Grill pic nic (Autogrill) 40x30cm - Ferraboli - STANCE.EE\nEsileht / Leiunurk & Soodustooted / Muu / Grill pic nic (Autogrill) 40x30cm – Ferraboli\nGrill pic nic (Autogrill) 40x30cm – Ferraboli\nKaasavõetav kompaktne kohver söegrill. Komplekteerimine võtab aega vaid 1 minut! Kandmiskäepide, torujalad. Söerest grilli põhjas, tagamaks ideaalne kuumus. Tuulekaitse sein (kohvri kaas). Kolme asendisse seatav grillimisrest. Valmistatud eriterasest, spetsiaalvärvitud. Grill mahub kokkupanduna auto pagasnikusse, salongi. Komplekteerimisel soovitame kasutada töökindaid. Valmistatud 100% Itaalias. FERRABOLI – Itaalia BBQ seadmete tootja aastast 1964.\nKasuta grilli ainult välitingimustes, hoonetest ja süttivatest esemetest piisaval kaugusel. Kasuta tasasel pinnal! Grilli pinnad on kuumad – hoida laste eest! Grilli ei tohi jätta järelvalveta! Dekomplekteeri grill alles pärast söe kustumist ja pindade jahtumist!\nMõõdud 40×30 cm\nAvatuna kogukõrgus 73 cm\n2-6 inimese söögi grillimiseks\nKomplekteeritav ilma kruvide-tööriistadeta\nSpetsiaalne tulekindel teras\nGrillresti 3 seadeasendit\nValmistatud 100% Itaalias\nGrill pic nic (Autogrill) 40x30cm - Ferraboli kogus\nKategooriad: Muu, Universaalsed tooted\nTakata rahakott – Must\nÕhukompressor 12V 150PSI\nTakata rahakott – Punane\nDRAGY GPS based performance meter Must kaitsekile\nHetkel vaatad: Grill pic nic (Autogrill) 40x30cm – Ferraboli 49.00€


Peretuttav: hingehädad on Britney Spearsi sandistanud | Elu\nToimetas Triin Tael, 19. mai 2019 10:00\nBritney Spears 2017. aastal Tokyos. Foto: AP/Scanpix\nAjakirja People allika väitel on Britney Spears oma hingehädade tõttu ebastabiilne. "Ta ei suuda praegu oma tundeid vallata." Lauljatari mänedžer hoiatab fänne: Britney ei pruugi eales lavale naasta.\nPeople'i allika sõnul vajab Britney (37) ravimeid. "Teda vaevavad sandistavad hingehädad, mida tuleb medikamentidega ravida. Ta ei suuda praegu oma tundeid vallata. Kõik käib üles-alla."\nUSA ajakiri on varem kirjutanud, et lauljatari varasem raviskeem pole enam nii tõhus kui enne. Seetõttu olevatki Britney kuuks ajaks kliinikusse läinud - et arstid saaksid teise tablette katseda. "Praegu on ta väga loid ja lössis. Mõnel päeval on ta täielik zombi. Temas pole elu ega kirge. See kõik on väga kurb."\nBritney fännid Los Angelese kohtumaja ees. Foto: SplashNews.com\nBritney Spearsi isa vabanes lapsepeksusüüdistusest\nBritney süüdistab paparatsosid oma fotode koledamaks tegemises (6)\nSpearsi kauane mänedžer Larry Rudolph väitis TMZ.comile et aasta algul Las Vegase kontserdisarja ära jätnud Britney ei pruugi eales lavale naasta. Rudolph kummutas kuuldused, et Spears esineb varsti Las Vegases taas, ning lisas: "Britney karjääri juhtiva inimesena olen järeldanud info põhjal, mida mulle ja kõigile teistele temaga koostööd tegevatele professionaalidele on jagatud, et ta ei tohiks ilmselgelt Vegase kontsertide juurde naasta - ei lähitulevikus ega võib-olla üldse mitte kunagi."\n2007 elas Britney üle avaliku kokkuvarisemise. Järgmisel aastal määras kohus isa Jamie tema rahaasjade korraldajaks. Nüüd, kus Jamie Spearsi tervis on kehvaks näinud, püüab tema eksabikaasa, Britney ema Lynne Spears lauljatari tervist puudutavate otsuste üle ohje haarata. Lynne ja Britney käisid hiljuti kohtus. People'i andmeil taotles lauljatar, et kohtunik võimaldaks talle isa eestkoste all mõningaid vabadusi, kuid kohus tema palvet ei täitnud.\nKohtu ees ootasid lauljatari fännid plakatitega "Vabastage Britney!" Paljud Spearsi ande austajad on veendunud, et isa Jamie saatis nende lemmiku sunniviisiliselt ravile. Kuid mänedžer Larry Rudolphi väitel pole vabastusliikumine vajalik. "Mulle teeb muret, et see ei tugine faktidele. Isiklikud probleemid, millega Britney maadleb, on äärmiselt keerukad ja eestkoste on õigustatud. California osariigi kohtud võtavad seda väga tõsiselt. Loodetavasti lubavad inimesed tal rahus olla."


Inventuur on see, mis see on? inventari eesmärgid, meetodid ja liigid - Raamatupidamine Tootajate varude valikute edastamine\nKas stsenaarium võimaldab kaupade andmebaasi. ESA kontseptuaalse raamistiku detailsus tagab kasutamise paindlikkuse: mõned mõisted ei ole ESAs otseselt esitatud, kuid sellest hoolimata saab neid ESAst kergesti tuletada. See kehtib eriti maksude ja muude valitsusega seotud voogude kohta, mida sageli kirjendatakse kassapõhisena valitsuse kontodes. Peatatud toote taastamiseks klõpsake selle tootekoodi ja seejärel vorm Toote üksikasjad , tühjendage ruut peatatud.\nSelle protseduuri tüüpe on mitu, mis valitakse sõltuvalt eesmärgist ja asjaoludest.\nTabel 2. Sektorid ja allsektorid … 42 Tabel 2. Tootja tüüp, põhitegevusalad ja funktsioonid sektorite kaupa … 44 Tabel 2.\nProtseduuri omadused Iga ettevõtte juhtkond on huvitatud inventari võtmisest. See on tingitud asjaolust, et selle tulemused võivad paljastada kõige väiksemad lahknevused tegelikult kättesaadava vara ja ettevõtte raamatupidamisdokumentides sisalduvate andmete vahel.\nTöötajate valiku kriteeriumid personalireservis Töötajate valimise kriteeriumid personalireservis võivad olla järgmised.\nSpetsialistid, kes ei ole selle tulemustest huvitatud, tegelevad kontrollimisega, mistõttu sõltuvad sõltumatud eksperdid sageli ettevõtte juhtkond. Peamine eesmärk Inventari peamine eesmärk on raamatupidamise korrektsuse määramine, mille puhul võrreldakse tegelikke näitajaid ettevõtte arvukates dokumentides sisalduvate andmetega.\nSeetõttu saavutas testi kasutamine erinevaid tulemusi: kõik inventeerimisprotsessis osalevad objektid arvutatakse ümber, mõõdetakse või kaalutakse; saadud tulemusi võrreldakse raamatupidamisdokumentides kättesaadavate andmetega; antakse kontroll äriühingus kehtestatud eeskirjade rakendamise üle, mis on mõeldud erinevate väärtuste terviklikkuse säilitamiseks; identifitseeritakse kaubad või materjalid, mis varsti rikutakse; kahjustatud vara; tuvastab kõik väärtused, mida ettevõttes ei kasutata ja mida sageli pärast inventuuri müüakse; erinevates dokumentides on erinevusi; kontrollib kaupade ja esemete ladustamise tingimusi; jälgib arvukate äritehingute kuvamise õigsust.\nKui raamatupidamises esineb tõepoolest tõsiseid vigu, võib see põhjustada ettevõttele negatiivseid tagajärgi, mida kujutavad endast olulised kahjud.\nSeetõttu 30 MIN Trading strateegia regulaarselt kohustuslik inventuur. Kui auditi tulemusel leiavad maksuhaldurid, et organisatsioon ei tee regulaarselt inventuuri, võrdub see ettevõtte raamatupidamisdokumentide puudumisega, mistõttu võib sellistele ettevõtetele kohaldada märkimisväärseid halduskaristusi.\nSageli ei ole raamatupidaja või muu vastutav isik auditi tulemusi õigesti registreerinud, mida peetakse haldusõiguserikkumiseks, mille eest maksuhaldur karistatakse. Seadusandlik määrus Varude pidamise ja arvestamise eeskirju saab uurida Rahandusministeeriumi korralduse nr 49 sätetes.\nLisaks on olemas spetsiaalsed metoodilised juhised, mis sisaldavad teavet kontrolli läbiviimise korra kohta. Iga ettevõte võib lisaks luua oma sise-eeskirju, mille alusel on fikseeritud selle protsessi rakendamise kord.\nMõned ettevõtted eelistavad teha varade nimekirja iga kuu või kord kvartalis. Selle probleemi lahendab iseseisvalt ettevõtte juhtkond. Kohustuslik on iga-aastaste aruannete kohene ettevalmistamine. Kui sellist inventuuri ei ole, võib äriühingut pidada halduslikult vastutavaks ja ettevõtte ametnikele trahve.\nProtsessi peamised liigid Selle katse iseloomustavad mitmed klassifikatsioonid. Need erinevad mitmel viisil. Ühe või teise tüübi valik sõltub inventuuri eesmärgist.\nKohustusliku kontrolli kohaselt Inventuur võib olla kohustuslik või algatus. Esimesel juhul on kohustatud seda läbi Tootajate varude valikute edastamine õigusaktide nõuete alusel, mistõttu tekivad ettevõttes tavaliselt seadusega ette nähtud olukorrad.\nNõuda sellist kontrolli, kas Federal Tax Service'i või teiste valitsusasutuste töötajad.\nAlgatuse kontroll viiakse läbi vastavalt organisatsiooni Tootajate varude valikute edastamine asjakohase otsuse vastuvõtmisele. Sellisel juhul ei ole protsessi põhjustel mingeid piiranguid. Tavaliselt tekib vajadus selle protsessi järele, kui juhtkonnal on kahtlusi töötajate terviklikkuse suhtes.\nAsukoha järgi Inventar on protseduur, millega kontrollitakse tegeliku vara vastavust dokumentidest saadud andmetele, nii et seda saab teha erinevates kohtades tegutsevad ettevõtted. Seetõttu saab protseduuri rakendada ettevõtte Binaarsete valikute eemaldamine või tootmises, ladudes või kaupluses.\nKontrollige objekte Inventari objektid võivad olla eri väärtused, mis kuuluvad konkreetsele ettevõttele. See hõlmab põhivara, mida esindavad hooned, struktuurid või seadmed, varud, raha, valmistoodang või isegi ettevõtte rahalised kohustused. Konkreetne objekt valitakse eelnevalt kontrolli algataja poolt, seejärel edastatakse see teave menetlusega tegelevale komisjonile.\nProtsessi rakendamise meetod Menetlus võib olla täielik või osaline.\nIgal liigil on oma omadused: Täielik kontroll. Seda hoitakse enne raamatupidamise aastaaruande koostamist või enne auditeerimist.\nSageli rakendatakse auditiga.\nKõik materiaalsed väärtused, raha ja kohustused, mis on ettevõttes kohal ja kajastuvad ettevõtte raamatupidamises, on kontrollitavad. Inventari suhtes kohaldatakse isegi vara, mille ettevõte on rendilepingu alusel saanud.\nSeda võib pidada igal ajal, mis nõuab ainult ettevõtte juhtkonna asjakohast otsust.\nSelleks on kinnisvara tavaliselt kaetud, tüübi, asukoha või muude põhimõtete järgi. Näiteks võib kontrollida ainult ühte laost või väärtust, mille eest üks töötaja on vastutav.


Vabade kunstide ja kuraatorõppe magistrantide koostööprojektide esitlused — Eesti Kunstiakadeemia\nAkadeemiaUudisedVabade kunstide ja kuraatorõppe magistrantide koostööprojektide esitlused\nVabade kunstide ja kuraatorõppe magistrantide koostööprojektide esitlused\nKruiis – ajutine aegruum.\n3.–5. maini 2018 esitletakse Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide ja kuraatorõppe magistrantide koostööna valminud kuraatorprojekte. Publikul on võimalik osa saada audiosensoorsest rännakust, vaadata videolinastust ja osaleda performatiivse õhtusöögi järgsel toimuval arutelul.\nKRUIIS – ajutine aegruum\n03.05. 20:00-22:00 Kanuti Gildi SAALi projektiruum – Püha Vaimu SAAL\nKutse kõik ühes audiosensoorsele rännakule 03.05 ajavahemikul 20:00-22:00 Kanuti Gildi SAALi projektiruumi. Teekond sisaldab – tervitust, ruumitõlkeid, pimestavaid helisid, argipäevaks redutseeritud sisekaemust ja kontekstist väljarebitud fotojäädvustusi. Temporaalne otsetee Pühavaimu tänavalt Pikale tänavale. Kruiis kui tõttamata liikumine, millegi avastamise ootuses, kui muretult ja kiirustamata ristlemine. Mugavustsoonist muutusesse!\nSelle kruiisi ajutise aegruumi on Annika Üpruse kutsel loonud Anu Jalas, Helen Västrik, Mari Männa, Heidi Paju üheskoos.\nTänud: Kanuti Gildi SAAL, Henry Kasch, Henri Hütt, Rahumäe Jäätmejaam.\nVideoprojekti „Nurga taha kaduv koer tegutseb nurgataguses edasi” linastus 5. mail kell 18:00 Kanuti Gildi Püha Vaimu SAALis\nEsimese eluaasta jooksul hakkab laps mõistma, et objektid, mis väljuvad meie vahetust kogemusest, ei kao maailmast, vaid kestavad edasi kusagil mujal. Objektidel on meist eraldiseisev eksistents ka siis, kui me neid vahetult ei taju, kui me neid ei näe, ei kompa, ei haista, ei kuule. Jean Piaget, 20. sajandi Šveitsi aregupsühholoog andis sellele nähtusele nime Permanence de l’objet, objekti püsivus. Piaget leidis, et objekti kui mõtestatud terviku adumise võime on oluline etapp ruumi- ja enesetaju, kujutlusvõime ja keele kujunemisel. Selle tulemusel avarduvad tajupiirid, tekib arusaam maailmast väljaspool meie isiklikku, vahetut kogemuslikku horisonti. Objektid mitte ainult ei ela oma elu meist sõltumatult, nad ka pidevalt vormivad meid ja meie olemust nii oma materiaalses kui ideelises eksistentsis.\nSellelt mõtteliselt hüppelault tõukuvad 6 kunstniku videoteosed, mis uurivad objektide ning füüsilise maailma läbipõimitust meie kogemise, käitumise, mõtlemise ja loominguga. Heleliis Hõim, Silvia Sosaar, Maris Karjatse, Kadi Reintamm, Carl-Robert Kagge ja Tamar Paal kõnetavad obsessioone, harjumusi, paineid, soove, ning kiindumusi, mis objektid ja objektsus meis tekitavad. Kuraator: Saskia Lillepuu.\n5. mail 2018 kell 18-20, J. Vilmsi 16, Tallinn\nOsalevad kunstnikud: Aap Kaur Suvi, Anu Jalas, Anu Lehis, Ave Vellesalu, Helen Västrik, Johan Pajupuu, Marta Vaarik, Silvia Sosaa. Kuraator: Kati Ots\nEksperimentaalsel õhtusöögil esitavad kaheksa kunstnikku spetsiaalselt selleks sündmuseks loodud performance’eid. Külalisteks on kutsutud kümmekond väga erinevat inimest, sh poliitik, ajakirjanik, poemüüja, piff, joogaõpetaja, vegan, vehm (võibolla see loetelu on üleliigne, kohmakas?). Performance’ite loomisel lähtusid kunstnikud etteantud formaadist, s.o kodune õhtusöök võõraste ja väga erinevat tüüpi inimestega. (Tegemist on eksperimendiga, mille eesmärk on dialoogi loomise ja arutelu tekkimise võimalikkuse uurimine, luues võõraste inimestega intiimne olukord. / Tegemist on eksperimendiga, mille eesmärk on uurida dialoogi võimalikkust kunstnike ja erinevate võõraste inimeste vahel läbi intiimse situatsiooni loomise/konstrueerimise.) Lähtuvalt koduse õhtusöögi formaadist on tegu kinnise sündmusega, kuid tungiva soovi korral on võimalik osaleda järelarutelul. Dokumentatsiooni koostame eesmärgiga sündmust avalikult laiemale publikule esitleda. Lisaks on meil plaan formaati edasi arendada ja luua sündmustesari (millest on võimalik osa võtta rohkematel inimestel).


Asukohad: Kõik|Viljandi maakond|Jõgeva maakond|Tartu maakond|Valga maakond|Põlva maakond|Võru maakond|Ida-Viru maakond|Järva maakond|Pärnu maakond|Harju maakond|Lääne-Viru maakond|Rapla maakond|Lääne maakond|Saare maakond|Hiiu maakond\nSBT Võrgutööd andis panuse rahvusülikooli juubeliaastaks\nOktoobris sai SBT Võrgutööd valms Tartu Ülikooli uue IT peamaja (DELTA) sisevõrkude ehituse. Kokku paigaldati 60 antenni ja veeti pea 1000 m kaableid. Hetkel jätkub sama töö abihoones, kuhu lisatakse 26 antenni. See võimaldab hoone kasutajatel nautida kõigi kolme Eesti mobiilioperaatori mobiililevi ja andmeside teenuseid.\nVõrgutööd rõõmustas tuhandet pealinna majapidamist\nSeptembri keskel lõpetas OÜ SBT kiire internetiühenduse kaablite paigaldustööd Tallinnas Merivälja ja Jasmiini piirkonnas. Tänapäevase kiire internetiühenduse sai õhu kaudu pea 1000 majapidamist. Laekunud vastuvõtuaktidest oli tore leida klientide personaalset tänu ja kiidusõnu meie töötajate aadressil. Täname tellijat OÜ Corle omapoolse tubli panuse eest!\n© 2020 SBT Võrgutööd


5 tavalist põhjust, miks üksikud lõpetavad kirikus käimise - Usuline\nÜksikeluTutvumislehtLahkuminekudPerekondIsiksuse TüüpPikamaaÜhilduvusSuhete NõustamineFüüsiline LähedusKuritarvitamine\nHome/Usuline/5 tavalist põhjust, miks üksikud lõpetavad kirikus käimise\n5 tavalist põhjust, miks üksikud lõpetavad kirikus käimise\nVallalisena võib olla keeruline kirikusse ilmuda. | Allikas\nKirikus käimine võib olla raske, kui olete vallaline\nPärast mitu aastat kirikus mitte käimist valmistun tagasi. Kuigi tunnistan, et olen seda endale juba pikka aega öelnud.\nTõsi on see, et ma tunnen puudust jumalateenistustel käimisest. Aastaid tagasi meeldis mulle seal olla, isegi üksiku inimesena. Kuid täna teeb üksiolemine minu jaoks ilmumise raskeks.\nOlen mõelnud, miks see nii on ja mida saaksin selle heaks teha. Ma tahan ületada need takistused, mis hoiavad mind tagasi millegi eest, mida tunnen oma elus vaja olevat.\nMiks lõpetavad üksikud kirikus käimise?\nPaljud vallalised, kes kirikus käivad, lõpetavad mingil hetkel käimise, kui nad on vallalised. Tavaliselt hakkavad nad ilmuma üha harvemini, kuni 'POOF!' - nad on kadunud. Nad võivad minna tagasi pühadele nagu ülestõusmispühad või jõulud, kuid isegi see on kohev.\nVähemalt seda olen ma näinud ja kogenud.\nSiin on mõned levinumad põhjused, miks vallalised lõpetavad kirikus käimise:\n1. Nad ei tunne end kuuluvat.\n2. Ise kirikus käimine on paljude vallaliste jaoks raske.\n3. Üksi elades on vaja rohkem motivatsiooni, et varakult üles tõusta.\n4. Paljudel vallalistel on olnud kirikuinimestega negatiivseid kogemusi.\n5. Mõned vallalised tunnevad, et Jumal on neist kaugel.\nSest kuhu kaks või kolm kogunevad minu nimel, seal olen mina nende juures.\n- Matteuse 18:20\nKiriku tegevus käib sageli perekondade ümber. | Allikas\n1. Nad tunnevad end kõrvalejäetuna.\nPaljud kiriku funktsioonid keerlevad paaride ja perede ümber. Kui me pole abielus, tunneme, et me ei kuulu.\nMuidugi, seal on noortegrupp ja siis veel kolledži või noorte täiskasvanute klass. Kuid paljud meist ei sobi enam nendesse kategooriatesse, sest oleme vanemad. Enamikus kirikutes pole üle kahekümnendate täiskasvanute üksikute klassi.\nMõned vallalised eelistavad tegelikult mitte olla üksikute klassis sest see toob esile nende vallalise staatuse. Asi pole selles, et neil on selle pärast tingimata piinlik; see on lihtsalt see, et nad ei taha, et nad seda määratleksid.\nMõned meist eelistavad pigem vallaliste asemel olla mitmekesise inimrühma läheduses.\nKuid paljudes kirikutes ei ole pühapäevakooli tunde inimestele, kes on pärit kõigist elualadest. Klassid luuakse sageli soo põhjal, näiteks “Ladies’ Bible Study ”või perekonna põhjal, näiteks“ Abielupaaride klass ”.\nKunagi astusin sisse noorpaaride pühapäevakooli klassi. Ma olin vallaline ega saanud aru, et olen vales kohas, kuni sain mitme klassi liikme ilme üsna heaks. Lahkusin kohe.\nParem on teie kohtutes üks päev kui tuhat mujal; Ma oleksin pigem uksehoidja oma Jumala majas, kui elaksin õelate telkides.\nEsmakordselt üksi kirikusse sisenemine võib paljude vallaliste jaoks hirmutada. | Allikas\nkaks. Üksinda uude kirikusse sisenemine on keeruline.\nKui me ise kirikusse astume, tunneme ennast teadlikuna. Inimesed ei taha jõllitades ebaviisakas olla, kuid see ainult suurendab tunnet, et kõik pilgud on suunatud meile.\nSee kehtib eriti minusuguste introvertide või üldiselt häbelike inimeste kohta. Me vihkame olla tähelepanu keskpunktis.\nJumalateenistuse alguses ühes kirikus, mida mitu aastat tagasi külastasin, palus abipastor kõigil külastajatel püsti tõusta.\nMa olin hukkunud.\nOlen kindel, et see mees mõtles hästi. Tõenäoliselt soovis ta, et uustulnukad tunneksid end tunnustatuna ja oodatuna. Kuid ma tundsin end ainult rohkem eraldatuna. Ja ei, ma ei tõusnud püsti, mis pani mõne inimese pead minu poole pöörama. Ohkama.\nSiis muretsesin, et mind vaadatakse kui mässajat.\nIgal juhul ei naasnud ma sellesse kirikusse.\nMõnikord kardame, et kirikus mõistetakse kohut abiellumata jätmise pärast, eriti kuna nii paljud kiriku funktsioonid koonduvad perekondade ümber.\nMul on olnud kirikus inimesi, kes küsisid minult, miks ma pole abielus.\nKas see on tõesti nii tähtis?\nSoovime, et kirikus olevad inimesed võtaksid meid lihtsalt sellistena, nagu me oleme.\nJeesus oli vallaline. Nii oli ka Paulus, kõigi aegade suurim evangelist. Kuid üksikud inimesed kirikus on sageli tõrjutud või üldiselt vaadatud halvasti.\nJumalateenistuse jaoks on raskem varakult üles tõusta, kui keegi ei pea teid vastutusele. | Allikas\n3. Hommikul käima saamiseks on vaja rohkem motivatsiooni.\nKui me elame üksi, on pühapäeviti raskem voodist kirikusse tõusta.\nLihtne on öelda: 'Lähen järgmisel pühapäeval', 'olen liiga väsinud' või 'vaatan jutlust veebis.' Lõppude lõpuks, kes kavatseb meiega vaielda? Mitte keegi.\nSeetõttu on vallalistel nii lihtne toime tulla oma kõige paremini kavandatud plaanidega osaleda 9.00 või isegi 11.00 jumalateenistusel.\nKolme kiriku nimed ja aadressid on mul peaaegu kaks aastat paberil üles märgitud, kavatsusega neid varsti külastada. Noh, ma pole siiani ühegi neist sisse astunud.\nIlmselgelt kulub pühapäeva hommikupüha jumalateenistusel üles tõusmiseks, hooldamiseks ja riietamiseks veidi lisaaega. Oma moosides on lihtsam voodis püsida!\nHea esmamulje jätmiseks on ka suurem surve. Kui te ei tunne end enesekindlalt ega seltskondlikult, võite arvata, et rikute teie võimaluse ennast soodsalt esitleda.\nKas tunnete oma koguduses mõnda üksikut inimest?\nMõelgem sellele, kuidas saaksime üksteist armastuse ja heade tegude poole õhutada, loobumata koos kohtumisest, nagu mõnel on kombeks, vaid julgustades üksteist - ja seda enam, kui näete päeva lähenevat.\n- Heebrealastele 10: 24–25\nPaljudel vallalistel inimestel on koguduses olnud inimestega negatiivsed kogemused. | Allikas\nNeli. Paljudel vallalistel on olnud koguduses halbu kogemusi.\nMõnda vallalist inimest on kiriku inimesed sügavalt haavanud.\nNeid on reedetud, valetatud või isegi väärkoheldud.\nKuidagi valusam tundub, kui kristlased teevad sulle valesti, kui mitteusklikud. Meil on vist suuremad ootused inimestele, keda me peaksime paremini tundma.\nKui see juhtub, kaovad paljud vallalised lihtsalt kirikust.\nTeistel vallalistel on olnud kirikus ebamugav suhtlemine.\nNäiteks on ebakindlaid kirikuskäijaid, kellele ei meeldi, kui nende teised olulised vestlevad vallalise inimesega. Kristlikud paarid pole vabastatud võitlustest, millega paljud paarid kokku puutuvad.\nKui olete vallaline, võidakse teid pidada ohuks abielus olevale inimesele.\nÄra muretse - see ei käi tavaliselt sinust.\nMõni vallaline tunneb, et Jumal on nad hüljanud. | Allikas\n5. Mõni vallaline tunneb end Jumalast kaugel.\nVõib-olla tunnevad nad, et Ta lasi nad alt.\nNäiteks palvetasid nad millegi eest ja see ei realiseerunud nii, nagu nad lootsid.\nVõib-olla on nad pettunud. Ta pole neile elukaaslast pakkunud. Nad võivad isegi mõelda, kas nad ei vääri seda, kuna nad pole piisavalt head kristlased või on neil midagi valesti.\nMõni võib olla vihane Jumala peale, et ta ei säästnud oma lähedast surmast ega raskest haigusest.\nVõi on nad kaotanud töö ja on majanduslikult hädas.\nPaljud vallalised pööravad Jumalale selja, sest tunnevad, et ta on mingil moel nad hüljanud.\nLas Kristuse sõnum elab teie keskel rikkalikult, kui õpetate ja manitsete üksteist kogu tarkusega psalmide, hümnide ja Vaimu laulude kaudu, lauldes Jumalale tänutundega teie südames.\n- Koloslastele 3:16\nHästi sobiva kiriku leidmine võtab aega. Ole kannatlik ja palu, et Jumal sind juhataks. | Allikas\nNõuanded üksikutele, kes tahavad kirikusse tagasi minna\nPalvetage ja paluge Jumalal, et ta juhataks teid õigesse jumalateenistuspaika.\nUurige veebis, et aidata teil leida oma veendumustele vastav kirik. Hea koht vaatamiseks on nende veebisaidi jaotises „Õpetus” või „Mida me usume”.\nKülastage sama kirikut mitu korda, enne kui otsustate, kas see sobib teile hästi. Kui mõni ei tundu mõne külastuse järel hästi sobivat, proovige teist.\nOle kannatlik; enamikul inimestel kulub kirikukodu leidmiseks kuid või kauem.\nKui inimesed ei jõua teieni, tutvustage end neile. Ärge alati eeldage, et nad esimese sammu teevad.\nOsale mentaliteediga „Mida ma saan pakkuda?” mitte 'Mida ma saan?' Küsige, kuidas saate teenida, näiteks aitate kaasa laste teenistuses.\nOlge valmis julgustama kedagi, kellega seal kokku puutute. Võib-olla õnnistab teie kohalolek sel päeval kedagi.\nPidage meeles, et koguduse inimesed on täpselt nagu teie. Kõigil on probleeme ja võitlusi. Mõni lihtsalt varjab neid paremini kui teine.\nOsale väikeses grupis, näiteks pühapäevakoolis või piiblitundides. Küsige väljasõitude või tegevuste kohta. Mõnikord on õhtused tunnid, mis on suunatud konkreetsetele teemadele, näiteks oma rahanduse haldamine või sõltuvusest taastumine. Need kõik on suurepärased võimalused uute inimestega tutvumiseks ja sõprussuhete loomiseks teistega, kes jagavad teie huvisid.\nKaaluge ühe inimese kutsumist teetassi nautima. | Allikas\nNäpunäiteid üksikute juurde jõudmiseks kirikus\nÄrge kartke pöörduda ühe inimese poole. Ainuüksi enda tutvustamine võib oluliselt muuta.\nKutsu neid oma pühapäevakooli tunniga liituma või anna neile teada oma kirikus pakutavatest pühapäevakooli tundidest. Ärge arvake, et lihtsalt sellepärast, et nad on vallalised, tahavad nad olla üksikute klassis.\nKutsu neid sinuga pinki istuma. Ehkki mõned vallalised ei pahanda üksi istumist, võivad paljud hinnata kutset teiega jumalateenistuse saamiseks liituda. See võimaldab teil ka loomuliku võimaluse neid teistele tuttavatele kirikuskäijatele tutvustada.\nPüüdke neid mitte panna lahtrisse nende vallalise staatuse põhjal. Hoidke avatud meelt; neid tundma õppida.\nPaluge neil oma perega ekskursioonile minna, koju sööma minna või kohvi jooma, et saaksite neid rohkem tundma õppida.\nPidage neid meeles pühade ajal.\nNoh, nüüd, kui olen selle artikli kirjutanud, tunnen, et mul pole mingit vabandust, et ma ei pääse sel pühapäeval ja järgmisel ning pärast seda kirikuuksest välja.\nKes teab, võib-olla näen sind seal isegi!\nKirik (võta mind tagasi) - Cochren & Co.


Coolfinance.ee » Laen » Autoraha\nSumma: 50 € - 10 000 €\nAutoraha Maksete tabel\n1 000 € 12 kuuks 265.02 € 1 265.02 €\nAutoraha kalkulaator reklaam\nCredit24 pakub laenu. 1000 € laenamisel 12 kuuks, fikseeritud intressimääraga 37,80% aastas, on KKM 57,72% aastas, lepingutasu 40 €, tagasimaksete arv 12, tagasimaksete summa 1225,02 € ja kogusumma 1265,02 €. Tutvu tingimustega credit24.ee ja pea nõu asjatundjaga numbril 614 3400. Tagasimakseperioodi valid just sellise, mis Sulle sobib vahemikus 3 kuni 60 kuud.\nAutoraha on uus laenutoode, mis võimaldab autoostuga ja auto parandamisega seotuid kulusid katta. Seda võib kasutada igal juhul kui soovid osta uut automudelit või parandada olemasolevat autot – pole vahet, sest et Autorahaga võib seda väga kiirelt teostada. Laenu taotlemise protsess on lihtne ja kiire ning ei võta palju aega. Kõik, mis vaja selleks teha, on täita avaldust märkides soovitud rahasummat. Peale seda tehakse taotlejale personaalne pakkumine ja kui see on sulle sobilik, võid võtta seda vastu ja saadud raha kohe kasutada.\nMilleks võib autoraha kasutada? Seda laenutoodet võib kasutada näiteks uue automudeli ostmiseks või olemasoleva auto remontimiseks ja parandamiseks.\nKes võib seda laenu taotleda? Taotlemiseks peab taotleja olema vähemalt 18-aastane ja maksevõimeline isik, kes omab stabiilset sissetulekut ilma maksehäireteta.\nKuidas saab autoraha taotleda? Taotlemine on väga lihtne ja kiire. Selleks tuleb lihtsalt täita avaldus vormi ning märkida ka soovitud rahasummat. Avalduse esitamise pärast tehakse taotlejale personaalne pakkumine, mille aktsepteerimise puhul tuleb seda allkirjastada.\nAutoraha kogemused ja arutleu\nJagage meiega oma kogemust Autoraha et info@coolfinance.ee laenuga ja me avaldame selle anonüümselt oma vestlustes.\nKas Autoraha laen on pettus?\nEi. Teenus on sajaprotsendiliselt kompetentne ning puudub põhjus muretseda läbipaistmatute tingimuste pärast. Ettevõte PF Digital Estonia OÜ pakub neid laene tõepoolest.\n© Coolfinance.ee - Autoraha – Laenusumma kuni 10 000 €


Tohter soovitab - Fra Mare Thalasso Spa\nMaksimaalse heaolu saavutamiseks teavita hoolitsuse tegijat kohe ebamugavustundest ja probleemsetest kohtadest. Samuti ütle kohe, kui mõni asjaolu hoolitsuse juures häirib (liiga külm või kuum, protseduur valulik jne)\nPärast hoolitsust puhka ja taastu veidi\nPlaneerides spaapuhkust, soovitame kindlasti eelnevalt konsulteerida arstiga järgnevate seisundite ja haiguste puhul:\nsüdame- ja vereringeprobleemid, kõrge või madal vererõhk;\nosteoporoos ehk luude hõrenemine;\nneerude ja teiste siseelundite haigused;\nSpaaprotseduurid on keelatud:\npalaviku ja/või viirusinfektsiooni või mõne muu ägeda haiguse korral;\nnakkavate nahahaiguste korral.\nAlati on teretulnud tagasiside hoolitsuse tegijale või spaa administraatorile sellest, kas teenus täitis sinu ootused ja lootused. Just sina oled see lüli, mis viib meid paremate ja meelepärasemate teenuste osutamisele.\nLoe eelnevalt hoolitsuste leksikonist pakutava teenuse kirjeldust või konsulteeri nõu ja abi saamiseks arsti või spaa administraatoriga. Klient peab olema teadlik sellest, mis teda ootab. Ainult nii saab spaa külastamise enda jaoks täiuslikuks muuta.\nLõdvestu ja lõõgastu! See on aeg Sulle ja Sinu kehale. Eemaldu argipäevamuredest ja naudi hoolitsusi 100-protsendiliselt.\nKas Sul tekkis küsimusi? Vastame Sulle esimesel võimalusel spa@framare.ee


Koera nägemus: kas koerad näevad värvi või pimedas? - Koera Tervis\nMitmel viisil näevad koerad ja inimesed maailma erinevalt. Paljud inimesed mõtlevad, kas koerad näevad värve või kas koerad näevad nii pimedas kui ka inimesi.\nVõib-olla olete kuulnud, et koerad on täiesti värvipimedad või muid kuulujutte nende nägemuse toimimisest.\nSee, kuidas koerad näevad, võib teid tegelikult üllatada.\nKas koerad näevad värvi?\nPaljud inimesed usuvad, et koerad on värvipimedad või koerad ei näe värvi.\nJah, varajased uuringud näitasid, et koerad ei suutnud värve tajuda, kuid populaarne idee, mida koerad mustvalgena näevad, pole midagi muud kui püsiv müüt. Koerad näevad värve, lihtsalt nende tajutav värvivalik on inimestega võrreldes piiratud.\nNii inimeste kui ka koerte võrkkestades on kahte tüüpi fotoretseptoreid, mida nimetatakse vardadeks ja koonusteks. Koonused on need, mis vastutavad värvitaju eest.\nInimsilm sisaldab kolme tüüpi koonuseid, mis võimaldab meil näha laia värvispektrit. Koerte silmadel on kahte tüüpi koonuseid, seega on nende värvitaju võime inimestega võrreldes piiratud.\nÜhesõnaga öeldes koosneb koerte värviväli enamasti kollastest, sinistest ja kannikestest. “Inimese” punaseid, rohelisi ja apelsine ei saa koertel eristada ja need ilmuvad kusagil nende kollases kuni sinises spektris.\nKassidest peetakse sageli lemmikloomi, kes näevad pimedas kõige paremini. Kuigi see on tõsi, ei ole koerte võime pimedas näha kassidest liiga kaugel.\nKoerte silmadel on palju kohandusi, et nad saaksid pimedas üsna hästi näha. Näiteks on koertel suuremad pupillid, mis võimaldab silma läbida rohkem valgust.\nJa kuigi koertel võib silmis olla vähem koonuseid kui inimestel, on neil rohkem valgustundlikke rakke, mida nimetatakse vardadeks. Koerte silmade vardad töötavad hämaramas valguses paremini kui värvi tuvastavad koonused.\nKoerte silmalääts on võrkkestale lähemal kui meie, mis muudab võrkkestal oleva pildi heledamaks ka hämaramates olukordades.\nKoertel on pimedas nägemise eelis, kuna silmaosa nimetatakse tapetumiks. See silmaosa on nagu peegel silma tagaosas, mis peegeldab valgust, andes võrkkestale uue võimaluse valguse - ja seega ka pildi - registreerimiseks.\nJust tapetum annab koertele ja kassidele silmad, mida öösel näib õudne „hõõguv” - see peegeldab sõna otseses mõttes koera ümbruse valgust.\nHinnanguliselt näevad koerad pimedas viis korda paremini kui meie, inimesed.\nKas erinevad koeratõugud näevad erinevalt?\nTeadlased nõustuvad, et kõik koeratõugud tajuvad umbes sama värvispektrit ja neil on pimedas keskkonnas sarnane nägemisvõime. Kuid anatoomilised erinevused, näiteks pikem koon või silmade asend, võivad põhjustada väikese erinevuse selles, kuidas erinevad koeratõud suudavad värvi näha ja pimedas.\nNäiteks kui koeral on silmad, mis on üksteisele väga lähedal ja lühema koonuga, võib kahe silma vaatevälja kattuvus olla suurem kui näiteks kaugemal asetsevate silmade ja pika ninaga koer.\nSeda nimetatakse binokulaarseks nägemiseks ja suurem kattumine - kui silmad on üksteisele lähemal - annaksid sügavama taju teravama tunde.\nKas koera nägemine erineb inimese nägemusest?\nKoertel on inimese nägemise ees veel üks eelis peale nende võime pimedas paremini näha.\nInimestel on mõlemas silmas fovea, mis on väike võrkkesta silma võrkkestas, mis võimaldab meil erksat detaili võtta. Koertel ei ole võrkkestas fovea, nii et kuigi nad ei pruugi näha detaile nii hästi kui meie, võimaldab see koera silmal liikumise jälgimisel palju paremini.\nKas te kunagi ei tea, kuidas teie koeralatinäeb, et orav noolib puu otsast 50 jala kauguselt? Selle põhjuseks on asjaolu, et fovea puudumine võimaldab silmal keskenduda liikumisele ja liikumisele.\n20/20 nägemise osas on koertel 20/75 nägemine. See tähendab, et visuaalne detail, mida koer suudab vaevu 20 jalga välja teha, on visuaalne detail, mida 20/20 nägemisega inimene saaks hõlpsasti näha 75 jala kauguselt.\nSee ei tähenda, et teie koer oleks pime; see tähendab lihtsalt seda, et teie koer näeb detaile pehmemal ja udusemal fookusel kui teie.\nJah, teie ja teie koer näete maailma erinevalt. Kui olete mõelnud, kas koerad näevad värve või kas koerad näevad pimedas, on lihtne vastus jah. Inimesed suudavad näha rohkem värve ja tuvastada visuaalseid detaile paremini kui koerad, kuid koerad näevad pimedas isegi paremini kui inimesed ja suudavad liikumist palju paremini tuvastada kui inimesed.\nKas märkate, et teie koer näeb pimedas paremini kui sina? Kas olete kunagi mõelnud oma koera nägemuse üle? Andke meile sellest teada allpool toodud kommentaarides!\nKoer sööb 500 dollarit, omanik soovib valitsuse hüvitist\nSissetõmmatavad rihmad: ohtlikud ja surmavad koertele ja inimestele\nSaksa lambakoer tabati pärast seda, kui ta oli elanud viis nädalat üksinda maanteel\nchinook koer müügiks craigslist


PÄÄSTEAMET: Eilne lõbusõit Illiku laiu juures oleks võinud mitmele inimesele kurvalt lõppeda - Reisiportaal\nPÄÄSTEAMET: Eilne lõbusõit Illiku laiu juures oleks võinud mitmele inimesele kurvalt lõppeda\n17. augustil kell 16.13 sai häirekeskus teate veeõnnetusest Orissaares Illiku laiu läheduses. Teataja sõnul oli merele näha, et järelveetaval veetuubil istuvad kaks inimest ja nende ümber tiirutab tühjalt kaater.\nPäästjad liikusid päästepaadiga umbes kilomeetri kaugusel kaldast asuvale sündmuskohale ning pidurdasid kaatri ja aitasid kannatanud veest välja.\nEsialgse info kohaselt olid tuubil istunud lapsed kukkunud lainetuse tõttu vette. Neid abistama kiirustanud täiskasvanust kaatrijuht tegi valearvestuse, mistõttu läks kaater kreeni ning juht ja ka kaatris viibinud teine reisija kukkusid vette.\nKaatrijuhil ei olnud käe ümber mootori seiskamiseks vajalikku võru ja alus ei jäänud seetõttu seisma. Kaks inimest jäid tühjalt tiirutava kaatri piiramisrõngasse, teised pääsesid iseseisvalt kaldale. Lõbusõitu teinud lastel olid seljas päästevestid.\nTegemist oli õnneliku õnnetusega, mis aga oleks võinud õnnetult lõppeda, teatas Lääne päästekeskus. “Selle sündmuse näitel võib välja tuua päris mitu õppetundi. Oma ohutuse tagamiseks peaksid päästeveste kandma kõik veele mistahes alusega minevad inimesed, ka täiskasvanud.”\nKui kaatri väljalülitamiseks on ettenähtud vastav võru, tuleks seda ka kasutada.\nAugustikuu jooksul on uppunud üheksa inimest. “Ärge pange enda elu asjatult ohtu, eirates lihtsaid reegleid. Veel enam ei tohiks ohtu seada laste elusid,” märkis päästekeskuse pressiesindaja.


KESKKONNA HEAKS! Läänemere riigid kinnitasid mere prügistamise probleemiga tegelemise kava – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Keskkond KESKKONNA HEAKS! Läänemere riigid kinnitasid mere prügistamise probleemiga tegelemise kava\nKESKKONNA HEAKS! Läänemere riigid kinnitasid mere prügistamise probleemiga tegelemise kava\nEile Tallinnas lõppenud Läänemere merekeskkonna kaitse komisjoni istungil kinnitati tegevuskava, et vähendada Läänemere prügistamist. Igal aastal paisatakse veekogudesse miljoneid tonne jäätmeid, mistõttu on maailma veestik muutumas prügimäeks.\nKeskkonnaministeeriumi asekantsler ja HELCOMi eesistuja Harry Liiv selgitas, et täna ohustab Läänemerd lisaks eutrofeerumisele ka mitmesuguste jäätmete merre sattumine, mis omakorda kahjustab mere ökosüsteemi tervist. Liivi sõnul on see piirkonniti erinev, sest ühelt poolt kahjustab merd suurte jõgedega sissekantav mikroprügi, kuid teisalt pärineb hinnanguliselt ligi pool Läänemere prügist kodustest majapidamistest ning kolmandiku tekitavad puhkajad.\nLiivi sõnul leitakse merest valdavalt plastjäätmeid, kuid oma osa on ka kalapüügivahenditel, võrkudesse sattunud mereelustikul, vesiviljelusel, klaasi ja metallijäätmetel, rannikul paiknevatel korrast ära jäätmehoidlatel ja jääkreostuse aladel.\nLiiv rõhutas, et senisest suuremat rõhku tuleb panna jäätmekogumise süsteemi edasiarendamisele ehk et jäätmed merre üldse ei jõuakski. „Koristuskampaaniad on tagajärgede likvideerimine, kuid kui jäätmeid õigesti kohelda, siis ei jõuagi me selle sammuni, et peaksime rannaliivalt plastpudeleid korjama,“ sõnas Liiv.\nHELCOMi kohtumisel kokkulepitud tegevuskava suunad jagunevad kaheks: ühelt poolt tegeletakse maismaal tekkivate ja merre jõudvate jäätmete vähendamisega ning teisalt ohjeldatakse merel, näiteks kalapüügi käigus tekkivaid jäätmeid. Samuti tingib tegevuskava nii regionaalsed tegevused – HELCOMi ühistöö – kui ka vabatahtlikud kohalikud tegevused, kus iga liikmesriik tegutseb oma võimaluste piires. Seekordsel kohtumisel lepiti kokku järgneva viie aasta ühistegevused.\nLõppenud Helcomi delegatsioonijuhtide koosolek arutas mitmeid olulisi Läänemere keskkonna teemasid. HELCOM (Helsingi komisjon) ehk Läänemere merekeskkonna kaitse komisjon korraldab rahvusvahelist koostööd Läänemere merekeskkonna kaitseks. Konventsiooni eesmärk on kaitsta merekeskkonda reostusallikate eest. Koostöö toimub Taani, Rootsi, Soome, Saksamaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Venemaa ja Euroopa Liidu vahel. Eesti on HELCOMi eesistujariik kaheks aastaks alates 2014. aasta juulist.\neelmine ÕPETUS! Mida teha leitud linnupojaga?\njärgmine TASUB TEADA! Parimate metsamajandajate konkurss on avatud


Pilk peale, käsi külge: Peugeot e-208 elektriauto\nEsileht»SÕIDETUD AUTOD»Pilk peale, käsi külge: Peugeot e-208, elektriauto, mis on… täiesti tavaline hea auto!\nautor Ylle Tampere 31. okt. 2019 Updated: 1. nov. 2019 8 Mins Read\nPeugeot 205 GTi Gutmann. Pilt: Wheelsage\nAga palun, siin teile e-auto! Foto: Ylle Tampere\nTagaistmel on optimaalselt ruumi kahele istujale, kuigi üle 185 cm kisuks kitsaks: esitlusel sai selgeks, et kuna väikeautos sõidab harva rohkem kui 2 inimest, pole mõtet tagumise ruumiga üle pingutada. Nii tõsi!\nPakiruum on päris väike: kaks lennuki kabiini lubatud kohvrit mahuvad just ja just kõrvuti ära. Meie koeral oleks seal ilmselt kitsas (265 l VDA). Elektriauto mootorist tühja ninaossa lisapakiruumi kavandatud ei ole.\nAlates Allure varustustasemest on autol kõvasti mugavus-ja edevuslisasid, sh mahe leed-meeleoluvalgus, mis on timmitav kasutaja värvieelistustele vastavaks. Ka sõiduviisi valik mõjutab kabiinis loodavat õhustikku.\nPeugeot e-208 strateegilised mõõdud\nRäägime kohe hinnast\nTegelikult pidanuks hindadest alustamagi, praeguseks on Peugeot e-208 eeltellitud rohkem kui 30 000 korral ja see võib tähendada, et passijate aeg saab olema pikk. Tänasest esimeste e-autodeni läheb umbes 3 kuud.\nTootjale tuli nii suur huvi üllatusena: kui algselt arvati, et elektriauto osakaal on umbes kümnendik, siis nüüd on selge, et oktoobri alguse 25% kipub kuu lõpuks kolmandiku kanti. Teisisõnu: iga kolmas tellitud 208 on “e”.\nImestada ei ole midagi. Hinnakiri ütleb, et meil on uus staar kompaktsete elektriautode leeris. e-208 on Eestis saadaval neljas varustuses: odavaim Active maksab 28 900 eurot. Niisiis “alla 30 000 euro” on tehtud.\ne-208 Ajam Käigukast KW / HP ACTIVE ALLURE GT-LINE GT\nElectric Automatic 50 kWh / 136 28 900 30 900 32 900 33 900\nElektriajam Continentaliga koostöös\nPeugeot e-208 akupakk ja ajam\nAlustuseks fun fact: Peugeot e-208 elektriline jõuallikas ja akupakk on moodsamad kui Audi e-tronil või VAG grupi tulevastel elektriautodel. Insenerid võivad sellest rohkem rääkida.\nContinentaliga koostöös valmistatud elektrimootori võimsus on 100 KW/136 hj ning maksimumini on võimalik jõuda paari sekundiga kui kiirenduspedaali kergelt pressida.\nAuto põhja alla (kuhu siis veel!) asetatud akupaki netomaht on 50 kWh, WLTP meetodiga mõõtes annab see 340 km ühe laadimisega. Tootja annab akule 8 aastat või 160 000 km ja vähemalt 70% mahtuvuse garantii.\nAkuelemente toodavad PSA-le LG Chem ja CATL. Suvel andsid prantslased teada, et edaspidi hakatakse kõigi elektri- ja hübriidajamitega autode akupakke kokku panema Trnava tehases Slovakkias ja hiljem ka Hispaanias asuvas Vigo tehases. Osa Peugeot e-208 tootmisest kolitakse ilmselt samuti Trnava tehasesse.\nPeugeot e-208 laadimisluuk asub vasemal küljel, kasutatakse CCS standardit. Laadimisviiside valikus on kuni 100 kW kiirlaadimine või 7,4 KW (32A) ja 11 kW (16A kolmefaasiline) aeglane laadimine vahelduvvooluga (AC).\n100 kW kiirlaadijast saab aku nullist 80%-ni poole tunniga laetud, kodulaadijast 100% 5-8 tunniga, sõltuvalt laadimiskiirusest.\nSarnaselt teistele elektriautotootjatele soovitab ka Peugeot kiirlaadimine jätta pikemateks teekondadeks ning laadida autot peamiselt öösiti kodus või päeval kontoris või kaubanduskeskuse külastamisel: kuna WLTP järgi on sõiduraadius piisav, et töönädala sõidud linnas ära teha, ei ole kiirlaadimine hädavajalik.\nEsitlusel tuleb väga selgelt esile ICE* ja e-auto vahe: kui elektriautot näeb Peugeot praegu veel peamiselt linnas ja suburbias kasutatava sõiduvahendina, siis bensiin sobib neile, kel linna vähem ja ümbrust rohkem, diisel aga pikkade vahemaade ökonoomseks läbimiseks.\ne-208 strateegilised andmed\nKiirus ja kiirendus\n“Nullist viiekümneni” 2,8 sekundiga, 0-100km/h 8,1 sekundiga. Linnakiirusel kiirendades on muljetavaldav kui kähku kõrvad vastu istme seljatuge tõmmatakse. Näuh!\nVõrreldes ICE variantidega on “e” 300 kg raskem ja näiteks PureTech 130 bensiinimootoriga isendiga võrdluses teeb see kiirenduses umbes sekundiga tollele pähe. Linnas ei jää kohe üldse kaasliiklejaile jalgu.\nPeugeot e-208 tippkiirus on 150 km/h, kõige ökonoomsem on 70-80 km/h. Pidurdusenergiat salvestatakse kahel moel: mootoripidurdust rakendades ning juba Nissanilt tuttavat ühepedaalitehnikat kasutades: siis on võimalik akut üsna jõuliselt laadida, eriti kui tee on tõusude ja langustega. Lõuna-Eestis näiteks.\nÄpist juhendatav sõiduk\nPR osakond ütleb, et uus 208 on enneolematult ühenduv. Juhtmeta laadimine, USB-ühendused, paaritamine auto infolustiga jms. ei ole midagi eriti uuenduslikku. GT Line’i ja GT Focal helisüsteem muidugi on päris äge.\nAga! e-208 omanikud saavad autot ostes alla laadida MyPeugeot laiendatud nutirakenduse, millega kontrollida auto laetust, hooldusvälpa, lülitada sisse eelsoojendus (või jahutus), avada uksi jne.\nAuto eelsoojendus koosneb kahest komponendist: 5KW soojuselemendist ja soojuspumbast. Eelsoojenduse võib sisse lülitada ka kabiinist ent rakendus on kahtlemata mugavam variant.\nPortugalis saime e-208ga vaid väga põgusalt, umbes paarikümne kilomeetri ulatuses tutvust teha ning päris liinitoodet meile ei antud: tegu oli eeltootmisautodega. Sõltumata varustustasemest (odavaim Allure ja GT said proovitud) sõidab hästi.\nPaganama hästi. Roolitunnetus on väga hea, meenutab ehk kõige enam Volkswagenit, mis oleks justkui kõikide autode Amsterdami null. Ja mõnes mõttes läheb sellest möödagi: mulle tõepoolest istub väike rool.\nKui ICE versioonide vedrustus on väikeautole omaselt parajalt pehmeks timmitud, siis elektriauto puhul tundub see olevat veidi jäigem: teekonarusi võib hammastega üle lugeda. Ei aita eriti ka sõiduviisi (Eco/Normal/sport) vahetamine GT versioonil.\nMaanteekiirustel kabiini kostuv rehvimüra on kohati häiriv, autos on kobinaid ja naginaid. Kuna ICE-de puhul on vaikus kuldne, siis läheb kogu ebamugavus eeltoodangu ja suure velje ning “sportliku” rehvi arvele.\nTeel püsib väike auto aga kindlalt nagu liimitult, mägiseid kurviteid või kurvilisi mägiteid – kuis soovite – haarab e-208 isukalt ja kärmelt. Ühekäiguline käigukast sooritab rahuldavalt.\nEnergiakulu maanteel 18-23 kWh, asulas sees 15 kWh kanti 100 km kohta. Kuna me näite ei nullinud ja sõit oli lühike, pole võimalik midagi järeldada.\nMadalamas varustuses kõik vajalik olemas\nNad tegid seda jälle: odavaimas Active varustuses on autol peal kõik turvaliseks sõitmiseks vajalik. Värvivalik on ergastavalt mitmekesine, i-Cockpit, 9-tolline infolust, kiirusehoidik, konditsioneer, reahoidja, ühenduvus Apple Car Play ja Androidiga on olemas. Mis peamine, elektrimootori 260 Nm pöördemomendi saab kah kauba peale!\nJa nagu ikka, saab rõõmustada rohelise maailmavaate üle, mis uue 208 puhul kenasti silma hakkab: vegan ja taaskasutus ei ole enam uudissõnad vaid uus normaalsus nagu ka võimalus valida lisavarustusest kellasid ja vilesid, millest veel paar aastat tagasi osa noobeltootjaidki meile und ei näidanud.\nEestisse jõuab uuel aastal\nPeugeot e-208 jõuab Eesti müügisalongidesse uuel aastal, parasjagu selleks ajaks, kui kauaoodatud e-autode toetusmeede KIKis avaneb.\nArvata on, et e-208 saab paljude esimeseks elektriautoks. Ka Eestis, ka juhul, kui toetust kõigile ei jätku. Sest linnas on sellega märksa mõnusam ja odavam ja ka soodsam liigelda kui ICE-ga. Enamus Eestist on nagunii ju koondunud linnadesse ja nende lähiümbrusse (Statistikaameti andmetel on üle 60% linlasi).\nUute autode hinnad on kümne aastaga tublisti tõusnud ja tõusevad veelgi. Seega vahetab mõnigi oma suure ja januse maasturitaolise pisema (elektriajamiga) igapäevaauto vastu. Võib-olla.\nKas kunagi hakatakse ka meil pakkuma paindlikumaid finantseerimislahendusi nagu näiteks Prantsusmaal, kus saab kuumaksu+ deposiidiga võtta auto rendile nii kauaks kui soovi, näitab aeg.\nLähemad konkurendid on nunnukas Renault Zoe 52 kWh, Nissan Leaf 40 kWh ja e+, sõsarmudel Opel Corsa-e, Volkswagen I.D 3. Kahest viimati nimetatust pole teada, millal täpselt need Eestis müügile jõuavad.\nPildid: Ylle Tampere ja Peugeot pressitiim\n*ICE Internal Combustion Engine\nÄge ja praktiline\nMoodsa kujustusega omanäoline ja sõidurõõmus väikeauto, mis ei rõhuta igal sammul oma täiselektrilist olemust. Sobib ka 2-lapselisele perele igapäevasõitudeks\nEelmine artikkelTallinna “jäneste” seas annavad tooni Ukraina, Soome ja Nigeeria kodanikud\nJärgmine artikkel Järgmised kaks WRC hooaega sõidab Ott Tänak Hyundai Motorsport’i ridades


Kas sina teed toiduvalmistamisel neid kolme viga? - sõbranna.ee\n17. märts 2019, 8:42\nInimesed kipuvad kiiresti kokates tegema neid kolme viga.\n1. Sa kuhjad pannile liiga palju toitu\nSa võid ju arvata, et kui paned kõik asjad pannile korraga, saad toidu kiiremini valmis, aga tegelikult see pole nii. Tõde on see, et iga kord kui pannile midagi uut lisad, temperatuur langeb. Liiga palju asju pannil ei lase ka kuumusel oma tööd teha, mistõttu jääb kuumus toidu alla lõksu ja tulemuseks on ilma maitseta aurutatud toit.\n2. Sa ei tükelda koostisosi ühesuurusteks tükkideks\nÜhesuguse kuju ja suurusega tükid ei ole mitte ainult esteetiliselt nauditavad, vaid niimoodi küpsevad nad kõik samal ajal. Kui sinu koostisosad on mitmes erinevas suuruses, kulub nende valmimiseks erinev aeg.\n3. Sa paned toidu külma ahju\nNii toidu tekstuuri kui ka tervislikkuse seisukohast on oluline lasta ahjul enne toidu sisse panemist kuumeneda. Kui paned toidu ahju liiga vara, ei pruugi tulemus olla see, mida ootad ja nii pead kokkamisega otsast peale alustama, kirjutab Insider.


LB Kiel: Eesti naabreist ees\nKuna Eesti majandus on alati olnud fundamentaalselt tugev, peaks riik saama tagasiminekust kiiresti üle ja pöörduma uuesti tugevale tõusule, ammutades jõudu tugeva majandusega partnerriikidest Soomest ja Rootsist, aga ka konjunktuuri parenemisest Lääne-Euroopas, märgib LB Kiel.\nEesti majandus peaks tänavu kasvama 1% ja tuleval aastal 4%. Läti majanduskasv peaks tänavu olema 0,5 ja järgmisel aastal 3,5% ning Leedul vastavalt 0,5% ja 3,5%.\nKa jooksevkonto puudujäägi osas on Eesti oodatavad näitajad kõige paremad. Eesti defitsiit peaks tänavu kahanema 7%ni SKTst ja kasvama 8ni järgmisel aastal. Lätile ennustatav defitsiit on vastavalt 9 ja 8% ja Leedul 10 ja 9%.\nTarbijahinnad peaksid LB Kieli hinnangul Eestis tõusma nii tänavu kui järgmisel aastal 4%. Leedus on vastavad näitajad 2% ja 3% ning Lätis 3% ja 3%.


AS Kalev – Vikipeedia\nSee artikkel räägib magusatööstusest, pankrotistunud valdusettevõtte kohta vaata Luterma.\nValik Kalevi šokolaade (2011)\nEttevõttes töötab umbes 420 inimest. Selle alla kuulub OÜ Maiasmokk, mis haldab kohvikut Maiasmokk, kus tegutseb ka martsipani ajalugu tutvustav Kalevi martsipanimuuseumituba.\nAS Kalev 2015. aasta müügitulu oli 43,7 miljonit eurot ja ärikasum 4,5 miljonit eurot.\nEttevõtte tegevjuht on Kaido Kaare.\nAS Kalev loeb oma eelkäijaks 1806. aastal Tallinnas tegutsemist alustanud Lorenz Caviezeli kondiitriäri, mis läks 1864. aastal Georg Stude omandusse.\n1921. aastal asutati šokolaadi- ja kommivabrik Kawe.\n1940. aastal alanud natsionaliseerimislaine käigus liideti muud väiksemad kondiitritööstusettevõtted Kawe vabrikuga.\nÜhtlasi liideti ühendettevõttega Stude äri martsipani- ja šokolaadikompvekkide osakond, kuid tortide ja kookide valmistamine jäi liitmisest välja ning jätkas tegevust Maiasmoka kohvikuna.\n1948.a. toimus ettevõtte nimekonkurss, mille järel muudeti nimi "Kawe" Kaleviks, kusjuures Kalevi kasuks oli konkursil ainult üks hääl rohkem. Teine nimevariant oli "Punane Kompu".\n1962. aastal jõudis kondiitritööstusettevõtete liitmine lõpule, mille tulemusena jäi Eestisse alles ainult üks magusatootja.\nKalevi baasil moodustati 1991. aasta riiklik aktsiaselts "Kalev", mis erastati 1995. aastal.\nKalev Chocolate Factory oli Oliver Kruuda kontrollitava valdusettevõtte Luterma tütarettevõte, kuni Luterma müüs Kalev Chocolate Factory AS-i 2010. aasta 27. mail jõustunud tehingus 257 miljoni Norra krooni ehk ligikaudu 33 miljoni euro eest Norra päritolu Orkla konglomeraati kuuluvale Soome ettevõttele Felix Abba Oy Ab.\nAlates aprillist 2012 kasutab ettevõte taas nime AS Kalev.\n↑ Ettevõtte tutvustus Kalev\n↑ 2,0 2,1 "Toidutootjate TOP: Kalev ootab kasvu ja piilub lähiturge" Äripäev, 30. august 2016\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 Ajalugu Kalev\n↑ Annual Report 2010: Orkla, lk 45. (Kasutatud 20. aprillil 2011.)\n↑ Kadrin Karner (20. aprill 2011). "Kruuda sai Kalevi eest ligi 33 miljonit eurot". Äripäev Online. Vaadatud 12. veebruaril 2019.\n↑ Priit Luts. Kalevi kommivabrik taastas ärinime AS Kalev. ERR Uudised, 16.04.2012.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=AS_Kalev&oldid=6122275"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:47, 15. juuni 2022.


21053 (Must Lammas), Tony_2106, 1992 - Leht 5 - Eesti Ladaklubi\nPostitus Postitas madmur » 12 Okt 2018 10:41\nTony_2106 kirjutas: Mjah vaatasin, et CodeVaruosadel on ülikiire teenindus. Pani mind hämmastama kohe. 2 päeva umbes ja juba kaup kohaletoomiseks valmis.\nKui kohapeal laoseis olemas, siis oleks patt, kui kauem\nMul sellest nädalast sarnane kogemus. Teisipäeval tellisin ja eile kullerfirma helistas, et täna, reedel saan kätte.\nEt nädalapäevad enne seda käisin Veerennis ka uudistamas, siis jäi mulje, et hinnad codes mitmetel detailidel soodsamad.\nN. Siin teemas räägitud 05 esivõre oli Veerennis kahte tüüpi nagu müüja mulle seletas nn. "originalnõi", mille alumine ja ülemine pind on krobelise/kareda viimistlusega ja replica, millel siis mainitud pinnad siledad (kriimustusted paistavad rohkem välja). Hind oli mäletamistmööda 12 vs 8 kohalikku.\nPostitus Postitas kristjan92 » 12 Okt 2018 13:14\nPuksid kui sellised enda huvides telliks polüretaanist ehk näiteks Mägilane (Lõuna-Eesti) või Vahur (Tallinna külje all).\nPostitus Postitas Tony_2106 » 24 Okt 2018 04:44\nkristjan92 kirjutas: Puksid kui sellised enda huvides telliks polüretaanist ehk näiteks Mägilane (Lõuna-Eesti) või Vahur (Tallinna külje all).\nViimasel ajal olengi tellinud osasid asju Mägilase käest (Lõuna-Eestist).\nFacebookist leidsin hiljuti postituse, kus pakuti Niva plokikaant ja Stingeri väljalaskekollektorit koos ülejäänud väljalaskesüsteemiga. Väideti, et tema oma kontole ligi ei saa, et kandku ma raha ta sõbra arvele. Sai siis nii tehtud, kuna eeldasin, et äkki on tegu alimentide või muuga. Nüüd oli hiljuti saabunud 22-ne kuupäev. Kirjutasin postituse autorile, et ootan siiamaani seda väljalaset. Vabandas ja ütles, et ei olnud kodus, lisas, et homme on plaanis teele panna. Loodan, et see väljalase on ikka tulemas. Loodan, et pole petise otsa sattunud.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 25 Okt 2018 19:24\nSamuti jõudsid kohale ka Rallipoest tellitud sisselaske kollektori flantsid, torud ja tihendid. Need tuleb mul ise kokku keevitada, kuid siis pean leidma kuskilt mingi joonise, mille järgi kollektor kokku keevitada. Seda ei saa ju lampi kokka lasta - torude kalded ja nurgad peavad olema täpselt tehtud.\nDSC_0Dellorto_collect.jpg (83.31 KiB) Vaadatud 5802 korda\nPostitus Postitas Lemz » 25 Okt 2018 19:29\nKui sa tahad et see asi töötaks ka siis selle keevitus viguriga mis sul kuskil pildil oli ära küll kollektorit keevitama hakka, punkti kinni ja lase kuskil kellegil korraliku aparaadiga kinni praadida.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 25 Okt 2018 21:25\nLemz kirjutas: Kui sa tahad et see asi töötaks ka siis selle keevitus viguriga mis sul kuskil pildil oli ära küll kollektorit keevitama hakka, punkti kinni ja lase kuskil kellegil korraliku aparaadiga kinni praadida.\nNojah, sellel kellegil peab ikkagi joonis olema, mille järgi seda teha. Küsisin ka Rallipoest, kas neil on joonist, aga neil polnud, vastati, et on selle tarvis rakis. Mul sellist rakist pole. Kui oleks, siis oleks lihtsam. Ühe aparaadiga punktin kinni ja teisega siis korralik keevitus peale. Mingil ajal silmasin siin foorumis ka üht joonist webberite kollektori kohta, kus olid kalded ja kõik mõõdud peal, aga nüüd seda enam ei leia. Tooona sattusin sellele juhuslikult.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 22 Nov 2018 14:24\nTaaas sai garaaži masinat kallistama mindud. Äge üllatus oli, kui garaažiukse avasin ja masinat piilusin. Nimelt kuna, garaaž on väga-väga-väga niiske, siis masina salongis olevad asjad hallitasid ning osad näpitsad olid kangestunud.\nSai siis maha kistud sisse- ja väljalaske kollektorid, veepumba rihmaratas ja sai üritatud ka alumist rihmaratast eemaldada, kuid tulutult. Pean midagi välja mõtlema, kuidas saada see rihmaratas küljest ära, ilma, et mootor liiguks samal ajal. Kellegil ideid, millega rihmaratast kinni hoida, et mutter lahti saada?\nDSC_kolled_maas1.jpg (94.31 KiB) Vaadatud 5437 korda\nDSC_al_rihmaratas.jpg (86.31 KiB) Vaadatud 5437 korda\nPostitus Postitas Mel » 22 Nov 2018 14:59\n- Käik sisse, käsipidur peale ja pika varrega võtmega järsk tõmme\n- Meiseli ja haamriga mutri nuki peale paar teravat lööki.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 22 Nov 2018 18:27\nMel kirjutas: - Käik sisse, käsipidur peale ja pika varrega võtmega järsk tõmme\nTänud soovituse eest! Sain veidi teistmoodi kätte.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 22 Nov 2018 18:37\nDSC_Vana_keti_paigutus.jpg (118.92 KiB) Vaadatud 5388 korda\nDSC_kett_hamakad_eemaldatud.jpg (109.52 KiB) Vaadatud 5388 korda\nDSC_nukaratas_kyljest.jpg (77.08 KiB) Vaadatud 5388 korda\nDSC_julla_kukkus.jpg (119.85 KiB) Vaadatud 5388 korda\nPostitus Postitas RLV » 22 Nov 2018 20:46\nMagnetiga ei õnnestu seda karterist kätte saada?\nKetti vahetades nuka ja vända märgid jäid ikka paika?\nMiks seda ketti üldse vaja vahetada oli?\nPostitus Postitas MargusR » 22 Nov 2018 22:05\nVända seibi mutri lahtilaskmise kõige jõhkram võte on keevitada 38mm padrunile ca 35 cm pikkune lehtraud külge ja see kombo asetada mutrile nii,et vasaku lanseka raamini jääb paarkümmend cm.Siis starterit ja lahti ta ongi.Ise nii korduvalt teinud,aga lanseka raamile enne kummiribakese peale pannud,et värvi minema ei lööks.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 23 Nov 2018 03:38\nRLV kirjutas: Magnetiga ei õnnestu seda karterist kätte saada?\nPole magnetiga proovinud, kuna õlivann roostetab ja plaanis on see ka välja vahetada, koos sidurikomplekti, mootoripatjade ning starteriga. Olen üpris kindel, et ketti vahetades ei jäänud, nuka ja vända märgid ikka paika või ei jäänud. MA pole enne Lada mootori kallale läinud, see mu esimene kord ja tarrka mees ka kõrval polnud, kes oleks aidanud. Miks ketti vahetada? Eks ikka sellepärast, et kett teatavasti venib ajapikku välja, mis minu masina mootori puhul oligi juhtunud, keti juht- ning pingutitald olid ka kulunud. Eelmise omanikuna, kasutas masinat naisterahvas, kes vist ei hooldanud masinat korralikult.\nPostitus Postitas kristjan92 » 23 Nov 2018 08:08\nKui foorumist ei viitsi otsida tarkusteri siis soovitan soetada raamat mis oleks alati võtta ning ka tarkuse teri.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 23 Nov 2018 09:29\nkristjan92 kirjutas: Kui foorumist ei viitsi otsida tarkusteri siis soovitan soetada raamat mis oleks alati võtta ning ka tarkuse teri.\nmul on see raamat olemas :\nPostitus Postitas kristjan92 » 23 Nov 2018 10:35\nVäga hea et sul raamat olemas, sealt leiad kõik vajaliku mis sul juba tehtud. Saad oma teadmisi kontrollida sealt siis.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 28 Nov 2018 16:46\nNiisiis, vahepeal soetasin pika varrega painduva magneti. Pisikese sonkimise tagajärjel sain ma selle pisikese jubina õlivannist kätte\nIKH7000_S_1_web.jpg (13.39 KiB) Vaadatud 4961 korda\nPostitus Postitas Tony_2106 » 22 Dets 2018 08:10\nTäna jõudis pisike pakk natuke sportlikumate jubinatega minuni.\nFlantsid 4x98, 20mm. (1 paar); Reg. nukaratas. ning Hüdrokäsipidur koos silindriga. Kõrgus 45cm.\nTulemas on veel Tugevad sarniirid Lada Sport.; Tugevad mootoripadjad. ; teine paar Flantse 4x98, 20mm ning komplekt tikkpolte koos mutritega (kõigile 4-le rattale).\nDSC_0307.JPG (81.08 KiB) Vaadatud 4544 korda\nPostitus Postitas Tony_2106 » 29 Dets 2018 06:14\nHetkel kaalun ma taas mootorit vahetada. 05-e pealt võtaksin selle, 2103 blokiga mootori maha ja lükkaksin valge masina 011 blokiga mootori asemele. 2105-le siis plaanis 2 varjanti, mille vahel hetkel kõhklen: 1.7 või 1.8L.\nVäikselMägilasel siis on pakkuda järgmised varjandid: nende vahel valingi\nUus/kasutamatta Niva 2130 mootoriplokk (2mm kõrgem, kui 213 plokk) - 390.-\nValgele masinale, peaks selle võibolla vaatama:\nUus/kasutamatta 21011 plokikaan, koos klappide/vedrudega - 120.-\nPostitus Postitas Tony_2106 » 04 Jaan 2019 16:53\nTäna hommikul tegin tellimuse Code Varuosad Oü-le. Üllatus ole see, kui kiirelt saadeti arve, mille kohe tasusin ja juba õhtul sain asjad kätte. Saabusid siis järgmised detailid:\nKäigukasti padi 5k.k. 2105 - 1 tk.\nRooliotsade vahekinnitus 2101 - 4 tk.\nÜlemine õõtshoova polt 2101 - 2 tk.\nAlumine õõtshoova polt 2101 - 2 tk.\nEsipõlle plekk 2105 - 1 tk.\nEsim. vasak. tungraud kronstein lühike 2101 - 1 tk.\nEsim. parem. tungraud kronstein lühike 2101 - 1 tk.\nUksekinnitus polt 2101 - 30 tk.\nPiduri- ja bensiinitoru düübel 50tk. - 2 tk.\nTungraud 2101 - 1 tk.\nKasutajad foorumit lugemas: teitur, vasepoiss ja 12 külalist


Loomad orkaanis Irma | Ekolss - Ajaveeb\nLoomad orkaanis Irma\nEelmisel nädalal saadeti kogu Kariibi merelt hoiatused potentsiaalselt laastava 5. kategooria orkaani kohta, mis suundus Atlandilt Kesk-Ameerika poole. Saared kogu Kariibi merel hakkasid valmistuma orkaaniks Irma, et tuhandeid inimesi kodust evakueeriti, kui nad hakkasid tormi vastu muretsema.\nLoomad orkaanis Irma © Millie Bond\n6. septembril 2017 saavutas orkaan Irma kõrgeima intensiivsuse, tuule kiirus kuni 185 miili tunnis Kariibi mere piirkonnas, põhjustades täielikku hävingut kõigele, mis teel on. Kuuba poole suundudes alandati torm 4. kategooria orkaaniks, kuid see ei tähendanud, et kohalike elanike jaoks muutuksid asjad lihtsamaks. Pärast Kuuba laastavaid osi suundus see Florida poole, kustutades võimu ja jättes tuhanded kodutuks kogu poolsaare.\nOrkaan Irma on üks võimsamaid Atlandi torme, mis eales registreeritud ja on põhjustanud kümnete inimelude kaotuse, eriti Kariibi mere piirkonnas. Tormi tagajärjed on olnud laastavad, tugevad üleujutused kõikjal kannatanud piirkondades, mis on selle hullumeelselt tugeva troopilise tormi juba põhjustatud laastamist täiendanud.\nEhkki mõju metsloomapopulatsioonidele ei ole mõnda aega täielikult teada, on juba selge, et mitut liiki on nii maal kui ka vees oluliselt mõjutatud. Kuna koduloomade ja vangistuses olevate loomade kaotus on ilmsem, on tõesti oluline arvestada orkaanide mõju kohalikele elanikkonnale.\nPiirkonna loomade varjupaigad on juba üleujutatud tormi ohvritest, kutsudes täiendavate vabatahtlike abi ja hädavajalikke tarvikuid. Suured veeimetajad, sealhulgas delfiinid ja manaatid, tuleb pärast vee äravoolu maismaale randuma asumisest taaskasutada; merikilpkonnade pesad on merre pestud, kusjuures haudepojad tuleb päästa, ja linnud, sealhulgas ikooniline flamingo, on ümardatud ja hoitud siseruumides, et neid tormi eest kaitsta.\nSelliste katastroofiliste loodusõnnetuste pikaajaline mõju on tohutu. Orkaanid võivad kergesti hävitada terved liigid, kui nad on endeemilised väikeses piirkonnas, viivad oma kodud minema ja eemaldavad toiduahela. Ookeanides võivad korallrahud nii mudas ja prahis kaetud olla, et vetikad hakkavad kinni pidama ja viivad lõpuks karide hukkumiseni. Jõed võivad väga kiiresti tugevalt reostuda, mis põhjustab surmavaid tagajärgi neis elavatele loomadele ja taimedele.\nEhkki tormid nagu orkaan Irma võivad olla laastavad tuhandetele loomaliikidele, kes mitte ainult ei kaota oma looduslikke elupaiku, vaid neil on ka raske toitu leida, on teada, et mõned liigid saavad sellistes rasketes tingimustes, nagu näiteks kärnkonnad, kes õitsevad Euroopas, üsna hästi. märjad ja koristajad nagu kährikud, kes kasutavad ära puistatud prahti. Nagu öeldud, on olukord kõigi asjaosaliste jaoks lihtsalt laastav, kuna piirkond hakkab tormi tagajärjel proovima kohutavat koristustoimingut, mille kahjud on arvatavasti kümned miljardid dollarid.\nkust tulevad kapibarad\nkui kaua dobermani pinšerid elavad\nmis on skunki teaduslik nimi\niiri hundikoera plussid ja miinused


Nissani eksjuht sai kraesse veel kaks süüdistust - Majandus\nNissani eksjuht sai kraesse veel kaks süüdistust\n64-aastast Ghosni peetakse üheks autotööstuse kõige mõjuvõimsamaks isikuks.\nJaapani prokurörid esitasid reedel Nissani endise juhi Carlos Ghosni vastu kaks uut rahalise väärkäitumise süüdistust, teatasid tema advokaat ja Tokyo ringkonnakohus.\nGhosn juba seisis silmitsi oma palga aladeklareerimise süüdistusega. Uued süüdistused käsitlevad palga täiendavat aladeklareerimist veel kolme aasta võrra ning «usalduse rasket rikkumist» ettevõtte rahaasjades.\nUsalduse raske rikkumise süüdistus keskendub keerukale skeemile, milles Ghosn väidetavalt üritas kanda välisvaluutalepingutest tekkinud kahju Nissani arvele. Lisaks maksis ta väidetavalt firma rahadega hüvitist ühele Saudi tuttavale, kes oli andnud välisvaluutalepingutele tagatist.\nGhosni advokaat Motonari Otsuru lubas peatselt taotleda Ghosni vabastamist kautsjoni vastu. Samas tunnistas ta, et kuna usalduse raske rikkumine on Jaapanis väga tõsine süüdistus, siis jääb Ghosn tõenäoliselt vahi alla kohtuprotsessi alguseni. See võib omakorda olla kuue kuu kaugusel, lisas Otsuru.\nProkurörid esitasid reedel süüdistused ka Nissani ja Ghosni nõuniku Greg Kelly vastu, sest väidetavalt aladeklareeris ta oma palka seniarvatust samuti kolme aasta võrra rohkem.\nGhosn arreteeriti mullu novembri keskpaigas.


Mähkmed PAMPERS Pure s4,28tk 9-14kg\nPampers Pure Protection mähkmed aitavad kaitsta beebi nahka – need on valmistatud kvaliteetpuuvillast, pehmetest taimsetest kiududest ja muudest hoolikalt valitud materjalidest. 0% parfüümi, klooriga pleegitamist ja lateksit ning 100% Pampersi kuivus – need on dermatoloogiliselt testitud beebi õrna naha kaitseks. Kuna teie beebi väärib nahka hellitavat hoolitsust ilma mingite järeleandmisteta, pakub Pampers Pure Protection Pampersi kuivust kuni 12 tunniks. Neil on omadusi, mis rõõmustavad nii teid kui ka beebit, mähkmed on näiteks kaunistatud armsate piltidega ning varustatud kindlustunnet pakkuva niiskusindikaatoriga. Pampers Pure Protection mähkmete valmistamisel on kasutatud 100% sertifitseeritud taastuvenergiat ja vastutustundlikult majandatud allikatest pärinevat helvestselluloosi.\nSobib kaalule 9-14kg.


detsember 29, 2009\nPalju nalja, hea plot ja suurepärased näitlejad - mida veel tahta. Film, mida vaadata siis, kui on isu midagi head vaadata, aga ei viitsi väga süveneda, siis see on see on midagi just Sulle.\nKust alustada...esiteks, suurem osa tegevusest toimub (nagu pealkirigi reedab...) merel, kus tegutseb piraatraadio, mida kuulab suurem osa Suurbritanniast. Ahjaa, tegevus toimub 60date Inglismaal, kus valitsusele sugugi ei meeldi, et kusagil Põhjameres on raadiojaam, mis edastab kaasaegset muusikat, mis omakorda edastab mitte nii väga konservatiivseid vaateid. Laeva meeskonnal pole sellst loomulikult sooja ega külma ja nemad rokivad nii kuis jaksavad. On naeru, nuttu, intriige, armastust ja rivaalitsemist.\nFilm ei põhine ühelgi konkreetsel reaalselt olemas olnud laeval, kuid fakt on see, et sellised piraatraadiod olid tõesti olemas ja lasid eetrisse muusikat, mille saatel britid tantsu said lüüa.\nMeeskond kubiseb vahvatest näitlejatest, esindatud on nii IT-Crowdi Roy ja Jen, Flight of the Conchordsist teada-tuntud Murray, piraadikate Jack Davenport, Emma Thompson, Bill Nighy, Philip Seymour Hoffman jne. Kellele kasvõi üks nimi siit midagi ütles või kes armastavad selliseid sooje briti filme stiilis Love Actually (sama mehe tehtud) siis soovitan kindlasti vaadata. Ja kõikidele naisvaatajatele on seal veidi silmailu kah.\nKirjutas Sandra kell 16:24 1 hääl(t)\nSildid ****, 2009, Bill Nighy, inglise, komöödia, muusika, Philip Seymour Hoffman, Zmurff, Tom Sturridge, USA\ndetsember 27, 2009\n"Avatar" ehk James Cameroni teine tulemine. See sissekanne saab olema pisut teistsugune, ei hakka näitlejatöö ja süžee (või selle puudumise) lahkamisega vaeva nägema.\nKõik oluline on kiiremate kaasblogijate poolt juba kirjamustaga üles märgitud: väljaarendamata tegelased, täiesti ebaoriginaalne teemaarendus, millele lisaks on külge poogitud veel kõikmõeldavad hollywoodilikud klišeed. Kui sõnapaar "Hollywoodi film" esineks mõnes filmimaailma leksikonis, seisaks selle järel tõenäoliselt mõni "Avatarist" pärit filmikaader ja James Cameroni pilti kõrvutataks tüüpilisele Hollywoodi filmile omaste dogmadega.\nMuidugi oli kõik visuaalselt väga nauditav ja Pandoral elamise vastu poleks endalgi midagi, kuid samas ei saagi selliste neoonvärvide kõrvutamine kuidagi külmaks jätta. Ülekasutatud bioluminestsents ei karju just originaalsuse järele, kuid on kindel minek, kui tahetakse tekitada peadpööritav silmakomm. Ja ma ei ütle, et ma ei langenud nunnude pastelltoonide ja lennukate võitlusstseenide ohvriks, vastupidi.\nPuust ja punaseks: linateos ei rabanud jalust ei süžee, ega visuaaliga, ehkki viimane mainitutest just need kolm punkti tõigi. Kellele meeldivad kirkad värvid, Sigourney Weaver, indiaanlased ja kauboid, dinosaurused ja lohed, kõva madistamine, või hoopiski kahemeetrised sinised end loodusega sünkroniseerivad tulnukad, siis tasub "Avatar" igatahes ette võtta.\nKirjutas Karmen kell 18:26 0 hääl(t)\nSildid ***, 2009, action, arvustus, blockbuster, draama, James Cameron, Lizzahy, Sam Worthington, Sigourney Weaver, ulme, USA\ndetsember 15, 2009\n"Julie & Julia", kaks erinevat naist, kaks erinevat perioodi ja kaks erinevat kööki.\nJulia Child on tänapäevalgi tuntud kui naine, kes tutvustas USA naistele prantsuse kokakunsti ja võitis oma telesaadetega miljonite vaatajate südamed. Meeldejääv tegelane oma armastusväärsuse, kuid eelkõige oma iseäraliku hääletämbri poolest. Kuigi Childist on saanud söögivalmistamismaailma kangelanna, ei olnud mina enne Nora Ephroni lavastatud filmi temast mitte midagi kuulnud (nüüd aga tean, et pikema otsimise peale leiab raamatupoest Childi kokaraamatud tagasihoidliku 1000 krooni eest).\nJulie Powell on seevastu aga vähetuntud tegelane, omandades omagi kuulsuse puhtalt Julia Childi geniaalsuse arvelt. Julie tutvub blogisfääri arvukate võimalustega ja avastab peagi, et ainuüksi legendi kokaraamatu retsepte järgides ja igapäevaselt truult kirjutades võib lühemagi aja jooksul kuulsaks saada.\nJuliet ja Juliat kehastanud dünaamiline duo Amy Adams ja omakorda legend Meryl Streep muutsid linateose taaskord elavaks vaatemänguks (niisamuti nagu täiesti teistsuguse meeleoluga "Doubtis"). Meryl Streepi näitlemisoskuses ei pea ilmselt keegi kahtlema: Julia karismaatiline vaim ja iseloomulikud maneerid (nii palju, kui ma jõudsin nendega vahepeal tutvuda) tulid Streepi kehastuses sundimatult esile ning ilma varasema ettekujutusetagi tegelikust kangelasest, võis enam-vähem selgelt aimata, milline inimene Julia on. Kusjuures naise suure kasvu imiteerimiseks kasutati filmimisel väiksemaid dekoratsioone, moonutatud perspektiivi ja väga kõrgete kontsadega kingi.\nAmy Adamsi kehastus naisest, kel oli ebaterve huvi Julia Childi vastu, ei vääri samuti ühtegi halba sõna, kuigi tegelane ise ei äratanud oma egotsentrilisusega just erilist sümpaatiat. Kui see oligi eesmärk, siis ülesanne sai edukalt täidetud.\n"Julie & Julia" on süžeeliselt omapärane film, kuid etteantud ainestik ei loo just vundamenti väga intrigeerivale linateosele. Tegelaste arengut, õnnestumisi ja ebaõnnestumisi oli huvitav jälgida, kuid puudusid meeldejäävad pöördehetked ja seetõttu jäi sündmustik suhteliselt lineaarseks, kohati etteaimatavaks. Teisalt on linateos täiesti arvestatav meelelahutaja ning kujutan ette, et pisut huvitavamgi vaatamine neile, kes kokandusmaailmaga "sina" peal.\nKirjutas Karmen kell 14:21 0 hääl(t)\nSildid ***, 2009, Amy Adams, arvustus, biograafia, draama, komöödia, Lizzahy, Meryl Streep, romantika, USA\nPÖFF, Sleepwalkers ja plakatinäitus\nEile, ehk 10. novembril sai jalad alla East Creative Space galeriis plakatinäitus Sleepwalkersi ja Animated Dreamsi programmide filmidele. Plakatid valmisid koostöös EKA graafilise disaini tudengitega, minge kindlasti vaatama! Saladuskatte all võin öelda, et plakat animatsioonile "Café Allongé" valmis läbi minu paberit rebinud käte. Kes kohapeale ei jõua, võib plakateid kodus vaadata.\nKirjutas Karmen kell 16:45 0 hääl(t)\nSildid Lizzahy, PÖFF, varia\nVaria: J. J. Abrams' mystery box\nKes vähegi TED jutuajamistega kursis, teab, et sealt leiab aeg-ajalt väga põnevat kraami ja inspireerivaid kõnesid. Sattusin peale J. J. Abramsi ("Lost", "Alias", "Armageddon" jne) kõnele sellest, mis teda müsteeriumide poole tõmbab. Tegu on energilise ja vaimuka kõnepidajaga, nii et tasub vaadata.\nKirjutas Karmen kell 19:01 1 hääl(t)\nSildid Lizzahy, varia\noktoober 02, 2009\nKui üldse mõnest filmist praegusel kiirel perioodil muljetada, siis peab selleks olema taanlase Lars von Trieri ilus, aga hirmus "Antichrist", mille otsekohesus saaks külmaks jätta vaid vähesed.\nEsimest korda trailerit vaadates tundus linatükk täiesti keskpärase õudusfilmina, jutustades loo külmades toonides ja õudusttekitavates paikades, peategelasteks paar, kes peavad paremaks põgeneda oma probleemide eest maamajja.\nFilm oma täies hiilguses ei meenuta aga ühtegi teist seni nähtud linateost, ega matki mõnda samasse žanrisse kuuluvat sugulast. Näiteks ei juhtu eriti tihti, et terve aja jooksul figureerib kinolinal vaid kaks tegelast. Ka graafiliste stseenide hulk ületab "Antikristuses" mängeldes kujuteldava keskmise, ning kohe kindlasti ei meenuta film kõriauguni leierdatud "The Ringi" või mõnda teist samast puust stsenaariumiga linateost. Trieri ausus oma vaatajate vastu mõjub muidugi värskendavalt, kuid paljude arvates on paljastavate stseenide hulk põhjendamatult suur ja hale üritus teha kunsti. Pingutatud, või mitte, sobisid minu arvates kõik osad mosaiiki liigse pressimiseta - tegelaste suurim vaenlane oli siiski emake loodus, mille toonitamiseks kulusid ära just kõige ürgsemad elemendid, olgu siis selleks näiliselt Aadamit ja Eevat portreteerivad Willem Dafoe ning Charlotte Gainsbourg.\n"Antikristuses" leidub küllaga kananahka ihule toovaid momente, kasutamata selleks juba kulunud "kapi tagant välja hüppamise" võtteid. Veelgi enam, õudustekitavad hetked kuuluvad eelkõige tavalistele metsaelanikele endile (ehk küll mitte nii traditsioonilises võtmes, kui me neid oleme harjunud nägema). Kooslus nähtud loomadest, sürrealistlikest momentidest ühes aegluubis stseenidega, kus filmi meeskangelane seisab silmitsi loodusega, kui mingi võika tõega, moodustab kokku suhteliselt kummalise vaatepildi. Kuigi kogu loo sõnum on lihtne ja ühetimõistetav, ei tasu Trieri sõnumit liialt tõsiselt võtta. Tähtis on vaid "Antikristuse" fiktsionaalne maailm ja selle atmosfääriline, ent kummitav võlu.\nKirjutas Karmen kell 19:01 2 hääl(t)\nSildid *****, 2009, arvustus, Charlotte Gainsbourg, draama, Lars von Trier, Lizzahy, Willem Dafoe, õudus\nTänaseks juba kultusfilmi staatusesse jõudnud linateos, mida peetakse 1960date noortekultuuri väga tõetruuks kujutajaks.\nTegevustik toimub 1964. aasta Inglismaal, kus Jimmy on tulihingeline Mods'ide kambajõmm.\nNeed on inimesed, kes sõidavad Vespadega, käivad ohtralt pidudel ja loomulikult ei puudu nende elust ka amfetamiin. Nende vastased on Rockers (ehk rokkarid?), kes eelistavad õigeid motikaid, kuulavad õiget rocki ja kannavad musta nahka.\nFilm keskendub pigem Jimmyle, kes on oma rutiinsest tööst ja tüütutest vanematest tüdinenud ja oma kambajõmmidega väljas hulkumine on tema ainus pääsetee. Peagi muutub see aga kinnisideeks ja kogu tegevustik leiab kulminatsiooni ühel nädalavahetusel Brightonis kauaoodatud peol, kuhu ilmub nii Jimmy silmarõõm Steph, kui ka kõikide mods'ide eeskuju Ace Face (keda mängib muide Sting).\nJah, see plot tundub esmapilgul juba nii äraleierdatud ja igav. Leian, et Quadrophenia on üks vähestest filmidest, mis suudab suurepäraselt välja tuua selle, mida grupivaim ühe inimesega teha võib ja mis juhtub siis, kui seda gruppi ühel hetkel enam toetamas ei ole. Käsitletakse probleeme, mis on aktuaalsed ka tänapäeval ja just see teebki filmi nii heaks. Huvitav on jälgida kahe subkultuuri (Mods & Rockers) omavahelist võimuvõitlust ja seda, kui sarnased või erinevad nad teineteisest on.\nKahtlemata on tegu filmiga, mis paneb asjade üle järele mõtlema. Ei tasu seepärast filmi "karta". Tean küll ja veel inimesi, kes ei viitsi selliseid "diipe" filme vaadata, kus kogu aeg peab jälgima. See pole päris selline film. Saab möllu, nalja, kaklusi..ühesõnaga sex and drugs and rock'n'roll.\nPeale selle lastakse seal ohtrasti The Who muusikat.\nKirjutas Sandra kell 18:53 2 hääl(t)\nSildid *****, 1979, draama, inglise, muusikal, Phil Daniels, Ray Winstone, Sting, Zmurff\nAlustuseks tervitused teispoolsusest! Suur vabandus meie pika vaikimise pärast, nüüd oleme jälle tagasi. Aga nüüd filmi juurde.\nKes ei tea, siis tegu on IMDb kasutajate meelest läbi aegade parima filmiga, ehk top250s asub see linateos uhkelt #1 positsioonil.\nLühidalt öelduna on tegu vanglafilmiga, mille tegevustik leiab aset 20. sajandi esimeses pooles. Mees saadetakse vangi teo eest, mida ta ei sooritanud (kõlab kuidagi A-Rühmalikult, aga mis teha) ja raudse kardina taga peab ta veetma täpselt kaks eluaega. Tegu Andy Dufresne'i nimelise kiitsaka pankuriga, kes ei avalda vangla põlisasukatele alguses mitte mingit muljet. Kuid aastate edenedes saavad mehed aru, eesotsas Morgan Freemani poolt mängitud The Redi'ga, et Andy pole mitte papist poiss:ta asub valvurite heaks tööle (kuna viimased ei jaga tuludeklaratsioonidest ja muust paberimajandusest just eriti palju) ja oma vanglasõpradele ta naljalt selga ei pööra. The Red'i ja Andy vahel tekibki sügav sõprus, kui Red'i jääb häirima see, et vaatamata kümnetele aastatele, mis nad koos on istunud, et kaota Andy lootust, et ühel päeval ta pääseb. Seda, kas mehed saavad vabadust nautida või ei, saab juba teada siis, kui filmi ise ära vaatate. (Eeldan, et paljud on seda siiski juba näinud. Tegu ju filmiklassikaga.) Loomulikult on filmis mitmeid nö "kõrvallugusid", millele vaataja tahes-tahtmata kaasa elab.\nFilmi oli ääretult nauditav vaadata ja kui nüüd tagasi mõelda, siis hetkekski ei hakanud igav, peas tiirles pidevalt mõte, et mis siis lõpuks saab. Saab näha nii huumorit, vangla karmi elu, kui ka inimese sügavat hingeelu. Silma jäid sarnasused Krahv Monte Cristo looga ja tahes tahtmata tuli ette tuttavaid võtteid Prison Break'ist.\nEi ütleks, et tegu on nüüd läbi aegade parima filmiga, kuid tõesti, tegu on filmiga, mida on ülimalt hea vaadata ja mis pakub ohtrasti mõtlemisainet. Morgan Freeman ja Tim Robbins teevad suurepärase näitlejatöö. Ei kujutakski ette, et neid tegelasi võiks kehastada keegi teine. Enne Robbins'it pakuti rolli Tom Hanks'ile, kes oli Forrest Gump'i pärast sunnitud loobuma. See-eest tegid režissöör Frank Darabont ja Tom Hanks koostööd The Green Mile-nimelises tuntud linateoses.\nNii et kõik, kes veel näinud ei ole, soovitan soojalt!\nKirjutas Sandra kell 17:35 0 hääl(t)\nSildid *****, 1994, draama, Frank Darabont, krimka, Morgan Freeman, Zmurff, Tim Robbins, USA\nVaria: Avatar (2009)\nIlmselt on paljud juba kuulnud "revolutsioonilisest" James Cameroni kirjutatud ja lavastatud "Avatarist". Eelmainitud filmi 15-minutiline eelvaade jõuab kodumaistesse kinodesse juba reedel, kuhu kiirematel kinoklubilistel oli võimalik "osta" täiesti tasuta pilet. Kuna piletimüügi algusaeg oli fikseeritud, siis juhtus see, mida oli arvata: superkinod.ee lehekülg ei kannatanud esimest inimlaviini välja ja põgusad 10 minutit oli server maas. Superkino koduleht polnud muidugi ainuke veebileht, mis sellisele rünnakule alla jäi. Pileteid sellele eksklusiivsele eelvaatele pakuti ka "Avatari" koduleheküljel, ning seegi kord oli fännide agarus serveriruumist suurem. Miks räägitakse aga sellest filmist nii palju? James Cameroni nimi üksi ei tekitaks ju ometi nii palju kõmu.\nVäidetavalt peaksid vaatajad selle 15 minuti jooksul kogema midagi enneolematut, mis viib 3D filmid ühes revolutsioonilise CG-ga täiesti uuele tasemele. Sellise kaliibriga filmide kõrvale nagu LOTR või isegi Pixari teosed on raske midagi visuaalselt kõrgetasemelisemat kõrvale ette kujutada, kuid ei saa ka öelda, nagu kogu see kära ja saladusloor antud linateose ümber poleks huvi tekitanud.\nFilmis löövad kaasa mitmed tuntud nimed, nagu Sigourney Weaver (Alien), Sam Worthington (Terminator Salvation), Giovanni Ribisi jpt. Seegi film sarnaselt Cameroni 1986. aastal lavastatud "Aliensile" kõneleb tulnukatest ja nende kohtumisest inimrassiga; kuid nagu mainitud, ei ole keegi veel midagi sellelaadset näinud. Eks näis, kas reklaam ja kuulujutud on filmi endaga võrdväärsed.\nTäpsemalt loe siit ja siit.\nKirjutas Karmen kell 22:24 10 hääl(t)\nSildid 2009, James Cameron, Sam Worthington, Sigourney Weaver, tulekul, varia\nArvestatava Harry Potteri fännina (mitte küll nii tulise, mis mind magamiskoti ja telgiga Coca-Cola Plaza ette oleks ajanud) pidin enesestmõistetavalt sellegi osa eepilisest seeriast ära vaatama ja hiljem kohustuslikus korras nähtut eelmiste osadega võrdlema. Tulemus? 1:0 kuuenda osa kasuks.\nHarry Potteri nimest pole tõenäoliselt kuulnud vaid isikud, kes on veetnud viimased 10 aastat kivi all elades, või sündinud siia ilma eile. Kuues osa, mille režissööriks on viiendagi osa valmis meisterdanud David Yates, süveneb eelkõige Harry Potteri ja ta sõprade suhetesse ja hingeellu, tuues aeg-ajalt mängu kurikaelu esindavad Surmasööjad ja sünged meenutused minevikust. Kuigi lugu jätkub palju tumedamate nootidega, on selles osas põhikurjam Voldemort esindatud vaid tegelaste mälestustes. See nimetatud melanhoolia ongi antud episoodi võtmeelement, mis defineerib nii sündmustiku arengu, kui ka kulminatsiooni.\nKuna Potteri lugu jätkub ühe katkematu jadana, siis peegeldab seda ka filmi ülesehitus, hüpates tihti ühelt sündmuselt teisele, raiskamata aega niigi tuttavate tegelaste tutvustamisega. Ning ehkki nii viies, kui kuues osa valmisid Yatesi käe all, ühendab neid kahte vaid sama näitlejaskond ja tuttavad sündmuspaigad. Mis puudutab eelmainitud meeleolu, atmosfääri ja kõike muud emotsionaalset, kuulub Half-Blood Prince'i nimeline järg hoopis teise ooperisse, mille dirigendiks on hoopistükis kinematograaf Bruno Delbonnel.\nBruno Delbonnel on vastutav kõige selle eest, mis kuulub silmakommi kategooriasse: ta puhub elu sisse igasse stseeni, valides justkui maalikunstnikuna paletilt meeleoluga ühtiva värvitooni, mille tulemus ei meenuta sugugi mitte mõnda lasteraamatu illustratsiooni. Tulemus on palju tõsiseltvõetavam, kui näiteks Potteri esimesed osad, kus verinoori näitlejaid saatis lihtsameelne sündmustik. Lühidalt kirjeldades kubiseb HPB dramaatilistest lähivõtetest, kullakarva naljastseenidest ja melanhoolilisest näitlemisest.\nNäitlemisest rääkides, jäid taaskord silma pigem kõrvalosatäitjad, kui pidevad ekraanivallutajad. Alles teist korda kinolina hõivanud Frank Dillane sobis teismelise Tom Riddle'i rolli nagu valatult. Tema külm ja kaalutletud hoiak ühes enesekindlusest nõretava hääletooniga lõid pildi täpselt sellisest Riddle'ist ehk Voldemortist, nagu ma teda parema fantaasiarikkuse juures oleks ette kujutanud. On raske viia kokku näitleja kogenematust ja ekraanil nähtud osatäitmist. Frank Dillane'i sooviks näha kätt proovimas ka teistsuguste rollidega. Vanadest tegijatest pugesid naha alla Alan Rickmani portreteeritud Severus Snape (kuid siinkohal teeb oma töö ka raamatu-Snape) ning sageli Emma Watsoni ja Daniel Radcliffe'i varju jäänud Rupert Grint naljamehe Ronina. Radcliffe'i ja Watsoni fenomenidest polegi ma varem aru saanud, nende puhul on tegu täiesti keskpärase näitlemisega, kui need kaks parasjagu näo krimpsutamise ja kulmu kortsutamisega ei tegele.\nKiidusõnu väärib ka õelat koolivenda Draco Malfoyd kehastanud Tom Felton, kel õnnestus sammu pidada Rowlingu kirjutatud pisut hüsteerilise, ent kavala Dracoga. Feltoni krooniline ninakirtsutamine ei kuulunud just geniaalsete võtete edetabelisse, kuid sellest hoolimata kuulusid Tomilegi oma hiilgehetked (kraanikausi ääres nutmine oli ju täitsa usutav). Usutavana mõjus ka professor Horace Slughorn (Jim Broadbent), nähtavasti pole mees asjata tituleeritud üheks Suurbritannia mitmekülgseimaks näitlejaks.\nKuigi Michael Gamboni näitlejatöö üle nurisemine oleks liialt ülekohtune, tundus mulle siiski, et Dumbledore'ina jäi seos raamatu- ja filmitegelase vahel kaugeks. Puudus seesama huumorisoon ja rahulikkus, mille järgi on nimetatud karakter kõige paremini tuntud ning millega tuli ehk paremini toime kahes esimeses osas figureerinud Richard Harris. Ainuüksi tema väljanägemine oli veenvam, kui Gamboni kinniseotud habe.\nSellise kiidulaulu järel saab vaid küsida, miks teenis Harry viie asemel vaid neli punkti. Kõik oli justkui paigas: näitlejad on kasvanud koos filmiga, stsenaarium oli nii terviklik, kui seitsmeosaline jutustus seda võimaldab, palju kiidetud kinematograafia oli paigas ning kõik vajalikud elemendid tundusid olevat esindatud. Siiski, ei saa mööda vaadata filmi kaasatud suurtest muudatustest, eelkõige aga originaalist erinevast algusest. Varasemate osade puhul pole eelarve ja aja piiratuse tõttu tehtud muutused mind väga häirinud, kuid selles osas torkasid nii puudujäägid, kui ka improvisatoorsed stseenid liialt hästi silma. Nii mõnigi hea seik oli filmist välja jäänud, kuigi lõppude lõpuks tegid esindatud stseenid needki puudujäägid tasa.\nKes varemgi Harry Potteri tegevustega end kursis on hoidnud, peaks seda tegema nüüdki. See film toob kõige värvikamalt välja niigi armastatud tegelaste erinevad iseloomujooned, süvenedes karakterite arengusse enam, kui ükski varasematest osadest. HPB on peamiselt pühendunud tegelaste eneseotsimisele ja teineteiseleidmisele. Fännid vaatavad filmi niikuinii, teistel on viimane aeg bandwagonile hüpata ja vähemalt seegi film ära vaadata.\nKirjutas Karmen kell 10:52 2 hääl(t)\nSildid ****, 2009, Alan Rickman, arvustus, Daniel Radcliffe, David Thewlis, fantaasia, Helena Bonham Carter, inglise, Lizzahy, Michael Gambon, müsteerium, Robbie Coltrane, romantika, seiklus, Timothy Spall\njuuli 26, 2009\nVäikese hilinemisega leidsin Interneti avarustest uue traileri:\nKirjutas Karmen kell 16:28 1 hääl(t)\nSildid 2009, Lizzahy, trailer\njuuli 07, 2009\nOma ala meistri David Cronenbergi "Eastern Promises" on elav näide režissööri oskusest luua köitvaid ja visuaalselt poeetilisi teoseid, võttes seekord aluseks suhteliselt lihtsakoelise loo hallis Londonis resideeruvast vene maffiaperekonnast.\nAinuüksi filmi süžee kirjeldamiseks on raske leida sõnu ja alguspunkti. Loo epiloog saab jõulise avalöögi juba eos. Londoni tüüpiline hall ilm loob ideaalse, ent masendava atmosfääri kõigele järgnevale: väiksesse "nurgapoodi" siseneb lapseootel ukrainlanna, kelle haiglane väljanägemine annab aimdust saabuvast halvast. Tüdruku elu Londonis pole talle just armuline olnud, seega jääb noorukist järgi vaid laps ja lääne lootusi täis päevik, mis kannab ennas ühtlasi karmi tõde Tatiana-nimelise tüdruku saatuse kohta.\nMuidugi leiab päevik peagi endale lugeja, Londoni haiglas Tatiana lapse eest hoolitsenud Anna (Naomi Watts), kes sukeldub eneseteadmata vene maffiaperekonna mustadesse tegudesse. Perekonna pea ja kohaliku restorani omanik Semyon (Armin Mueller-Stahl) teeb päeviku väljailmumisel kõik, et tõde päevavalguse eest varjata. Käepikendustena kasutab ta oma tasakaalutut poega Kirilli (Vincent Cassel) ja tema lähedast sõpra ning ühtlasi maffia isiklikku sohvrit Nikolaid (Viggo Mortensen). Viimane nimetatudest on aga kõikidest karakteritest silmatorkavaim ja just temaga ristub Anna tee kõige tihedamini.\nKaasnäitlejate kõrval oli Viggo roll külma ja kaalutleva Nikolaina täielik meistriteos. Ehkki Viggo karakter ei esindanud filmis eriti laia emotsioonidespektrit, kiirgas näitleja kehastatud tegelaskujust alati teatud karismaatilisust, suhteliselt harvaesinev iseloomuomadus laibakoristajate seas. Ükskõik, kas Nikolai pidas ekraanilinal parasjagu tooret võitlust kahe relvastatud mehega, või kustutas hoopiski hõõguva sigareti oma keelel, kukkus kõik välja sundimatu ja meisterlikuna, pannes täielikult unustama mehe varasema rolli rüütelliku ja armastusväärse Aragornina. Oma läbipaistmatute päikseprillide, jäiga kehahoiaku ja üle pea kammitud juustega tekib mulje läbimurdmatust pealiskoorest, mille lõhkumine näib võimatu. Kuid ometi see nii ei ole.\nJust Mortenseni intrigeeriv ümberkehastus on siinkohal element, mis paneb terve tüki justkui metronoomi järgi tuksuma. Kui Cronenbergi ja kinematograaf Suschitzky ülesanne on luua stabiilselt sünge meeleolu, siis karakterite ülesandeks on tuua sel foonil esile kontrast. See ei tähenda muidugi ülevoolavat rõõmsameelsust, vaid hoopiski jõulist hoiakut ühes meeldejääva näitlejatööga. "Eastern Promises" pakub jooksvalt mõlemat, valades vaataja üle õuduse, kaastunde, põnevuse ja samaaegselt kurbusega, nagu lakkamatu vihm Londoni hallidel tänavatel.\nMortenseni kolleege varjutav etteaste on aga piisav, et panna unustama "kõrvalosaliste" raske töö, või mis hullem, tekitada illusiooni, et autojuhi tegelaskuju kõrval figureerinud karakterite kehastajad on lihtsad amatöörid. Kuid selles on eelkõige süüdi ebastabiilse närvikavaga tegelaskujud: Naomi Wattsi üliemotsionaalne haiglaõde ja Vincent Casseli alkoholilembeline Kirill söödavad ette piisavalt materjali, millest pigistada välja enam emotsionaalsust, kui seda Viggo Mortensenile mõeldud mänguruumis ehk võimalik.\nVarem mainitud võitlusstseen oli taaskord näide Cronenbergi stiilitunnetusest, tuues näitlejate "maadlemise" ekraanile oma kõige ehedamas valguses - Nikolai võitlusvahenditeks vaid paljad käed ja aukartustäratavad tätoveeringud katmas ta keha. Läbi ekraani võib justkui üleloomulikult tunnetada näitlejate valusaid hoope ja kuuma vere voolamist külmadele põrandaplaatidele. Teine märkimisväärne stseen illustreerimaks režissööri ausat ja otsekohest meelt leiab aset juba suhteliselt alguses, kui selle asemel, et anda vaatajale üksikuid vihjeid toimuvast, näidatakse asetleidvat protseduuri kompleksivabalt ja keerutamata.\nKui millegi üle nuriseda, siis on selleks taaskord vene aktsendi ülevoolav kasutamine, mille kõrval kõlasid üksikud venekeelsed dialoogid aga vägagi viisakalt. Samuti tundusid inglaste ja venelaste kultuurilised erinevused tihtipeale ülepingutatud ja liialt lakoonilised, et luua usutavat pilti nende kahe maailma kooseksisteerimisest. Muidugi on raske öelda, milline näeks välja adekvaatne vene maffia peakorter keset Londoni linnatänavat.\nFilmi lõpp, mis kestab vaid mõne sekundi ja on ilmselt tõeline maiuspala mõnele minimalismi-gurmaanile, sobib antud loosse kui valatult, ehkki eos ei oleks ise sellise lahenduse peale osanud tullagi.\nKirjutas Karmen kell 16:15 0 hääl(t)\nSildid ****, 2007, Armin Mueller-Stahl, arvustus, David Cronenberg, draama, krimka, Lizzahy, müsteerium, Naomi Watts, thriller, USA, vene, Viggo Mortensen\njuuli 06, 2009\nFilm, mida ei suuda isegi nimekad näitlejad päästa. Pigem koeraarmastajatele.\nLugu siis lühidalt selline, et ajakirjanikud John ja Jennifer Grogan abielluvad ja võtavad koera, kellele saab nimeks (oh üllatust!) Marley. Koer võetakse majja, sest lasteks pole vastabiellunud paarike veel valmis ja kahekesi on ka nagu veidi igav. Nagu aimata võite, on Marley täiesti võimatu iseloomuga ja mitte miski ei sunni teda peremehele alluma. Sellest hoolimata on ta pereisa poolt palavalt armastatud, sest annab mehele pidevat inspiratsiooni kirjutamiseks ja ka ajalehelugejad on Marley ja tema peremehe seiklustest vaimustuses.\nVarsti tuleb aga aeg, kus perre sünnib laps lapse järel, kuid see ei takista Marley't olemast üks võimatumaid koeri maamunal.\nFilm, mis on ilmselt pigem koeraarmastajatele/omanikele. Kubiseb klišeedest ja midagi väga naljakat seal nüüd ka ei olnud. Vabandan kõigi filmi fännide ees, aga film andis tõesti soovida, seepärast pani ka imestama IMDb reiting, mis on nimelt 7.1 . Mingit taustalugu, kui sellist, iseenesest ju ei olnud. Aga eks aeg-ajalt on selliseid ühe pere lugusid ka hea vaadata.\nHoiatan, lõpp on eriti klišee.\nKirjutas Sandra kell 22:44 0 hääl(t)\nSildid **, 2008, arvustus, draama, Eric Dane, Jennifer Aniston, komöödia, Owen Wilson, pere, Zmurff, USA\njuuni 30, 2009\nJon Lucase ja Scott Moore'i "The Hangover" oli värskendav vaheldus Pixari animatsioonidele, kui ainsatele tükkidele, mis suudavad terve oma pikkuse jooksul väsimatult naerutada. Seekordseks müüdimurdjaks oligi palju kiidusõnu teeninud ja imdb-s tervelt 133. kohale tõusnud "Pohmakas", mis näitas, et head komöödiad pole veel päris välja surnud.\nLoo süžee on suhteliselt lakooniline ja tutvustus ei ole küll eriline südametevallutaja: neli täiesti erinevate iseloomudega sõpra sõidavad Las Vegasesse, et pidada maha üks raju poissmeeste pidu. Järgmisel hommikul ärgatakse suure oigamisega, sest öistest seiklustest ei mäleta keegi mitte midagi. Hotellituba näeb aga välja kui segipekstud pusle, mille kokkupanemisel moodustub pilt toimunud sündmustest. Iseenesest mõistetavalt saabki sellest kogu linateose põhisündmus. Piisavalt hollywoodilik, kuid siiski mitte lihtlabane, suudab "The Hangover" võita endale kõikide vaatajate südamed. Niisamuti võib palju armastusväärset leida ka tema tegelastest, nagu nägus Phil (Bradley Cooper), tuhvlialusest hambaarst Stu (Ed Helms), kohatu Alan (Zach Galifianakis) ja ratsionaalne Doug (Justin Bartha). Tänu isiksuste mitmekülgusele ei jää ka lugu ise üheplaaniliseks, vaid sõprade erinevuste ühendamisel muutuvad igaühe kiiksud lugu edasikandvaks jõuks.\nVähem värvikamad pole ka loo kõrvaltegelased, tuues peategelaste seiklustesse uusi tuuli ja vaimukaid seiku: kokku joosti koguni Mike Tysoni endaga, kes, tuleb välja, oskab lisaks poksimisele enda üle ka naerda. Kõige tipuks kaasati sündmuste ahelasse ülaloleval pildil figureeriv Mr. Chow, kelle pentslik iseloom ja silmnähtav omapära keeratakse ühel hetkel armutult üle võlli, nii et see muutub juba raskesti seeditavaks. Ülejäänud "The Hangoverist" säilitab aga oma mõõdukuse ja saadab vaatajat võiduka lõpuni. Võit ei tule ilmaasjata, sest filmi parim osa peitubki tegelikult just lõputiitrites: karm reaalsus läbi seebikarbi, ehk pusle ongi koos.\nStu Price: Ew! Alan, did you just eat sofa pizza?\nAlan Garner: Yes.\nKirjutas Karmen kell 19:23 2 hääl(t)\nSildid "...", ****, 2009, arvustus, Bradley Cooper, Ed Helms, Heather Graham, Justin Bartha, komöödia, Lizzahy, USA


T25 fat burner\nKaalulangus hommikusook teravili\nKaalulangus kondimine 5 miili paevas, Kõndimise tervislik kasu kaalulanguse jaoks\nMa söön kalorit päevas sõites minu bike 50 miili päevas ja tõstma raskusi 3 korda nädalas ja ka käivitage ma olen naela 6 jalga Isane ja 19 protsenti rasva. Võite suurendada treeninguga põletatud kalorite arvu nt kõndimine , vähendada tarbitud kalorite arvu või mõlemat. Selle põhjuseks on asjaolu, et teie keha vajab samade füüsiliste toimingute tegemiseks väiksema kehakaalu korral vähem kaloreid kui raskema kehakaaluga 12, 24,\nSee tulemus näitab, et kõndimise aeg võib olla seotud kehakaalu langusega. Veel ühes uuringus märgiti, et rasvunud naised, kes kõndisid kolm päeva nädalas 50—70 minutit, kaotasid 12 nädala jooksul umbes 6 naela 2,7 kgvõrreldes naistega, kes ei kõndinud 4. Koos dieediga Ehkki kõndimine kaalulangus kondimine 5 miili paevas aidata teil kaalust alla võtta, on see palju tõhusam, kui seda kombineerida piiratud kalorisisaldusega dieediga.\nKui mõlemad rühmad kaotasid märkimisväärses koguses kehakaalu, siis kõndimisrühma liikmed kaotasid keskmiselt umbes 4 naela 1,8 kg rohkem kui need, kes ei kõndinud. Huvitav on see, et kaalulangust võib mõjutada ka see, kas kõnnite pidevalt või lühemate puhangutega. Need, kes tegid kaks lühemat trenni päevas, kaotasid 3,7 naela 1,7 kg rohkem kui need, kes tegid 50 minutit pidevat kõndimist.\nSellest hoolimata ei näita muud uuringud olulisi erinevusi kehakaalu languses pideva ja vahelduva kõndimise vahel 7, 8. Seega peaksite valima, kumb rutiin teile kõige paremini sobib. Kui palju kaalu saate kaotada, kui kõndida 1 tund päevas?\nKaalu kaotamiseks peate pidevalt sööma vähem kaloreid kui päevas kulutate. Võite suurendada treeninguga põletatud kalorite arvu nt kõndiminevähendada tarbitud kalorite arvu või mõlemat. Sageli öeldakse, et 1 kilo 0,45 kg kehakaalust võrdub kaloriga. Selle teooria põhjal peaksite vähendama oma kalorite tarbimist päeva võrra 7 päeva jooksul, et kaotada 1 nael 0,45 kg nädalas.\nKuidas poletada rasva meeste rinnus\nKaalulangus instituut chennai\nKuigi kaalulangus kondimine 5 miili paevas reegel ei arvesta nii madalama rasvasisaldusega inimeste kui ka kehakaalu langusega kaasnevate kalorikulu vähenemisega, on enamiku kehakaalu alandada soovivate inimeste jaoks vajalik kalorite defitsiit kalorit päevas 9, 1011, 12, Osa sellest puudujäägist on võimalik saavutada 1 tunni päevas kõndimisega, samal ajal saate ka tarbitud kalorite arvu järk-järgult vähendada.\nSõltuvalt teie kalorikogusest võib kalori puudujääk päevas põhjustada kaalukaotust 0,5—2 naela 0,2—0,9 kg nädalas Mõni neist kaloritest saate põletada tund päevas päevas kõndides.\nMuud kõndimisest saadav kasu tervisele Lisaks kaalukaotusele on kõndimisel mitmeid muid eeliseid, eriti kui kõnnite mitu korda nädalas 30—60 minutit. Nende tervisemõjude hulka kuuluvad 5, 14, 15, 16 : alanenud LDL halb kolesterool paranenud meeleolu vererõhu langus Need eelised vähendavad südamehaiguste, II tüüpi diabeedi ja üldise suremuse riski ning parandavad elukvaliteeti 17, 18, 19, Lisaks on lisaks minutilisele kõndimisele lisaks tavalisele igapäevasele tegevusele aja jooksul kaalu vähenemine väiksem.\nSlim alla kolme paeva jooksul\nThermo tehnoloogia kaalulangus\nSee on tähelepanuväärne, kuna täiskasvanud saavad aastas juurde 1,1—2,2 naela 0,5—1 kg 21, 22, Kuidas kõndima hakata Jalutamine on suurepärane liikumisvorm, millega enamik inimesi saab tegeleda. Kui soovite iga päev treeningute jaoks kõndida, on oluline alustada aeglaselt ja suurendada treeningu kestust ja intensiivsust järk-järgult.\nKui alles alustate, võib pikka aega kiire kaalulangus plymouthi ma teid väsitada, valutada ja motiveerida. Selle asemel alustage kõndides mugavas tempos 10—15 minutit päevas.\nSealt saate oma kõndimisaega suurendada iga nädal 10—15 minuti võrra, kuni jõuate 1 tunnini päevas, või teistsuguse aja jooksul, mis teile sobib. Pärast seda saate soovi korral kõndimiskiiruse suurendamise nimel tööd teha. Raputage oma rutiini Nagu iga treeningrežiimi puhul, on hea rutiinseid asju nii sageli kõigutada, et rutiin oleks huvitav ja väljakutsuv.\nKõNDIMINE KOLM MIILI PäEVAS KAALULANGUSENA - TERVIS -\nSiin on mõned näpunäited. Muutke oma marsruuti. Jalutage jalgrattaradadel, mõnes muus naabruses või kohalikus kaubanduskeskuses või minge marsruudile, mida tavaliselt kõnnite tagurpidi.\nJagage oma kõndimise aeg.\nKuidas kõndimine aitab kaalust alla võtta? - Nahahooldus -\nKui teie eesmärk on kõndida 60 minutit päevas, jagage see aeg kaheks minutiliseks jalutuskäiguks. Muutke oma kõndimisaegu. Kui kõnnite regulaarselt hommikul, proovige õhtuti või vastupidi.\nEemalda sisemine rasv\nMITU MIILI ON VAJA PäEVAS KõNDIDA, ET KAALUST ALLA VõTTA 75 KILO? - TERVIS -\nJalutage partneriga. Partneriga jalutamine annab vastutuse ja võib hoida teid motiveeritud. Kuulake audioraamatuid või netisaateid. Heliraamatu või oma lemmikhäälingusaate kuulamise abil saate end lõbustada. Premeerige ennast. Premeerige ennast aeg-ajalt uute jalutusjalatsite või rõivastega.\nKaalu langetades on oluline suurendada ka kõndimise intensiivsust. Selle põhjuseks on asjaolu, et teie keha vajab samade füüsiliste toimingute tegemiseks väiksema kehakaalu korral vähem kaloreid kui raskema kehakaaluga 12, 24, Ehkki see võib tunduda ebaoluline, on 50 vähem kaloreid päevas vähem nädalas põletatud kaloreid.\nSiit saate teada, kui palju peate kaalust alla võtma iga päev kõndima\nSuurendades oma jalgsi intensiivsust, võite põletada rohkem kaloreid. Proovige oma tempot tõsta või kõndida järskudel mägedel, ebatasasel maastikul või pehmetel pindadel, nagu liiv või rohi Ehkki üks treenimise jaoks kõndimise eeliseid on see, et see ei vaja erivarustust, võib käeharjutuste või kaalutud vestiga kõndimine intensiivsust tõsta 27, Kui hakkate kaalust alla võtma, suurendage kõndimise intensiivsust või kestust, et vältida kaalulanguse takerdumist. Alumine rida Jalutuskäik on suurepärane treeningvorm ning iga päev 1 tunni pikkune kõndimine võib aidata kaalulangust ja pakkuda muid tervisega seotud eeliseid.\nSee on efektiivne, kuna aitab suurendada põletatud kalorite arvu. Samal ajal peate tähelepanu pöörama kogu kaloraažile. Pidage meeles, et peaksite oma kaalukaotuse eesmärgi saavutamiseks liikumist intensiivistama. Raviskeemi raputamine võib aidata teil ka motiveerida.\nMida suua rasva poletamiseks\nKahju kaal 10 paeva\nObaloni kaalulanguse ulevaated\nLooduse viis taimse slim kaalulangus\nParim rasva poletamise kiirus jooksulint\nRasva kaotus 1 nadala jooksul\nRasva poletavad kaalu rutiinid


Seksuoloog: menopaus ei ole hea vabandus seksist loobumiseks. Saa teada, kuidas ennast aidata - Tervis Pluss\nSeda lugu ette valmistades ja materjale lugedes selgus, et menopausieas naine peaks justkui leppima tõsiasjaga, et seks pole enam selline nagu nooruses ning lohutust tuleb leida uutest hobidest ja lastelaste hoidmisest. Kui ajakirja veergudel saaks žestikuleerida, vehiks ma selle jutu peale kätega, nii et vähe pole.\n“Kui mõni naine otsustab, et talle seksist aitab, siis tuleb seda otsust austada,” leiab Rita Holm .\nNali naljaks – tegelikult on selline suhtumine kurb. Parasjagu üleminekuaastates naine saab niimoodi teada, et vajab abi kuumahoogude, limaskestade kuivuse ja libiido vähenemise vältimiseks, lisaks suuremat hingelist toetust oma partnerilt ja nüüd ka palju pikemat eelmängu. See kõik paneb kukalt kratsima. Miks just nüüd vajatakse pikemat eelmängu? Kas täisväärtusliku seksi monopol kuulub ainult noortele? Usun, et paljud naised ei ihka tagasi oma nooruspõlve seksielu – see oli nagu kobamine pimeduses ja kui teineteist üles leiti, siis kiire “maha ja taha”.\nSeksuoloog Rita Holmi sõnul juhib meie naisi läänemaailma iluideaal, kus ollakse igavesti noor, ja pettekujutelm, et kõik hea elatakse läbi just noorest peast. Nii tunnevadki paljud, et üleminekuaastad on igal juhul üks rist ja viletsus. “Aga neis aastates on tegelikult palju positiivset,” tõdeb ta. Nagu nimetuski ütleb, tähendavad üleminekuaastad üleminekut uude etappi, mis toob kaasa uued võimalused...