KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 1059/2010,\nmillega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistusega\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivi 2010/30/EL (energiamõjuga toodete energia- ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses), (1) eelkõige selle artiklit 10,\nDirektiivi 2010/30/EL kohaselt peab komisjon vastu võtma selliste energiamõjuga toodete energiamärgistamist käsitlevad delegeeritud õigusaktid, mille puhul on olemas suured energiasäästu võimalused ja mille töönäitajad on ühesuguse toime juures oluliselt erinevad.\nKomisjoni 16. aprilli 1997. aasta direktiiviga 97/17/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistuse puhul, (2) on kehtestatud sätted kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistuse kohta.\nKodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate tarbitav elekter moodustab ELis olulise osa kodumajapidamise kogu energiavajadusest. Lisaks juba saavutatud energiatõhususe parandamisele on veel palju võimalusi kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiatarbimise edasiseks vähendamiseks.\nDirektiiv 97/17/EÜ tuleks tunnistada kehtetuks ja käesoleva määrusega tuleks esitada uued sätted selle tagamiseks, et energiamärgis pakuks tarnijatele dünaamilisi stiimuleid majapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiatõhususe edasiseks parandamiseks ja et turul mindaks kiiremini üle energiatõhusamatele tehnilistele lahendustele.\nMärgisel oleva teabe saamiseks tuleks kasutada usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismenetlusi, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (3) I lisas nimetatud Euroopa standardiorganite poolt vastu võetud harmoneeritud standardeid, kui need on olemas.\nKäesolevas määruses tuleks täpsustada kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate märgise ühetaoline kujundus ja sisu.\nLisaks sellele tuleks määruses kindlaks määrata kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate tehnilise dokumentatsiooni ja tootekirjelduse nõuded.\nSamuti tuleks määruses kindlaks määrata nõuded teabe kohta, mis tuleb esitada kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate reklaamimisel ning neid käsitlevates tehnilistes reklaammaterjalides mis tahes kaugmüügi korral.\nTehnika arengu arvestamiseks on kohane näha ette käesoleva määruse sätete läbivaatamine.\nSelleks et hõlbustada üleminekut direktiivilt 97/17/EÜ käesolevale määrusele, on kohane sätestada, et kodumajapidamises kasutatavaid nõudepesumasinaid, mis on märgistatud kooskõlas käesoleva määrusega, käsitataks vastavana direktiivile 97/17/EÜ.\nDirektiiv 97/17/EÜ tuleks seepärast kehtetuks tunnistada,\nKäesoleva määrusega kehtestatakse kodumajapidamises kasutatavate võrgutoitega nõudepesumasinate ning vajaduse korral ka akutoitega töötavate nõudepesumasinate, sealhulgas muuks kui kodumajapidamises kasutamiseks ettenähtud nõudepesumasinate ning sisseehitatud kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate märgistamise ja täiendava tootekirjelduse esitamise nõuded.\n1) „kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin”– masin, mis on ette nähtud enamasti kodumajapidamises nõude, klaaside, söögiriistade ja köögitarvikute pesemiseks, loputamiseks ja kuivatamiseks keemiliste, mehaaniliste, termiliste ja elektriliste protsesside abil;\n2) „kodumajapidamises kasutatav sisseehitatud nõudepesumasin”– kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin, mis paigaldatakse kappi, selleks ettevalmistatud seinaorva või muusse sarnasesse kohta ning mis viimistletakse mööbliks;\n3) „nõudekomplekt”– ühele inimesele kasutamiseks mõeldud lauanõude, klaaside ja söögiriistade kindlaksmääratud komplekt;\n4) „nimimahutavus”– nende tarnija märgitud nõudekomplektide ja serveerimisnõude maksimaalne arv, mida saab kodumajapidamises kasutatavas nõudepesumasinas valitud programmil töödelda, kui nõud on asetatud masinasse tarnija juhiste kohaselt;\n5) „programm”– selliste eelnevalt kindlaksmääratud toimingute järjekord, mis tarnija arvates on sobilikud konkreetse määrdumisastme või konkreetsete masinasse asetatud nõudeliikide või mõlema puhul ja mis koos moodustavad täieliku tsükli;\n6) „programmi kestus”– ajavahemik alates programmi käivitamisest kuni programmi lõpuni, v.a lõppkasutaja programmeeritud viivitus;\n7) „tsükkel”– valitud programmi jaoks ettenähtud täielik pesemis-, loputamis- ja kuivatamisprotsess;\n8) „väljalülitatud seisund”– seisund, milles kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin on välja lülitatud lõppkasutaja tavapärase kasutuse jaoks ettenähtud seadmenupu või -lüliti abil ja milles masina võimsustarve on kõige väiksem ning mis võib kesta määramata aja, kui nõudepesumasin on ühendatud toiteallikaga ja kui seda kasutatakse vastavalt tarnija juhistele; kui kodumajapidamises kasutataval nõudepesumasinal ei ole tarbijale kasutamiseks ettenähtud nuppe ega lüliteid, on „väljalülitatud seisund” seisund, mis saavutatakse pärast seda, kui nõudepesumasin lülitub ise püsivasse võimsustarbe seisundisse;\n9) „ooteseisund”– väikseima võimsustarbega seisund, mis võib kesta määramata aja pärast seda, kui programm on töö lõpetanud ja kui kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin on tühjendatud ning kui lõppkasutaja ei tee enam mingeid toiminguid;\n10) „samaväärne kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin”– turul saadaolev nõudepesumasina mudel, mille nimimahutavus, tehnilised ja tööparameetrid, energia- ja veetarbimine ning õhus leviva müra tase on samaväärsed sama tarnija poolt erineva koodi all turule lastud muu kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli omadega;\n11) „lõpptarbija”– tarbija, kes ostab või eeldatavalt ostab kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina;\n12) „müügikoht”– koht, kus kodumajapidamises kasutatavaid nõudepesumasinaid esitletakse või pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks.\nTarnijad tagavad järgmise:\niga kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasinaga on trükitud märgis, mille vorm ja millel esitatav teave on sätestatud I lisas;\nkättesaadavaks tehakse II lisas esitatud nõuetele vastav tootekirjeldus;\nIII lisas sätestatud tehnilised dokumendid tehakse nõudmise korral kättesaadavaks liikmesriikide asutustele ja komisjonile;\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina konkreetse mudeli reklaamis esitatakse energiatõhususe klass, kui reklaamis avaldatakse energia- või hinnateavet;\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina konkreetse mudeli tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse tehnilisi parameetreid, esitatakse alati kõnealuse mudeli energiatõhususe klass.\nEdasimüüjad tagavad järgmise:\nmüügikohas on iga kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina esi- või ülaosa välispinnal selgelt nähtav artikli 3 punkti a kohane märgis, mille tarnijad on kättesaadavaks teinud;\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina pakkumisel müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks, kui lõppkasutajal ei ole esitletavat nõudepesumasinat eeldatavasti võimalik näha, edastavad turustajad tarnijate poolt IV lisa kohaselt esitatud teabe;\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina konkreetse mudeli reklaamis esitatakse viide selle energiatõhususe klassile, kui reklaamis avaldatakse energia- või hinnateavet;\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina konkreetse mudeli tehnilistes reklaammaterjalides, milles kirjeldatakse masina tehnilisi parameetreid, esitatakse alati viide kõnealuse mudeli energiatõhususe klassile.\nArtiklite 3 ja 4 alusel esitatava teabe saamiseks kasutatakse usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid mõõtmismeetodeid, mille puhul võetakse arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid.\nLiikmesriik kohaldab V lisas esitatud menetlust, kui ta hindab deklareeritud energiatõhususe klassi, aastase energiatarbimise, aastase veetarbimise, kuivatamistõhususe indeksi, programmi kestuse, väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi võimsustarbe, ooteseisundi kestuse ning õhus leviva müra taseme vastavust nõuetele.\nTehnoloogilist arengut arvestades vaatab komisjon käesoleva määruse läbi hiljemalt neli aastat pärast jõustumist. Eelkõige hinnatakse läbivaatamisel V lisa kohaseid kontrollimisel lubatud hälbeid.\nDirektiiv 97/17/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 20. detsembrist 2011.\n1. Artikli 3 punkte d ja e ning artikli 4 punkte b, c ja d ei kohaldata trükitud reklaamile ja trükitud tehnilistele reklaammaterjalidele, mis on avaldatud enne 30. märtsi 2012.\n2. Kodumajapidamises kasutatavad nõudepesumasinad, mis on lastud turule enne 30. novembrit 2011, peavad vastama direktiivi 97/17/EÜ sätetele.\n3. Kui võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ (4) rakendusmeede seoses kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate ökodisaini nõuetega, loetakse direktiivi 97/17/EÜ nõuetele vastavaks need kodumajapidamises kasutatavad nõudepesumasinad, mis vastavad kõnealuse rakendusmeetme puhastamistõhususe-alastele ja käesoleva määruse sätetele ning mis on lastud turule või mida pakutakse müügiks, rendiks või järelmaksuga müügiks enne 20. detsembrit 2011.\nMäärust kohaldatakse alates 20. detsembrist 2011. Artikli 3 punkte d ja e ning artikli 4 punkte b, c ja d kohaldatakse siiski alates 20. aprillist 2012.\n(2) EÜT L 118, 7.5.1997, lk 1.\n(4) ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.\nMärgisel esitatakse järgmine teave.\nTarnija mudelitähis, mis tavaliselt on tähtnumbriline kood, mis eristab konkreetset kodumajapidamises kasutatavat nõudepesumasina mudelit teistest sama kaubamärgiga või tarnija nimega mudelitest.\nEnergiatõhususe klass, mis on määratud kindlaks VI lisa punkti 1 kohaselt; kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina energiatõhususe klassi osutava noole ots paigutatakse asjakohase energiatõhususe klassi osutava noole otsaga samale kõrgusele.\nAastane energiatarbimine (AEC ) kilovatt-tundides aasta kohta, arvutatud vastavalt VII lisa punkti 1 alapunktile b ja ümardatud lähima täisarvuni.\nAastane veetarbimine (AW C) liitrites aasta kohta, arvutatud vastavalt VII lisa punktile 3 ja ümardatud lähima täisarvuni.\nKuivatamistõhususe klass, mis on määratud kindlaks VI lisa punkti 2 kohaselt.\nNimimahutavus tavaliste nõudekomplektide ja tavalise pesemistsükli puhul.\nÕhus leviva müra tase, väljendatuna dB(A) re 1 pW ja ümardatuna lähima täisarvuni.\nMärgise kujundus on kooskõlas punktiga 2. Erandina võib lisada ELi ökomärgise, kui mudelile on antud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 66/2010 (1) kohane ELi ökomärgis.\n2. MÄRGISE KUJUNDUS\nmärgise laius on vähemalt 110 mm ja kõrgus 220 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega;\nneljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00–70-X-00: 0 % tsüaansinist, 70 % magentapunast, 100 % kollast, 0 % musta.\nmärgis vastab kõikidele järgmistele tingimustele (numbrid viitavad eespool esitatud joonisele):\nvärvus: X-00–00-00; piktogramm vastavalt näidisele; ELi logo ja energialogo (koos): laius: 92 mm, kõrgus: 17 mm.\nNool: kõrgus: 7 mm, vahe: 0,75 mm – värvus:\nneljas klass: 00–00-X-00,\nTekst: poolpaks Calibri 18 pt, suurtähed ja valge; +-märgid: poolpaks Calibri 12 pt, suurtähed, valged, ühel real.\nNool: laius: 26 mm, kõrgus: 14 mm, 100 % musta.\nTekst: poolpaks Calibri 29 pt, suurtähed ja valge; +-märgid: poolpaks Calibri 18 pt, suurtähed, valged, ühel real.\nTekst: tavaline Calibri 11 pt, 100 % mustad trükitähed.\nVäärtus: poolpaks Calibri 37 pt, 100 % musta.\nTeine joon: tavaline Calibri 17 pt, 100 % musta.\nVäärtus: poolpaks Calibri 24 pt, 100 % musta ja tavaline Calibri 16 pt, 100 % musta.\nVäärtus: tavaline Calibri 16 pt, horisontaalne skaala 75 %, 100 % musta ning poolpaks Calibri 22 pt, horisontaalne skaala 75 %, 100 % musta.\nTarnija või kaubamärk ja mudeli tähis peaksid mahtuma alale suurusega 92 × 15 mm.\nMääruse number: poolpaks Calibri 9 pt, 100 % musta.\nKodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina tootekirjelduses olev teave esitatakse järgmises järjekorras ja avaldatakse tootebrošüüris või muudes trükimaterjalides, mis on tootega kaasas:\ntarnija mudelitähis, mis tavaliselt on tähtnumbriline kood, mis eristab konkreetset kodumajapidamises kasutatavat nõudepesumasina mudelit teistest sama kaubamärgiga või tarnija nimega mudelitest;\nnimimahutavus tavaliste nõudekomplektide ja tavalise pesemistsükli puhul;\nenergiatõhususe klass vastavalt VI lisa punktile 1;\nkui kodumajapidamises kasutatavale nõudepesumasinale on määruse (EÜ) nr 66/2010 kohaselt antud ühenduse ökomärgis, võib lisada ka selle teabe;\naastane energiatarbimine (AEC ) kilovatt-tundides aasta kohta, arvutatud vastavalt VII lisa punkti 1 alapunktile b ja ümardatud lähima täisarvuni. Seda kirjeldatakse järgmiselt: „Energiatarbimine „X” kilovatt-tundi aastas, võttes aluseks 280 tavalist pesemistsüklit külma vee ühenduse korral ning vähese võimsustarbega seisundite energiatarbimise. Tegelik tarbimine oleneb seadme kasutusviisist.”;\nstandardse pesemistsükli energiatarbimine (Et );\nvõimsustarve väljalülitatud seisundis ja ooteseisundis (Po ja Pl );\naastane veetarbimine (AWC ), liitrites aasta kohta, arvutatud vastavalt VII lisa punktile 3 ja ümardatud lähima täisarvuni; seda kirjeldatakse järgmiselt: „Veetarbimine „X” liitrit aastas, võttes aluseks 280 tavalist pesemistsüklit. Seadme tegelik veetarbimine oleneb selle kasutusviisist.”;\nkuivatamistõhususe klass, mis määratakse kindlaks vastavalt VI lisa punktile 2 ja mida väljendatakse järgmiselt: „Kuivatamistõhususe klass „X” skaalal G-st (kõige ebatõhusam) A-ni (kõige tõhusam)”. Kui kõnealune teave on esitatud tabelis, võib seda väljendada ka muul viisil, tingimusel et selgelt on tegemist astmestikuga G-st (kõige ebatõhusam) kuni A-ni (kõige tõhusam);\nmärge selle kohta, et nn tavaprogramm on tavaline pesemistsükkel, mida käsitleb märgisel ja tootekirjelduses esitatud teave, et kõnealune programm sobib tavapäraselt määrdunud lauanõude pesemiseks ning et see on nii energia- kui ka veetarbimise seisukohast kõige tõhusam;\ntavalise pesemistsükli programmi kestus minutites ümardatuna lähima täisminutini;\nooteseisundi kestus (Tl ), kui kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin on varustatud võimsustarbe juhtimise süsteemiga;\nõhus leviva müra tase, väljendatuna dB(A) re 1 pW ja ümardatuna lähima täisarvuni;\nkui kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin on ette nähtud kasutamiseks sisseehitatud seadmena, siis sellekohane märge.\nÜks tootekirjeldus võib hõlmata mitut sama tarnija tarnitavat kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudelit.\nArtikli 3 punktis c osutatud tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:\nnõudepesumasina mudeli üheseks ja lihtsaks identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus;\njärgmised mõõdetud tehnilised parameetrid:\nvõimsustarve väljalülitatud seisundis,\nõhus leviv müra;\nVII lisa kohaselt tehtud arvutuste tulemused.\nKui kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina konkreetse mudeli kohta tehnilises dokumentatsioonis esitatud andmed on saadud tehniliste näitajate põhjal tehtud arvutuste või muude samaväärsete kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate andmete ekstrapoleerimise tulemusel või mõlemal viisil, peab kõnealune tehniline dokumentatsioon sisaldama nimetatud arvutuste või ekstrapoleerimise või mõlema üksikasju ja tarnija poolt läbiviidud katsetuste üksikasju, et oleks võimalik kontrollida arvutuste täpsust. Teave peab sisaldama ka kõikide muude samaväärsete kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudelite loetelu, mille andmed on saadud samal viisil.\nTeave, mis tuleb esitada juhtudel, kui lõppkasutajal ei ole eeldatavasti võimalik esitletavat seadet näha\nenergiatõhususe klass, mis on määratletud VI lisa punktis 1;\naastane energiatarbimine (AEC ), mis arvutatakse vastavalt VII lisa punkti 1 alapunktile b, väljendatakse kilovatt-tundides aasta kohta ja ümardatakse ülespoole lähima täisarvuni;\naastane veetarbimine (AWC ), mis arvutatakse vastavalt VII lisa punktile 3, väljendatakse liitrites aasta kohta ja ümardatakse lähima täisarvuni;\nkuivatamistõhususe klass vastavalt VI lisa punktile 2;\nmärge selle kohta, kui mudel on ette nähtud kasutamiseks sisseehitatud seadmena.\nKui esitatakse ka muud tootekirjelduses sisalduvat teavet, tuleb see esitada II lisas määratletud kujul ja järjekorras.\nArtiklites 3 ja 4 sätestatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks katsetavad liikmesriikide ametiasutused üht kodumajapidamises kasutatavat nõudepesumasinat. Kui mõõdetavad parameetrid ei vasta tarnija deklareeritud väärtustele tabelis 1 sätestatud vahemikus, mõõdetakse veel kolme kodumajapidamises kasutatavat nõudepesumasinat. Nimetatud kolme kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina puhul mõõdetud väärtuste aritmeetiline keskmine peab vastama tarnija deklareeritud väärtustele tabelis 1 kindlaksmääratud vahemikus, välja arvatud energiatarbimine, mis ei tohi olla energiatarbimise nimiväärtusest Et üle 6 % suurem.\nVastasel korral käsitatakse kõnealust mudelit ja kõiki teisi samaväärseid kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate mudeleid artiklis 3 ja 4 esitatud nõuetele mittevastavana.\nMõõdetud väärtus ei ole AEC nimiväärtusest (1) üle 10 % suurem.\nMõõdetud väärtus ei ole Wt nimiväärtusest üle 10 % suurem.\nMõõdetud väärtus ei ole ID nimiväärtusest üle 19 % väiksem.\nMõõdetud väärtus ei ole Et nimiväärtusest üle 10 % suurem.\nMõõdetud väärtus ei ole Tt nimiväärtusest üle 10 % suurem.\nVõimsustarve väljalülitatud seisundis ja ooteseisundis\nKui võimsustarbe Po ja Pl mõõdetud väärtus on suurem kui 1,00 W, ei tohi see olla nimiväärtusest üle 10 % suurem. Kui võimsustarbe Po ja Pl mõõdetud väärtus on 1,00 W või väiksem, ei tohi see olla nimiväärtusest üle 0,10 W suurem.\nMõõdetav väärtus peab vastama nimiväärtusele.\nEnergia- ja kuivatamistõhususe klassid\nKodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina energiatõhususe klass määratakse kindlaks tabeli 1 kohase energiatõhususe indeksi (EEI) alusel.\nKodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina energiatõhususe indeks (EEI) arvutatakse vastavalt VII lisa punktile 1.\n2. KUIVATAMISTÕHUSUSE KLASSID\nKodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina kuivatamistõhususe klass määratakse kindlaks tabeli 2 kohase kuivatamistõhususe indeksi (ID ) alusel.\nKodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina kuivatamistõhususe indeks (ID ) arvutatakse vastavalt VII lisa punktile 2.\nEnergiatõhususe indeksi, kuivatamistõhususe indeksi ja veetarbimise arvutamise meetod\nEnergiatõhususe indeksi (EEI) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli aastast energiatarbimist selle aastase normatiivse energiatarbimisega.\nEnergiatõhususe indeks (EEI), ümardatuna esimese kümnendkohani, arvutatakse järgmiselt:\nnõudepesumasina aastane energiatarbimine;\nnõudepesumasina aastane normatiivne energiatarbimine.\nAastane energiatarbimine (AEc ), ümardatuna teise kümnendkohani, arvutatakse kilovatt-tundides aasta kohta (kWh/aasta) järgmiselt:\ntavalise pesemistsükli energiatarbimine kilovatt-tundides (kWh), ümardatuna kolme kümnendkohani;\ntavalise pesemistsükli võimsustarve ooteseisundis vattides (W), ümardatuna kahe kümnendkohani;\ntavalise pesemistsükli võimsustarve väljalülitatud seisundis vattides (W), ümardatuna kahe kümnendkohani;\ntavaliste pesemistsüklite koguarv aastas.\nKui kodumajapidamises kasutatav nõudepesumasin on varustatud võimsustarbe juhtimise süsteemiga, arvutatakse kodumajapidamises kasutatava, pärast programmi lõppemist automaatselt väljalülitatud seisundisse lülituva nõudepesumasina aastane energiatarbimine AEC ooteseisundi tegelikku kestust arvesse võttes vastavalt järgmisele valemile:\ntavalise pesemistsükli ooteseisundi mõõdetud kestus minutites, ümardatuna lähima täisminutini;\nAastane normatiivne energiatarbimine (SAEC ), ümardatuna teise kümnendkohani, arvutatakse kilovatt-tundides aasta kohta (kWh/aasta) järgmiselt:\nkodumajapidamises kasutatavad nõudepesumasinad nimimahutavusega ps ≥ 10 ja laiusega > 50 cm:\nkodumajapidamises kasutatavad nõudepesumasinad nimimahutavusega ps ≤ 9 ning kodumajapidamises kasutatavad nõudepesumasinad nimimahutavusega 9 < ps ≤ 11 ja laiusega ≤ 50 cm:\n2. KUIVATAMISTÕHUSUSE INDEKSI ARVUTAMINE\nKuivatamistõhususe indeksi (ID ) arvutamisel võrreldakse kodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina mudeli kuivatamistõhusust sellise võrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhususega, mille tehnilised andmed on kindlaks määratud üldtunnustatult parimate mõõtmismeetoditega, sealhulgas meetoditega, mis on esitatud dokumentides, mille viitenumbrid on sel eesmärgil avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.\nKuivatamistõhususe indeks (ID ) arvutatakse järgmiselt ja ümardatakse kahe kümnendkohani:\nkodumajapidamises kasutatava nõudepesumasina kuivatamistõhusus ühe katsetustsükli (i) jooksul;\nvõrdlusnõudepesumasina kuivatamistõhusus ühe katsetustsükli (i) jooksul;\nkatsetustsüklite arv, n ≥ 5.\nKuivatamistõhususe indeks (D) on kõigi pestud nõude keskmine märgusaste pärast tavalise pesemistsükli lõppemist. Märgusaste arvutatakse vastavalt tabelile 1:\nVeejälgede (WT ) või veenirede (WS ) arv\nMärg kogupind (Aw), mm2\nWT = 0 ja WS = 0\n2 (kõige tõhusam)\n1 < WT ≤ 2 või WS = 1\n2 < WT või WS = 2\nvõi WS = 1 ja WT = 1\n0 (kõige ebatõhusam)\n3. AASTASE VEETARBIMISE ARVUTAMINE\nNõudepesumasina aastane veetarbimine (AWC ) liitrites, ümardatuna lähima täisarvuni, arvutatakse järgmiselt:\ntavalise pesemistsükli veetarbimine liitrites ümardatuna esimese kümnendkohani.


Läheb jälle lahti! Premium liiga virtuaaltreenereid ootab uus hooaeg, Fantasy on tagasi! - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n27. VEEBRUAR 2022, 15:15 FANTASY\nVirtuaalne Premium liiga ehk Coolbet Fantasy alustab juba oma kuuendat hooaega! Hooaja esimese mängunädala valikud tuleb ära teha 1. märtsil kella 16.30-ks!\nNB! Kuigi Fantasy uus hooaeg on avatud, siis mäng täieneb ja areneb jooksvalt edasi. Hetkel on üleminekute valikust puudu veel jalgpallureid, keda klubid ei ole praeguseks ära registreerinud. Lisame need mehed valikusse kohe, kui nad on ametlikult EJL-is oma võistkonda üles antud.\nFantasy hooaja võitja teenib välja karika ning reisi kahele inimesele Eesti koondise välismängule. Pakett sisaldab lennupileteid, majutust hotellis ja pääsmeid koondise kohtumisele. Reis toimub ühele 2023. aastal toimuvale meeste koondise mängule.\nHooaja teise koha omanik saab kaks VIP-pääset Coolbeti Tähtede Klubisse kõikidele Eesti jalgpallikoondise 2023. aasta kodumängudele ning kolmandaks tulnud virtuaaltreener teenib Premium liiga meisterklubi särgi koos kõikide mängijate autogrammidega.\nIga ringi parim (üks ring koosneb üheksast voorust, kokku on hetkeseisul kavas 36 vooru) teenib kutse kahele Coolbet Tähtede klubisse järgmisel Eesti jalgpallikoondise mängul. Iga mängunädala parim võidab Teamspiriti 60-eurose kinkekaardi, mille eest on omale võimalik osta vahvat spordisümboolikat ja -riideid. Samuti saab mängunädala parim tasuta Viaplay ühe kuu vaatamisõiguse.\nPeale selle paneb Coolbet täiendavalt välja lisaauhinna, milleks on kokku 300 euro väärtuses spordiboonust iga kuu parimatele (vajalik on Coolbeti konto olemasolu).\nKahe eelmise hooaja algusega võrreldes on koroonaviiruse vastu võitlemise rindel olukord praegu leebem, aga meeskondade koosseise võib see siiski mõjutada. Nii tasub ka kõigil Coolbet Fantasy mängijatel arvesse võtta, et hooaja jooksul võib esineda ettearvamatusi ning olukorrad võivad jooksvalt muutuda.\nTavapäraselt koosneb üks mängunädal viiest kohtumisest, aga eelmised aastad on näidanud, et hooaja jooksul võib ette tulla üllatusi. Soccernet.ee annab neist sel juhul mõistagi jooksvalt teada.\nHoolimata sellest, et mäng juba käivitus, ei ole praegu valikus veel kõiki jalgpallureid, kes tänavu liigas platsile jooksevad. See tuleneb asjaolust, et Coolbet Fantasysse ilmuvad vaid vutimehed, kelle Premium liiga klubid on Eesti Jalgpalli Liidus ametlikult üles andnud ja enda võistkonda registeerinud. Kas paberimajanduse või muude põhjuste tõttu ei ole seega kõik klubid veel oma täiskoosseisuga esindatud. Lisame puuduvad pallurid mängu kohe, kui nad ametlikult registreeritud saavad.\nEelmise hooaja võitjaks krooniti Ronald Reinap, kes edestas lõpuks lähimat jälitajat seitsme punktiga. Reinap sai auhinnaks karika ja reisi Eesti koondise võõrsilmängule. "Mul on käigud mitu nädalat ette vaadatud ehk kui mitu mängu satub samale nädalale, siis on žetoonid, vahetused ja tehingud planeeritud tulevikku - mitte nädal korraga, vaid kolm-neli-viis nädalat korraga," tutvustas Reinap pärast auhinnakarika kättesaamist oma taktikat, mis talle edu tõi.\nAuhinnad motiveerivad rohkem pingutama. "Ma arvan, et kui Inglismaal mängivad Fantasyt üheksa miljonit inimest, siis ei mõtle auhindadele, aga Eestis, kus on vähem inimesi, siis see kindlasti motiveerib," kommenteeris mullune võitja.\nEsimese mängunädala tähtaeg on 1. märtsil kell 16.30.\nAndrei Smirnov • 28. veebr\nKas süsteemis on mingi viga või miks pole võimalik registreeruda eelmise aasta meeskonna nimega?\nAndre Talivee • 1. märts\nMillal Kuressaare mängijad täies mahus üles antakse?\nKõik oleneb sellest, millal Kuressaare puuduolevad mängijad võistkonda registreerib. Legionist on näiteks ainult 8 mängijat registreeritud hetkel. Kuna ülesandmisperiood lõpeb alles 10. märtsil, siis võib nii mõnigi mängija esimese kahes voorus kättesaamatuks jääda.\nReina • 1. märts\nEi küsinud + keda kotib + ei tööta + mängijad puudu


Eesti piigad ihkasid enamat, Valijeva uisutas fenomenaalselt - Tänane leht\nEesti piigad ihkasid enamat, Valijeva uisutas fenomenaalselt\n13. jaanuar 2022, 20:50\nEva-Lotta Kiibus esitas tubli lühikava, kuid üks eksimus langetas ta teise kümnesse. FOTO: Eero Vabamägi\nTondiraba jäähall tõestab, et on suurvõistluse pidamiseks sobiv koht. Juba poolteise võistluspäevaga oli püstitatud kaks maailmarekordit ja see ei pruugi kaugeltki kõik olla. Lisaks on juba kolm Eesti uisutajat pääsenud vabakava esitama, eile suutsid seda naiste üksiksõidus Eva-Lotta Kiibus ja Niina Petrõkina.\nLühikava staariks kujunes aga venelanna Kamila Valijeva. Kui tema kaasmaalannad Aleksandra Trussova ja Anna Štšerbakova korra ka kukkusid ja said kokku loodetust väiksema punktisumma (ning neid edestab enne vabakava belglanna Loena Hendrickx), siis tänavusel hooajal juba kolmel korral kogusumma maailmarekordit nihutanud Valijeva astus suure sammu neljanda rekordiparanduse poole. Ta esitas fenomenaalse kava, saavutas 90,45 punkti ja parandas oma senist maailmarekordit 3,03 punktiga.\nValijeva sooritas kõik hüpped sisuliselt veatult. Palju punkte andsid ka piruetid ja sammukombinatsioonid. Artistlikkuse tase on jõudnud nõnda kõrgele, kust kuhugi edasi polegi enam suurt minna – ta sai peaaegu maksimumpunktid.


Laen.ee - www.kke.ee\nLaen.ee on ettevõte, mille antavatel laenudel on teise ettevõtete ees küllaltki märkimisväärseid eeliseid. Alustades muidugi sellest, et neil on neli erinevat mugavat laenuvarianti: krediidikonto, tarbimislaen, tagatislaen ja kiirlaen. Lisaks sellele on võimalik kasutada laenu vormistamiseks ka telefoni! Seda muidugi lisaks võimalusele taotleda laenu arvuti kasutamise kaudu.\nJärgmiseks eeliseks on Laen.ee boonussüsteem – soovita Laen ee keskkonda oma sõpradele ning iga kutsutud sõber tähendab sinule 20 euro suurust boonust!\nLaen ee maksab boonuseid välja igal nädalal, nii et mida rohkematele sõpradele sa Laen veebilehe kohta infot jagad, seda rohkem lisaraha sa ise teenid. Lisada veel juurde eri summades laenuvõimalused ning paindlik tagasimaksegraafik ja pole põhjust, miks mitte valida Laen ee enda laenupakkujaks.\nLaenu refinantseerimise tasu – 0,00 €\nTeenustasu ülelaekumiste tagasikannete eest – 3,50 €\nLepingu sõlmimise tasu – 1,5% summast, min 30,00 €\nMaksepuhkuse vormistamise tasu (pikendamine) – jooksev intress\nVäljamaksetasu – 0,00 €\nKontohaldustasu – 0,00 €\nLaen sõiduki vastu\nLepingu sõlmimise tasu – 0,00 €\nLaenulepingu tingimuste muutmine (sh maksepuhkuse vormistamise tasu) – kuni 2% krediidisummast, min 60 €\nLaen kinnisvara tagatisel füüsilistele isikutele\nLepingu sõlmimise tasu – kuni 2% krediidisummast, min 60 €\nKrediidisumma suurendamine (lisalaen) või krediidilimiidi muutmine – kuni 2% krediidisummast, min 60 €\nMaksepuhkuse vormistamise tasu – kuni 2% krediidisummast, min 60 €\nLaenulepingu tingimuste muutmine – kuni 2% krediidisumma jäägilt, min 60 €\nKäenduslepingu muutmine – 35,00 €\nTasuline võlateade (iga sissenõutavaks muutunud kohustuse kohta lepingu kehtivusajal) – 5,00 €\nTasuline võlateade (pärast lepingu lõppemist):\nkui nõue on kuni 500 eurot – 15,00 €\nkui nõue on 501 – 1000 eurot – 20,00 €\nkui nõue on üle 1001 eurot – 25,00 €\nja III. Tasuline võlateade (pärast lepingu lõppemist) – 5,00 €\nDigitaalselt allkirjastatud päringu vastuse või tõendi väljastamine ühe andmesubjekti kohta – 3,50 €\nKontoris või posti teel tõendi või päringu vastuse väljastamine ühe andmesubjekti kohta – 3,50 €\nDokumendi koopia väljastamine (peale lepingu lõppemist) – 13,00 €\nLähemalt Laen ee laenudest\nLaen ee portaal pakub väga mitmeid erinevaid laene. Ülevaatlikult võib öelda, et laenusumma võib olla alates 100 eurost ning kuni 100 000 euroni. Minimaalseks laenuperioodiks on üks kuu, maksimaalseks laenuperioodiks 15 aastat – kõik oleneb sellest, millise laenu sa valid. Kuna valik on sedavõrd suur, leiab kindlasti Laen ee abil just selle laenutoote, mida sa oma finantsiliste vajaduste katmiseks vajad. Püsikliendina kantakse raha arvele kohe, kui laenukomitee on teinud positiivse otsuse sinu laenutaotluse kohta. Uuel kliendil on vaja aga läbida ka ühekordne isikutuvastamise protseduur. Seda saab mugavalt teha lähimas postkontoris ning pärast seda kantakse laenuraha kontole ühe tunni jooksul. Isiku tuvastamiseks on vaja kaasa võtta isikut tõendav dokument, milleks sobib nii ID-kaart, pass kui ka juhiluba. Taotlused vaadatakse läbi igal tööpäeval ajavahemikus 8.00 – 21.00. Kõikidel puhkepäevadel ning ka riiklikel pühadel vaadatakse taotlusi läbi 9.00 – 21.00. Laenutaotlusi võib aga esitada ööpäevaringselt. Kui laen on antud, saab laenu tasuda veebilehel, pangakontoris, Omniva postkontoris, internetipangas ning ka Laen ee esinduses sularahas.\nKrediidikonto või siis ka virtuaalne krediitkaart tuleb appi täpselt vajalikel hetkedel. Laenusumma võimalik suurus on 300 – 5000 € ning võimalikud on ka ööpäevaringsed väljamaksed. Konto avamiseks on vaja esitada ainult üks taotlus. Kui taotlus on heaks kiidetud, saad raha kasutada antud laenulimiidi ulatuses. Võimalikeks tagasimakseperioodi variantideks on 12, 24 või 36 kuud. Igale laenuvõtjale määratakse personaalne fikseeritud intressimäär. Intressi hakatakse arvestama aga ainult siis, kui oled mingit rahasummat reaalselt ka kasutanud. Laenu on võimalik tagasi maksta nii osade kaupa kui ka täielikult ja laenu võib tagasi maksta ka ennetähtaegselt, seda ilmalisakulusid kartmata Kui kogu laenusumma on tagasi makstud, jääb krediidikonto endiselt aktiivseks ning kui vajadus peaks tekkima, saad kasutada krediidikontol olevat lisaraha.\nTarbimislaen on vaba sihtotstarbega laen. Tarbimislaen sobib ideaalselt inimestele, kes soovivad veidi suuremat laenusummat, kui suudavad pakkuda teised laenud. Tarbimislaenu laenusumma jääb 500 – 7500 euro vahemikku ning tagasimakseperiood on 3 kuud kuni 60 kuud. Tarbimislaenu laenuperioodi on võimalik soovi korral ka pikendada, kuid vajadusel saab muidugi ka laenu ennetähtaegselt tagastada. Kui aga laenuraha enam ei kasuta, ei pea selle eest ka intresse maksma. Laenu intressimäär on alates 20% aastas ning tagasimaksmine toimub igakuiste maksetena (koos intressidega) annuiteetgraafiku alusel. Esimese laenu saamiseks on vajalik läbida isikutuvastus ning esmataotluste läbivaatamine toimub iga päev ajavahemikus 9:00-18:00.\nTagatislaen tähendab seda, et laenu antakse kas sõiduki või kinnisvara tagatisel. Kui esmalt rääkida sõiduki tagatisel antavast laenust, siis olenevalt tagatisest on laenusummaks 1000 – 100 000 €, laenuperiood 1 kuu kuni 180 kuud ning intressimäär alates 2,5% kuus. Tagatiseks sobilikule autole kehtivad oma nõuded: sõiduki vanus ei tohi ületada 13 aastat ning inimene, kes taotleb laenu, peab olema sõiduki reaalne omanik. Laenu antakse kuni 5 aastaks ja maksimaalne antav laenusumma saab olla kuni 65% tagatise turuväärtusest.\nTeiseks tagatislaenu variandiks on laen kinnisvara tagatisel ehk siis hüpoteeklaen. Laen ee tagatiseks on sobilikud erinev kinnisvara ja üle Eesti: krunt, korter, suvila, maja jne. Minimaalseks summaks on 1000 € ning maksimaalne summa sõltub tagatiseks olevast kinnisvarast – maksimaalne laenusumma on kuni 80% tagatise turuväärtusest. Madalaim baasintress on 9% ja laenuperiood saab olla kuni 15 aastat. Lisaks sellele laenuperioodile saab taotleda ka kuni 12 kuu pikkust maksepuhkust.\nNeljandaks variandiks on kiirlaen. Kiirlaenu summa on 100 – 1000€ ja pikkus ulatus 1 kuust 36 kuuni. Laenuperioodi saab pikendada, kui peaks tekkima vajadus, kuid lisaks sellele on võimalik laen ennetähtaegselt tagastada ning selle abil säästa intresside pealt. Intressimääraks on alates 4% kuus ning kiirlaen on laen, mida on võimalik saada nii oma pangakontole kui ka sularahas – täpselt selliselt, nagu soovid ja eelistad. Kui soovid kiirlaenu, on esmalt vaja kodulehel kliendiks reguleerida, laenukalkulaatori abil sobiv laenusumma ja laenuperiood valida ning lõpetada laenutaotluse täitmine. Laenukomisjonil võtab taotluse läbivaatamine mõne minuti ja laenukomisjon edastab otsuse sinuni kas SMS’i või e-posti abil.\nOlenevalt laenust peab taotleja olema kas vähemalt 18 või vähemalt 22aastane\nElab alaliselt Eesti Vabariigis\nSinu andmed ei ole Maksehäireregistris


Geidest raisakotkad adopteerisid muna - Maaleht\nTasub teada 27. aprill 2016\nGeidest raisakotkad adopteerisid muna\nSaksamaal Nordhorni loomaaias elav geidest raisakotkapaar hakkas hauduma muna, mille selle munenud emalind hülgas.\nGeist kotkas adopteeritud muna haudumas. Nor Foto: Franz Frieling/AFP/Scanpix\nHooldajad leidsid pesast välja tõugatud muna mudaselt maapinnalt pesapuu alt ning panid selle esmalt inkubaatorisse, vahendab portaal The Local.\nSiis aga otsustati tibu väljahaudumise võimalust pakkuda isaste raisakotkaste paarile ning asi õnnestus - kotkad istusid kohe munale ja hakkasid hauduma.\nPraeguseks pole siiski selge kas muna on viljastatud ning kes loomaaias elavatest kotkastest on selle bioloogilised "vanemad".


Fitch: inflatsioon ohustab euro käibeletulekut ELi uutes liikmesriikides\nReitinguagentuur Fitch hoiatab, et kiirenenud inflatsioon ohustab Eesti, Leedu ja Sloveenia plaane ühineda eurotsooniga ELi uutest riikidest esimesena.\n?Mingis mõttes on viimase 12 kuu jooksul toimunud nii öelda de-konvergents,? ütles Fitchi direktor Edward Parker täna Londonis. ?Peamine probleem on tekkinud inflatsioonikriteeriumiga, kuna osade ELi riikide väga madal inflatsioon kisub selle määra alla, mis aluseks võetakse,? tsiteerib Bloomberg. Eriti keeruline on seis Balti riikides.\nEurotsooniga liituda soovivates riikides võib inflatsioon ELi kolme kõige madalama inflatsiooniga riigi keskmise suhtes erineda vaid 1,5 protsendipunkti võrra.\nSiiski lähtub Fitch jätkuvalt eeldusest, et Eesti, Leedu ja Sloveenia ühinevad euroga, nagu plaanitud, 2007. aastast. Läti puhul, kus soovitakse eurole üle minna 2008. aastal, peab Fitch kiire inflatsiooni tõttu tõenäolisemaks 2009. aastat. Sel põhjusel muutis Fitch augustis ka Läti reitinguväljavaadet, mis nüüd on positiivse asemel stabiilne.\nLäinud aastal tõstis Fitch euroga liitumise perspektiivi silmas pidades Eesti, Läti, Leedu ja Sloveenia pikaajaliste valuutakohustuste reitinguid. Täna teatas agentuur, et on valmis reitinguid uuesti tõstma, kui euroga liitumine kinnitatakse.


Kuidas lahendada pretensioone tagades kliendirahulolu? | Tark.ee\nAvaleht Koolitused Kuidas lahendada pretensioone tagades kliendirahulolu?\nKoolitusel saame teada, miks on nii majanduslikust kui ka inimlikust seisukohast oluline kliendi pretensiooniga tõhusalt tegeleda. Omandame praktilisi teadmisi ja oskusi, kuidas jääda pretensiooni korral neutraalseks ja aidata tõhusamalt lahendada kliendi muresid, et lahendus sobiks kõikidele osapooltele.\nKoolituse eesmärk on omandada teadmisi ja oskusi, kuidas probleemolukordades klientidega edukalt toime tulla ning kliendirahulolu tagada.\n10.00–11.30 Miks on oluline kliendi pretensiooniga tõhusalt tegeleda?\nMilline on kliendi pretensiooni lahendamise majanduslik mõte?\nMilline on kliendi pretensiooni lahendamise inimlik mõte?\nMillised on nurgakivid edukaks pretensiooni lahenduseks?\nJuhtum nr 1 – ettevõtte esindaja pole õigeks ajaks kliendi juurde jõudnud\nJuhtum nr 2 – raevunud kliendi kõne klienditeenindajale\nJuhtum nr 3 – “naljahambast“ kliendiga toimetulek\nMilline on universaalne kliendi pretensiooni käsitlemise protseduur?\nmõistab, miks kliendid võivad erinevates olukordades saada vihaseks;\nteab, miks lahendusprotsess ise on samatähtis kui tulemus;\noskab valmistuda ja esitada õigeid küsimusi probleemi lahenduse käigus;\nteab, kuidas keeruliste klientidega edukalt toime tulla;\nteab, kuidas võtta vastutus ja pakkuda “grammikene“ rohkem, kui klient ootab;\nteab, kuidas rakendada ISO 10002:2019 “Kvaliteedijuhtimine. Kliendirahulolu. Juhised kaebuste käsitlemiseks organisatsioonides“.\nArved Liivrand, juht Ja koolitaja\nArvedil on pikaajaline kogemus suurte ettevõtete juhtimisel ja meeskondade arendamisel. Alustanud oma juhi karjääri teenuse kvaliteedi alal viis ta esimese teenindusettevõttena Eestis ESS Grupi 1997 aastal ISO 9001 kvaliteedisertifikaadini. Aastal 2003 käivitas Arved tänase ISS-i eelkäia Minu Vara müügi- ja teenindusosakonna. Müügijuhtimisse sukeldudes läbis Arved FranklinCovey spetsiaalselt müügitiimidele mõeldud koolitusmetoodika Helping Clients Succeed ja sertifitseeritud konsultandina viis läbi müügikoolitusi Eesti ettevõtetele. Hiljem töötas Arved kuus aastat U.S. Invest juhtimiskonsultandina Eesti kapitalile kuuluvates ettevõtetes äri arendamisel Venemaal ja Ukrainas. Arved omab mehaanikainseneri magistriraadi TTÜ-st ja ärijuhtimise magistrikraadi EBS-st. Peale MBA lõpetamist täiendas Arved ennast San Jose State University internatuuris projekti juhtimise erialal. On olnud EBS-is projekti juhtimise lektor. Omab ISO 9001 juhtaudiitori sertifikaati.


"'Me pole vaenlased!"' - Eesti Ekspress\n"'Me pole vaenlased!"'\nUued ravimid on ja jäävad kalliks ning tarbija peab selle kinni maksma, selgitab USA ravimitootja Merck Sharp & Dohme Balti piirkonna direktor Mikk Jürisson.\nÄRIMEES JA AJAKIRJANIK: Mikk Jürisson (vasakul) arvab, et riik võiks investeerida eluea pikendamisse. Vallo Kruuser\nKas teie töö on oma firma toote ajamine ravimite soodusnimekirja?\nMeie töö on patsientidele kaasaegsete ravimite võimaldamine.\nSelle nimel käib kogu heitlus?\nMeie töö ei ole heitlus. See on täiesti rahulik töö. Meie töö on ravimite tutvustamine ja oma positsioonide selgitamine tervishoiuorganisatsioonidele ja otsustajatele, sealhulgas arstidele, patsientide liitudele, haigekassale. Registreerimine ravimi ja tutvustame arstidele. Kuna turg on reguleeritud ehk patsient ise ei maksa täit hinda, siis on palju huvitatud osapooli, kellega tuleb suhelda.\nVäidetavalt kaklete teise ravimiturustaja Reet Volkmanniga, kes olla teie peale kaevanud?\nEi ole kursis. Me ei kakle.\nKas sõda patsientide ja meditsiinifirmade vahel on globaalprobleem?\nSee saab alguse reguleeritud turust. Riik maksab osa ravimi hinnast kinni. See tähendab, et riigil on huvi kulusid optimeerida ja saavutada maksimaalne kuluefektiivsus. Tervishoiusüsteemi eesmärk on ravida, mitte saada kasumit. Küll aga on süsteemis üks osa – ravimitööstus, mis soovib saada kasumit.\nTe ei tunne, et olete paha ja kurjuse teenistuses?\nEi tunne. Oleme varjus olnud, tööd teinud. Aga võtsime ajakirjanduses olevaid süüdistusi isiklikult. Kuskil artiklis nimetati meid isegi Eesti riigi vaenlasteks!\nTe siis ei kasuta moodsaid ärivõtteid nagu kiri Kaposse või K-Komando pealesaatmine?\nMeie töö on võimaldada inimestele ravimeid. Turustuskanal on lihtne. Meie räägime arstidele. Nemad kirjutavad välja. Arsti tööd hindab patsient. Kui ravim on hea, siis võetakse ravim kasutusele.\nAhaa. Siit tulebki jutt, et te ostate arste ära – selgitate arstidele niikaua, kuni neile hakkavad teie tooted meeldima?\nMe anname arstidele ravimi kohta positiivset informatsiooni, aga räägime ka vastunäidustustest ja kõrvaltoimetest. Ravimitootjate Liidus oleme alati arutanud, kus läheb piir eetilise ja ebaeetilise turunduse vahel. Liit on välja töötanud oma marketingikoodeksi, mis sätestab hea marketingi tava.\nViimasel ajal on kodanikke tabanud lausreklaam – võta vitamiini see-ja-see ning mured on pühitud.\nVitamiine kui käsimüügi ravimeid võib reklaamida. Retseptiravimeid ei tohi reklaamida. See on Eestis ja Euroopas keelatud.\nSee võib suurendada ravimite ülekasutamist. Näiteks, kõik hakkavad järsku ennast tundma depressiivsena ja riik muudkui maksku.\nTeisalt, informeeritud patsient on alati parem kui mitteinformeeritud. Kuid lausreklaam võib tõsta rumalat ravimikasutust.\nKas te võidate Soome ravimituristidest?\nMe ei tooda käsimüügiravimeid. Oleme spetsialiseerunud retseptiravimitele.\nMilline on olnud teie karjäär?\nArsti haridus. Laste neuroloog. Kuus aastat praktikat. Kaheksa ja pool aastat firmas. Täiendanud Harvard Business Schoolis ja õpin praegu Henley ärikoolis Inglismaal.\nMis on kasu välismaal õppimisest?\nSuurim kasu on see, et olen ligi üheksa aastat firmas vastu pidanud. Kuulun ka Ida-Euroopa juhatusse. See on minu jaoks parim kool.\nSee oli paarinädalane kursus. Harvard teeb meie firma juhtkonnale regulaarset koolitust. Ka Henley eest maksab firma.\nMida olete seal õppinud?\nSuur osa oli kordamine. Ärikoolis õpitakse ABCd. Topin oma teadmistes auke kinni.\nMida arvate Eesti paljukiidetud geeniprogrammist?\nMa ei saa midagi öelda. Kui ütleksin, siis see oleks firma sõnum. Isiklikku arvamust ei avalda.\nTe olete ikka lobi- ja turundusfirma. Palju on uuringuid?\nMeil on käsil neli kliinilist uuringut. Kaasatud on 15-30 patsienti ühes uuringus. Meid ei ole veel kaasatud uute ravimite väljatöötamise uuringutesse.\nKas olete rahul oma karjääriga?\nJah. Küsimus ei ole karjääris, vaid töös eneses. Olin rahul ka arsti tööga. Kuna mulle meeldib organiseerida, siis olen praegu rahul. Küll on pinget liiga palju ja sellest tüdineb ära. Mul on kolm riiki, 80 töötajat.\nKas tablettidega võib asja korda teha?\nKui saad 40, siis on jäänud teoreetiliselt veel 24 aastat elada. Eesti mehe keskmine eluiga on 64 aastat. Mehed surevad südameveresoonkonna haigustesse ehk infarkti. See on seotud kolesterooliga. Ma ei tee siin mingit ravimiesitlust, kuid järelikult on see Eesti riigi probleem. Kui me selle ära lahendame, siis elame kauem. Sinna võiks investeerida küll.\nArstid soovitavad kõigepealt dieeti, rasvase menüü väljaviskamist. Reklaamida saab tervisemune ja rasvavaba margariini. On teatud ravimid, mis pikendavad eluiga ehk vähendavad infarktiohtu. Kui me tahame eluiga pikendada, siis me võiksime olla informeeritud nende toimest, kuid neid reklaamida ei saa.\nUued ravimid ei ole odavad – miks?\nInvesteerimisrisk on nii suur. Ühe ravimi väljatöötamine võtab 500-800 miljonit dollarit. 10 000 testitud molekulist ehk ravimist jõuab üks turule. Aega võtab kümmekond aastat, kaasnevad loomkatsed ja inimuuringud. Kuna protsess on kallis, siis on ravim kallis, aga riikide rahakott on piiratud. Uute ravimite hindu ei lasta alla, sest investeeritud raha tuleb tagasi teenida.\nSelleks et ravimitootjaid mõjutada, lastakse maailmas, ka Eestis käiku igasuguseid meetodeid. Ravimitootjaid süüdistatakse ebaeetilises käitumises, arstide äraostmises. Ravimitööstus ei ole täiesti puhas, aga täna lüüakse palli ühte väravasse. Sarnast imagoprobleemi ei ole tubaka- ega alkoholitööstusel. Lisaks on tekkinud uus noot. Ravimifirmasid süüdistatakse inimese tervise rikkumises.\nAIDSi vaktsiini on võimelised välja töötama ainult suured ravimitootjad. Keegi ei loe sinna pandud raha. Viie aasta pärast võib näha tulemusi. Kui protsess lõpeb negatiivselt, siis tuleb raha maha kanda. Kui asi läheb positiivselt, siis hakatakse inimesi AIDSi vastu vaktsineerima. Ja siis keegi ühel päeval ütleb, et ravim on liiga kallis. Kui tekkib grupp sellised väitjaid, siis tekib surve. Kui seda odavamalt ei anta, siis tekib väide, et ravimitootja on süüdi patsiendi tervise halvenemises. Tekib paradoks – ravimitootjat hakatakse süüdistama haiguse süvenemises.\nKuidas mõjub rahamassi vähemine? Aastal 2003 maksab riik ravimitele vähem peale kui 2002. Kuidas mõjub see teie rahakotile?\n(Jürisson võtab graafiku, mis näitab ravimikulutuste vähenemist tänavu. Müük kasvas vaid paanika ajal, selgitab ta. Kui tekkis hirm, et soodustused kaovad, siis hakkasid inimesed ostma.)\nMeie arvates peaks haigekassa kenasti välja tulema, sest ravimikulutused vähenevad ja võetakse kasutusele piirhinnad. Piirhind tähendab, et määratletakse summa, mida haigekassa maksab välja toimeaine kohta.\nKas see annab võimaluse kasutada odavamaid koopiaravimeid?\nPeale patendiaja kukkumist tulevad turule odavamad koopiaravimid. Kui on piirhind, siis on patsiendil valida, kas ta soovib koopiaravimit või kallimat originaalravimit. Viimasel juhul peab patsient ise rohkem maksma. Ravimitootjal jääb võimalus muidugi langetada hindu. Piirhinna süsteem on hea, sest oma põhimõtelt peaks see vabastama raha uute ravimite jaoks. Kui uusi ravimeid ei toodeta, siis ei ole ka midagi kopeerida.\nTöö läheb järjest keerulisemaks?\nMeie arvestuses tuleb seoses piirhindadega hakata ravi muutma 40 000-50 000 inimesel, mis on väga keeruline. Kuid kahtlemata on piirhinnal omad plussid. Sama rahaga saab ravida rohkem inimesi. Järelikult kuluefektiivsus tõuseb.\nKas saab töötada välja õnnetabletti – paned keele alla ja oled õnnelik?\nSelle kohta ma ei oska öelda midagi.\nKas te ei müü sellist kaupa?\nMeie antidepressantidega ei tegele.\nKas Lätis on sarnased probleemid?\nKui Eestis läheb kuus ja pool protsenti sisemajanduse koguproduktist tervishoidu, siis Lätis ainult kolm ja pool protsenti. Valimistel võitnud Einars Repše lubas viia numbri seitsme protsendini. Leedus on see näitaja sama mis Eestis, Euroopas ulatuvad tervishoiukulutused kaheksa ja poole protsendini.\nLeedus olla üks astmahaige arsti ukse taga ära surnud, sest ei kirjutatud ravimit välja?\nLeedus viidi sisse ravimieelarved. Igale arstile määrati summa – mõnisada dollarit ehk tuhat litti, mille eest võis välja kirjutada soodusravimeid. Leedus tekkisid sellest väga suured probleemid, sest arste trahviti, kui nad ületasid oma eelarvet. Mõned ravimid võivad maksta kuni 50 dollarit karp ja seega ammendus lubatud eelarve väga kiiresti.\nKas Eestis saavad asjad korda?\nTähtis on, et protsessid loksuksid paika. Ma ei näe Eestis väga suuri probleeme aastatel 2004-2005, aga me peaksime motiveerima inimesi oma tervise eest hoolitsema. Me maksame 13 protsenti solidaarselt, aga võiksime üles ehitada personaalsema süsteemi.\nRavimitootjate supp lahjemaks\nEesti Haigekassa soodusravimite loetelus on 2961 nimetust ravimeid, mille vahel jagatakse tuleval aastal ära 704 miljonit krooni. See on 6,9 protsenti vähem kui said ravimite maaletoojad tänavu.\nNende puhul makstakse ravimi ostjale kinni 50, 75 või 100 protsenti ravimi hinnast.\nSeejuures on väga raske pääseda 75- või 100protsendilise soodustusega ravimite gruppi, kus praegu on mõnisada nimetust ravimeid, kinnitab haigekassa ravimite büroo juhataja Kadi Lambot.\n100protsendilise soodustusega ravimite nimekirja kinnitab valitsus.\nNimekirja pääsemise üldtingimused on määratletud Euroopa Liidu direktiividega.\n“Pisikesed jagelemised on igapäevased. Nimekiri pikeneb, hinnad tõusevad ja arstid kirjutavad üha rohkem kallimaid ravimeid,” ütleb Kadi Lambot.\nRavikindlustuse seadus määrab, et ravimitele võib minna kokku 20 protsenti kogu raviteenuse maksumusest. Seetõttu moodustub ravimidotasioon 2003. aastal 704 miljonit krooni.\nHaigekassa 2002. aasta eelarve oli 4,895 miljardit krooni, millest 3 miljardi eest osutati raviteenuseid ja 771 miljonit krooni kulus ravimitele.\nKuulus vähivastane ravim Glivec oli 50protsendilise soodustusega nimekirjas. Taotlus tõsta see veel soodsamate ravimite nimekirja laekus septembri lõpus. Taotlus vaadatakse läbi paari kuu jooksul vastavalt protseduurireeglitele.


[quote="spl"]Küsimus kas kellegil on meie "superkäkkportaali" http://www.eesti.ee õnnestunud kasutada, ilma et asi poleks kokku jooksnud ? Sinna pappi lükatud nagu raba, disain siiani katastroofi tipp ja stabiilsus on kõike muud kui olemas. Miskitpärast ma ei usu, et vaid mul jookseb see kokku. Täna tahtsin vaadata kehtivat liikluskindlustust, esmalt mingi ajax päringud, mis laadisid esilehel peaaegu minuti. Siis nagu enda auto peale klikkisin suunati mind NULL lehele :HEAD :HEAD Kasutan aastas max 3 x ja kõik korrad tegevused mida soovinud teha on crashinud. --- Nii teeme nüüd skeemi kuidas nüüd metslasi riiki tuuakse. Esimese ööpäevaga pärast Euroopa Liidu-Türgi kokkuleppe jõustumist saabus Kreeka saartele üle 1600 pagulase [url]http://www.delfi.ee/news/paevauudised/valismaa/esimese-oopaevaga-parast-euroopa-liidu-turgi-kokkuleppe-joustumist-saabus-kreeka-saartele-ule-1600-pagulase?id=74003135[/url] Metslased Türgisse -> hops paati hops Kreekasse Kreeka saadab Türki tagasi -> hops Türgi võtab EU'lt pappi ja hops võtab mingi pseudoandmed ning SAADAB tagasi Euroopasse 8-) Nice one, isn't it[/quote]


Rahvusvaheliselt sportlik oli eelmine nädal Narvas, kus toimus üks riikide (tennis) ja kombineeritud arvestusega (male) ja kaks klubide (korvpall, jäähoki) jõuproovi.\n* Enam kui miljonkroonise eelarvega Paul Kerese mälestusfestivali raames kuuel päeval toimunud III noorte maleturniiril Läänemeremaade maletähed saavutas seitsme võistkonna seas esikoha Peterburi koondis, järgnesid Leedu, Läti ja Eesti I. Eesti II sai eelviimase, kuuenda koha. Eesti koondiste 20st mängijast pooled olid pärit Ida-Virumaalt.\n* Narvas reedest pühapäevani toimunud kuni 12aastaste tennisistide turniiril Evail Oil Challenge Cup sai esikoha Leedu, Eesti oli teine, Läti kolmas ja Venemaa neljas. Kuueliikmelisse Eesti koondisesse kuulus idavirulastest sillamäelane Rita Kozlova, kes võitis ühe ja kaotas kaks kohtumist.\n* Kolm päeva kestnud turniiril VIII Narva Basket sai A-klassis esikoha Pihkva Bars ja B-klassis võidutses Narva Energia spordikool.\n* Läti meistrivõistlustel esinev Tartu HC Big Diamons peab kodumänge Eesti erinevates paikades, nädalavahetusel mängiti Narvas Daugavpilsi Latgale meeskonnaga, keda laupäeval võideti pärast 1:1 lõppenud normaal ja lisaaega tänu karistusvisetele. Pühapäeval saadi lätlastest jagu 2:0.\n* Esmaspäeval, 8. oktoobril avalikustati Balti duatloni karikasarja edetabel, kus Voka spordiperekond Schmidt sai kolmes klassis esimese (TA – Kairi, TC – Sandra, MV-II - Kaarel) ja ühes (NJ – Helen) teise koha. Etapid peeti Eestis, Lätis, Leedus ja Valgevenes.\n* Nädalavahetusel Klapedas 11 riigi kuni 17aastaste vabamaadlejate osalusel peetud peetud jõuproovil sai Kohtla-Järve SK Kuldkaru maadleja Jevgeni Soltruk kehakaalus kuni 69 kg kolmanda koha.\n* Eelmisel kolmapäeval pidas oma viimase mängu sel hooajal Eesti naiste jalgpallimeistrivõistluste meistriliigas debüüdi teinud Kohtla-Järve JK Alko, kes sai 2 võidu, 1 viigi ja 13 kaotuse ning väravate vahega 4:91 seitsme naiskonna seas eelviimase koha, mis tähendas, et nad omavad mestriliigas esinemise õigust ka 2008. aastal.\n* Eesti korvpallimeistrivõistluste esiliigas alistas KK Hito eelmisel neljapäeval Kohilas BC Kraft Mööbel II 99:60 (48:33), võitjate parim Edvard Trumm 35 punktiga. Päev hiljem Vokas peetud kohtumine Jõhvi/Toila – Tallinna Kotree SK jäi pooleli, kuna tormi tõttu kustus saalis valgus.\n* Pühapäeval toimunud 52. Viljandi linnajooksu võitis 217 lõpetaja seas sillamäelane Vjatsheslav Koshelev.\n* Living.ee Ida-Virumaa korvpallimeistrivõistlustel peeti laupäeval Kohtla-Järvel kaks mängu, kus meistriliigas alistas KK Hito 79:65 Toila ja esiliigas oli Kohtla-Nõmme/DHL 73:57 parem BC Karjamaast. Üks mäng peeti ka korvpallikarikavõistluste 1/8finaalis, kus Sillamäe Kalev sai järgmisse ringi tänu kodus saadud 96:82 võidule Kaitseliidu üle.\n* Neljapäeval toimunud Ida-Virumaa spordiveteranide ühendus valis kuueliikmelise juhatuse, kelle seast valiti esimeheks kohtlajärvelane Boriss Klubov.\n* Laupäeval toimunud Jõhvi lahtistel meistrivõistlustel sai meestest esikoha Taavi Selder (Toila vald) ja naistest Maris Nurm (Jõhvi vald).\n* Ongassaares laupäeval peetud orienteerujate XVII Jõhvika maratonil olid põhirajal kiireimad Raul Oleks (OK Põlva Kobras) ja Kadre Maalma (RSK Jõhvikas).\n* Kohtla-Järve Kalevi karikaturniiri meeste võrkpallis võitis pühapäeval nelja meeskonna konkurentsis Kohtla-Järve.\n* Eelolev nädalavahetus möödub maakonnas korvpalli tähe all, sest LVING.ee Ida-Virumaa korvpallimeistrivõistlustel peetakse nii laupäeval kui ka pühapäeval viis mängu. Meistriliiga raames on laupäeval kell 14.30 Iisakus vastamisi Iisaku KK – Toila ja kell 17 kohtuvad Mäetagusel Mäetaguse – KK Hito, pühapäeval kell 17 mängivad Narvas kohalik korvpalliklubi ja Kohtla-Järve Remeks.\n* Eesti jäähokimeistrivõistlustel kohtub Narva PSK laupäeval kell 15 Narva jäähallis Tallinna HK Stars meeskonnaga.\n* Tuleva nädala neljapäeval on Kohtla-Järve spordihoones kell 20 vastamisi Eesti korvpallimeistrivõistluste esiliigas KK Hito ja Tallinna Elion.\n* Ida-Virumaa spordikalendri, uudised ja fotod leiab huviline Internetist aadressilt www.sportiv.ee.


Paindumatu sekretär – Müügikoolitaja Ekke Lainsalu\nEkke Lainsalu 27. January 2010\nPaljude müügiinimeste jaoks on probleemiks üks kena naisterahvas.\nSelleks on sekretär. Kuri sekretär, kes ei lase kõnesid läbi.\nMa saan nädalas vähemalt ühe kirja, kus lisaks muudele küsimustele on probleemiks esimene kõne ja otsustaja jutule pääsemine: “Mind ei ühendata, tahetakse, et ma saadaks pakkumise, otsustaja jutule ei pääse, sekretär on kuri ja paha!” No olgu – kui sekretär on su müügi takistajaks ja ta on jäik, ebainimlik ja paindumatu, siis ma annan sulle inspekaks mõned võtted, kuidas sellest üles saada. Peale seda ei saa sa enam öelda, et sekretäripreili on su elu põrguks teinud ja tema tõttu ei saa sa oma müügiplaani täis.\nPõhilised küsimused, mida sekretärid- administraatorid esitavad müügiinimeste väljasõelumiseks:\n“Kas hr. Tamm on teadlik?”\n“Kas ta ootab teie kõnet?”\n“Mis teemat see puudutab?”\n“Kas te saadaksite selle meilile?”\n“Rääkige lähemalt mulle, ma informeerin edasi”\nOk, ja nüüd sulle mõned kõnemudelid. Vaata neid erinevaid sõeluvaid küsimusi, ma pakun sulle välja igaühe jaoks vastuse ja arenda nendest omad versioonid, et sa edaspidi jänni ei jääks.\n“Tere! Olen (sinu nimi). Ühendage mind hr. Tammega!”\n“Jah, ma saatsin talle e maili ja ta on teadlik, et ma helistan. Olge hea ja ühendage” (eeldusel, et sa oled meili saatnud)\n“ Kas ta ootab teie kõnet?”\n“Jah, ma kirjutasin talle, et täna kell 16.00 ma helistan”.\n“Mida see puudutab?”\n“See puudutab mitmeid ideid, kuidas… (too välja oma teenuse kasu, näiteks “…teie ettevõtte turuosa suurendada.) Saate mind nüüd ühendada?”\n“Kas saate rääkida mulle lähemalt?”\n“Kardan, et see on liiga keeruline. Selle teemaga tegelevad üldjuhul ettevõtte omanikud.”\n“Kas te saate saata meile informatsiooni meilile?”\n“Ma juba tegin seda ja ootan Jaani arvamust selles osas. Suunake ta mobiilile. Või on ta tavatelefonil?”\n“Me kasutame juba seda teenust ja ei vaja vahetamist.”\n“See ei olegi mu helistamise põhjus. Keegi pole rääkinud teenusepakkuja vahetamisest. Me oleme avastanud viisi, kuidas ettevõtted nagu teie võiksid uue lahenduse pealt kokku hoida ja sooviks teie direktori arvamust selles osas”\nNiisiis, katseta ja proovi neid erinevaid versioone ja miks mitte, kirjuta mulle oma kogemustest, kuidas sul sekretäririndel läheb.\nselle peale on muidugi raske tulla, et sekretärile ongi antud korraldus mitte lasta igasugu myygimeestel kui tüütutel kärbestel tööd segada.\nJa muidugi on raske selle peale tulle, et potentsiaalsed kliendid ei ole tainapead, vaid on oma hanked hoolikalt läbi mõelnud: konsulteerinud partneritega, uurinud internetist …\nKui mõni müügimees peaks vajalikuks mulle kui sekretärile mõista anda, et teatud asjad on minu pisikese sekretäriajukese jaoks lihtsalt liiga keerulised ning seega ühtlasi ka kahelda minu otsustusvõimes ning teadlikkuses firma vajaduste suhtes, võib ta olla täiesti kindel, et vähemalt selle sekretäri kaudu ei pääse ta iialgi nn otsustajateni. Ühtlasi on ka teised soovitused vägagi eluvõõrad: ükski vähegi kohusetundlik sekretär ei anna iialgi ühegi töötaja mobiiltelefoni numbrit suvalisele müügimehele (sageli on see firmasiseselt isegi keelatud) ja ei tülita tähtsamate asjadega hõivatud juhatajat ainult sellesama müügimehe kinnituse peale, et midagi nagu oleks e-kirja teel kokku lepitud (eesnime kasutamine isikliku suhte loomiseks ka ei toimi muideks), vaid kahtluse korral täpsustab üle ning kui tõesti on huvi olemas, alles siis ühendab.\nmul on heameel arvamusavalduste üle. Tore, et nii juht kui sekretär on sõna võtnud. Sellest inspireerituna kirjutan järgmise sissekande ekstreemsematest võtetest, mille abil igapäevaselt omale sissetulekut teenivad müügiinimesed saavad ka sekretär- kommenteerijatest mööda:)\nKui me ei räägi just koopiapaberi ja kohvi ostmisest, siis olulised otsused teeb üldjuhul kõrgema taseme inimene, kelle jutule on vaja müüjal pääseda. Loodan, et keegi tublidest sekretäridest ei tunne end puudutatuna, see on reaalsus enamus ettevõtetest. Nii nagu Juht kommenteeris, siis sekretäri üks ülesanne on välja screenida “tüütud müüjad”. Jah, eks müüjaid on igasuguseid, kuid sul ei oleks midagi juhtida peale takso või trollibussi kui su enda müügitiim ei müüks.\nEnamus ettevõtetel on müügiorganisatsioon ja paljude tegevuseks on mitte ainult klientide hoidmine, vaid uue turu ja võimaluste leidmine. Me räägime sellest tööst, mis on raske, kohati tänamatu. Mul on heameel kui ma saan selle keeruka töö tegijaid oma ideedega pisut toetada.\nKui mu sekretär nii naiivsete nõksude õnge läheks ja laseks mingi müügijobu mind segama, siis ta kuuendat aastat samal kohal ei töötaks…praegu töötab.\nEga minagi pidanud just silmas koopiapaberi muretsemist- sellised otsused teeb sekretär enamasti ise, juhti asjasse üldse segamata. Kui on aga tegemist tõeliselt tähtsate teenuste või lahenduste või millega iganes, pole ka reeglina kurjast sekretärist mööda pääsemine enam teema, sest sellised läbirääkimised toimuvad juba algusest peale kõrgemal tasemel ning sekretäril on siis ka vastavad juhtnöörid olemas.\nMüügiinimestele — TÄNAN ja PALUN ja VABANDAGE on need elementaarsed viisakusvormid, mida esmalt pruukida võiks. Ka sekretäriga või koristajaga rääkides…\nSee peab ikka eriti naiivne sekretär olema, kes jääb uskuma ühe müügimehe loba “…teie ettevõtte turuosa suurendamisest” — müügimehel, kes TEGELIKULT ka teab, kuidas “ettevõtte turuosa suurendada”, ei ole MITTE KUNAGI probleeme sekretärist mööda pääsemisega, juht võtab temaga ise ühendust.\nMinu praktiline nõuanne müügiinimestele — tehke palun oma müügipakkumine. Ärge häbenege ennast peale pakkumise saatmist mõnikord meelde tuletamast kuid samas ärge ka imestage või solvuge kui sekretär või ka juht teile viisakalt EI ütleb või kirjadele ei vasta.\nKui teie pakkumine on aga piisavalt atraktiivne, siis jõuab see kindlasti õigele lauale.\nKui ta sinna aga ei jõua, siis vaadake peeglisse ja alustage otsast peale. Kui teiepoolne pakkumine isegi sekretärile huvitav ei tundu, siis olete te kirjutanud lihtsalt viletsa pakkumise. Selline on karm elu…\nIsegi kui sekretär otsustab, et ta suunaks helistaja edasi, küsib ta minu käest, kas ma saan parajasti rääkida. Ja oma otsuse teen selle järgi, kas ma tegelikult olen eelnevast e-mailist midagi leidnud vôi mitte.\nKui eelnev info on olnud asjassepuutumatu, siis ei räägi ma mingil juhul, vaid vastan mailiga, et see pakkumine ei huvita. Kôikide olulisemate ostude-hangete puhul räägin ma harva tundmatute inimestega, eriti veel telefoni teel. Veel enam, kôige olulisemate hangete puhul ei oota ma iial telefonikône, vaid olen juba ammu ise maad kuulamas ja helistamas kellele vaja.\nSeega kaks vôimalust. 1) Parim neist on esindada tuntud brändi, kelle juurde ise tullakse. Ehita brändi.\n2) Teine, e-mailis pead suutma kolme lausega esitada oma müügipakkumise.\nKas on võimalik, et sekretärid ka eksivad ja ei suuda alati 100% õigesti kõne põhjust määrata – vastus pigem jah.\nReeglina raha teemal otsustab juht (või juhatuse liige) ning temani on siiski mõistlik jõuda.\nSekretäriga tuleb käituda kui väärika inimesega, aga otsustaja(d) on vastutaja ja tema “valgustamiseks” paratamatult kulub aega.\nKõigile ilusat talve!\nLeave a Reply to duhh Cancel reply


Võib öelda, et nagu välk selgest taevast üllatas Sony meid enda uue täiskaader hübriidkaameraga Alpha 1, mis koondab kõik Sony parimad tehnoloogiad ühte korpusesse. Luues sellega 50-megapikslise kaamera, mis on suuteline jäädvustama sarivõtet kiirusega kuni 30 kaadrit/sek ilma, et elektrooniline pildiotsija hanguks. Lisaks saab Sony...\nTäiskaader hübriidkaamerate valik on õige pea saamas väga põneva täienduse, sest müügile tuleb uus Sony α7c, mis on hetkel maailma väikseim ja kergeim täiskaadersensoriga hübriidkaamera. Uue a7c (“c” tähendab compact ehk kompaktne) uhkuseks on juba ülipopulaarsest Sony a7 III mudelist tuttavad 24-megapiksline täiskaader Exmor R...\nCOVID-19 pandeemia on sundinud paljusid meist töötama kodukontorites ja see on veebikaamerate nõudluse tõstnud märkimisväärselt kõrgele. Seetõttu on mitmed fototehnika tootjad väljastanud erinevaid tarkvara uuendusi või rakendusi, mis aitavad tavalise digikaamera muundada veebikaameraks. Nüüd on ka Sony avaldanud uue rakenduse nimega Imaging Edge Webcam, mis...\nЕсли вы еще не перешли на фототехнику Sony, но планируете это сделать, то сейчас для этого самое время, ведь при покупке Sony a7R III (корпус) + объектив Sony FE 24-105mm f/4 G OSS получите дополнительную скидку 350 евро. Если купите Sony a7R IV (корпус) с...\nPikk ootamine on lõpuks läbi – pärast lõputuid kuulujutte, spekulatsioone ja väidetavaid lekkeid on Sony avalikustanud enda uusima kaamera Sony a7S III. Videograafidele suunatud kaamera kasutab 12-megapikslist sensorit, mis on suuteline filmima 4K kvaliteediga videot kuni 120 kaadrit/sek. Arvestades, et tegemist on a7S seeriasse kuuluva...\nJuba 1846. aastal asutatud maailma üks suurimaid uudisteagentuure “The Associated Press (AP)“ andis teada, et on Sony’ga sõlminud koostööleppe, mille raames hakkavad nende foto- ja videograafid hetki jäädvustama Sony täiskaader hübriidkaamerate ja Sony 4K XDCAM videokaameratega. AP alluvuses töötab enam kui paarsada foto- ja videograafi,...\nVloggimine ehk videoblogimine on populaarne nii Eestis kui välismaal ja seetõttu ei olnud väga ootamatu, et hiljuti jõudis müügile spetsiaalne vlogkaamera Sony ZV-1. Ja tundub, et Sony tabas selle mudeliga naelapea pihta, sest ZV-1 on defka ja kaob Photopointi lettidelt enne, kui uue tellimuse jõuame...


Natura Siberica EstoniaTootedMuud tootedToothpaste Arctic Protection\nToothpaste Arctic Protection kogus\nHambapasta “Arctic protection” eemaldab efektiivselt hammaste kõrgenenud tundlikkuse sümptomid tänu spetsiaalselt valitud Siberi õlide ja ekstraktide kompleksile, mis kiirendavad vigastatud hambavaaba taastumist ning hooldavad kogu suuõõnt.\nLooduslik siilkübara ekstrakt – unikaalne looduslik antibiootikum, millel on põletiku- ja viirusevastane toime, tugevdab hambavaapa. Jakuutia jänesekapsa ekstrakt avaldab antiseptilist toimet, kõrvaldab ebameeldiva lõhna tekkimise põhjused. Looduslik taiga kopsurohu ekstrakt avaldab siduvat toimet ja hoiab ära igemete veritsemise. Altai okaspaju õli soodustab haavade paranemist, avaldab taastavat toimet ning hooldab kogu suuõõnt.\nKasutamine: Kandke väike kogus hambaharjale, puhastage hambad ringliigutustega 2-3 minuti jooksul. Puhastage hambad 2 korda päeval.\nOle esimene, kes hindab toodet “Toothpaste Arctic Protection” Tühista vastus


Euroopa Komisjon esitas täna määruste ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika ajakohastamiseks ja lihtsustamiseks.\nEttepanekud hõlmavad määrust ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade kohta (kavandatud uus tööviis, mis hõlmab põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi, maaelu arengu toetust ja valdkondlikke toetusprogramme), ühise turukorralduse määrust ja ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja järelevalvet käsitlevat horisontaalset määrust. Ettepanekutes antakse vorm ühise põllumajanduspoliitika tulevikku käsitlevatele ideedele, mis on visandatud komisjoni poolt 2017. aasta novembris esitatud teatises „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“.\nMiks on vaja ühist põllumajanduspoliitikat reformida?\n1962. aastast kasutusel olnud ühine põllumajanduspoliitika (ÜPP) on edukalt täitnud oma algse eesmärgi, milleks oli sissetulekutoetuste andmine põllumajandustootjatele, et tagada Euroopa kodanikele kvaliteetne, ohutu ja taskukohane toit. ÜPP kohanemisvõimelisus selle aja jooksul näitab, et see on jätkuvalt oluline. Maailm muutub kiiresti ja koos sellega muutuvad ka probleemid, millega seisavad silmitsi nii põllumajandustootjad kui ka ühiskond tervikuna. Kliimamuutus, hinnakõikumised, poliitiline ja majanduslik ebakindlus, maapiirkondade rahvastikukadu ja maailmakaubanduse tähtsuse suurenemine – põllumajandustootjad kohanduvad pidevalt muutuvate oludega ja seadusandjad peavad tagama, et neil oleks keskmises ja pikas perspektiivis tagatud selgetel ja lihtsatel eeskirjadel põhinev asjakohane toetus.\nÜPP näitab eeskuju üleminekul kestlikumale põllumajandusele. See peab toetama sektori vastupanuvõimet ja tagama põllumajandustootjate sissetuleku ja nende elujõulisuse. See peab tagama, et põllumajandus täidab kõiki oma ülesandeid keskkonna ja kliimaga seotud probleemide lahendamisel ning lisaks tuleb täielikult arvesse võtta digitaalset innovatsiooni, mis muudab põllumajandustootjate töö lihtsamaks, vähendab bürokraatiat ja toetab põlvkondade vahetust. Kuna üle 50 % ELi elanikkonnast elab maapiirkondades, on vaja teha jõupingutusi, et säilitada neid atraktiivsete ja oluliste elupaikadena nii majanduskasvu ja töökohtade kui ka taristu, liikuvuse ja põhiteenuste seisukohast. ELi põllumajandusel on oluline osa maapiirkondade majandustegevuse dünaamikas ning sotsiaal-kultuurilises elus ning ka uue ühise põllumajanduspoliitika eesmärk on jätkusuutliku põllumajandustootmise säilitamine kogu Euroopas ning investeerimine maapiirkondade ja kogukondade arengusse.\nTänaste seadusandlike ettepanekutega muudetakse seda poliitikat lihtsamaks ja ajakohasemaks, et nende probleemide ja eesmärkidega paremini toime tulla.\nMilline on 2021. – 2027. aasta ÜPP eelarve?\nKomisjoni ettepanekus järgmise mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) kohta on ÜPP jaoks ette nähtud 365 miljardit eurot (jooksevhindades). See moodustab kogu ELi eelarvest aastateks 2021–2027 keskmiselt 28,5%. Sellest 265,2 miljardit eurot eraldatakse otsetoetusteks, 20 miljardit eurot turutoetusmeetmeteks (EAGF) ja 78,8 miljardit eurot maaelu arenguks (EAFRD).\nELi teadusuuringute raamprogrammi „Euroopa Horisont“ raames eraldatakse veel 10 miljardit eurot, et toetada konkreetseid teadusuuringuid ja innovatsiooni toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse valdkonnas.\nMillised on tulevase ühise põllumajanduspoliitika eesmärgid aastateks 2021–2027?\nTulevane ÜPP keskendub üheksale üldisele eesmärgile, mis kajastavad poliitika majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset tähtsust:\ntoetada elujõuliste põllumajandusettevõtete sissetulekut ja vastupanuvõimet kogu ELis, et tagada toiduga kindlustatus;\nsuurendada turule orienteeritust ja konkurentsivõimet, pöörates erilist tähelepanu teadusuuringutele, tehnoloogiale ja digiüleminekule;\nparandada põllumajandustootjate positsiooni väärtusahelas;\npanustada kliimamuutuste leevendamisse ja nendega kohanemisse ning säästvasse energiasse;\nedendada säästvat arengut ja selliste loodusvarade tõhusat majandamist nagu vesi, muld ja õhk;\npanustada elurikkuse kaitsesse, edendada ökosüsteemi teenuseid ning säilitada elupaiku ja maastikke;\nolla atraktiivne noorte põllumajandustootjate jaoks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades;\nedendada tööhõivet, majanduskasvu, sotsiaalset kaasatust ja maapiirkondade arengut, sealhulgas biomajandust ja säästvat metsamajandust;\nparandada ELi põllumajanduse reageerimist ühiskonna nõudlusele toidu ja tervise osas, siia alla kuulub nii ohutu, toitev ja säästev toit kui ka loomade heaolu.\nLäbiv eesmärk on edendada põllumajanduses ning maapiirkondades teadmisi, innovatsiooni ja digiüleminekut.\nKuidas kavatsetakse neid eesmärke saavutada?\nUus ÜPP toob kodanikule rohkem hüvesid ning lihtsustab samas oluliselt poliitika toimimist nii põllumajandustootjate kui ka liikmesriikide jaoks. Eeskirjade järgimise ja nõuetele vastavuse tagamise asemel keskendutakse tulemustele ja tegevuse edusammudele. Kohandatud lähenemisviis tüüplahenduse asemel tagab, et poliitikameetmed on kohapealsetele rakendajatele arusaadavamad. See lähenemisviis annab liikmesriikidele suurema vabaduse otsustada, kuidas ühiseid eesmärke kõige paremini saavutada ning samal ajal vastata põllumajandustootjate, maakogukondade ja kogu ühiskonna erivajadustele.\nELi tasandil keskendutakse järgmisele:\nühiste eesmärkide püstitamine;\nloetelu koostamine vajalikest meetmetest ja ühine meetmete kogum, mida liikmesriigid saavad kasutada ühiste eesmärkide saavutamiseks;\nkogu liidus kõigile põllumajandustootjatele ühtse turu ja võrdsete võimaluste säilitamine;\nkaitsemeetmete olemasolu tagamine poliitikaeesmärkide täitmise kindlustamiseks ning\nnäitajate väljatöötamine edusammude hindamiseks.\nLiikmesriigid saavad ühise põllumajanduspoliitika strateegiakava raames kohandada vahendid oma vajadustele vastavaks.\nKõnealustes ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavades sätestatakse, kuidas iga riik soovib täita ÜPP üldeesmärke, pidades silmas omaenda konkreetseid vajadusi. Nad määravad kindlaks strateegia ja selgitavad, kuidas mõlema samba meetmed aitavad kaasa nende eesmärkide saavutamisele. Kavad hõlmavad ka teetähiseid eesmärkide saavutamiseks; nende eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme hinnatakse liikmesriikide tasandil ning Euroopa Komisjon kontrollib neid uue iga-aastase seire- ja läbivaatamismenetluse käigus.\nÜhise põllumajanduspoliitika kõik strateegiakavad vajavad Euroopa Komisjonilt eelnevat heakskiitu, et tagada nende kooskõla kogu ELi hõlmavate eesmärkidega, poliitika ühise olemuse säilitamine ning et nad ei moonutaks ühtset turgu ega tekitaks toetusesaajatele või haldusasutustele ülemäärast koormust.\nELi tasandil töötatakse välja ka tulemusnäitajate ühine kogum, et tagada kõigi liikmesriikide põllumajandustootjate võrdsus.\nIgal aastal esitavad riigid komisjonile tulemusaruande, mis kajastab nende edusamme konkreetsete tulemusnäitajate alusel. Komisjon vaatab aruanded läbi ja kaalub vajaduse korral soovituste andmist, et tulemusi parandada.\nEdusammude tagamiseks võetakse kasutusele ka uus võimalike sanktsioonide ja soodustuste süsteem Liikmesriikidel, kes täidavad oma kliima-, keskkonna- ja bioloogilise mitmekesisuse alased eesmärgid, on mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja lõpus võimalik saada preemiat kuni 5% ulatuses oma maaelu arengu eraldistest. Kuid kui iga-aastasest tulemusaruandest ilmneb, et ei ole tehtud piisavalt edusamme, on komisjonil võimalus sekkuda, et tagada rahaliste vahendite parem tulemustele orienteeritus. See võib sõltuvalt puudujääkide laadist hõlmata näiteks konkreetse tegevuskava kehtestamist riikliku kava toetamiseks, maksete peatamist ja/või ümberplaneerimist.\nKuidas see põllumajandustootjate ja riikide haldusasutuste elu lihtsustab? Ja kuidas see ühise põllumajanduspoliitika ajakohasemaks muudab?\nPõllumajandustootjad ise teavad kõige paremini, missugust toetust neil paremate tulemuste saavutamiseks vaja on. Tänu uue ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavadele saavad liikmesriigid teha põllumajandustootjatega koostööd, et määrata kindlaks, mida tuleb riiklikul või piirkondlikul tasandil teha kokkulepitud ELi eesmärkide saavutamiseks, ning neil on suuremad võimalused valida tulemuste saavutamiseks kõige sobivamad meetmed. ELi tasandil kokku lepitud laiaulatuslike meetmete loetelu ühtlustatakse samuti — näiteks määratletakse uues ühises põllumajanduspoliitikas kaheksa ulatuslikku maaelu arengu valdkonda (keskkond & kliima; noored põllumajandustootjad; riskijuhtimismeetmed; teadmised & teave jne) senise 69 meetme ja allmeetme asemel. Liiga rangete ja kõigile ühesuguste ettekirjutuste asemel on lihtsam ja tõhusam on võimaldada võtta liikmesriikidel suurem vastutus selle eest, kuidas nad üldisi eesmärke kõige paremini saavutada saaksid.\nKomisjon keskendub ka selle tagamisele, et liikmesriikide juhtimissüsteemid toimiksid tõhusalt ja võimaldab neil otsustada, kas projektid vastavad ELi toetuse saamise tingimustele, selle asemel et kontrollida iga üksiku toetusesaaja vastavust toetuskõlblikkuse tingimustele, nagu seda praegu tehakse.\nUus ühine põllumajanduspoliitika ergutab nii põllumajandustootjaid kui ka riiklikke ametiasutusi võtma kasutusele uusi tehnoloogiaid, et aidata neil oma tööd lihtsustada. Näiteks töötatakse välja uus seiresüsteem, mis põhineb põllumajandusliku tegevuse süsteemsel aastaringsel kaugvaatlusel. See asendab võimaluse korral traditsioonilisi kontrollimeetodeid, nagu kohapealsed kontrollid, ning vähendab oluliselt kontrollikoormust. Samuti julgustatakse kasutama muid digivahendeid, näiteks nn georuumilist rakendust (GSA), mis kasutab satelliittehnoloogiat selleks, et võimaldada põllumajandustootjatel esitada täpseid andmeid oma maa kohta ning seega vähendada deklaratsioonides esinevate vigade arvu ja vältida trahve. Põllumajandustootjate otsetoetuse taotlused on riigi ametiasutuste poolt eeltäidetud võimalikult paljude ajakohaste ja usaldusväärsete andmetega, mis on saadud olemasolevate vahendite abil, nagu põldude identifitseerimise süsteem. See säästab märkimisväärselt põllumajandustootjate aega.\nUue ÜPP raames nõutakse, et liikmesriigid teeksid põllumajandustootjatele kättesaadavaks põllumajandusnõuandesüsteemi (FAS), mis hõlmaks paljusid määruses üksikasjalikult kirjeldatud teemasid. Need hõlmavad muu hulgas järgmist: nõuandeid kõigi põllumajandusettevõtte tasandi nõuete ja tingimuste kohta, mis tulenevad iga riigi ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavast; kuidas tagada vett, pestitsiide, õhu puhtust jm käsitlevate keskkonnaalaste õigusaktide täitmine; riskijuhtimist ning juurdepääsu innovatsioonile ja tehnoloogiale. Need nõustamisteenused integreeritakse täielikult liikmesriikide laiemasse põllumajandusalaste teadmiste ja innovatsiooni süsteemi (AKIS), mis hõlmab ka teadlasi, põllumajandusorganisatsioone ja teisi asjaomaseid sidusrühmi.\nÜPP uues raamistikus on sätestatud otsetoetuste taseme edasine ühtlustumine liikmesriikide vahel, sest liikmesriikide jaoks, kus otsetoetuste tase hektari kohta on alla 90 % ELi keskmisest, vähendatakse seda vahet poole võrra. See aitab kaasa komisjoni kohustusele tagada otsetoetuste õiglasem jaotamine.\nKuidas tagada toetuste õiglasem jaotamine põllumajandustootjate ja väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete vahel?\nOtsetoetused jäävad poliitika peamiseks osaks, sest põllumajandustootjate sissetulekut tuleb aruka ja vastupidava põllumajandussektori edendamiseks toetada.\nKomisjon teeb ettepaneku vähendada makseid, kui need ületavad 60 000 euro suuruse summa ja kehtestada kohustuslik piirmäär maksetele, mis ületavad 100 000 eurot põllumajandusettevõtte kohta. Tööjõukulud võetakse täielikult arvesse. Selle eesmärk on tagada maksete õiglasem jaotamine.\nVabanenud summad jaotatakse igas liikmesriigis ümber kas ümberjaotava otsetoetuse või maaelu arengu kaudu, eelkõige selleks, et tagada, et suurem osa iga riigi otsetoetustest läheb väikestele ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetele. Lisaks on liikmesriikidel võimalus pakkuda väikestele põllumajandustootjatele igal aastal ümmargust summat, mis teeb toetusesaajate jaoks haldusmenetluse palju lihtsamaks, sest nad ei pea oma toetuste saamiseks igal aastal taotlusi täitma. Väikepõllumajandustootja määratluse paneb paika iga liikmesriik ise, sest iga riigi põllumajandussektor on erinev.\nLisaks peab iga riik kohaldama rangemaid määratlusi, et tagada toetuse andmine ainult tegelikele põllumajandustootjatele. Nagu väikepõllumajandustootjate puhulgi, jääb täpne määratlus iga liikmesriigi otsustada (ja komisjon peab selle ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavas heaks kiitma), võttes aluseks sellised tingimused nagu sissetuleku testid, põllumajandusettevõtte tööjõu sisendid, äriühingu eesmärgid ja/või äriühingu registrisse kandmine. Määratlusega tuleb tagada, et toetust ei eraldata isikutele, kelle põllumajanduslik tegevus moodustab üksnes tühise osa tema üldisest majandustegevusest või kelle peamine äritegevus ei ole põllumajanduslik. Lisaks on määruses sätestatud, et liikmesriigis kehtestatud määratlus ei tohi välistada mitmes valdkonnas tegutsevat põllumajandustootjat (st need, kes tegelevad aktiivselt põllumajandusega, kuid ka mittepõllumajanduslike tegevustega väljaspool oma põllumajandusettevõtet).\nMis kasu on ühisest põllumajanduspoliitikast noortel põllumajandustootjatel?\nPakkuda stiimuleid noortele põllumajandustootjatele ja aidata neil endid elujõuliste ettevõtjatena kehtestada on 2020. aastast rakendatava ÜPP üks peamistest prioriteetidest. Noortele põllumajandustootjatele on mõeldud mitu meedet, mõned neist kohustuslikud ja teised vabatahtlikud:\nLiikmesriigid peavad eraldama vähemalt 2 % oma riiklikest otsetoetuste eraldistest konkreetselt noorte alustavate põllumajandustootjate toetamiseks kas lisatoetusena põhilisele sissetulekutoetusele või tegevuse alustamise toetusena; konkreetse vajaduse korral võivad riigid noorte põllumajandustootjate julgustamiseks eraldada rohkem vahendeid.\nNoorte põllumajandustootjate tegevustoetusteks ja põllumajandusettevõtluse stardiabiks antava abi maksimumsummat suurendatakse 100 000 euroni.\nIga riigi ÜPP strateegiakavas tuleb esitada eraldi strateegia noorte põllumajandustootjate ligimeelitamiseks ja toetamiseks, kaasa arvatud strateegia riikliku ja ELi toetuse järjekindlama ja tõhusama kasutamise kohta.\nMaaelu arengu rahastust saab kasutada selliste kavade toetamiseks, mille eesmärk on parandada juurdepääsu maale ja maatehingutele – see on harilikult suurim takistus noorte alustavate põllumajandustootjate teel. Need kavad võiksid hõlmata järgmist: põllumajandusettevõtete partnerlus eri põlvkondade põllumajandustootjate vahel; põllumajandusettevõtete pärimise või ülemineku kavandamise teenused; vahendusteenused maa omandamiseks; uuenduslikud riiklikud või piirkondlikud organisatsioonid, mis edendavad ja hõlbustavad noorte ja vanade põllumajandustootjate kokkuviimist, jne;\nEndiselt on noorte põllumajandustootjate jaoks ette nähtud investeerimistoetused ja teadmussiire/koolitused, mida rahastatakse maaelu arengu fondidest.\nLiikmesriigid võivad luua rahastamisvahendid, millest antakse käibekapitali noortele põllumajandustootjatele, kellel on sageli märkimisväärseid rahastamisprobleeme, võttes arvesse põllumajandusettevõtete suuri investeeringuid ja vähest tulu tegevuse alustamise etapis. Komisjon tõhustab koostööd ka Euroopa Investeerimispangaga, eriti platvormi fi-compass kaudu, et õppida noortele põllumajandustootjatele suunatud kavadega seotud kogemustest ja parimatest tavadest.\nKuidas toetab uus ÜPP keskkonna- ja kliimameetmeid?\nKolm üheksast tulevase ühise põllumajanduspoliitika eesmärgist käsitlevad keskkonda ja kliimat, hõlmates kliimamuutusi, loodusvarasid ning bioloogilist mitmekesisust, elupaikasid ja maastikke.\nLiikmesriigid peavad oma ÜPP strateegiakavades kirjeldama, kuidas nad neid eesmärke saavutada kavatsevad, tagades, et nende põllumajandustootjad täidavad kõiki keskkonna- ja kliimanõudeid. Samuti tuleb täpsustada, kuidas nad kavatsevad oma strateegia toetamisel kasutada mõlema ÜPP samba vahendeid. Eesmärgid määratakse kindlaks ja neid hinnatakse igal aastal, et mõõta edusamme.\nAmbitsioonikad kliima, keskkonna ja bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärgid saavutatakse mitmel erineval viisil:\nUue tingimuslikkuse süsteemi kaudu seotakse kõik põllumajandustootjate sissetulekutoetused (ja muud pindalapõhised maksed ja loomapõhised maksed) keskkonna- ja kliimasõbralike põllumajandustavade rakendamisega. Toetuse seadmine sõltuvusse kõrgemate standardite järgmisest kujutab endast praeguste ÜPP eeskirjade täiustamist.\nLiikmesriikidele on kohustuslikud uued nn ökokavad, mida rahastatakse riiklikest otsetoetuste eraldistest, kuid põllumajandustootjad ei ole kohustatud nendega ühinema. Need ökokavad peavad vastama ÜPP keskkonna- ja kliimaeesmärkidele nii, et need täiendaksid muid kättesaadavaid asjakohaseid vahendeid ja oleksid rangemad tingimuslikkuse nõuetest. Siiski võib iga liikmesriik kavandada need vastavalt oma äranägemisele. Üheks näiteks võiks olla ökokava väetiste mittekasutamise rahastamiseks, et parandada vee kvaliteeti. Asjaomaseid toetusi võib pakkuda kas põllumajandustootjate otsetoetuste lisatoetustena või eraldiseisvate kavadena, mille makseväärtuse aluseks on põllumajandustootjate lisakulud ja saamata jäänud tulud.\nLiikmesriigid peavad eraldama vähemalt 30 % oma maaelu arengu eelarvest keskkonna- ja kliimameetmetele. Maaelu arengu rahastust kasutatakse kliima- ja keskkonnahoidlike meetmete toetamiseks, eelkõige nn põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste toetusena, mille pakkumine on taas kohustuslik liikmesriikidele, kuid mis on põllumajandustootjatele vabatahtlik. Maaelu arengu eelarvet võib kasutada ka mitmete muude tegevuste rahastamiseks, näiteks teadmussiire, keskkonnasõbralikud investeeringud, innovatsioon ja koostöö. Selline toetus võib sobida maapiirkondade põllumajandustootjatele, metsamajandajatele ja muudele huvitatud isikutele.\nKeskkonnaalaseid meetmeid looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel, näiteks mägistes ja rannikupiirkondades, rahastatakse nüüd lisaks maaelu arengu eelarvest tehtud 30 % suurusele eraldisele.\nKooskõlas liidu kohustusega rakendada Pariisi kokkulepet ja ÜRO säästva arengu eesmärke peaksid ÜPP kohased meetmed panustama 40 % kogu ÜPP eelarvest kliimaküsimustega tegelemisse.\nMilline on teadusuuringute, innovatsiooni ja uute tehnoloogiate osa tulevases ühises põllumajanduspoliitikas?\nUus ÜPP soodustab investeerimist teadmistesse ja innovatsiooni ning võimaldab põllumajandustootjatel ja maakondadel sellest kasu saada. Peamine innovatsiooni toetav vahend uue ÜPP raames on ka edaspidi Euroopa innovatsioonipartnerlus (EIP-AGRI), mis toimib eelkõige töörühmade poolt ellu viidavate alt-üles suunatud innovatsiooniprojektide toetamise kaudu. EIP-AGRI lähenemisviis innovatsioonile rõhutab teadmiste vahetust, milles osalevad aktiivselt kõik protsessis osalejad.\nELi teadusuuringute raamprogrammi „Euroopa Horisont“ raames eraldatakse veel 10 miljardit eurot, et toetada konkreetseid teadusuuringuid ja innovatsiooni toidu, põllumajanduse, maaelu arengu ja biomajanduse valdkonnas. Programmil „Euroopa Horisont“ on juhtiv roll põllumajandussektori ajakohastamiseks vajalike teadmiste kaasloomisel. Programmi „Euroopa Horisont“ (riikidevahelised projektid) ja ÜPP (piirkondliku/kohaliku tasandi projektid ja ühise põllumajanduspoliitika võrgustikud) vaheline sünergia aitab luua põllumajandusalaste teadmiste ja innovatsiooni süsteemi, mille eesmärk on kiirendada innovatiivsete tavade kasutuselevõttu kõigi maapiirkondade osalejate seas.\nMis on ühine turukorraldus? Miks see hõlmab ainult teatavaid sektoreid?\nÜhine turukorraldus on eeskirjade kogum, mida kasutatakse põllumajandustoodete ühtse turu korraldamiseks. Need eeskirjad hõlmavad mitmesuguseid aspekte: turu turvaabinõud (riiklik sekkumine ja eraladustusabi), erandlikud meetmed turuhäirete korral, turustustamisstandardid, koolidele mõeldud programm koolilastele piima, puu- ja köögivilja pakkumiseks, kaubandussätted ja rida tegevuskavu mitmete sektorite jaoks: puu- ja köögiviljad, mesindus, vein, humal ja oliivid.\nUue ÜPP raames jääb suurem osa ühise turukorralduse määrusest muutmata, välja arvatud mõned erandid. Üks oluline muudatus on see, et eespool nimetatud rakenduskavad tuleb integreerida iga riigi ÜPP strateegiakavasse ning liikmesriikidel on võimalus (kui nad seda vajalikuks peavad) töötada välja rakenduskavad (nn sektoripõhised sekkumismeetmed) muude sektorite jaoks. Need võivad olla ainult põllumajandussektorid — kõik alates teraviljast ja lihast seemnete ja elustaimede ning puudeni — välja arvatud etüülalkohol ja tubakas. Liikmesriigid võivad kõnealuse sektoripõhise sekkumise jaoks eraldada kuni 3 % oma 1. samba eelarvest. Nende kavade kaudu toetatakse tootjaorganisatsioonidesse ühinenud tootjaid, kes võtavad ühiselt meetmeid keskkonna heaks või selleks, et tugevdada oma positsiooni toidutarneahelas.\nKas teatavatele sektoritele antakse eritoetust?\nTeatavad konkreetsed raskustesse sattunud tootesektorid saavad jätkuvalt täiendavat toetust, et parandada nende konkurentsivõimet, jätkusuutlikkust ja kvaliteeti (praeguse ÜPP raames tootlikkusega seotud sissetulekutoetus või vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus). Neid sektoreid loetakse oluliseks majanduslikel, sotsiaalsetel või keskkonnaga seotud põhjustel.\nKomisjon teeb ettepaneku säilitada olemasolev potentsiaalselt toetuskõlblike sektorite loetelu (sektorid, kus on alates 2013. aastast õigus saada vabatahtlikku tootmiskohustusega seotud toetust — viimane loetelu on kättesaadav siin ). Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku seda loetelu laiendada, et see hõlmaks ka muid kui toiduks kasutatavaid kultuure (peale lühikese raieringiga madalmetsa (v.a puud)), mida kasutatakse selliste toodete tootmiseks, mis võivad asendada fossiilkütuseid.\nToetuskõlblikud liikmesriigid võivad eraldada kuni 10 % oma otsetoetustest tootmiskohustusega seotud toetuseks. Valgurikaste taimede viljelemise toetamiseks võib eraldada veel 2 %.\nKas ELi äärepoolseimate piirkondade jaoks on kehtestatud erikord?\nVõttes arvesse ELi äärepoolseimate piirkondade spetsiifilisi põllumajandusprobleeme, on ÜPP raames sealsetele põllumajandustootjatele ette nähtud lisatoetus. Kavandatav rahastus kõnealustele piirkondadele — Prantsuse ülemeredepartemangud (Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique, Réunion, Saint-Martin ja Mayotte), Assoorid ja Madeira ning Kanaari saared — on seitsmeaastaseks perioodiks 627,63 miljonit eurot aastas.\nOtsetoetused äärepoolseimate piirkondade põllumajandustootjatele ületavad jätkuvalt teistes liikmesriikides makstavaid toetusi.\nSee summa ei hõlma nendele piirkondadele maaelu arengu eelarvest ette nähtud võimalikku täiendavat rahastamist. Seda saab kasutada põllumajanduse ja metsanduse bioloogilise mitmekesisuse taastamise, säilitamise ja parandamise meetmete toetamiseks ning maapiirkondade majandusliku arengu edendamiseks neis äärepoolseimates piirkondades. ELi panus maaelu arengu kavadesse nendes piirkondades on tõusnud 70 %-ni võrreldes umbes 40 %-ga mujal.\nKuidas aitab uus ÜPP põllumajandustootjatel toime tulla kriiside ja riskidega?\nKa praegune ÜPP aitab põllumajandusettevõtjatel sissetulekutoetuse (otsetoetused), turumeetmete, riskihaldusvahendite toetamise ning maaelu arengu valdkonna koolituste ja investeeringute kaudu toime tulla kutseala ebakindlusega.\nUus ühine põllumajanduspoliitika jätkab seda lähenemisviisi, tehes samal ajal täiendavaid parandusi:\nRiiklikke sekkumismeetmeid, eraladustusmeetmeid ja erakorralisi meetmeid käsitlevaid sätteid ei ole muudetud ja nende eesmärk on toetada ELi põllumajandustootjaid vajaduse korral.\nLiikmesriikidel on tulevikus võimalus eraldada kuni 3 % oma 1. samba vahenditest, et aidata toetada muid sektoreid peale nende (nt puu- ja köögiviljad, vein või oliiviõli), mis juba on valdkondlike programmidega hõlmatud. Eesmärk on stimuleerida tootjaorganisatsioonide tegevust muu hulgas konkurentsivõime, jätkusuutlikkuse ja riski- ja kriisijuhtimise seisukohast.\nSäilitatakse praegune tava jätta 1. samba vahenditest osa „põllumajandusreservi”, mida saab kasutada turumeetmeteks ja eritoetusmeetmeteks. Reservi suurus on kokku vähemalt 400 miljonit eurot aastas ning see täidetakse kriisireservi pikendamisega 2020. aastalt (praeguse ÜPP ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alt) aastasse 2021; järgnevatel aastatel pikendatakse kõiki kasutamata vahendeid veelkord. Reservi pikendamine, selle asemel, et seda igal aastal uuesti täita ja kasutamata vahendid liikmesriikide vahel ümber jaotada, vähendab märkimisväärselt halduskoormust.\nLiikmesriigid peavad maaelu arengu raames toetama riskijuhtimise vahendeid, et aidata põllumajandustootjatel hallata toodangu- ja sissetulekuga seotud riske, mille üle neil puudub kontroll. Seda liiki toetus, mida antakse rahalise osalusena kindlustusskeemide ja ühisfondide maksete tasumiseks ja mis hõlmab nii tootmis- kui ka sissetulekuriske, on kohustuslik kõikide liikmesriikide jaoks. Maaelu arengu raames muutub kohustuslikuks eri meetmete, näiteks investeeringute ja põllumajandustootjate koolituste toetamine, et aidata põllumajandustootjatel ära hoida riske või tegeleda nende tagajärgedega.\nMoodustatakse ELi tasandi riskijuhtimise platvorm, mis koosneb eri sidusrühmi hõlmavast ühtsest keskusest ja mille eesmärk on aidata kõigil asjaomastel osalejatel põllumajandustootjatest ja ametiasutustest teadusinstituutide ja erasektorini jagada teadmisi ning vahetada kogemusi ja parimaid tavasid.\nSamuti on võimalik rahastamisvahendeid kasutada käibekapitalile juurdepääsu lihtsustamiseks, näiteks selleks, et aidata põllumajandustootjatel saada üle ootamatu kriisi tõttu tekkinud likviidsuspuudujäägist.\nProgrammi „Horisont 2020“ raames rahastatakse teadusuuringuid riskijuhtimise, põllumajandusettevõtete digiteerimise ja põllumajanduses suurandmete kasutamise valdkonnas, Euroopa innovatsioonipartnerluse (EIP-AGRI) kaudu saab toetada ka riskijuhtimise valdkonna projekte.\nKuidas panustab uus ÜPP ELi maapiirkondade tulevikku?\nKuna üle 50 % ELi elanikkonnast elab maapiirkondades, on oluline tagada, et need oleksid jätkuvalt atraktiivsed, dünaamilised ja jätkusuutlikud, kvaliteetsete töökohtade, majanduskasvu ning juurdepääsuga kvaliteetsele taristule, liikuvusele ja põhiteenustele. Põllumajandus on paljude maakogukondade keskmeks ning põllumajandustootjate ja maakogukondade toetamise kaudu on seda ka ühine põllumajanduspoliitika.\nMaaelu arengu lihtsustamine, mille puhul laiemad eesmärgid on seatud ELi tasandil ja liikmesriikidel on suurem vabadus kohandada oma tegevust vastavalt konkreetsetele vajadustele, tagab, et maaelu arengu toetamine on kogu ELis jätkuvalt tõhus. Liidupoolse kaasrahastamise määra suurendamine võimaldab neil säilitada investeeringute kõrge taseme maapiirkondades.\nSee on ka põhjus, miks on maaelu arengu rahastamine tulevikus suunatud sinna, kus see võib luua tõelist lisaväärtust — kohaliku, maapiirkonna ja põllumajanduse arengusse — nii et muud ELi vahendid jäävad suurtele taristuprojektide, sealhulgas lairibaühenduse tarvis. Üks tulevase maaelu arengu poliitika põhielementidest on arukate külade arendamine maapiirkondades koos parema kohaliku taristuga.\nMis vahe on jooksev- ja püsivhindadel ja kust tuleb tegelik sääst uue ÜPP eelarves? Kuidas jaotatakse ÜPP eelarve liikmesriikide vahel?\nEuroopa Komisjon astus läbipaistvuse saavutamisel pretsedenditu sammu ja esitas 2. mail esmakordselt oma ettepanekus ELi uue pikaajalise eelarve vastuvõtmise kohta summad nii jooksevhindades, kui ka 2018. aasta püsivhindades.\nJooksevhinnad väljendavad summasid, mida lõplikud toetusesaajad ELi eelarvest tegelikult saavad. ELi iga-aastane eelarve lepitakse kokku jooksevhindades ning liikmesriigid panustavad ELi üldeelarvesse samuti jooksevhindade järgi.\nSee on sama metoodika, mida on varem kasutatud ÜPP eelarve esitamiseks ning mis võimaldab praegusi ettepanekuid eelmiste eelarvetega kohe võrrelda.\nPüsivhindu kasutatakse investeeringute majandusliku mõju võrdlemiseks pikema aja jooksul. Üleminek püsivhindadelt jooksevhindadele ja vastupidi on lihtne, sest nagu varemgi, kasutab komisjon arvestuste tegemisel tulevase inflatsioonimäära asendajana fikseeritud inflatsioonimäära 2%.\nSellest tulenevalt tehakse ettepanek vähendada jooksevhindades ÜPP eelarvet ligikaudu 5 %; See võrdub ligikaudu 12 % vähendamisega 2018. aasta püsivhindades, arvestamata inflatsiooni.\nEraldised liikmesriigiti 2018. aasta jooksevhindades – miljonites eurodes\nEraldised liikmesriigiti 2018. aasta püsivhindades – miljonites eurodes\nEttepanekud uue ÜPP 2021–2027 kolme määruse kohta saadetakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Siis peavad kaasseadusandjad võtma komisjoni ettepanekute suhtes kumbki oma seisukoha.\nOluline on jõuda kiiresti kokkuleppele ELi üldise pikaajalise eelarve ja selle valdkondlike ettepanekute suhtes, et ELi rahalised vahendid jõuaksid abivajajateni ja annaksid tulemusi võimalikult ruttu ning et põllumajandustootjad saaksid vajaliku kindluse ja prognoositavuse oma ettevõtlusalase tegevuse jätkamiseks ja investeerimisotsuste tegemiseks.\nKui praeguse eelarveperioodi (2014–2020) alguses kogetud viivitused peaksid korduma, tähendaks see, et põllumajandustootjad ja riiklikud ametiasutused ei saaks hakata kasutama uue ÜPP pakutavaid võimalusi: vähendatud bürokraatia, suurem paindlikkus ning tõhusamad tulemused. Tulevase eelarve heakskiitmise viibimine võib tuua kaasa tuhandete selliste võimalike uute projektide edasilükkumise kogu ELis, mille eesmärk on et toetada põllumajandustootjaid ja maakogukondi ja lahendada probleeme alates keskkonnakaitse tugevdamisest kuni uute põllumajandustootjate ligimeelitamiseni.\nKui järgmise pikaajalise eelarve suhtes suudetaks kokkulepe saavutada 2019. aastal, võimaldaks see tõrgeteta üleminekut praeguselt (2014.–2020. aasta) pikaajaliselt eelarvelt uuele eelarvele ja tagaks rahastamise prognoositavuse ja järjepidevuse, mis on kõigi huvides.


Kevadfestivalid Viinis, Münchenis, Firenzes, Prahas\nViini pidunädalad (12. V – 18. VI) avasid Viini raeplatsil Viini Sümfoonikud koos “Eurovision Young Musicians’i” seitsme finalistiga (valitud Mozarti aasta puhul Viini toodud poolfinaalis 18 riigi esindaja hulgast), kavas Mozart ja tema kaasaegsed. Viini Filharmoonikud andsid kaks päevast kava, kus Rudolf Buchbinder mängis kokku kuus Mozarti klaverikontserti. Juba algasid ka Purcelli “Dido ja Aenease” etendused (Les Arts Florissants) ning Theater an der Wienis Mozarti “Võluflööt” noore Daniel Hardingi juhatusel (Mahler Chamber Orchestra ja Schönbergi koor). Ülehomme tuleb välja Mozarti “Zaide” uuslavastus Peter Sellarsilt, Camerata Salzburg mängib Louis Langrée käe all.\nJuuni algusse jääb Olga Neuwirthi muusikaga Erwin Riessi näidendi “Don Giovanni-Complex” esietendus, muusikateatris sünnib kokku viis uuslavastust. Verdi Reekviemi tuleb juhatama Fabio Luisi ja Beethoveni IX sümfooniat Georges Prêtre. Festivalijuht Luc Bondy ja muusikadirektor Stéphane Lissner (kes samal postil ka Milano La Scalas) pakuvad välja 32 uut projekti ühtekokku 165 kontserdi või etendusega.\nMüncheni uue muusikateatri biennaal (5. – 20. V) on tänavu juba kümnes. Kahe kavaga austati festivali asutajat Hans Werner Henzet, kel peatselt ka juubel. Tellituna neli uusteost, autoriteks Christoph Staude (“Wir”), Aureliano Cattaneo (“La philosophie dans le labyrinthe”), Cornel Franz (“Barcode”) ja José M. Sánchez-Verdú (kammerooper “Gramma”/“Jardines de la escritura”), esietenduste eel tutvustas autoreid festivalijuht Peter Ruzicka. Müncheni Filharmoonikute erikontsert (dirigent Peter Hirsch) esitles Luigi Nono varajast loomingut, sh kõlas “Fučik” (I osa, 1951, Hirschi red) koguni maailmaesiettekandes. Henze kammerloomingu kontserti juhtis Siegfried Mauser, kes koos Ruzickaga oli ka sümpoosioni idee autoreid teemal “Vastupanu esteetika”.\nFirenze “Maggio Musicale” (30. IV – 23. VI) tegi kummarduse oma juhile Zubin Mehtale ta juubeliks, avaõhtud toimusid Mahleri IX sümfooniaga Daniele Gatti käe all, ühe kavaga esineb ka New Yorgi FO Lorin Maazeli juhatusel. Mehta juhatas festivaliorkestri kontsertide kõrval Luca Ronconi uuslavastust Verdi “Falstaffist” Teatro Comunales, peaosades Ruggero Raimondi ja Barbara Frittoli; sealsamas ka Reinhild Hoffmanni ballett “Callas” trupilt MaggioDanza. Põnev uuskülaline on Mito Chamber Orchestra Jaapanist Seiji Ozawa juhatusel, lõpugalat Mozarti ja Cherubini muusikaga dirigeerib Firenze Toomväljakul Ivor Bolton.\n“Praha kevade” (11. V – 3. VI) algusest on möödas 60 aastat. Nii korrati päev enne traditsioonilist avapäeva 12. V festivali kõige esimest kava 1946. aastast (Foerster, Ostrčil, Dvořák), mängis Tšehhi FO Zdeněk Mácali juhatusel, Smetana “Minu kodumaad” dirigeeris seekord Ondřej Kukal. Avanädalal ka Viini Filharmoonikud (dirigent Leopold Hager), Jiří Kyliáni ja Peter Zuska balletiõhtu “Mozart? Mozart!” ning Magdalena Kožená soolokontsert orkestriga. Suure tähelepanu all on Mozarti looming, eilegi Rudolfinumis Cappella Istropolitanalt ja Bambergi Sümfoonikute koorilt “Thamos, Egiptuse kuningas” ja “Davidde penitente”, homme on “Don Giovanni” uuslavastuse esietendus, kus väga tuntud solistid, Mozartit mängib ka Ivan Moravec. Homme tuleb Vene Rahvusorkester, juhatab Mihhail Pletnjov, täna aga Püha Anna kloostris meie Hortus Musicus (ka Pärdi “Psalom”, “Pari intervallo” ja “An den Wassern”).\nSchwetzingeni festival (28. IV – 7. VI) peetakse taas sealses rokokooteatris Edela-Saksa Raadio tiiva all. Avaetenduseks Mozarti kaasaegse Joseph Martin Krausi “Proserpina”, uusteose tellimuse (koostöös Pariisi Rahvusooperi ja Genfi Suure Teatriga) rokokooteatrile sobivana sai Salvatore Sciarrino, ta ooper “Kälte” esietendub ülehomme. Portreesarja nelja kavaga saab endale Peter Eötvös, klaveriõhtutega Marc-André Hamelin ja Piotr Anderszewski, esinejate hulgas ka Concerto Köln ja Huelgas Ensemble, lõppkontserdil kaastegev pianist Hélène Grimaud.\nErilisemad on tänavused pidustused Mozarti isa sünnilinnas Augsburgis – 55. Deutsche Mozartfest (12. – 28. V). Avaetenduseks valiti Salieri “Axur, Hormose kuningas”, festivali peategelaseks Tafelmusik Orchestra Torontost Bruno Weili käe all, esineb ka Leopold-Mozart-Kammerorchester, kavades mitmeid L. Mozarti teoseid.\nDüsseldorfi Schumannfest (5. – 20. V) algas Schumanni “Manfredi” harva esitatava täispika versiooniga Düsseldorfi Sümfoonikutelt, nimitegelase kõnerollis Klaus Maria Brandauer. Sooloõhtutega on astunud üles pianistid Radu Lupu ja Antti Siirala, lauljatar Christiane Oelze, Tonhalles laulis ka Chorwerk Ruhr Robin Grittoni juhatusel, ansambel Sequentia tutvustas koos Agnethe Christenseniga Reinimaa vanamuusikat; Schönberg Ensemble tõi koos sopran Barbara Sukowaga eksperimentaalse kava Schumanni ja Schuberti lauludest, viimastena esinevad 2005. aastal sündinud orkester RheinKlang ning Mahler Chamber Orchestra Daniel Hardingi juhatusel.\nBaieri Kunstide Akadeemia Ernst von Siemensi Fond määras oma tänavuse preemia dirigendile ja pianistile Daniel Barenboimile viljaka ja mitmekülgse muusikalise tegevuse märgina. Berliini Staatsoperi juhina (aastani 2012) on Barenboim ka Chicago SO muusikadirektor. Omaalgatatud “Festtage’l” aprillis juhatas Barenboim Riigiooperi kõiki viit etendust (“Tristan ja Isolde”, “Parsifal”), Staatskapelle kontserte (ka solistina) Filharmoonias ning mängis samas Bachi HTK I köite. Siemensi preemia (150 000 eurot) on väga mainekas, Barenboim teatas, et annetab summast 100 000 Riigiooperi uuendustöödeks ning 50 000 oma Iisraeli-Araabia Noorteorkestri toetuseks. Tseremoonial Viinis eelmisel reedel pidas pidukõne preemia varasem laureaat Pierre Boulez.