publiku keeletuks\nYoun Sun Nah kontsert mõjus ooperilauljast Arvole nii võimsalt, et vahetult pärast pärast Lõuna-Korea lauljatari esinemist mõtles ta, kas endal on üldse mõtet edasi laulda.\nNeljapäeva õhtul lõid Vene Kultuurikeskuses intiimse õhkkonna kaks täiesti omanäolist muusikut: Lõuna-Koreast pärit lauljatar Youn Sun Nah ja Rootsi kitarrist Ulf Wakenius.\nNeljas keeles laulva hapra neiu ja tugeva põhjamaa mehe koostöös kõlas peensusteni väljatöötatud kava relvitukstegevas siiruses ja puhtuses.\nPublikult meelitasid arvamusi välja veebireporterid Ester Eggert, Hanna Varkki, Riina Roolaid, Anu Baranin ja Marge Lumisalu.\nJohannes Tralla (24), telemees:\nMul oli alguses raske rea peale saada. Sest esiteks Jazzkaarel ei ole veel käinud ühtegi korea lauljannat. Seetõttu ei ole ma neid ka varem kuulnud. Ühest küljest väga introvertne ja häbelik publikuga suhtlemine, mis tekitab eestlases kohe kahtlust, et on see nüüd ikka siiras või on see mängimine mingisuguste aasia stereotüüpidega.\nKontsert algas hästi vaikselt, väga rahulikult. Kuna ma tulin just paar maja kõrvalt rahvusooperist balletigalalt, kus ma olin korraliku obaduse ja paugu ära saanud, oli alguses raske kohaneda. Aga lõppkokkuvõttes fantastiline lauljatar. Suudab oma häälega igasuguseid imenippe ja –trikke teha.\nVaatamata oma välisele näilisele tagasihoidlikkusele on seal peidus ikka päris korralik orkester ja kitarristi kohta võib vist ainult sama öelda. Eks talle meeldis näidata ka oma supernobedat näputööd. Väga positiivne üllatus.\nArvo (54), ooperilaulja:\nSuper, täiesti super! Ühtegi nii head naislauljat, ma väidan, ei ole Jazzkaarel varem käinudki! Ulf Wakeniuse pärast tulin kontserdile. Ma arvasin, et esiteks ta ei tee mingi kehva lauljannaga koos, et lauljanna peab järelikult olema vähemalt samast klassist. Praegu tundus, et lauljanna oli veel paremast klassist. Või tegelikult, nad olid suhteliselt võrdsed partnerid. Ma jäin väga rahule. Vokaalakrobaatika. Mõnes mõttes ei jää üldse alla McFerrinile ja mõnes mõttes on temast üle. McFerrin lihtsalt tihtilugu veiderdab. Aga tal tuleb see ikka kuidagi väga seest ja ta on ikka tõesti seotud ka Korea rahvalaulutraditsiooniga. Väga huvitav vokaalikäsitsus.\nKava oli muidugi fantastiliselt hästi kokku pandud. Iga järgnev lugu oli täiesti teisest ooperist ja uus elamus omaette. Prantsuse šansooni laulis nagu prantslanna. Brasiilia lugu laulis natuke nagu Astrud Gilberto. Vahepeal oli kuulda Joni Mitchelli häält. Tsipake Ricky Lee Jones’i. Seal oli kõike.\nTa valdas erinevaid tehnikaid üllatavalt hästi. Midagi ei ole teha, aga siin Skandinaavias ja Euroopa regioonis ma ei tea kedagi, kes võiks sinna lähedale küündida. Üks teeb omamoodi huvitavalt ja teine teistmoodi, aga et ühes lauljannas oleks see kõik koos, see on haruldane. Tekib mõte, et kas on endal üldse mõtet laulda. Töö on selline, aga kui keegi nii hästi laulab, siis tekib vahel selline dilemma…\nKarin (26), konsultant:\nVäga hea kontsert oli, huvitav. Selline üllatuslik esineja, huvitava päritoluga. Ausalt öeldes olin pigem skeptiline alguses, kuid üllatusin positiivselt. Ma arvasin, et mis see Korea jazz ikka on, aga tegelikult oli väga võimas. Parem, kui ma arvasin.\nVootele (27), kitarrist:\nMulle jubedalt meeldis. Vaadata, kuidas inimesed saavad lava peal nii…kuidas nüüd öelda…soojalt ja siiralt esitada. Omajagu veiderdamist oli ka, seda peab kõike olema. Kohe näha, et tulevad mingid isad à la “Teeme siin ühe väikse keika“. Aga nad andsid endast maksimumi.\nHanna Varkki, jazzkaar.ee veebireporter:\nYoun Sun Nah’i ja Ulf Wakeniuse koosmängus sündis lummav ja piireületav elamus. Aupakliku ja häbeliku jutuga lauljatar leidis hetkega publiku poolehoiu ning pakkus üllatusi igal sammul. Tema olek oli ääretult vahetu, soe ja siiras.\nSeda hämmastavam tundus tema ümberkehastumisvõime ja vokaalsete võimete palett. Kuid igasugusest efektitsemisest oli asi kaugel. Tehnilise tulevärgi asemel sai publik osa tundlikust ja õhulisest heliruumist.\nTa maalis häälega sosinad ja kurgupõhja kahinaid ning tõi luubi alla tasasemadki hingeõhu mustrid. Tema esituses omandasid helid ruumilise vormi. Käežestid muutusid helivärvideks ja vastupidi.\nParalleelid tekkisid küll India bhol-laulu, Patricia Kaasi, Bobby McFerrini kui ka Meredith Monkiga. Kuid tema kurgus segunesid kõik need eri mõjud täiesti oma sulamiks, mis kõlas enneolematult puhtalt ja värskelt.\nEster Eggert, jazzkaar.ee veebireporter:\nKontserdi kava oli üles ehitatud lõpututele variatsioonidele, mis enda järskude pööretega kuidagi üllatamast ei väsinud. Korea päritolu Youn Sun Nah võis küll esmapilgul õrna ja hapra mulje jätta, kuid esimestest lauldud nootidest alates oli selge, et õhtu tuleb põnev. Isegi Ulf Wakenius oli lauljatarile laval oma jõulise ja kantriliku kitarrikäsitlusega tugevaks kontrastiks. Kokku moodustasid nad aga atraktiivse ja huvitava koosluse. Esitusele tulid paljud tuntud lood – alates Rodgersi ja Hammersteini „My Favorite Things“-st kuni brasiillase Egberto Gismonti sulest pärit „Frevo“-ni. Seda kõike äärmiselt põnevas võtmes.\nIkka väga meeldis. Hääl oli eriline. Just selline mulle meeldib.\nSiiani minu jaoks kõige toredam kontsert tänavusel Jazzkaarel. Mulle lihtsalt meeldib kuulata, kui lood on natukene tuttavaid ja neid nii huvitavalt esitatakse. See laulja oli nii ootamatult hea. Ega mul enne selle kontserdi osas mingeid suuri ootuseid ei olnudki. Tavaliselt ongi nii, et just need, kellelt midagi ei oota, üllatavad kõige rohkem.\nTiia (25), magistrant:\nUlf Wakeniust olen varem ka kuulnud ja tema pärast rohkem siia kontserdile tulin ka. Ulf oli enda tuntud headuses, aga see lauljatar oli täiesti ootamatult põnev. Tore ja mitmekesine kava oli neil ka muidugi.\nEmotsiooni on praegu nii palju, et ei oska seda täpselt sõnadesse panna. Lahe värk.\nLiivia, lasteaia abiõpetaja:\nKontsert oli täis üllatusi, super vokaalsed võimed olid ja hästi ehe tegelane – see viimane kehtib nii laulja kui kitarristi kohta.\nIlja, 24, pangatöötaja:\nTunded on head ja meeldivad. Lauljatar ütles armsasti eesti keeles “aitäh”. Üldse pean tunnistama, et minu jaoks oli naisesineja täna ikka huvitavam.\nOtt (32), muusikahuviline:\nUlf rokkis nagu Jimi Hendrix. Mängis oma kitarriga peaaegu kõiki löökpille – mootorsaagi, preeriaindiaanlaste suurt trummi, Brasiilia rütme. Samuti varieeris ta mõnda lihtsat teemat peaaegu lõputult ja väga huvitavalt ehtsa rahvamuusiku innuga. Youn Sun Nah aga oskab igasugu häält teha, korea pentatoonikat ja ei tea mitmes Euroopa ja muu ilma keeles ja traditsioonis laulda.\nRiina, pangandusvaldkonnast ja Peeter, ITst:\nJazzkaarel olnud kontsertitest parim. Youn Sun Nah naelutas inimesed enda külge: sa kuulasid teda ja läksid täiesti sügavuti kaasa ning jäidki tema lummusesse. Nad sobisid kitarristiga väga hästi kokku, see koostöö laval oli super. Kui ta oma suu lahti tegi, olime kohe esimest noodist täiesti lummatud. Hästi äge! Aina rohkem selliseid toredaid inimesi siia Jazzkaarele!\nAndres Jõesaar, Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu esimees:\nEsineja mõjus väga hästi, ei osanud üldse oodata, et midagi sellist tuleb, tõeline üllatus. Selline hääl ja lavaline olek. Parim kontsert tänavusel Jazzkaarel, vähemalt praeguseni! Ükski veebi- ega plaadivahendusel toodud heli ei olnud nii hea, kui täna siin saalis. Kõik ei olnud lihtsalt õigel ajal õiges kohas, vaid – rohkemgi veel –, selliseid hetki on harva! Uskumatult lai repertuaari valik: alates Korea rahvalaulust kuni Tom Waits’ini välja, laulda Nat King Cole’i pala „Calypso Blues“ ja veel sellise tõlgendusviisiga neid viise lähendada. Youn Sun Nah enda lugu „Voyage“, millega ta alustas, on väga ilus lugu. Heliloojana hea, interpreedina väga hea ja kontakt publikuga oli super! Mul ei ole nii palju häid sõnu, mida tema puhul tarvitada!\nAnu, tegev finantsalal:\nHästi omanäoline kontsert. Olen Jazzkaarel aastaid käinud ja erinevaid kontserte külastanud, aga see oli midagi väga omapärast. Mõlemad, nii laulja kui kitarrist, on oma ala vaieldamatud professionaalid. Mind hämmastas, kuidas Ulf Wakenius valdas pilli ja Youn Sun Nah oma häält. Midagi hästi erakordset.\nSee, kuidas laulja improviseeris ja oma häält kasutas oli lausa müstiline. Olen näinud erinevaid tippe, kes on hästi raamides ja tundub, et nende kontserdid on kõik paigas ja ei toimu sellist improvisatsiooni, aga siin oli kuulda, et laulja improviseeris oma häälega nii omapäraselt toredasti, et praegu valdab mind tavapäratu emotsioon.\nTahaksin sama ilusti ja täpselt ütleda, kui tema laulis ja esitas. Pärast sellist kontserti ei tahagi teisele kontserdile minna, tahan selle praeguse kontserdi endaga kaasa võtta ja natukene elada selles mahlas. Sellepärast läheb ka minu Georg Duke’i kontsert lörri.\nMulle väga-väga imponeerib see, kui inimene oskab niimodi vaikselt laulda, et ta paneb teised ennast kuulama. Ja sa tead, et tal on kõik see hääle diapasoon, jõud, käredus ja kõik vajalik olemas, aga ta suudab heas mõttes sinuga mängida ja manipuleerida just selle õrna häälematerjaliga ning soojusega. Et just kahekesti suudetakse hoida tähelepanu, see on alati üks väga meisterlik ja suurepärane oskus! Täiesti uskumatult kihvt!\nMulle tegelikult šansoonid ei meeldi, seetõttu on juba väga suur saavutus, kui keegi esitab mingit šansooni sellises võtmes, et see mulle meeldib. Tal on niivõrd hea diktsioon. Seda šansooni ei tundnud, aga olles prantsuse keelt õppinud, sain ta igast sõnast aru. See oli niivõrd tugev kaebelaul, niivõrd hästi välja toodud tekst ning esitatud kuidagi sellise õrna, jõulise ja halisevana: „Ma võin olla kasvõi sinu vari, sinu käte vari, sinu koera vari…“.\nKõik oli nii ilusti välja mängitud, et õnneks ta mind selles suhtes ei raputanud. Ma küll pole nüüd niivõrd inspireeritud ning torman kohe koju ja hakkan harjutama, vaid pigem jäi hinge selline hea eeterlik, eluterve enesetunne, et sinus on see kõik olemas, mida sa võiksid väljendada endas, ning sinu hääles on hoopis palju rohkem piirialasid, kui sa võib-olla enne arvasid teadvat. Oli hästi eluterve ja mõneti rahustav õppematerjal.\nVolli, 26, tudeng:\nVäga vahva! Mulle meeldis Ulf Wakeniuse nokamüts.\nMaarja, 20, jurist:\nKasutaks ainult ülivõrdeid! Väga intiimne esitus ja samas väga võimas.\nLaur, 66, insener:\nVäga tore kontsert, lauljanna oli nii särav ja vahetu. Nii toredaid kontserte kahjuks liiga palju ei ole.\nKontserdiülevaade Ivo Heinloo sulest


Veenilaiendite dermatiidi ravimeetodid ja ennetamine\nVeenilaiendite dermatiidi ravimeetodid\nVeenhaiguste ravimise traditsioonilised meetodid\nVeenilaiendite dermatiit ja selle tõhus ravi\nVeenilaiendite dermatiidi ennetamine\nVeenilaiendite dermatiit: ravi\nÕige lähenemisviis alajäsemete veenilaiendite dermatiidi raviks\nVeenilaiendite ekseemi ravi lähenemisviis\nVeenilaiendite dermatiit on perifeersete veresoonte nahahaigus, mis levib nõrgalt toimivate veenide piirkonnas. See tekib vere stagnatsiooni tõttu veenides ja seetõttu on rikutud naha toitumist.\nAlajäsemete veenilaiendite dermatiit ilmneb naistel ja meestel. Haiguse põhjus on see, et halb vereringe veenides ja anumate ventiilide talitlushäired põhjustavad veenides rõhu suurenemist ja nende laienemist.\nVeenilaiendite dermatiidi esinemist provotseerivad tegurid:\nveenilaiendite ravi puudumine;\nPerifeerse veresoonkonna haiguse tunnused jagunevad mitmeks etapiks. Kui te ei alusta haiguse ravi esimeste sümptomite ilmingutega, siis hakkavad ilmnema teise etapi tunnused jne.\nAlajäsemete veenilaiendite dermatiidi fotod näitavad selgelt haiguse kõiki etappe.\nnaha kahjustatud piirkonna väljendunud punetus;\nHaiguse algfaasis ilmneb kahjustatud alale perioodiline kerge sügelus. Sügeluse aste on väike. Naha kahjustatud nahapiirkonda iseloomustab punetus, mis on tingitud asjaolust, et punased verelibled väljuvad vereringest.\nNahaindikaatorid muutuvad, see hakkab paistma ja muutub siledaks. Perioodiliselt ilmuvad väikesed mullid, mis kaovad iseenesest.\nVeenilaienditega dermatiidi teises etapis on sügelus märkimisväärselt suurenenud, samal ajal kui see muutub peaaegu konstantseks. Mullide arv suureneb, nende suurus suureneb, nad kaovad juba iseenesest ja hakkavad lõhkema, eraldades vedelikku.\nNaha üldine seisund kahjustatud piirkonnas muutub. Nahk muutub tihedamaks, selle värv muutub punaseks ja seejärel pruuniks varjundiks. Ta koorub ja hakkab maha kooruma. Selle all olevate sõlmede sondimine.\nVeenilaiendite dermatiidi edasine areng ilma ravita põhjustab troofiliste haavandite ilmnemist, patsiendi närvilise seisundi halvenemist, unehäireid. Bakterite tungimine nahasse põhjustab põletikulisi protsesse.\nVeenilaiendite dermatiidi ravi tuleb läbi viia pärast seda, kui spetsialist on diagnoosinud haiguse astme, vastavalt selle ravi tulemustele. Pädev arst valib õigesti sümptomaatilise ravimite komplekti, samuti tõhusad vahendid välispidiseks kasutamiseks.\nVarikoosse dermatiidi kõrvaldamise peamised põhimõtted võivad olla järgmised:\nantihistamiinikumide ja rahustite võtmine;\ntoetavate sukkpükste pidev kasutamine;\nraske haiguse korral kirurgilise meetodi kasutamine;\n1. Haiguse esimesel etapil aitavad spetsiaalsed niisutavad ja pehmendavad ained vabaneda naha sügelusest ja koorimisest. Selliste toodete hulka kuuluvad erinevad vannõlid, seebi asendajad ja spetsiaalsed kreemid, mida müüakse apteegis. Nende toime põhimõte põhineb asjaolul, et need katavad naha ülemised kihid kaitsekilega, hoides sellega ära nakkuse ja veekao.\nSeebiasendajad ei sisalda leelist, mis tähendab, et need ei põhjusta kuiva nahka. Nad mitte ainult ei puhasta nahka täiuslikult, vaid ka niisutavad seda.\n2. Veenilaiendite dermatiidi teises etapis võetakse antihistamiine ja rahusteid. Haiguse sellel perioodil kasutatakse lühikese aja jooksul hormonaalseid kreeme, mida tuleks kasutada ainult pärast spetsialistiga konsulteerimist ja rakenduse annuse jälgimist. Kortikosteroidid koos antihistamiinikumide ja rahustitega võivad aidata leevendada põletiku sümptomeid.\n3. Kompressioonpesu aitab säilitada normaalset vereringet jalgade anumates.\nKompressioonsukke ja -sokke tuleks kasutada kogu päeva, neid tuleb eemaldada ainult veehügieeni protseduuride ajal ja öösel. Meditsiiniline aluspesu toimib veenide abistava lüliks koormusega toimetulemiseks. Verehüüvete risk väheneb, turse vaibub, jalad väsivad vähem.\nNanovein Kui palju maksab veenilaiendite veenilaiendravi\nKui puuduvad nutvad troofilised haavandid, võib raviarst välja kirjutada spetsiaalsed sidemed, mis on küllastunud Burovi vedeliku või tsinkželatiini abil.\n4. Kirurgiline ravi hõlmab kiudude kahjustatud piirkondade eemaldamist. Ravim on ette nähtud nendel äärmuslikel juhtudel, kui veenilaiendite dermatiit muudeti raskeks vormiks. Esiteks viiakse läbi ultraheliuuring, veenisüsteemi üldise seisundi diagnoosimine, mille tulemuste kohaselt on ette nähtud operatsioon.\nVideo: veenilaiendite laserravi.\nAlternatiivne meditsiin pakub alajäsemete dermatiidi raviks mitmeid võimalusi:\nEnne dermatiidi alternatiivse ravi kasutamist rahvapäraste ravimitega tuleb konsulteerida spetsialistiga, kuna teatud ravimtaimede ja taimeekstraktide suhtes võib tekkida allergiline reaktsioon.\nVideo: veenilaiendite ravi kodus.\nVeenilaiendite dermatiidi peamine põhjus seisneb vere stagnatsioonis. Selle haiguse riski vähendamiseks on vaja ennetavaid meetmeid – need on:\nseljas mugavad kingad ja riided;\nAktiivne elustiil, sport, pikad jalutuskäigud on suurepärane ennetav vahend veenilaiendite dermatiidi vastu. Kui inimene on pikka aega istuvas asendis, koguneb jalgadesse vedelikku.\nOn väga oluline jälgida oma dieeti ja kehakaalu seisundit. Tervislik toitumine peaks välistama rasvased, praetud ja jahutoidud ning eelistama peaks piimatooteid, köögivilju ja oad. Piima ja köögiviljade dieedid aitavad ka kaalu normaliseerida.\nKingad peaksid olema mugavad. Ei mingeid kõrgeid kontsasid, mis suurendavad jalgade koormust, mille tagajärjel on häiritud kogu jalgade venoosse süsteemi aktiivsus. Retuusid, sokid ja sukad peaksid olema ka mugavad ja sellise suurusega, et ei tekiks liigset pigistamist.\nKontrasttemperatuuriline jalgade kastmine ja massaaž on samuti suurepärased ennetavad meetmed haiguse vastu.\nVideo: veenilaiendite sümptomid ja ennetamine.\nJäreldus: haiguse esimeste tunnuste korral pöörduge spetsialisti poole. Ärge ravige ennast!\nVeenilaiendite dermatiit (või kongestiivne dermatiit) on nahahaigus, mis mõjutab alajäsemeid ja areneb vere veenides stagnatsiooni tagajärjel.\nRiskirühmas on keskealised ja vanemad naised, kes juhivad madala aktiivsusega eluviisi, kannatavad rasvumise või veenilaiendite all.\nDermatiit muutub veenilaiendite ebameeldivaks jätkuks, millele paljud ei pööra piisavalt tähelepanu, pidades seda veel üheks vanusega seotud haiguseks. Kuid pärast seda, kui jalgadel ilmnevad tähed ja punnis veenid, ilmneb naha punetus, turse ja koorimine. Kõigi nende märkidega kaasneb tugev sügelus ja põletustunne, mõnel juhul märgitakse ka ärrituvust, isutus ja letargia. Kui te ei alusta õigeaegselt veenilaiendite dermatiidi ravi, riskib ta muutuda tõeliseks haavandiks.\nVeenilaiendite dermatiit: tõhus ravi\nVeenilaiendite ilmnemise ja arengu ning sellele järgneva dermatiidi vältimiseks on vajalik:\nMinge sportima, tehke regulaarseid jalutuskäike.\nEelistage madala kontsaga kingi (mitte rohkem kui viis sentimeetrit).\nKandke naturaalsetest kangastest lahtiseid kleite või pükse.\nSööge õigesti (välistage rasvased, praetud toidud, jahu). Dieedis peaksid domineerima aurutatud köögiviljad, puuviljad, tailiha või kala.\nTehke aeg-ajalt jalamassaaži, pöörates erilist tähelepanu vasikapiirkonnale.\nVõtke jalgadele hommikune kontrastidušš – see parandab vereringet ja vähendab naastude moodustumise riski veenides.\nKui kahtlustate end esimestel veenilaiendite dermatiidi tunnustel, peaks ravi olema õigeaegne. Samuti on vajalik naha korralik hooldus. Selle vastu aitab La Cree kreem, mis rahustab ja taastab õrnalt põletikulisi kohti, võitleb veenilaiendite ja papulaarse dermatiidi vastu. Kreemi looduslikud komponendid (kreeka pähklite, nööri, lillade jms ekstraktid) aitavad ära hoida põlemist ja sügelust. Oluline on märkida, et La Cree kreemil on antimikroobne toime, kaitstes hoolikalt haiguse ajal haavatavate jalgade nahka nakkuse eest. Kreem on hüpoallergeenne, kuna La Cree liini toodetes puuduvad hormoonid, parfüümid ja värvained. Kandke kreemi mitu korda päevas, kuni sümptomid on täielikult kõrvaldatud. Ärge viivitage reisi arstiga! Õigeaegne konsultatsioon või välja kirjutatud ravimid muudavad veenilaiendite dermatiidi ravi lihtsamaks ja kiiremaks.\nNanovein Geel veenilaiendite jaoks\nTere päevast, kallid lugejad! Järgmine artikkel aitab teil mõista sellist küsimust nagu veenilaiendite dermatiidi ravi ravimite ja rahvapäraste ravimitega. Nagu teate, on veresoonte haigused levimuse osas esikohal, nii et sageli leiate häiritud verevarustusega seotud tüsistusi.\nSee on dermatiit, troofilised haavandid, innervatsiooni, tundlikkuse rikkumine, muutused nahas ja palju muud.\nVaskulaarhaigus on esmane, kuid sellega kaasnevad ebameeldivad ja terapeutiliste komplikatsioonide osas üsna keerulised probleemid. Täna räägin dermatiidist, mida nimetatakse veenilaienditeks.\nVeenilaiendite dermatiit ilmneb inimestel, kellel on alajäsemete anumate haigused. Verevoolu rikkumine põhjustab kudede, sealhulgas naha, toitumise puudumist. Hapniku ja toitainetevaeses kohas paisub, selle kohal olev nahk on õhuke ja läikiv. Manifestatsioonid algavad pahkluude nahaga, levides kogu sääre pinnale.\nSümptomite hulgas on esiteks sügelus, mis muutub öösel tugevamaks. Suurima vereringehäirega kohtades on nähtavad põletiku sümptomid: punetus, turse ja nahk võib kooruda. Mõne aja pärast muutuvad naha põletikulised alad kahvatuks, pruuniks, karedaks. Nõrkus ilmneb järk-järgult. Põletiku kohtades võib näha vaskulaarseid tärne ja väikseid haavandeid (vt fotot). Patsiendid kurdavad sageli väikeste vesiikulite väljanägemist, mis kaovad iseseisvalt. Kui põhihaigust ei ravita, muutuvad mullid suureks, avanevad, nende sisu kuivab ja moodustab koorikuid.\nPatsientidel on vähenenud immuunsuse seisund, seetõttu liitub sageli sekundaarne bakteriaalne floora, mis viib haavade sumbumiseni.\nPõletikulise naha all saab arst hõlpsalt tuvastada sõlmi. Selliste patsientide haavandeid on raske ravida, kuna mikrotsirkulatsioon on tõsiselt kahjustatud ja keha ei suuda ulatusliku põletikuga hakkama saada.\nDermatiidi ravi ei anna tulemusi, kui te ei pööra tähelepanu põhihaigusele. Mõelge, kuidas ravida alajäsemete anumate haigusi. Piisava ravi saamiseks peate sellele lähenema igakülgselt, nii et teie raviga tegelevad veresoontekirurg ja dermatoloog. Ainult pärast veresoonte puudulikkuse kõrvaldamist võib alustada veenilaiendite ekseemi ravi.\nEsimesel etapil on ette nähtud venotoonilise rühma ravimid. Nimest on selge, et ravimid toimivad veenide seintel, parandades nende elastsust, vähendades läbilaskvust. Pärast pealekandmist väheneb nende haprus, neil on tooniline tegur. Näited: Detralex, Diosmin, Venarus, Phlebodia, Venozole;\nSügeluse vähendamiseks on ette nähtud antihistamiinikumid. Näide on Diazolin, difenhüdramiin, Suprastin;\nHormonaalsed ja kombineeritud salvid. Põletiku tunnuste kiireks eemaldamiseks on ette nähtud glükokortikosteroididel põhinevad salvid ja kreemid. Näited: Celestoderm, Lokoid, Advantan, Flucinar, Akriderm, Kutiveyt. Seen- või bakteriaalse infektsiooni korral kirjutatakse välja kombineeritud salvid. Neist Belogent (antibiootikum gentamütsiin ja hormoon beetametasoon), Lotriderm (beetametasoon ja klotrimasool), Diprosalik (salitsüülhape ja beetametasoon), Sikorten plus (triklosaan ja halometasoon);\nVahendid naha niisutamiseks. Valitakse tööriistad, mis ei sisalda agressiivseid komponente, et mitte eemaldada nahalt hüdrolüütilist lipiidkilet: Trikzer, Lipikar, Lokobeys ripea, Atopalm, Exomega.\nKuidas oma nahka hooldada? Ratsionaalne hooldus ei vähenda mitte ainult retsidiivide sagedust, vaid pikendab remissiooni perioodi. Kasutatakse puhastusvahendeid, mille neutraalne pH on 5,5, see võib olla spetsiaalse seeria seebid, vahukommid, vedelikud.\nNaha pesemine pesemisriietega on keelatud; pärast suplemist ärge pühkige seda kuivaks, vaid kastke ainult rätikuga. Igapäevased veeprotseduurid niisutavad nahka, säilitavad selle veetasakaalu.\nHirudoteraapia. Ravi leegiga põhineb rohkem veenilaiendite, verehüüvete likvideerimisel, vere reoloogia parandamisel;\nHobukastanil põhinev ravim leevendab põletikku ja turset;\nNad ravivad dermatiiti rahvapäraste ravimitega, mis on võetud otse aiast. Näiteks kapsa leht, mis on kinnitatud ödeemi kohale;\nPõletikuvastase pulbrina võite kasutada diafragma diafragmat.\nLisan ka video rahvapärastest meetoditest haiguse vastu:\nRahvapäraste ravimite kasutamine enese raviks ei ole soovitatav ilma arstiga nõu pidamata.\nAinult spetsialist saab hinnata kahjustuse ulatust ja õigeaegselt ära hoida tõsiseid tüsistusi. Olge terved ja olge kursis meie uudistega! Hei!


ARHITEKTUUR JA KUNST - 1. kursus | TaskuTark\nOrdu ja piiskopide valitsemisaegne sajand kuulub kunstiajalooliselt gootika ajajärku. Gooti stiil valitses nii arhitektuuris, maalis, skulptuuris kui ka rõivastuses.Muljetavaldav oli gooti arhitektuur. Gooti stiil oli kõige elegantsem Prantsusmaal, kus ehitistest esindab seda näiteks Jumalaema kirik Pariisis. Eestis oli gooti stiil lihtsam ja massiivsem.\nGooti arhitektuurile oli omane rõhutatud vertikaalsus ja kõrgussepürgimine (nt Oleviste kirik). Vana-Liivimaa suurim kirikuehitis oli Tartu Toomkirik, mida ainsana ehtisid kaks torni, kuid see on hävinud nagu ka Tartu Maarja kirik. Säilinud aga on näiteks Tartu Jaani kirik, mille teevad ainulaadseks rohked savi-ja terrakotafiguurid nii hoones sees kui ka väljas. Põhja-Eestis ehitati hooned paekivist aga Lõuna-Eestis tellistest. Tallinnas on säilinud Toomkirik (13.saj), Pühavaimu (14.saj) ja Niguliste (13-15.saj) kirikud. Ehitati palju gooti stiilis maakirikuid, millest suur osa asub saartel. 14.saj. jätkus kirikute ehitamine ja erakordne on näiteks Saaremaal olev Karja kirik oma rohkete raidkivikaunistustega.\nKeskaegsed kindlused on suures osas hävinud, kuid neist on järel varemed või on nad ümberehitatud kujul siiski olemas. Näiteks Toompea linnus on säilitanud keskaegse välisilme, samuti Narva Hermanni kindlus. Enam-vähem säilinud on Kuressaare loss. Mingi osa on säilinud ka Haapsalu, Rakvere, Koluvere ja Toolse linnustest. Tähtsamate linnuste südamiku moodustas konvendihoone.\nTallinna vanalinn tervikuna on gooti arhitektuuri mälestusmärk. Linnamajadest populaarsemad on Kolm Õde ja Suurgildi hoone. Keskaegse linnamaja esimese korruse moodustas avar eeskoda lahtise koldega. Hoovipoolses küljes asus eluruum. Teised korrused olid kasutusel laoruumidena, kuid hiljem muutsusid ka need eluruumideks\nKujutav kunst oli seotud religiooni ja kirikuga ja seetõttu oli kunstiteoste sisu enamasti religioosne. Paljud teosed olid pühendatud Jumalale. Ka raamatud piirdusid usulise kirjandusega. Tolleaegseid kunstiteoseid on säilinud vähe. 1481 a. seati Niguliste kirikusse üles Hermen Rode valmistatud tiibaltar, mida kaunistavd arvukad puuskulptuurid ja maalid. 1483 a. seati Pühavaimu kirikus üles Bernt Notke kappaltar. Notke töö on ka Nigulistes asuv fragment maalist “Surmatants”. Surmatantsu motiiv oli tol ajal populaarne ja sellega rõhutati kõigi võrdsust surma ees. Eestlasest meistri Michel Sitowi madonnapildid ja portreed on laiali paljudes maailma muuseumides. Eestis asuvad näiteks 1518 a. pärit ülemaalingud Püha Antoniuse altari väliskülgedel.\nBernt Notke. Surmatants.


Dump Truck liigid - Tips for you - Tipsed.Com\nKallur, mida kutsutakse ka kallur veoauto või tootmise veoauto on mõeldud sõiduki transportida materjale ja ehitusplatsil.Kallurid kasutada hüdrauliliselt juhitav ram paigaldatud nende taga.Jäär liftid sisu autolt tuleb ladestatud ehitus.\nStandard dump veoauto funktsioonid veoauto šassiile paigaldatud dump keha.Keha tõsta ja langetada, hüdrauliliselt töötava ram lift, mis on paigaldatud vahel keha ja juhikabiinis.Standard dump truck on üks esirattatelje ja ühe või enama teljega tagaosas, paigaldatud topeltrattad mõlemalt poolt.Tüüpilised standardi versiooni dump veoauto hulka kuue rattaga ja 10-Wheeler dump veoauto.\nüleandmine dump veoauto on standard veoauto koos lisatud haagis.Haagis on koormatud agregaadid (pori, kruusa, asfaldi, liiva või muu vajaliku ehitusmaterjali).Haagis on varustatud teise mahutisse, mida kutsutakse B box, mis on powered hüdrauliliselt, pneumaatilisel\nt või elektriliselt.See sõidab raamist haagise prügimäele kasti peamisi veoauto, nimetatakse kasti.See võimaldab peamine veoauto läbi lisamaterjali ning säilitada tõhus manööverdusvõime.Variant üleandmise dump truck on kolmekordne ülekande rongi, mis koosneb kahest täiendavaid kastid tagumisel taga peamised veoauto.Kastid, B ja C, võimaldab veoauto taluma suuremat koormust kui ka standardse A / B ülekande dump veoauto.\nKallur varustatud koormustaluvus, tagumisel teljel, mis võib tõsta kuni £ 13.000.Telgede suusarajad umbes neli meetrit taga peamised veoauto keha.Et keskmiselt superdrump veoauto võib vedada 26 tonni raskuste reisi kohta.Trailing telje kasutab oma kaks hüdraulilist relvi, mis aitavad puhastada veoauto keha välja oma koormust.Superdump veoauto ületab investeeringute tootlikkuse ja koorem standard dump veoauto.\nregulaarne saidilt dump veoauto on 2-axle trailer ajal tõmmatakse traktoriga.Treileri puistab materjali kas vasakule või paremale kasutamisele hüdrosilindreid.Saidi dump veoauto pakub kiiret mahalaadimiseks materjali.Side kallurid pakkuda rohkem vastupanu ümbermineku kui muud tüüpi dump truck tüüpi.\nKuidas ehitada Shower Stall


Tasuta maksepuhkus See süsteem annab teile võimaluse puhkuse ajal maksed edasi lükata. Laenu tagastamine toimub samuti ainult läbi virtuaalkonto. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani.\n. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. See tähendab, et ei ole vaja raisata aega uue arve avamisele. Laenu saamiseks on vaja täita avaldus, edastada ettevõttele oma konto väljavõte ning koopia isikut tõestavast dokumendist. Mõistlikud laenud. Mõistlikud laenud. Ettevõte soovib laenu andes olla kliendile orienteeritud ning pakkuda ausat ja läbipaistvat laenu kõigile soovijatele, kes nõudmistele vastavad. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Vastuse saab momentaanselt. Sms laen ilma palgatõendita kiirlaenud kergelt. Oma visioonina toovad nad välja soovi olla klientide poolt kõige enam eelistatud laenu pakkuv ettevõte. Nimetus MoneyZen koosneb tegelikult kahest sõnast: esmalt sõnast money, mis tähendab raha ja siis sõna Zen, mis sümboliseerib rahu või siis rahulolu. Kui teie laenutaotlus rahuldatakse, saadetakse teile laenu saamiseks leping, mis tuleb allkirjastada. MoneyZen puhul on samuti tegemist ühisrahastusega ehk inimeselt inimesele laenu andmisega. Laenu tähtaeg ei sõltu summast. TF Banki veebisaidi läbipaistvus on üsna kõrge. Peale laenulepingu allkirjastamist, kantakse laen teie virtuaalkontole, kust saate selle ise oma arveldusarvele edasi kanda. Mõistlikud laenud. SMSmoney, SMSraha, Laen.ee ja Ferratum maksepuhkust ei paku.Ka teised süsteemid paistavad töötavat selles suunas: SMSmoney, SMS Laen.ee.\n. Sarnase laenu pakkuva ettevõttena võiks MoneyZen`i seostada Omarahaga. Veel üheks iseärasuseks on laenu haldamine selle panga arveldusarvel, mille teeneid te kasutate. Teiste pankade intressimäärad on:Kõige pikema tähtajaga väikelaenPikem laenuperiood tähendab, et teie igakuine makse on madalam, kuid maksate intressi eest rohkem. Kliendid, kes on kasutanud selle panga teenust, toovad välja lihtsuse, töötajate professinaalsuse ja kõikide opertasioonide kiiruse. Juhu, kui olete minevikus võtnud mõne kalli kiirlaenu, mida te pole tagasi suutnud maksta, saate MoneyZen abil ka selle refinantseerimiseks.. Laenuprotsessi kirjeldatakse etapiviisiliselt. Näiteks, jõulude või suvepuhkuse ajal planeerite lisakulusid. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata.\nTF Bank – Mõistlikud laenud. Kiirlaen ilma töökohata\n. Volpetti kiirlaen refinanseerimine. Selleks, et laenu taotleda ja saada pole ilmtingimata vaja kodust lahkuda. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Laenutaotlust vormistades ja sellel klikkides näete kogu vajalikku teavet. Kuidas teha laenu ettevõtet


demokraatia | Arvamusfestival\nArvamusfestival kutsub gümnasistid demokraatiatrenni\n9. September 2019 marthagrauberg@gmail.comArvamusfestival, Mõte, Uudiseddemokraatia, demokraatiatrenn\nArvamusfestivali demokraatiatreenerid viivad reedel, 13. septembril kolmes Eesti riigigümnaasiumis läbi demokraatiatrenne, et teadvustada ja tugevdada demokraatia arenguks vajalikke oskusi ning tähistada rahvusvahelist demokraatiapäeva. Trennid toimuvad Paide, Rapla ja Viljandi gümnaasiumides.\n“Demokraatliku valitsemisvormi üheks tunnuseks on kodanike osalemine poliitikas. Inimestelt oodatakse oma vajaduste ja huvide väljendamist – sellest sõltub osalusdemokraatia tugevus. Demokraatiatrennis saabki lühikeste praktiliste harjutuste varal vajalikke oskusi turvalises keskkonnas treenida,” ütles demokraatiatreener ja festivali eestvedaja Maiu Lauring.\nDemokraatiatrennis teadvustatakse ja tugevdatakse demokraatia tervise hoidmiseks vajalikke lihaseid nagu aktiivne kuulamine, suuline eneseväljendus, erimeelsus, kaasatõmbamine, kompromiss, empaatia, oma arvamus ja aktivism. Iga lihase treenimiseks kulub 30 minutit ning iga osaleja saab saab tunnuskleebise trenni läbimise kohta.\nDemokraatiatrennid toimuvad reedel, 13. septembril Paide gümnaasiumis, Rapla gümnaasiumis ja Viljandi gümnaasiumis. Gümnasistide ette astuvad demokraatiatreenerid Maiu Lauring, Kai Klandorf, Maris Jõgeva, Teele Pehk, Maiko Kesküla ja Martha-Beryl Grauberg.\nTrennidega tähistatakse koolides rahvusvahelist demokraatiapäeva, mille mõte on süüvida demokraatia olemusse ning teadvustada, et demokraatia toimimiseks ja arenguks tuleb selle eest hoolt kanda.\nDemokraatiatrenni kontseptsiooni on välja töötatud Taani vabaühendus Demokratiscenen ning esimene treening toimus 2017. aastal Taani arvamusfestivalil Folkemøde. Demokraatiatrenni jõudmist Paide arvamusfestivalile ja Eesti koolidesse toetab Põhjamaade Ministrite Nõukogu.\nFotol: Demokraatiatreener Kai Klandorf trennis (autor Deivi Suiste)\nDemokraatia tugevuse saladus – trenn!\n7. August 2019 marthagrauberg@gmail.comDemokraatiatrenn, Uudisedarvamusfestival, demokraatia, demokraatiatrenn\nToitumisnõustajaid, -kavasid, treeningklubisid ja personaaltreenereid on viimastel aastatel tekkinud kui seeni peale vihma. Eesmärk on hea, edendada meie tervist, sest terves kehas terve vaim! Kes aga treenib neid muskleid, mis meie ühiskonda heas vormis hoiavad, küsib Vabaühenduste Liidu juhataja ja demokraatiatreener Kai Klandorf.\nAjaks, mis Ameerika sai oma 16. presidendi, oli riik kasvanud nii tugevaks, et Lincolni üks enim tuntud ja korratud mõte on kohane tänini. Ta ütles, et Ameerika on nii tugev, et võõrvõim neid ei suudaks hävitada ning kui ameeriklased kaotavad oma vabaduse, siis ainult seepärast, et nad on selles ise süüdi. Inimeste vabaduste piiramist näeme aga juba üsna igapäevaselt ka meie tänases Euroopas.\nKodanikuühiskonna aktiivse liikmena jälgin tihti, mis toimub teiste riikide demokraatlike vabadustega. Miks on nii, et mõnes riigis on vabadusi kergem piirata kui teistes? Raskem on piirata vabadusi neis riikides, kus on praktikad, millega treenitakse demokraatialihaseid! Just, ka demokraatlikul riigikorral on musklid, mis vajavad trenni.\nEesti on noor demokraatia, oleme siin neid demokraatialihaseid ja -oskusi treeninud tänaseks pea 28 aastat. Spordis võib selle ajaga hiilgava karjääri teha ja juba pensionipõlvele mõtlema hakata. Demokraatlik riik võtab aga kauem aega, et tugevaks sirguda.\nAktiivne kuulamine, kaasamine, empaatia, arvamuse selge väljendamine, erimeelsustega arvestamine, kompromisside saavutamine – need on oskused, mis pole kaasasündinud, aga mis on tugevale demokraatiale väga vajalikud. Seetõttu tuleb ja saab neid treenida.\nMina olen omandanud hariduse demokraatlikus riigis, demokraatlikes koolides, kus olen saanud mainitud demokraatialihaseid kasutada. Töötanud olen ka valdavalt organisatsioonides, kus otsuseid langetatakse argumenteeritult, kaalutletult, kaasavalt – demokraatlikult. Kahjuks igal pool see nii ei ole, nii et mul on pigem vedanud. Töökius, halb juhtimine, läbipaistmatud otsused ja vaenulik suhtlemine kollektiivis on mitmete jaoks endiselt igapäevane. Need on kõik näited organisatsioonidest, kus demokraatialihaste trenn suuresti abiks oleks.\nDemokraatlikud protsessid pole miski, mis juhtub iseenesest. Meie riigi loomise taga oli hulganisti teadlikke inimesi, kes oskasid strateegiliselt planeerida ja õigetel hetkedel selgelt seisukohad välja öelda. Meie vabaduste hoidmine on aga meie kõigi töö. See, et tähistaksime ka Eesti Vabariigi 200. sünnipäeva, nõuab meilt riigina, aga ka igaühelt üksikisikuna, pingutust. Siin saame eeskujuks võttagi Taanis välja töötatud demokraatiatrenni, mis nüüd on jõudnud ka Eestisse!\nDemokraatiatrenn keskendub kaheksa demokraatialihase tugevdamisele. Erimeelsuse, kaasatõmbamise, aktiivse kuulamise, kompromissi, empaatia, oma arvamuse, eneseväljenduse ja aktivismi muskli treenimise läbi saab meie demokraatia ka hea vormi. Selleks on välja töötatud 30-minutilistest seeriatest koosnev treeningkava. Demokraatiatrenni on eesti oludele kohandanud Arvamusfestivali demokraatiatreenerid. Suurepärane võimalus trennidest osa saada ongi juba 9. ja 10. augustil Arvamusfestivalil.\nSoovid demokraatiatrennist rohkem teada? Vaata SIIA!\n“Kas vaatasid kõrvalt või proovisid midagi teha?” #AF2018kaja\n21. November 2018 marthagrauberg@gmail.comArvamusfestival, Blogi, Mõtearvamusfestival, demokraatia, kodanikud, ühiskond\nÜheks fookuseks 2018. aasta Arvamusfestivalil oli demokraatia. Me küsime harva, kuidas demokraatial Eestis läheb ning mida me teeme hästi ja mida saaks paremini teha. Vaid Eestis toimuvat vaadates ongi vahel keeruline öelda, mis seisus Eesti kodanikuühiskond on. Seetõttu oli väga huvitav kuulata demokraatiaalale kutsutud kodanikuaktiviste Ungarist, Saksamaalt ja Poolast. Lisaks kutsutud külalistele võtsid julgelt sõna Eestist pärit osalejate kõrval ka Tšehhist ja Suurbritanniast pärit inimesed ning selgeks sai, et igal riigil on oma mured ja rõõmud, kuigi oleme kõik ühtses Euroopa väärtusruumis. Arutelust täheldas enda jaoks olulisema üles Arvamusfestivali vabatahtlik Virve Kass.\nÜhenduse CIVICUS esimene tegevjuht Miklos Marschall tõi Ungari näitel välja, kuidas pärast NSVLi lagunemist toimus Ungaris kiire areng liberaalse demokraatia suunas, kuid ühel hetkel muutus bürokraatlik süsteem paljude jaoks liiga aeglaseks. Ungari praeguse peaministri Viktor Orbáni edu selgitas Marschall inimeste sooviga tugeva liidri järele, kes näitaks otsustuskindlust ja kiirust.\nSamas on sellise liidri esile kerkimine Ungaris viinud olukorda, kus ametkonnad on aastate jooksul täidetud vaid ühe partei pooldajatega ning peaministripartei toetab avalikke kampaaniaid kodanikuühenduste eestvedajate vastu, muuhulgas selliseid, kus neid nimetatakse riigivaenlasteks. Sellise olukorra ennetamiseks soovitasid arutelus osalejad keskenduda demokraatia hoidmisel põhiväärtuste kinnitamisele ning vähem tegeleda bürokraatia pideva kasvatamisega.\nArutelus keskenduti ka sellele, mida saaks kodanikuühendused paremini teha ning põhipunktidena toodi välja, et kodanikuühendused peaksid julgemalt poliitikasse sekkuma ning leidma uudseid viise oma mõtete edasi andmiseks. Ühe näitena võib tuua sotsiaalmeedias populaarsust kogunud logod ja pildiraamid, millega iga inimene saab kergesti oma poolehoidu väljendada ning sõnumit edastada.\nSamuti rõhutati iga inimese rollile ja võimalusele ühiskonnas muutusi kaasa tuua. Poola sotsioloog Jakub Wygnański põhjendas oma aktiivsust: „Ma käitun, nagu kõik sõltuks minust. Ajalooliselt tähendab sõna idioot inimest, kes huvitub ainult oma heaolust. Mina ei soovi idioot olla.“\nKui keegi ei ole valmis muutuste nimel vaeva nägema, siis ei saa ühiskond edasi arendada. Samamoodi tõi Saksa kodanikuühenduste eestvedaja Andre Wilkens välja, et tema motivatsioon vabatahtlikuks tegevuseks on Briti kolleegi sõnad: „Kui Su lapsed ja lapselapsed Sult tulevikus küsivad, mida Sa tegid, kui Sa ei nõustunud sellega, mis ühiskonnas toimub? Kas Sa vaatasid kõrvalt või proovisid midagi teha isegi, kui see ebaõnnestus?“\nTekst: Arvamusfestivali vabatahtlik Virve Kass\nFoto: Arvamusfestivali vabatahtlik Anna Markova\nKuidas ja miks hoida demokraatiat järgmised sada aastat? #demokraatiaala\n23. July 2018 marthagrauberg@gmail.comArvamusfestival, Blogi, Mõte, Riigijuhtimine, Uudiseddemocracyfestivals, demokraatia, demokraatiaala, koostöö\nEsmakordselt on sel aastal Arvamusfestivalil üles seatud demokraatia ala. Ala eestvedajaks on Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis, kelle jaoks on demokraatia teemaliste arutelude korraldamine üks kingitusi Eesti 100. sünnipäevaks. Põhjamaade Ministrite nõukogu Eesti esinduse kõrval korraldavad demokraatia alal arutelusid Avatud Eesti Fond, Eesti NATO Ühing, Eesti Välispoliitika Instituut ja aktiivne kodanik Karl Toomet.\nArutlesime PMNi Eesti esinduse liikmetega, miks sel aastal otsustati Arvamusfestivalil osaleda demokraatiateemaliste aruteludega. Meie vestlusringis osalesid PMNi Eesti esinduse direktor Christer Haglund, heaoluühiskonna nõunik Merle Kuusk ja kommunikatsiooninõunik Ruudu Raudsepp.\nKust me tuleme ja kuhu me läheme?\nEesti tähistab tänavu 100. sünnipäeva, kuid mitte kogu selle aja pole Eesti olnud vaba ja demokraatlik riik. Sünnipäevad on head teetähised vaatamaks nii minevikku, olevikku kui ka tulevikku. Christer Haglund: “Kuigi Euroopas tundub olukord viimasel ajal päris segane, siis on hea meeles pidada suurepäraseid saavutusi, mis on viimaste aastakümnete jooksul aset leidnud. NSVLi kuulunud Ida-Euroopa riigid on Euroopa Liitu integreerunud, ebavõrdsus on vähenenud ja üldine heaolu on kasvanud. Kuigi hetkel on Euroopa ees uued väljakutsed nagu natsionalismi tõus ja migratsiooniga seotud teemad, on ühtsus Euroopa Liidus tugev tänu jagatud regulatsioonidele ja nende järgimisele.”\nKui me vaatame ajas tagasi, siis on areng märkimisväärne – ühe parteiga riigikorrast, kus kodanikuorganisatsioonid olid valitsuse kontrolli all ning arvamusvabadust piiras tugev tsensuur, oleme jõudnud demokraatlikku ühiskonda, kus igal inimesel on võimalus oma mõtteid avaldada, luua organisatsioone ning kandideerida valimistel endale meeldiva partei nimekirjas. Ruudu Raudsepp leiab: “Esindusdemokraatia arengule lisaks on oluline aktiivse kodanikuühiskonna areng. Iga kodanik saab panustada riigi arengusse tihedamini kui vaid korra valimistel oma häält andes. Kodanikuühendustes osalemine, oma arvamuse avaldamine ning endale südamelähedaste eesmärkide nimel erinevate ürituste korraldamine on oluline osa demokraatia toimimisest.”\nViimastel aastatel on näha mitmetes Euroopa riikides katseid demokraatia alusväärtusi piirama hakata. Näiteks proovis Poola valitsev partei läbi viia kohtureformi, mille tulemusel oleks riigikohtusse kohtunikke hakatud määrama justiitsministri poolt. Selle peale tuli Poolas esile demokraatliku riigikorra tugevus – Poola kodanikud osalesid protestides, Poola president vetostas vastavad seadused ning Euroopa Liidu komisjon tegi ettepaneku sanktsioonide rakendamiseks, kui seadused vastu võetakse. Pärast kaks aastat kestnud vaidlusi on valitsev partei hetkel otsustanud osa plaanitud seadustest mitte ellu kutsuda. Sarnaselt on kodanikuvabaduste piiramiste katsetele vastu seisnud Ungari ja Türgi kodanikud. Võitlus demokraatia eest on seega ka täna väga aktuaalne teema.\nIgaüks saab panustada demokraatia hoidmisse\nPoola, Ungari ja Türgi puhul näeme väga selgelt, kuidas kodanikuühiskond saab aidata kaasa demokraatlike väärtuste säilimisele. Demokraatia ei ole aga üksik väärtus iseeneses, vaid demokraatlik riigikord pakub oma kodanikele võimaluse ühiselt jõuda parimate lahendusteni.\nKodanikuaktiivsus saab säilida ka autoritaarsetes riikides. Näiteks Eesti taasiseseisvumisele eelnenud vastupanuliikumised (fosforiidisõda, Balti kett ja teised olulised aktsioonid) näitavad, kuidas kodanikud koos saavad oma õiguste eest võidelda. Praegu on näha sarnaseid meeleolusid Tartu tselluloositehase aruteludel – inimestel on erinevad seisukohad, kuid neil on võimalik enda meelsust ja arvamust vabalt väljendada ning tänu sellele areneb Eesti pidevalt edasi.\nEelmisel aastal arutati Põhjamaade Ministrite Nõukogu debatil biomajandusest kui Eesti majandusarengu uuest võtmest. (Foto: Priit Jõesaar)\nChrister Haglundi arvates on Eesti kodanikuühiskonna areng olnud märkimisväärne: “Aktiivne kodanik on täna Eestis tavapärane – alates oma arvamuse väljendamisest (sotsiaal)meedias kuni uute organisatsioonide loomiseni. Olemas on organisatsioonid looduskaitsest erivajadustega noorte toetamiseni, rattateede ehitamise kampaaniad ja Arvamusfestival jpm. Need on märgid, et eestlased hoolivad oma ühiskonnast ja selle arengust ning soovivad võtta vastutuse selle parandamise ja kujundamise osas.”\nPidevalt muutuvas maailmas, kus kõigil on üha kiirem, on vahel raske leida aega olla aktiivne kodanik, kuid see on oluline, et saaksime nautida demokraatlikke vabadusi ka tulevikus. Demokraatiafestivalide võrgustiku üks asutajaid Mads Randbøll Wolff: “Me oleme taandatud tarbijateks samal ajal, kui me oleksime pidanud jääma kodanikeks. Demokraatia peaks olema osa meie loomulikust mõttemaailmast.”\nÜks oluline osa demokraatia säilimisest on avatud arutelu, kus inimesed saavad oma mõtteid väljendada. Merle Kuusk märgib: “Demokraatia ala arutelud Arvamusfestivalil koostöös heade partneritega on meie panus arutelukultuuri, kriitilise mõtlemise ja avatud valitsemise arengusse.”\nDemokraatia alal toimub kahel päeval kokku seitse arutelu, neist kolm eesti ja neli inglise keeles:\nReedel, 10. augustil\n12:00-13:30 Populismi kasv Euroopas – kas demokraatia korrigeerija või vaenlane?\n14:00-15:30 Are the Nordic Countries Still a Role Model for Estonians?\n16:00-17:30 From Cowboy Capitalism to Value-based Entrepreneurship\n18:00-19:30 Kes kaitseb enam maailmas demokraatiat?\nLaupäeval, 11. augustil\n12:00-13:30 Seilamine tõejärgsel meediamerel – kuidas kriitiliselt meediat tarbida\n14:00-15:30 Civil Society in Europe – Who, Why and How Should Be Mobilized?\n16:00-17:30 European Culture Capital 2024 – for Whom and Why?\nJälgi ka demokraatia ala lehte Facebookis. Kohtume 10.-11. augustil Paides!\nFotod: Priit Jõesaar