Kõrvits: peale soolaste roogade sobib suurepäraselt ka kookidesse\nGreete Kõrvits, 31. oktoober 2017 18:26\nAmeerika kõrvitsapirukas. Foto: Alar Truu\nSügis on kõrvitsahooaeg. See mahlane ja pontsakas vili on kiudainerikas ja täistuubitud A-vitamiini, olles kasulik nii nahale kui ka silmadele. Meie tunneme kõrvitsat vast enim kui püreesupi head koostisosa, aga see sobib suurepäraselt ka patta panna, liha aseaineks kotletti ning ka magustoitu.\nAsusin minagi lugupeetud nimekaimust hääd ja paremat vaaritama. Esmalt võtsin ette maitsva ja natuke jõuluhõnguse piruka.\nIGAÜHEL ON PÕHJUS TÄNULIK OLLA: miks tähistatakse tänupüha ja 10 retsepti, mida lähedastega jagada (7)\nPirukameistri peavalu: millist jahu kasutada ja millist vormi eelistada (1)\nKÕIGI UMMIKUTE EMA: Los Angeles tänupüha eel (4)\nKuidas tervislikult maiustada?\nMagus kõrvitsapirukas on ameeriklaste rahvusroog, mis meil eriti tuntud ei ole. Pigem teatakse hamburgereid, tänupühakalkunit, hot dog´e ja võib-olla ka ameerikapärast õunapirukat. Kõrvitsast kui magustoidust meil veel väga ei mõelda, ehkki peedimahla kasutatakse muffinites usinasti värvainena ning ka porgand käib juba mõnda aega koogitainasse.\nPaljud ameeriklased jälle ei tunne kõrvitsat muidu kui vaid Halloweeni aja kaunistusena ja magusa püreena, millest nende mail ka pirukat tehakse. Idee kõrvitsast tehtud kotlettidest või vormiroast on neile üllatav, jõuluaegne marineeritud kõrvits tundub intrigeeriv. Rääkides jõuludest, on sellelgi pirukal äratuntav jõulumaitse. Paljud vürtsid on samad, mis piparkoogitainaski. Kõrvitsapirukas on ameeriklaste poelettidel müügil küll aasta ringi, aga kodus tehakse seda ikka sügisel, ennekõike oktoobris ja novembris, mõnes peres ka jõuluajal.\nKõrvitsapüree purgid kaunistavad Ameerikas mitut riiulit järjest, põgus netiotsing ja sobramine mälus viib tõdemuseni, et meil sellist asja vist ei müüda. Korraks käib peast läbi sõna „beebipüree“, aga see kõlab kriminaalselt ebaapetiitselt. Pole midagi teha, tuleb ise kõrvitsast püreed teha. Uurin, millist kõrvitsat konservpüreesse pannakse, ja leian, et kõige paremini sobib selleks pisut tumedama viljaliha ja tugevama maitsega muskaatkõrvits.\nSoolase kõrvitsatoidu tegemiseks valin siiski tavalise suure kõrvitsa.\nÄRA KOONERDA: Kõrvits on väga vesine köögivili, seega võid maitseainetega üsna uljas olla. Foto: Vida Press\nNIPP! Ära viska kõrvitsaseemneid minema, vaid puhasta seemned vilja keskosa kiududest, pese ja jäta paariks tunniks kuivama. Seejärel raputa need üle soolaga ja pista 15 minutiks ahju. Saad mõnusalt krõbistada.\nAmeerikapärane kõrvitsapirukas: Kaneeli ja ingveriga maitsestatud pirukas viib mõtted jõuludele. Foto: Alar Truu\nAmeerikapärane magus kõrvitsapirukas\nEuroopa suurim kõrvits kasvas tänavu Belgias ning kaalub üle tonni (3)\nVaja läheb: 500 g muretainast, 400-500 g muskaatkõrvitsat, 350 ml kondenspiima, suur muna, 50–100 g pruuni suhkrut, 2 tl kaneeli, 1 tl jahvatatud ingverit, 1 tl jahvatatud muskaatpähklit, 0,5 tl soola.\nValmistamine: lõika muskaatkõrvits seibideks, lõika koor ära, kougi lusikaga seemned välja ja haki kõrvits väikesteks kuubikuteks. Aseta kuubikud kastrulisse ja vala juurde nii palju vett, et kõrvitsatükid oleksid täpselt kaetud, aga mitte rohkem. Aja keema ja lase 20 minutit muliseda (kõrvits peab minema hästi pehmeks). Kui kõrvits on pehme, kurna vesi ära.\nRulli muretainas lahti ja vajuta 24sentimeetrise läbimõõduga koogivormi põhja ja servadele. Kui tainas mõnest kohast katki läheb, lapi õnnetuskohad allesjäänud tükikestega. Mina kasutasin küpsetuspaberit, aga muidu peaks vormi põhja ja ääred kindlasti rasvainega kokku määrima. Kui kasutad suurema läbimõõduga vormi, pea silmas, et pirukal peavad olema kõrged servad.\nPüreesta kõrvits saumikseri või blenderiga. Lisa maitseained, kondenspiim ja eelnevalt lahtiklopitud muna, blenderdades püreed pärast iga asja lisamist. Kui tumepruun täidis näib meeldivalt sile, on see valmis põhjale kallamiseks.\nKüpseta pirukat 200kraadises ahjus 40 minutit. Kui pirukasse torgatud tikk täidisest kuivalt välja tuleb, on pirukas valmis.\nNipp! Kõrvits on pehme, kui tükk õnnestub lõikelaual kahvliga katki suruda.\nKõrvitsavorm : Kiire ja toitev kõhutäis argiõhtuks. Foto: Alar Truu\nVaja läheb: 700–800 g kõrvitsat, 200 g maitsestamata jogurtit, 100 g riivitud mozzarellat, tšillihelbeid, oliiviõli, 4–7 viilu peekonit, soola, pipart.\nValmistamine: Lõika kõrvits seibideks, eemalda koor, puhasta seemnetest ja haki kuubikuteks (umbes mehe pöidlaotsa suurusteks, väga tillukesed kuubikud lähevad liiga pehmeks). Pane kõrvitsakuubikud vormi, kalla üle oliiviõliga ning maitsesta tšillihelveste, soola ja pipraga. Sega korralikult.\nPane vorm umbes 40 minutiks 200kraadisesse ahju.\nKuni kõrvits küpseb, sega riivitud mozzarella jogurtiga, maitsesta soola ja pipraga. Prae peekoniviilud pannil hästi krõbedaks. Kui need on pisut jahtunud, haki peeneks. Umbes kümme minutit enne kõrvitsate valmimist võta vorm ahjust välja ja puista roog üle hakitud peekoniga. Jogurti-juustukastme võid „mütsikestena“ kõrvitsatele asetada või katta sellega kogu piruka.\nRoog on valmis, kui kõrvits on pehme ja kerge läbi hammustada, aga mitte pudrune.\nNipp! Kui pead mozzarellat palli küljest riivima, aseta see natukeseks sügavkülma, sest pehmet palli on keeruline riivida.\nKÕRVITSAFÄNN: Armastatud kokaraamatute autori Pille Endeni üks lemmikretsepte on kõrvitsašnitslid. Foto: Joosep Martinson\nMuskaatkõrvits või tavaline kõrvits? See on maitse küsimus\n„Hariliku kõrvitsa võib asendada muskaatkõrvitsaga kõikides retseptides, nii soolastes kui ka magusates,“ ütleb armastatud kokaraamatute autor Pille Enden.\n„Kumba eelistada, on rohkem maitse asi. Tuleb ainult arvestada, et muskaatkõrvits on magusama ja intensiivsema maitsega ning jääb seetõttu roas üsnagi tuntav. Samuti on see konsistentsilt veidi jahusem, mida peaks arvestama vedeliku lisamisel,“ märgib Pille. Eriti hästi sobib muskaatkõrvits tema sõnul vürtsika püreesupi või magustoitude ja kookide valmistamiseks, samuti röstimiseks.\nPille kui suure kõrvitsasõbra üks pikaajalisi lemmikretsepte on kõrvitsašnitslid. „Mõnusalt kerge eine, mida on hea argiõhtul ahju pista. Serveeri kõrvale värsket salatit ja kerge nälg on kustutatud,“ tõdeb ta. Kes soovib karusema maitsega rooga, võiks kõrvitsat paneerida riivsaia asemel rukkijahus, kuid kasutada võib ka kamajahu.\nValmistamisaeg 15 minutit + 20 minutit ahjus\nVaja läheb: 1–1,2 kg kõrvitsat, 3 muna, 1,5 dl riivsaia (sobib ka rukki- või kamajahu), 2 sl hakitud petersellilehti, soola ja pipart, õli.\nValmistamine: lõika kõrvits umbes 1 cm paksusteks viiludeks. Paneeri viile lahtiklopitud munas ja seejärel peterselliga segatud ning soola ja pipraga maitsestatud riivsaias. Tõsta õliga määritud ahjuplaadile, pintselda pealt õliga ja küpseta 200kraadises ahjus 20 minutit või kuni kõrvits on pehme.\nAllikas: Pille Enden\nIGAÜHEL ON PÕHJUS TÄNULIK OLLA: miks tähistatakse tänupüha ja 10 retsepti, mida lähedastega jagada\nKÕIGI UMMIKUTE EMA: Los Angeles tänupüha eel


Vaata galeriid: Homme avab Noblessneris uksed unikaalne VR-keskus, mis on sinu aega väärt | Diktor\n18. okt. 2019 kell&nbsp14:43\nTäna antakse PROTOle veel viimast lihvi.\n19. oktoobril avatakse Noblessneri valukojas maailma esimene hariduslik virtuaalreaalsuskeskus PROTO. Tegu on unikaalsete kogupere keskusega, millest uute ja huvitavate kogemuste otsijatel ei tasu mööda vaadata.\nPROTO on küll meelelahutuskeskus, kuid sellel on ka hariv eesmärk. Avastustehase eesmärk on kaasaegse tehnoloogia abil innustada inimesi avastama maailma muutnud leiutisi. VR tehnoloogia abil saab proovida erinevaid 19. sajandi leiutisi nagu lennuvõimeline jalgratas, auru jõul sõitev auto ja isegi allveelaev.\nKeskuse teeb huvitavamaks asjaolu, et need kauged kogemused ei eksisteeri ainult virtuaalmaailmas. Sa ei pea istuma kõledas ja tühjas ruumis VR prillidega ja teesklema, et oled ajas tagasi reisinud.\nNoblessneri valukotta on püsti pandud mitmeid erinevaid mudeleid alates allveelaeva kerest ja auru jõul töötavast vormelist kuni õhujalgratta ja kuumaõhupallini. See koos virtuaalreaalsusega loob edukalt mulje, et oledki paarsada aastat aega tagasi kerinud.\nVanaaegne auruvormel kahtlaselt modernse rooliga.\nÜtleme, et tahad näiteks kuumaõhupalliga lendama minna. Selle jaoks on püsti pandud gondel, mille kohal kõrgub suur pall. Astud gondlisse, paned VR komplekti pähe ja sikutad enda kõrval rippuvat köit, et palli kõrgust muuta.\nVõi tahad minna näiteks õhujalgrattaga sõitma. Selle tarvis on ehitatud vastavad jalgrattad, mille külge on monteeritud suured keerlevad propellerid. Istud ratta sega, VR prillid lähevad uuesti pähe, ja hakkad väntama. Prillid kuvavad kaunist 19. sajandi ilmega pilvede vahel rippuvat linna. Sina pead ratta lenksu keerates ja väntamiskiirusega kõrgust reguleerides kindlad punktid läbima ja lõppu jõudma.\nPrillid pähe ja väntama.\nOlemas on ka asju, mida saab koos teha. Kahele mängijale on mõeldud näiteks elektrilambi kokku panemise kogemus. Kaks inimest panevad VR prillid pähe ja krabavad virtuaalselt konveierilindilt erinevaid vidinaid, mida pirni jaoks on tarvis. Asjad tuleb aga kokku panna õiges järjekorras ja kiiresti.\nKokku on PROTOs 10 erinevat VR-elamust ja 9 käed-külge eksponaati. Viimaste sekka kuuluvad näiteks pika säriga joonistamine, äikeseline klaver, tsüklodroom ja Noblesseri kvartali elav makett.\nPROTO külastamine ei ole just kõige odavam lõbu, kuid arvestades seda, mida seal pakutakse, tundub hind just paras.\nÜhe inimese täispilet maksab 12 eurot, kuid alla 6-aastased lapsed saavad sisse tasuta. 6 korra pilet ühele inimesle, mida saab kasutada aasta jooksul, maksab 40 eurot. Pensionäride ja erivajadustega inimeste sooduspilet maksab 8 eurot ning perepilet kahele täiskasvanule ja nende alaealistele lastele maksab 28 eurot.\nKõik piletid võimaldavad kasutada peaaegu kõiki eksponaate. Ainus erand on protoroller, 139 meetri pikkune monorelss, millega saab sinka-vonka läbi keskuse sõites teiselt korruselt esimesele laskuda.\nKülastajatele avab PROTO uksed homme kell 10. Avapäeval suletakse alles kell 12 öösel, seega kõik soovijad peaksid jõudma juba laupäeval uut VR-keskust avastama minna.\nRohkem infot PROTO kohta leiad keskuse kodulehelt.\nMärksõnad: eesti, proto, Tallinn, virtuaalreaalsus\nVideod: kui realistlikud on uues lennusimulaatoris suuremad Eesti linnad?


Keele arengukava, kaua tehtud kaunikene — Sirp\nBirute Klaas-Lang: „Arengukava fookus on selgelt eesti keelel, kuigi kõik keeled on rikkus indiviidi ja ka riigi tasandil.“\nKeele arengukava, kaua tehtud kaunikene,1 ei paista ikka veel kõigile meelepärane olevat. 2012. aastal kirjutas Mati Hint: „Ma ei osanud ette näha ka seda, et minu keelekaotusevastased väljaastumised satuvad iseseisvas Eestis peagi põlu alla, sest hiilivalt saab poolametlikuks keelepoliitikaks eesti-inglise kakskeelsus. Kui Sirbi keeletoimetaja tegi mulle ettepaneku kirjutada vene nimede kirjutamise segadusest praeguses Eestis, siis tundus see ettepanek mulle 25 aasta taguse episoodi kordusena: minult küsitakse arvamust eriteema kohta, aga alarmeeriv on kogu meie keeleline olukord. Oleme taas astumas noaterale. Olla või mitte olla rahvusena ja riigina – see on küsimus ka praegu, kuigi ametlik Eesti räägib, et meie eksistents on kindlustatum kui kunagi varem.“2\nPole parata, järgmise „Eesti keele arengukava“ kokkupanu venimine 2017. aastast seniajani osutab, et noateralt on korduvalt maha pudenetud. Kuigi vene nimede kirjutamisega (nüüd ka ukraina ja valgevene omadega) on seis järjest segasem, ei tee ma seekord üksikasjusse takerdumise viga. Küsin otse, kuidas on võimalik, et aastatepikkuse arutamise ja ideekorjete järel on siseministeeriumis septembri alguses ikka leitud: „Kooskõlastamiseks esitatud Eesti keele arengukava 2021–2035 … tuleks läbi töötada keelenõukoguga koostöös, alustades arengukava üldeesmärgist.“3\nAsjade seisu valgustab Eesti keelenõukogu esimees.\nBirute Klaas-Lang: Aastatepikkuse arutelu tulemusena on saavutatud konsensus, et „Eesti keele arengukava aastateks 2021–2035“ on eesmärkide ja tegevuse poolest ministeeriume ja asutusi ühendav kava, mida juhib HTM kui riikliku keelepoliitika kujundamise eest vastutav ministeerium, kuid elluviimisse panustavad teisedki.\nKeelenõukogu uus koosseis on 2019. aasta lõpust kaasa aidanud arengukava eesmärkide ja tegevusplaani settimisele. Koostöö HTMi ja arengukava juhtkomisjoniga, kuhu kuuluvad selle elluviimist tagavate ministeeriumide ja riigikantselei esindajad, on väga hea. See mudel tagab otseside ekspertide, poliitika kujundajate ja poliitika elluviijate vahel. Ma tõesti väga loodan, et suudame kindlustada eesti keele kestmiseks ja arendamiseks võimalikult soodsa keskkonna.\nKünstler: Asjaosalised kohtusid viimati 17. septembril. Arengukava eelnõu järgi on selle üldeesmärk „tagada eesti keele elujõud ja toimimine esmase keelena igas eluvaldkonnas, tagada igaühele õigus kasutada Eestis eesti keelt, säilitada ja tugevdada eesti keele staatust, mainet ja eestikeelset kultuuriruumi ning väärtustada teiste keelte valdamist“.4 Niisiis küsingi: kui juba eesti keele arengukava üldeesmärk tahtis siseministeeriumi hinnangul läbitöötamist, siis läheb kava ilmselt järgmisele ringile? Või leidsite eelmisel nädalal ühise keele?\nKlaas-Lang: Üldeesmärgi sõnastus on muutunud: „tagada igaühele õigus ja võimalus kasutada Eestis eesti keelt“. On väga oluline, et õigusele kasutada Eestis eesti keelt on lisatud ka riigi vastutus selleks võimaluse loomise kohustusega.\nUuele ringile arengukavaga kindlasti ei ole vaja minna. Kõik senised vastajad ja ettepanekute tegijad olid päri probleemide ja nende lahendamiseks seatud eesmärkide ja tegevuse osas. Täpsustati vaid detaile. Tõsi, siseministeeriumi tagasisides seati kahtluse alla kogu arengukava struktuur ja sisu ning peeti vajalikuks tekst rida-realt ümber töötada. Väga raske on aga juhinduda nii üldistest märkustest. Viimasel kohtumisel võttis siseministeerium kohustuse teha konkreetsed parandusettepanekud.\nKünstler: Mis viga õieti sel üldeesmärgil leiti olevat? Ehk ei peetud teiste keelte oskamise esiletoomist üldeesmärgina „Eesti keele arengukavas“ põhiseaduses kirjas Eesti riigi olemasolu mõtte valguses kohaseks?\nKlaas-Lang: Sel teemal leidsime küll konsensuse. Arengukava fookus on selgelt eesti keelel, kuigi kõik keeled on rikkus indiviidi ja ka riigi tasandil. Mitmekeelsele on lahti mitu kultuuri ja tööturgki laiemalt kui ainult eesti ja inglise keele valdajale. Haritud eestlane on osanud peale emakeele vähemalt kahte-kolme võõrkeelt sada aastat tagasi ja nii võiks see ka edaspidi olla. Eri keeli valdavate spetsialistide olemasolu on ka julgeoleku teema: peaks olema nii suure, aga ka väikese kasutusalaga keelte oskajaid.\nEestis võiks demokraatlike riikide kombel aidata ka riigikeelest erineva kodukeelega perede lastel oma emakeelt õppida. Eestikeelne kool ei tähenda sugugi seda, et sinna ei mahuks ka teisi keeli. Ka õpetajate ettevalmistusse tuleks rohkem lõimida sobivaid aineid, et nad saaksid toetada õpilaste keelelist ja kultuurilist mitmekesisust.\nKünstler: Nii mõnedki on leidnud, sh nt Jaak Aaviksoo eelmisel reedel antud intervjuus,5 et praegust olukorda kirjeldatakse arengukavades ilustatult ja tegelike kitsaskohtade asemel, kas või üleminek ükskeelsele kooliharidusele, leiab dokumentidest pigem poliitkorrektset soovmõtlemist, mis ei lase jõuda lahendusteni. Kas üldeesmärk ei peaks selgem olema?\nKlaas-Lang: Arengukava strateegiline eesmärk nr 3: „… õppetöö riigi ja kohalike omavalitsuste rahastatavates koolides ja lasteaedades toimub eesti keeles. Eestikeelne kooliharidus tagab laste ja noorte lõimumise eesti kultuuri- ja väärtusruumi ning annab kõigile võrdse võimaluse osaleda ühiskonna- ja tööelus ning jätkata õpinguid järgmisel haridustasemel“. Peaks olema küll piisavalt selgelt sõnastatud, et Eesti kool on eestikeelne.\nSelleni andis muidugi minna … Mõne aasta eest oli ühtse eestikeelse kooli kujundamine eesmärk, mille keeleteadlased soovisid ka arengukavasse sisse kirjutada. Kuna meie ja HTMi keeleosakonna seisukohad põrkusid ses küsimuses kõige tulisemalt, lakkas Eesti keelenõukogu toimimast ja arengukava „pandi pausile“. Viimastel riigikogu valimistel 2019. aastal jõudis aga ühtne eestikeelne kool peaaegu kõigi erakondade programmi.\nOleme muidugi sellega 20 aastat hiljaks jäänud, nagu Aaviksoo ses intervjuus ütleb. Selle aja jooksul on HTMis suunanud hariduspoliitikat mitme erakonna ministrid ning kahjuks lõpetanud kooli palju venekeelseid noori, kes ei ole suutelised eesti keeles edasi õppima ega ka tööd leidma. Kes võtab vastutuse?\nOlen nõus, et idee ja kokkulepe (näiteks eestikeelse kooli osas) ei taga veel lahendust. Kuid esmalt on siiski vaja poliitilist otsust ja seejärel detailset tegevuskava, et korrastada koolivõrk, tagada pädevate õpetajate ettevalmistus ja lahendada eos sotsiaalsed probleemid, mis võivad mõnes piirkonnas tekkida. Tuleb maandada ka lastevanemate hirm, et teises keeles õppimine toob kaasa kehvemad tulemused – erinevad ka emakeeles õppivate laste tulemused.\nKünstler: Jääb siiski selgusetuks, kuidas on võimalik tagada praeguse lähteseisu korral üldeesmärk säilitada ja tugevdada eesti keele staatust, mainet ja eestikeelset kultuuriruumi, kui kahekümne aastaga on nt TLÜs jõutud tervest eesti kirjanduse õppetoolist kahe ja poole ametikohani,6 eesti koolides on eesti keele tundide arv järjest kahanenud ja eesti kirjandust enam eraldi ainena üldse ei õpetatagi ning eesti filoloogiasse on konkurss olnud kesine.\nKlaas-Lang: Selle aasta statistikat veel pole, aga 2019. aastal oli Tartu ülikoolis eesti ja soome-ugri keeleteaduse bakalaureuseõppesse konkurss kolm avaldust kohale. Vähemalt sama pingeline oli sisseastumine ka sel aastal.\nNäiteks emakeele ja eesti keele võõrkeelena õpetajaks õppijatele saime sel aastal ülikoolis lisakohti juurde, sest soovijaid oli väga palju: õpinguid alustas 19 tudengit. Õpetaja elukutse on küll aasta-aastalt populaarsem. Kas noored õpetajad ka oma ametisse jäävad? Tugev kool ja head õpetajad kahtlemata leiavad teineteise.\nKünstler: Arutamisel oli arengukava 61. versioon. Avalikkus sai midagi asja kohta arvata suvel. Kas tehti palju muudatusettepanekuid? Millal see lõpuks valmis saab?\nKlaas-Lang: Kokku tuli üle 160 muudatusettepaneku, nii sisulisi kui ka sõnastuslikke. Kõik ministeeriumid, aga ka ülikoolid, seltsid, keelehooldajad ja ärksad keelehuvilised esitasid oma täiendusettepanekuid ja kommentaare. Ministeeriumides oli tõepoolest süüvitud arengukava eesmärkidesse ja tegevusplaani. Seega on lootust, et eesti keele tõrgeteta toimimine Eestis ei ole ainult HTMi ja keeleteadlaste asi. Paljut on ka arvesse võetud kas otse tekstis või ka näitajate väljatöötamisel.\nViimati tuli nt rahandusministeeriumilt ettepanek lisada säte, et õigusloomes arvestatakse keeleseadusega, kultuuriministeerium soovis jõulisemalt rõhutada, et eesti keele roll kõrgharidus- ja teaduskeelena säilib ning selleks rakendatakse riiklikke toetusprogramme. Siseministeeriumilt tuli ettepanek võtta üheks näitajaks Eesti elanike enesehinnang oma eesti keele oskusele. Väga konstruktiivsed ettepanekud tulid nüüd veel ka riigikontrollilt, riigikantseleilt jt asutustelt, ülikoolidelt, Emakeele Seltsilt. Eesti keele arengukava üleandmise tähtaeg on valitsuse otsusel selle aasta lõpp.\n1 Vt Aili Künstler, Miks me siin oleme? – Sirp 1. XI 2019.\n2 Mati Hint, Keel ja demokraatia aastal 2012 ehk 25 aastat hiljem. – Sirp, Keele Infoleht 14. VI 2012.\n3 Siseministeeriumi 4. IX 2020 vastuskiri HTMile.\n6 Anneli Kõvamees, Kas eesti kirjandus on lahkumas academia’st? – Looming 2019, nr 12.


LONG&STRONG - potentsiaali suurendaja - HOIATUS Edutamine (-50%)\nPikem, vastupidavam ja raskem erektsioon käeulatuses!\nLong & Strong on toiduvalik erektsiooni jaoks igas vanuses meestele.\nMiks peaksite valima pikad ja tugevad peenise laienemise pillid teistele konkurentsivõimelistele toodetele? Kuna see toode tegelikult töötab! Seda on tõestanud arvukad uuringud meeste vabatahtlike kohta üle maailma. On uuritud sadu mehi, kellel on erinevas vanuses erineva vanuses, erinevate tervisehäiretega ja erinevate eluviisidega. Ja mõju on alati olnud püsiv. Uuringud on kinnitanud, et Long & Strong peenise laienemise toidulisand tõesti toimib ja selle toote mõju on sama, sõltumata sellest, kes neid kasutatakse.\nSee on toode, millel on erakordselt hämmastav mõju, mis võimaldab laiendada meeste liiget ja mis on võrdselt oluline suurendada selle ümbermõõt. Sellel on selged tagajärjed, mis on seotud seksuaalse naudinguga: mehed tunnevad oma uut pikkust tänu atraktiivsemalt ja naised tunnevad seksuaalvahekorras rohkem rõõmu. Sellepärast jõuavad Long & Strongi peenise laienemispillid iga päev üha enam mehi üle kogu maailma ja üha enam neist hindavad selle preparaadi soodsat mõju nende mehelikkusele.\nKui sellest ei piisa, tagab Long & Strong ka mõningaid lisahüvesid, mida väärib märkimist. Paljude teiste mõjude hulgas suurendavad nad erektsioonipotentsiaali ja soovi soo järele, pikemaid ja tugevamaid erektsioone, suurenenud libiido ja rohkemaid ejakulatsioone. Vaid üks tablett päevas on 4 nädalat, et jälgida püsivat mõju peenise suurusele. Suurendage oma sugutungi nüüd ja andke oma partnerile voodis maksimaalne vürtsi!\nKõige tavalisem küsimus, mida minu patsientidest kuulen, on see, kas see täiendus tegelikult toimib. Ma kohtun tihti meestega, kes arvavad, et nende peenised on liiga väikesed ja tahavad teha midagi nende laiendamiseks kiiresti. Kirurgilised operatsioonid annavad sajaprotsendilise tagatise pikaajalistele mõjudele, kuid on kallid ja potentsiaalselt ohtlikud. Peenise laienemise pillid ja lisandid omakorda toimivad võrdselt tõhusalt, on odavamad, ohutumad, ei põhjusta kõrvaltoimeid ja neid võib võtta ilma arstiga konsulteerimata. Valik tundub nii ilmne ja seetõttu soovitan oma patsientidele Long & Strong peenise laienemise tablette, mis on saadaval kergesti imenduvate tablettidena.\nToode on läbinud vajalikud katsed ning meditsiinilise ja farmatseutilise uuringu. Seda on testitud väga täpselt ja hoolikalt, kõrvaldades ravimi testimise käigus toote soovimatud kõrvaltoimed. Praegu on iga pill iga inimene ohutult kasutatav isegi teiste ravimitega, mida ta tarvitab. Pikad ja tugevad peenise laienemise pillid saavad oma hämmastava jõu rivist välja. See on väga traditsiooniline homöopaatiline toode, kuna see sisaldab juurmaksa ja Muira puama. Need on kaks toimeainet, millel on väga tugev ja väga efektiivne mõju testosterooni imavale kehale, mis vastutab põnevustunde eest. Tabletid suurendavad selle hormooni taset, mis pärast vereringesse sisenemist mõjutab positiivselt vere sissevoolu peenisesse ja viib lõpuks selle laienemisele. Ekspertina soovitan seda ja kui mees, soovitan teil seda meedet liikme laiendamiseks katsetada.\nAhti 44 vanus\nMa arvan, et iga inimene soovib suuremat peenist. Tänu Long & Strongile oli võimalik minu unistus ja mu partnerile meeldiv olla.\nLennart 52 vanus\nMa olen päris skeptiline inimene ja ma ei uskunud, et see tegelikult toimiks. Sul pole aimugi, kuidas ma eksisin.\nJaagup 27 vanus\nMõned täiendavad tolli on tegelikult oluline. Kuna minu liige on suurem, tahab mu sõbranna minuga palju sagedamini seksida.\nJanek 30 vanus\nSuurepärane toode. Kiire kohaletoomine. Sada protsenti tõhusust. See peenise laienemisgeel on väga kergesti rakendatav, ma pole märganud mingeid kõrvaltoimeid.\nAlvar 45 vanus\nHea peenise laienemise toode. Ma kasutan seda enam kui pool aastat ja mul pole mingeid kaebusi.\n- Horney Goat Weed (epimediumilehed)


Maaeluministeeriumi 45. nädala eelinfo (2019-11-04 08:07:19)\n• 4.‒8.11 osaleb maaeluminister Mart Järvik Hiinas rahvusvahelisel impordimessil Import Expo. Maaeluministrit saadab visiidil Maaeluministeeriumi esindajatest ning toidu- ja joogisektori ettevõtetest koosnev äridelegatsioon. Shanghais toimub kohtumine Hiina Tolliameti aseministriga ja Hiina Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Ministeeriumi esindajatega, kellega arutatakse kahepoolse koostöö edendamise võimalusi. Lisaks võõrustab minister 7.11 Eesti ettevõtjatele ja nende äripartneritele pühendatud vastuvõttu, kus meie kokad tutvustavad Eesti toitu.\nHiina rahvusvaheline impordimess on Hiina presidendi Xi Jinpingi ellu kutsutud üritus, et edendada Hiina avanemise poliitikat ja elavdada kaubandust. President Xi osaleb isiklikult avatseremoonial, kuhu on kutsutud messil osalevate riikide presidendid, peaministrid ja ministrid.\nEesti on messil esindatud toidu ja elustiili paviljonides järgmiste ettevõtetega: Saku Õlletehas AS, Haage Joogid OÜ, EBM Grupp AS, Tanker Brewery OÜ, Ecotar OÜ, Mayeri Industries AS ja Top Connect OÜ.


★★★ Väike korter ootab hubast läbi ekslektika ★★★\nVäikeses korteris kasutatava ruumi maksimeerimiseks on strateegiad, mida saab kasutada, väga palju. Õige leidmine on aga alati väljakutse. Ege & Setsi arhitektide lähenemine selle korteri projekteerimisel Hispaanias oli lihtne.\nKorter renoveeriti 2015. aastal ja peamine mõte oli muuta see avaramaks. See tegi arhitektid, eemaldades kõik ebavajalikud seinad ja vaheseinad. Ruumi piiritlemine tehakse nüüd kontrastsete põrandate või mööbli abil.\nSissepääs viib sotsiaalse ala, mis koosneb kolmest ruumist: elutuba, söögituba ja köök. Kõik kolm moodustavad praegu avatud põrandaplaani, kusjuures nende vahel ei ole seinu ega vaheseinu. Söögilaud paigutatakse köögi ja elutoa vahel ning see toimib visuaalse tõkketena, ilma et tsoon oleks tegelikult jagatud.\nPeale nende kolme ala paigutuse on ka teisi disainielemente, mis võimaldavad kõigil inimestel eristuda. Hea näide on põrandaplaatide disain. Koht, kus Caprice mosaiikpõrandatele sobib Creationsi põrandakate, on elutoa ja ülejäänud avatud põrandaplaadi vaheline piir.\nSeinad mängivad olulist rolli ka iga piirkonna määratlemisel. Avatud kiviseinal on istekoha pakkumine hubane, soe ja mugav tunne. Ombre sein on viis värvi lisamiseks sisekujundusele.\nKöök on valge ja minimalistlik. Ainsad elemendid, mis loovad natuke kontrasti, on siin riiulid ja köögitoad. LED-valgustid rõhutavad värsket ja eredat sisekujundust.\nSarnast kujundusstrateegiat kasutati ka magamistoas. Siin ühendab kahetooniline ombre seina ruumi lakke sujuvalt ja loomulikult, seades samal ajal elava ja mängulise õhkkonna. Ülejäänud sisekujundus on valge ja väga lihtne. Lõppude lõpuks võib liiga palju kontaktpunkte häirida.\nOmbre'i seinad on kogu korteri jooksul korduvalt motiiv. Peaaegu igas toas on kahetoonilised seinad. Neid kasutatakse fookuspunktidena ning seda saab värvi ja iseloomu lisada toale ilma väärtuslikku ruumi kasutamata.\nVannituba on väga võluv, kuid see ei ole üllatus, arvestades ülejäänud disaini. Klaasist vaheseinaga avatud dušš võtab väikese osa ruumist, samas kui ülejäänud osa on tualettruum ja valamu. Kahe tüüpi põrandakatte abil saate visuaalselt kindlaks määrata kahte erinevat tsooni ilma seinte või vaheseinteta.\nÜmmargune Adnet-peegel ripub otsekohe seinale paigaldatud kraanikaussi kohal. Selle ümbritsevad nahast rihmad lisavad ruumi tekstuuri ja elegantsi. Lisaks annab seintele seinte seinte seintele hubane tunne, vaatamata valgele, mis ümbritseb seda.


Ostukott helkuri ja värvilise pildiga "SIIRU-VIIRULINE ELEVANT"\nESILEHT » OSTUKOTID PILDI JA HELKURIGA » Ostukott värvilise pildiga "ELEVANT" ja helkurornamendiga.\nOstukott värvilise pildiga "ELEVANT" ja helkurornamendiga.\nOstukott värvilise pildiga "RUKKILILLED" ja helkurmaterjalist ornamendiga.\nTootekood: okh0026m\t, Tarneaeg: 2-3 tööpäeva\nOstukott värvilise pildiga "MEELESPEAMOTIIV" ja helkurmaterjalist ornamendiga.\nTootekood: okh0011m\t, Tarneaeg: 2-3 tööpäeva


IT-sektor- personaliotsingufirma jaoks täiesti uus territoorium, kus mängureeglid pole veel välja töötatud - ärileht.ee\nAiga Ārste-AvotiņaFoto: Tiit Blaat\nPersonali otsingufirma Amrop töötas välja uue metoodika infotehnoloogia valdkonna ekspertide otsimiseks ning rakendab seda edukalt Baltimaades. Eduvõtmeteks on tehisintellekti kasutamine, otsingu sügavuse suurendamine, kommunikatsioonikanalite taasläbivaatamine ning motivatsioonifookuse nihutamine.\nEestis läheb järjest sagedamini vaja väga spetsiifiliste kompetentsidega eksperte: tarkvaraarendajaid, data scientiste, testijaid jne. Need on inimesed ainulaadsete professionaalsete oskustega, aga ka harjumuspärasest erinevate käitumisharjumustega – nende mõtlemisviis, motivatsioon, väärtused on paljudest erinevad. Seetõttu ei toimi nende inimeste puhul personaliotsingu traditsioonilised võtted, vaid läheb vaja uusi meetodeid kitsa spetsialiseerumisega ekspertide otsimiseks konkurentsitihedal turul. Täna on selline metoodika juba välja arendatud, väidab Amrop Executive Search Estonia juhtivpartner Aiga Ārste-Avotiņa.\nNäiteks kui firmal läheb vaja meeskonda, kes viiks läbi ettevõtte digitaliseerimise, tekib rida küsimusi: kes on need inimesed, kuidas nad leida, kuidas nendega rääkida, et nad oleks huvitatud pakkumisest? Kui need, keda otsitakse, on juhid või traditsiooniliste erialade esindajad, on personaliotsingu firma esindajatele kõik selge. Executive Searchi kogenud nõustaja põhimõtteliselt teab nägupidi kõiki potentsiaalseid kandidaate tippametitele, eriti nii väikesel turul nagu Eesti. Lennupersonali otsinguga tegeleval spetsialistil on pilootide valmisandmebaas. Aga kui küsimus puudutab IT-sektorit, siis siin satub personaliotsingufirma täiesti uuele territooriumile, kus mängureeglid pole veel välja töötatud ja need pole selged ei personaliosakondadele ega -agentuuridele.\nVärbamisekspert: mitte kõik praegused juhid ei ole võimelised liikuma 20. sajandi juhtimisviisidest 21. sajandi omadesse (7) 28.03.2019\nVärbamisekspert: välismaalasi naljalt Eestisse juhiks ei meelita (20) 10.12.2018\n„Esmakordselt puutusime Amropis selle ülesandega kokku, kui tegime tööd ühe Läti suurima IT-firma jaoks. Meie ülesandeks oli leida tosin kogenud front-end arendajat – kitsal kohalikul turul on see üsna keeruline väljakutse. Otsingu käigus puutusime kokku terve rea probleemidega, mis pani meid läbi vaatama personaliotsingu tehnoloogiaid ning arendama välja uue metoodika, kus kasutasime üsna ebatraditsioonilisi võtteid. Nimetasime selle Deep Sourcinguks ehk süvaotsinguks,“ räägib Ārste-Avotiņa.\nKitsa valdkonna spetsialistide leidmist võiks võrrelda kullakaevandamisega – läbi tuleb sõeluda mitu tonnid maaki, et leida kulla raasukesi. Spetsialistid, kellest oli eespool juttu, on äärmiselt mitteavalikud. Nad „ei näita“ ennast kuskil – istuvad arvuti taga ja teevad oma asja. Amrop projekti käivitades üritasime me otsida kandidaate käsitsi, ent mõistsime kiirelt, et selline ajakulu ei õigusta end. Ning et mitte sõeluda infot läbi käsitsi, kirjutasid Amrop spetsialistid programmid, mis teevad seda inimeste eest. Amropil õnnestus selle abil koguda maksimumi informatsiooni avalikest allikatest, sealhulgas sotsiaal- ja kutsevõrgustikest, tungida edukalt läbi hüüdnimede ja pseudonimede ja isikustada spetsialistid. „Sel viisil õnnestus meil jõuda tasemeni, mille puhul sai võimalikuks identifitseerida kuni 500 uut potentsiaalset kandidaati kuus, mis on märkimisväärne arv Läti suuruse riigi kohta,“ räägib Ārste-Avotiņa.\nOtsingu sügavuse suurendamine\nEnamikul juhtudel sisaldab pikk nimekiri (ingl. long list või longlist) traditsioonilises juhtiva personali otsingu projektis kuni sada kandidaati. Selline on Executive Search standard. IT-s on teised normid – sajast potentsiaalsest kandidaadist nimekirjas õnnestub rääkida maksimaalselt kümnega ning üheksa neist osutuvad hõivatuks jooksvates projektides suure turukonkurentsi tõttu. Järelikult, tulles tagasi kullaotsimisele, „kaevata“ tuleb väga sügavalt, hõlmates aina uusi ja uusi kihte. Läti firma puhul sai Amropi pikka nimekirja 3000 arendajat. „Personaliotsingus on termin The Candidate Universe ehk kandidaatide universum. Nõnda tuli sellel puhul meil jõuda selle universumi kõige kaugematesse nurkadesse. Pärast seda seisime silmitsi teise ülesandega: analüüsida kogutud infomassi ja valida 3000-st nimest need 100 spetsialisti, kellega on mõtet rääkida. Selles aitasid meid meie programmid,“ ütleb Ārste-Avotiņa.\nArvestades IT-tööstuse spetsiifikat, on eraldi tõsiseks väljakutseks – jõuda kandidaadini (mõnikord selle sõna kõige otsesemas mõttes). Asi on selles, et ärimaailmas laialt kasutatavad sidekanalid, sellised nagu telefon või e-post, ei tööta siin üldse. Ning kandidaadiga kontakti loomiseks on vaja sukelduda tema elukeskkonda – virtuaalsesse või tegelikku. „Spetsialiseeritud kommunikatsiooniplatvormid, Messengerid, foorumid, kokkutulekud – me panustasime palju aega ja jõupingutusi saamaks selle maailma „sisse“. Kokkuvõttes õnnestus tõsta reach rate valdkonna jaoks tavalistest 10% kuni 50–60%,“ räägib Ārste-Avotiņa.\nIT-valdkonnas on stabiilsus vähetähtis, pigem destruktiivne faktor isiksuse ja professionaalse arengu jaoks.\nKõik me oleme ära harjunud, et traditsiooniliste erialade esindajate üheks peamistest motivaatoritest on stabiilsus – paljud valivad tööandja eesmärgiga 5–10 aastaks ette. IT-valdkonnas on stabiilsus vähetähtis, pigem destruktiivne faktor isiksuse ja professionaalse arengu jaoks. Sel põhjusel pole kandidaadid üldse lojaalsed firmale, ent on väga lojaalsed projektile. Mida suurem on selle innovatiivsus, mastaap ja ambitsioonikus, seda atraktiivsem on see kandidaadi silmis. Ent on ka medali teine pool: „jahtida“ selliseid inimesi keset projekti on põhimõtteliselt kasutu. Kavalus on siin selles, et spetsialisti püüda siis, kui projekt lõpeb ning kui ta muutub juba vabaks elemendiks. Aga selleks peab koostöö süsteem kandidaatidegaCandidate Relationship Management System (CRMS) käima nagu kellavärk.\nNõustaja professionaalne adapteerimine\nKohe esimesel kontaktil kandidaadiga, kui see siiski toimus, peab nõustaja vastama spetsiifilistele küsimustele projekti, platvormi, tehniliste peensuste kohta. Ning seda tuleb teha, kasutades vastavat sõnavara – rääkida kandidaadiga tema keeles. „Üleüldse on küsimus väga tundlik: tasub vaid arendajal ära tunda, et vestluskaaslane ei valda teemat, on terminites ebakindel või üldse ei tunne ainet, kommunikatsioon suure tõenäosusega lõpeb ning teist šanssi ei teki. Nõnda investeerisime me ka sellesse – uute töötajate koolitamise aspekti,“ räägib Ārste-Avotiņa.\n„Klassikaline personaliotsing – kõrgema taseme juhtide ja juhtivate spetsialistide otsing – see on „püramiidi tipu“, professionaalide ülemise väga õhukese kihi läbitöötamine. Olukorras, kus on vaja leida väga spetsiifilised kompetentsid kitsas spetsialiseerumises terava konkurentsiga turul, tuleb „kaevata“ väga sügavalt. See ongi meie arendatud meetod Deep Sourcing, milles on tulevik. Praegu kasutatakse seda IT-s, homme – teistes sektorites ja tööstustes. Läheb keeruliseks, ent väga huvitavaks,“ ütleb Ārste-Avotiņa.\nTippjuhte värbavas ettevõttes toimus salapärane juhtide vahetus\nGRAAFIK | IT-spetsialistide uuring: usume, et oleme võimas digiriik, aga tegelikult oleme...


Kolme musta roni sumbol KULTUURTAIMED, NENDE VILJAD\nPärast kodusõda ja kuningas Sverre surma aastal otsustasid rivaalitsevad Baglerid tappa imiku printsi Haakoni. Siiski on mõned karuohutuse näpunäited, mille võite ära võtta, mis muudavad teid lõdvestunumaks ja minimeerivad teie riski, kui reisite karude kodukandis. See tõrvik teeb head. Lohe nahk, maks, süda, veri ja sarv on nõutud nõiajoogi koostisosad. Värav värviti mustaks.\nMõni neist on jumalik. Mõned neist on julmad.\nKõik need on mingil tasandil jube. Nad on taliolümpiamängude maskotid ja need on nende lood.\nMusta karu rünnakud Kui olete mures oma järgmise välise seikluse pärast turvalise püsimise pärast, peaksite kõigepealt teadma, et looduses on karurünnakud äärmiselt haruldased. Nii et hinga sügavalt sisse ja lõdvestu! Siiski on mõned karuohutuse näpunäited, mille võite ära võtta, mis muudavad teid lõdvestunumaks ja minimeerivad teie riski, kui reisite karude kodukandis.\nSchussi nimi tuletati mäesuusatamise terminist, mis tähistas kiiret ja sirget allamäge. Lisaks Austria lastele õudusunenägude kinkimisele andis Schneemann, mis on kas saksa keeles "lumememm" või "antropomorfne porgandiga lumepall" nina, "esindas lihtsuse mänge.\nNii pöördus Lake Placidi korraldustoimkond graafilise disaineri Donald Mossi poole. Vabakutseline, kelle illustratsioonid olid ilmunud aastal Illustreeritud sport, Õppis Moss pärast mereväelastest väljumist Prati disainiinstituudis ja väitis hiljem, et on loonud ABC logo. Ta nõustus, et kährik oli Lake Placidi mängude maskoti jaoks loomulik valik.\nGrupp, kuhu kuulusid olümpia korralduskomitee liikmed, kunstnikud, luuletaja ja sotsioloog, kitsendas Sarajevo mängude potentsiaalse maskoti nimekirja kuuele.\nJärgnenud küsitlusel, mis viidi läbi Jugoslaavia suuremate ajalehtede kaudu, sai Vucko enam kui 70 protsenti rahva häältest.\nTeised finalistid olid lumepall, mägikits, pähklikasv, tall ja porgand. Sarajevo olümpiakomitee ametliku bülletääni järgi oli Vucko sümbol hea võidukäigust kurja üle. Ilma selleta pole ühtegi last.\nJääkaravend ja -õde kandis Lisaks reeglile, mis on ühine enamiku maskottide jaoks - ilma suulise suhtlemiseta kostüümides ühes lehes ilmus, näitasid Hidy ja Howdy, et nad ei saa osaleda üritustel, kus pakuti alkoholi, seista söögikohtade läheduses ega kallistada kedagi musta ülikonnaga.\nTundub, et Hidyl ja Howdy'l oli probleem. Prantsuse kunstniku Philippe Mairesse kujundatud Magique oli tähekujuline Kolme musta roni sumbol, mis tähistas noorust, unistusi ja kujutlusvõimet.\nPrintsess Kristin oli Haakoni isatädi. Pärast kodusõda ja kuningas Sverre surma aastal otsustasid rivaalitsevad Baglerid tappa imiku printsi Haakoni.\nKüsitud kujul või valitud artikli osast otsitut ei leitud, kasutan laiendatud otsingut. Leitud 5 sobivat artiklit. Jõulud ja lihavõtted olid suured pühad. Enne, pärast lihavõtteid.\nTa viidi Lillehammerist üle mägede ohutusse ja kasvatati lähedal asuvas Trondheimis, lõpuks tõusis ta troonile aastal ja valitses kuni BTC bot telegramma 2021 Kollektiivselt olid nad tuntud kui lumekesed, mis olid iga öökulli Kolme musta roni sumbol tähtede või tähtede kombinatsioon. Öökullid on Kreeka mütoloogias Athenaga sageli seotud ning Lumepulgad sümboliseerisid aastaaegu ja nelja-aastast olümpiatsüklit.\nLegendi järgi jahutas räätsajänes kunagi põlevat maad, joostes mäest üles ja tulistades noolt päikese poole, laskes ta madalamale taevasse. Kui maa oli pime ja külmunud, ronis koiott kõige kõrgemale mäele, et varastada tulega inimestelt leeki.\nJa ükskõik kui palju nad ka ei üritanud, ei suutnud jahimehed vägevat karu võita.\nKolmele maskotile valitud nimed - pulber, vask ja kivisüsi - olid Utahi suusa- ja kaevanduspärandi sümboolsed. Neve on itaalia keeles lumi ja Gliz on lühendatud versioon itaaliakeelsest sõnast jää.\nSumil, kelle nimi tuleneb salishi mõistest "eestkostja vaim", on Thunderbirdi tiivad, musta karu jalad ja Orca vaala müts. Quatchi on sasquatch, populaarne tegelane Vaikse ookeani loode legendides.\nMiga on merekaru, osaliselt mõrtsvaal ja osa Kermode karu, haruldane liik, kelle kodumaa on Briti Columbia. Seal on neljas maskott, kuid vastupidiselt sellele, mida Poola ajaleht ja Google'i pildiotsing teid uskuma paneksid, pole see Interneti-meem Pedobear. Pigem on marmmel Mukmuk esimene olümpia maskoti kõrvalhüpe.\nTa ei ilmu Vancouverisse, sest marmotid talvituvad talveunest, kuid tema kohta saate kõike lugeda Vancouveri ametlikelt olümpiamängude veebisaidilt.


👨 Kas sokid sobivad ideaalselt teie koolitajatele? Miks maa peal mitte ?! 👩 - STIIL - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses STIIL 2020 Kas sokid sobivad ideaalselt teie koolitajatele? Miks maa peal mitte ?!\nSokid ei kipu kunagi armastust ega tähelepanu, mida nad väärivad, kui sa ei ole tüüp, kes sureb, et väljendada oma sartorial elan, kuid on piiratud töökindlate kleitkoodidega. Enamik meist on õiglane ütlema, et nad on rahul samaväärse paari leidmisega, mis on tühi.\nKuid üks ettevõte, kes kinnitab jalakäijaid - nagu neid keegi ei nimetata, - on Stance. Ta tarnib ameerika suurlooduse pesapalli- ja korvpallimängijatele mõeldud lavakujunduslikke sokke ja teeb lahedaid sokke. Mitte "lahedad" sokid nagu te võite oma isa saada, vaid koostöös selliste näitajatega nagu kultuuri hip-hop supervillain MF Doom.\nSee oli tõepoolest vaid aja küsimus enne, kui kaubamärgi all oli kleepuvate sportlaste jalgadega kleepitud kalliskiviks olev ettevõte - ja vaata, Stance on New Balanceiga koostööd teinud selle populaarse 247 rida, mis on tuttav kõigile, kellel on huvi jalatsid.\n"All Day All Night 247" kingade koostöö toimub kahes erinevas stiilis, millest igaüks sobib sokkidega.\nValge kingal on päraku gradiendiga trükitud kaelarihm ja peegeldavad detailid nööridele, krae rihmale ja kreenile. Sokid sisaldavad ka peegeldavat detaili ja sobituvad päikesetõusu gradiendiga õmbluseta värvide segust, mis on pärit treenerist kuni kookini. Särav must nahkhiir on vahepeal rikas lilla (peegeldatud sokid) pahkluu sokk ja graafika välistald.\nJa õnneks, kuigi päkapikud võivad kukkuda enda peale, et oma nööbid iga kujunduse saamiseks ja selga erilistel puhkudel kandma, on 247 suurepärane treener aktiivsetele inimestele, millel on silmadega ülemine ja kerge REVlite midsole.\nAinus probleem on see, et kui kandad oma uued 247-sid iga päev, peate iga õhtul pesema või teie sokid ei sobi. Gah! 124 £, ostke Newbalance.com kogu päeva 247, ostke all-night 247 uue balance.com-is\nEelmine Artikkel Sony Xperia M2 Aqua ülevaade


Rakukeraamika ja tekstiili workshop Evald Okase Muuseumis — Sirp\nRakukeraamika ja tekstiili workshop Evald Okase Muuseumis\nEilsest kuni 8. augustini toimub Evald Okase Muuseumis rakukeraamika ja tekstiili workshop, mida juhendavad keraamik Ingrid Allik ja tekstiilidisainer Monika Järg. Reedel, 8. augustil ootame huvilisi vaatama rakukeraaamika põletust muuseumi õuel. Töötoa tulemusest avatakse näituse muuseumi kolmandal korrusel laupäeval, 9. augustil kell 16.\nRAKUPAKU vol. 3 on töötuba kunstnikele ja disaineritele, kus kohtuvad omavahel savi ja tekstiil. Mõlemad on jälje jätmiseks tänuväärsed materjalid – tundlikud, paindlikud ja väga erineval moel käsitletavad. Workshopi eesmärgiks on anda osalejale kogemus erinevate materjalitehnoloogiate kasutamisest ja kombineerimisest. Selle aasta workshopil on peamine roll antud loomeprotsessile ja tekkinud sünergiale, worksopi toimumise asukohale ning erilisele ajale Haapsalu linnas – Valge Daami ajale.\nKeraamika tehnoloogiatest keskendume suvesse sobivale taimede ja suitsuga „maalimisele“ ja naked raku’ le , mis on läänes arenenud raku tehnoloogia haru. Selles tehnikas jääb puhtale savipinnale ainult läbi eemaldatava pealiskihi läbi tunginud suitsujoonis. Tekstiiliosa märksõnaks on suured mõõtmed, töövahenditeks puhas kangapind, kangatrükivärvid ning erinevad töövahendid värvi kangale kandmiseks – pintslid, rullid, käed ja kõik muu, mis ideed väljendada aitab.


Keerulisel ajal kasvu näitav autokeskuste kett laienes Tallinna - Kõik\nRehvid Pluss avab endistes Info-Auto ruumides aadressil Kassi 6 uhiuue autokeskuse koos ligi 250-ruutmeetrise kliendisaaliga. Viimane on eriti oluline praegusel ajal, kui tervise hoidmise hüvanguks peab hoidma distantsi.\nPealinnas on korralikest tegijatest puudu, ütleb Rehvid Pluss juhatuse liige Kristjan Suurekivi. "On puudu neist, kel on hinnatase mõistlik ja kes pakuvad ka head kvaliteeti. Tihti on kvaliteet paigas, aga hind on priske. Meie hinnatase hakkab survestama teisi," ütles Suurekivi.\nKui kevadel Eesti sisuliselt lukku keerati, tegid Rehvid Plussi omanikud otsuse, et elatakse päev korraga. Loodeti, et keegi Leedu kombel autotöökodasid kinni panema ei hakka. Suurekivi ütleb, et esimesena Eestis tulid nad välja kontaktivaba rehvivahetusega. Oli kevadine rehvivahetushooaeg ning teenus võeti väga hästi vastu.\n"Kui oleks tehtud otsus vahetuspunktid sulgeda, siis oleksime öelnud, et keegi peab ju selle töö ära tegema. Päästeamet, politsei, turvafirmad ja teised eesliini töötajad vajavad teenust. See, et meie uus lahendus nii hästi vastu võeti, andis hea märgi, et seis ei olegi nii halb," ütleb Suurekivi.\nVõrreldes aastataguse ajaga on Rehvid Plussi käibekasv olnud lausa 16,5 protsenti. 2018. aastaga võrreldes on kasv olnud 65 protsenti.\nPeetri töökoja maht sai täis\nRehvid Plussi kriisikava nägi ette, et vähemalt 20 protsenti klientidest kaob. Nad hakkasid töötama selle nimel, et kuskilt see 20 protsenti tagasi võita.\n"Juhtus aga see, et saime 20 protsenti kliente juurde. Oleme juba aastaid masu oodanud, aga sellisel kujul nagu seda ette kujutasime, seda ei tulnudki. Tänu praegusele keerulisele ajale saime, tõsi, Tallinnasse ruumid, mida olime otsinud pea viis aastat," toob Suurekivi välja. "Vabu töötajaid, mille arvu kasvu prognoosisime, siiski turule tulnud ei ole," lisab ta.\nPealinna tulek oleks pidanud aset leidma nii või naa, sest Tallinnale lähim Rehvid Plussi töökoda asus Peetris ning seal ei olnud enam ruumi kasvada. Ka autoremondi osa oli pidevalt broneeritud. Teenuseid pakutakse aga teiste seas ka näiteks Eesti Energiale ja Maanteeametile.\n"Me teenindame juba erinevates piirkondades, aga Tallinn oli veel puudu. Saame nüüd ka oma suuremaid kliente veel paremini teenindada," ütleb Suurekivi.\nKindel koht, kuhu tulla\nRehvid Pluss kontseptsioon on üles ehitatud sellele, et ise pakutakse kõrgtasemel rehvi-, hooldus- ja sillatöid, kuid kui kliendil on midagi spetsiifilist vaja, suunatakse ta partneri juurde. Suurekivi sõnul ei saa ükski töökoda pakkuda kõike samasugusel kõrgeimal tasemel.\n"Me ei hakka kliendi aega ja raha kulutama. Tavaline on see, et lähed remonditöökotta, su autole pannakse diagnostika aparaat külge ja siis hakatakse järjest juppe vahetama. Korda aga kuidagi ei saa. Klient muudkui maksab. Me oleme väga tugevad hoolduse ja veermiku osas, teeme ka diagnostikat, aga mootori keerukamad tööd suuname õigesse kohta," Selgitas Suurekivi.\nMustamäel asuvas umbes 900-ruutmeetrises kompleksis, mis on Rehvid Pluss viies autokeskus Eestis, avatakse esmaspäeval hooldust ja remonti pakkuv töökoda. Peamiselt keskendutakse seal lisaks rehvidele veermikule, sildadele, piduritele ja muule olulisele. Suurekivi ütleb, et nad teevad ilusaid salonge, kus töötajal ja kliendil on hea olla - ei ole üks diivanike nurgas, kus ootama peab. Ligi 250-ruutmeetrisel kliendialal saab vajadusel ka arvutiga tööd teha. Koroonaajal on oluline, et istuda saab piisavas kauguses.\n"Rehvivahetuse võimekuselt oleme me täna Eestis kõige suurem tegija. Viie aasta pikkune otsing on läbi saanud ja avasime Tallinna keskuse. Uut meistrit oleme juba kolm kuud koolitanud. Töötajaid otsime veel praegugi," ütleb Suurekivi.\nRehvid Pluss OÜ on Eesti kapitalil põhinev ettevõte, mis on tegutsenud aastast 2007 ja kuulub ülemaailmsesse rehviketti Firststop. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on mootorsõidukite osade ja lisaseadmete, eelkõige rehvide müük. Viimastel aastatel on jõuliselt sisenetud ka autode hoolduse- ja remonditurule. Rehvid Pluss OÜ on maailma suurimate rehvitootjate Bridgestone Corporation, Toyo Tire & Rubber Co., Ltd ja Qingdao Sentury Tire Co., Ltd. kaubamärkide ametlik edasimüüja või ainuesindaja Eestis. Lisaks värskele Tallinna autokeskusele on neil sarnased keskused ka Peetri alevikus, Tartus, Pärnus ja Viljandis.


Treening Archives – Sille EluViis\nby Brena - 08/09/2017 09/09/2017\nKui ma olin alles laps, käisin ma showtantsutrennis. Alustasin tantsimisega juba lasteaias ning kooli astudes läksime enamike tüdrukute (ja poistega) rahvatantsutrenni ning tüdrukutest moodustati showtantsugrupid erinevas vanuses. Mäletan, et trenne oli tavaliselt kaks korda nädalas. Tihti sai esineda ning trikoo väel ringi karata. Eredalt on meeles mälestus, kui me kooli saalis (mis toona oli mõisas),\nby Brena - 15/06/2017 15/06/2017\nTõsiselt, keda huvitab, kui palju sa kaalud – mida näitab su kaalunumber? Sind huvitab. Eks see on õige vastus ka. Kui see kedagi teist huvitab ja see sind häirib, siis noh, kohe räägin lähemalt, aga alustame algusest … Elustiilinõustajana olen kokku puutunud aina rohkemate kaunite ja elujõuliste naistega, kellest pea kõigil on silme ees mingi\nby Brena - 27/05/2017 20/12/2019\nMiks ma ei paindu? + keharaskusega treening – reisipäevik nr. 6\nTäna on käes laupäev, puhkuse eelviimane päev ja paratamatult hakkavad peas keerlema mõtted algavast nädalast ja sellest, kuidas tuleb jälle “eluga edasi minna”. Siin olles olen teinud iga päev joogat, et saada painduvaks. Ega see tegelikult nii kiiresti ei käi ka. Tegelikult tegin joogat juba varem, aga mitte igapäevaselt. Praegu olen võtnud vastu 30-päevase väljakutse,\nby Brena - 18/04/2017 26/04/2017\nÄkki ma ei tohigi jõutrenni teha?\nJa ongi käes kolmas ehk viimane osa kolmeosalisest geenitesti ülevaatusest! Esimeses osas kirjutasin vitamiinipuudulikkusest ja tuleviku puudulikkuse ohtudest ning teises sellest, mida geenid näitavad, et ma sööma peaksin kaalulanguseks ja heaks terviseks! Kolmas osa, millest täna kirjutan, hõlmab endas sportlike eelduste ülevaadet. Päris hea kombo, eks! Ja kellele on huvi, siis seda kõike pakub Organismidiagnostika lehekülg.


Arvamus | Miks on Mike Rogersi lahkumine Trumpi meeskonnast murettekitav - Postpartisan\nBlogid Elustiil Surmakuulutused Päeval Transpordi Tulevik D.c., Md. & Va. Poliitika Mood Olümpiamängudel Tõeline Kuritegu\nArvamus: miks on Mike Rogersi lahkumine Trumpi meeskonnast murettekitav\nSellel 18. septembril 2014 failifotol, siis-Rep. Mike Rogers (R-Mich.) küsitleb tunnistajaid Washingtonis Kapitooliumi mäel islamiäärmuslastest tulenevat ohtu käsitleval komisjoni kuulamisel. (Manuel Balce Ceneta / Associated Press)\nKõrvalDavid IgnatiusKolumnist 15. november 2016 KõrvalDavid IgnatiusKolumnist 15. november 2016\nEndise kongresmeni Mike Rogersi (R-Mich.) tõrjumine Donald Trumpi üleminekumeeskonnast on murettekitav märk jätkuvatest vastastikustest võitlustest valitsusvägedes ja Trumpi isiklike poliitiliste liitlaste ülemvõimu kohta valitud presidendi tegevuskava kujundamisel.\nRogersit, laialdaselt tunnustatud endist FBI agenti, kes juhtis esindajatekoja luurekomiteed, peeti luureküsimustes stabiilsuse ja järjepidevuse tegelaseks. Teda mainiti kui võimalikku järgmist CIA direktorit või riikliku luure direktorit. Kuid üleminekumeeskonna tegevdirektor Rick Dearborn ütles eelmisel nädalavahetusel Rogersile, et ta eemaldatakse tema rollist Trumpi nõustavas riiklikus julgeolekurühmas. Teda asendas esindaja Devin Nunes (R-Calif), kes asus pärast Rogersi kongressist lahkumist 2014. aastal komitee esimehe kohale ja on olnud palju erakondlikum esimees.\nRogers vihastas parlamendi esindajatekoja karmi joontega pooldajaid, kui tema komitee avaldas 2014. aastal kahepoolse raporti, milles Hillary Clinton 2012. aasta Benghazi intsidendis toimunud isiklikest süütegudest vabastati. See aruanne oli iseloomulik sellele, kuidas Rogers juhtis komiteed koostöös tollase auastme demokraadi esindaja C.A. Hollandi Ruppersberger (Md.). (Rogers lisas täiendavaid seisukohti, mis kritiseerisid välisministeeriumi kõrgemaid ametnikke ohuhoiatuste tagasilükkamise, Ida-Liibüa täiendava turvalisuse taotluste tagasilükkamise ja muude vigade eest.)\nKuid see konsensuslik lähenemine Trumpi siseringile selgelt ei sobinud. Rogersi tõi üleminekusse New Jersey kuberner Chris Christie (R), teine kahepoolsete volitustega ametnik, kes nädala eest tagandati ja asendati asepresidendiks valitud Mike Pence'iga. Mõned GOP-i insaiderid näevad Trumpi tegelikku jõudu tema väimees Jared Kushnerina ja väidavad, et Kushneri ja Christie vahel on olnud halb veri juba üle kümne aasta. Aastal 2005, kui ta oli USA advokaat, tunnistas Christie Jaredi isa Charles Kushneri süüdi. süüdistatuna maksudest kõrvalehoidumises, tunnistajate võltsimises ja ebaseaduslikus kampaanias osalemises .\nChristiet tsiteeris New York Times pärast seda, kui vanem Kushner mõisteti kaheks aastaks föderaalsesse vanglasse: see saadab tugeva sõnumi, et kui panete toime tema alatuid ja jõledaid tegusid, siis tabatakse teid ja karistatakse teid.\nGOP-i insaiderite sõnul on kõige tõenäolisemad CIA direktori valikud Nunes ja endine esindaja Pete Hoekstra (Mich.), kes töötas parlamendi luurepaneelis; Kaalutakse ka endist kaitsealase luureagentuuri ülemat kindralleitnant Mike Flynni, kuigi on kahtlusi, et tema kinnitust saab kinnitada. Üks allikas mainitud wild card on endine kaitseministeeriumi ametnik Frank Gaffney. Kõik neli on tuntud kui võitluslikud isiksused, kes põlgavad kahepoolset lähenemist, mida Rogers esindas.\nMärk Rogersi paljudest sõpradest ja kontaktidest oli õhtusöök, mille ta korraldas esmaspäeva õhtul oma Virginia kodus mõne teledraama Homeland produtsendi ja näitlejate jaoks. Sellel osalesid CIA direktor John Brennan, riikliku julgeolekuagentuuri direktor adm Michael Rogers ja mitmed silmapaistvad Kongressi liikmed mõlemalt poolt vahekäiku. Rogers ei maininud oma külalistele, et teda teavitati mitu päeva varem üleminekust eemaldamisest.\nRogers on olnud CIA ja teiste luureagentuuride tugev kaitsja ning luuretegevuse piiramise mõningate püüdluste kriitik. Kuid paljud CIA ohvitserid pidasid teda poliitiliseks tegelaseks, kellel oleks sarnaselt endisele CIA juhile Leon Panettal (teine endine kongresmen) olnud poliitiline mõju agentuuri rünnakute eest kaitsmiseks.\nEelmisel kuul Heritage Foundationile peetud kõne illustreeris üht valdkonda, kus ta võis olla eriarvamusel Trumpiga, kes pooldab leppimist Venemaa presidendi Vladimir Putiniga. Venelased on kindlasti marssil, ütles Rogers. Venemaa muudatus viisis, kuidas nad on oma küberpoliitikat kasutanud, ajab teile higitera.\nRogers tegi teisipäeval helde avalduse, milles kordas oma tugevat toetust Trumpile. Ta ütles, et Ameerika väljakutsed siseriiklikult ja välismaal on nii tohutud, et me pidime oma riigi jaoks liikuma drastiliselt erinevas suunas.\nSeda, kui kaugele uus administratsioon võib USA pikaajalisest riiklikust julgeolekupoliitikast kõrvale kalduda, näitas Rogersi enda lahkumine.\nVõite ette kujutada, kuidas luurekogukonna lõuad langesid teisipäeval, kui inimesed kuulsid uudist Rogersi tagandamisest. Ta võitles väljaku meeste eest ja tunneb nende lugupidamist, ütles üks endine tippabi Rogersile. Nagu enamik ülejäänud valitsusest, ei tea luureagentuurid sõna otseses mõttes, mida järgmisena oodata.\nTrump lubas korduvalt DC-s 'soo kuivendada', kuid näib, et teeb täpselt vastupidist. (Deirdra O'Regan / ajakiri Polyz)\nKategooriad Ilu Sõjaline Piirkond


Koroonaviiruse noorim ohver Itaalias on vaid 27-aastane - Tänane leht\nKiik hakkab Helmele vastu (26)\nAjateenistusse pani end kirja üle 40 neiu (2)\nFOTO ja VIDEO ⟩ Kopli lahes ujub eksootiline iludus\nNälkjahäda kasvab – inimesed nõuavad korjamistalguid (8) Majandus\nEesti 5G-võrgu saaks katta siin toodetud seadmetega (1)\nJuhtkiri: liberaalse demokraatia kaotus (16)\nAndres Herkel: kui monumente maha kistakse (1)\nKoroonaviiruse noorim ohver Itaalias on vaid 27-aastane\n24. märts 2020, 15:40 2 min lugemist\nItaalias on tänaseks koroonaviiruse tõttu surnud rohkem inimesi kui viiruse puhkemise paigas Wuhani provitsis Hiinas. Pildil haigla ette püstitatud ajutine testimisitelk Cremonas. FOTO: Claudio Furlan/ZUMAPRESS.com\nEkslik on arvata, et maailma laastav koroonapandeemia puudutab ja murrab üksnes eakaid. Noorim viiruse tõttu surnud ohver on kõigest 27-aastane noor naine.\nNoor naine suri Itaalias Pesaro linnas, mis asub Urbino provintsis. Tema surm kinnitati 19. märtsil, kirjutab Leggo. Teada on see, et patsiendi varasemad patoloogiad ägenesid kiiresti Covid-19 viirusesse nakatumise tagajärjel. Hukkunu isikut pole tänaseni avalikustatud.\nEnne seda traagilist kaotust oli noorimaks viiruse tagajärjel surnud patsiendiks Itaalia Cave piirkonna 34-aastane elanik Emmanuele Renzi. Surmale eelnes kuus päeva intensiivravi Tor Vergata haiglas. Mees nakatus reisil Hispaaniasse Barcelonasse. Paar päeva pärast tagasipöördumist tundis ta end halvasti, tal tõusis palavik ning ta hakkas muretsema ja tegi testi. See näitas nakatumist Covid-19 viirusesse.\nMees toibus haiglaravil ja olukord näis olevat kontrolli all, kuni ühel ööl hakkas seisund kiiresti halvenema ja teda ei õnnestunud enam päästa. Sõpradele, kes olid vaid mõne tunn eest lootusrikka haigega suhelnud, oli see suur löök.\nItaalia edestab tänase seisuga koroonasurmade arvult kõiki teisi riike. Seal on epideemia tõttu elu jätnud juba üle 6000 inimese. Seni pole teada, miks on selle viiruse tõttu meeste suremus kaks korda kõrgem kui naistel. Hiljutine juhtum aga kinnitab, et väljaspool ohtu pole keegi, ei noored ega ka naised.\nÜlekoormatud meditsiinisüsteemi tõttu on Itaalias järsult tõusnud ka haigestunute suremuse protsent, mis küündib varasema 2-3% asemel juba 14%ni.\nPesarios, nagu ka mitmes teises Itaalia piirkonnas, on elanikel ametlik korraldus püsida kodus ning väljuda vaid äärmisel vajadusel, kirjutab kohalik portaal viverepesario.it.\nEestis suhtutakse korraldusse kontake täielikult vältida enamasti täie tõsidusega. Avalikus ruumis on populaarsetes jalutuspaikades siiski näha arvukalt noori ja muukeelse elanikkonna esindajaid. Sõltumata sellest, kui noor, tugev või terve on inimene – ole realist! Nakkus on nähtamatu ja ohustab meid kõiki. Piisab ka nakatanud pinna, näiteks käsipuu, ukselingi või rahatähe puudutamisest – viirus püsib elujõuline 72 tundi.\nKontaktide teadlik ja täielik vältimine on ainus võimalus kriitilise olukorra lahendamiseks.


Tualettvesi Laura Biagiotti Laura EDT naistele 75 ml hind | kaup24.ee\nLaura Biagiotti naiste parfüümid\nTualettvesi Laura Biagiotti Laura EDT naistele 75 ml\nKauba ID: 35813\nTualettvesi Laura Biagiotti Laura EDT naistele 75 ml hind\nLepingu kestus kuni kuud. Liisinguintress alates %-st. Lepingutasu alates €. Võimalus jagada lepingutasu võrdseteks osamakseteks. Lõplik kuumakse sõltub kliendi krediidivõimekusest ja võib erineda allolevast laenukalkulaatoris


Kommentaarid: MARGUS VAHERI SEKSIKOOL: testi, kas oled reha, kana või tolmuimeja!\nMARGUS VAHERI SEKSIKOOL: testi, kas oled reha, kana või tolmuimeja!\nKatharina Toomemets, 23. jaanuar 2016, 06:00\nMida iganes/ 29. jaanuar 2016, 16:05\nMa arvan ,et Kadri mõtetut mõla ei ole vaja kuulata.Ta ju ise veel nooreke ja ei tea sexist midagi. Muna tuleb kanasi õpetama.:) .mida iganes.\nKüsimus/ 29. jaanuar 2016, 13:33\nKas need, kes keelduvad oraalseksist, on munas kanad?\nTULGE--IKKA""/ 28. jaanuar 2016, 15:38\nTULGE--MINU JUURDE,,, SEKSI-KOOLI! OLEN IGA,,ÕHTU TARTU...KAAR-SILLA JUURES!! SEKSIN HÄSTI---OLIN RASKE-VEOKI,,JUHT!!\nkadrile/ 28. jaanuar 2016, 14:35\nlähme seksime:) vastastiku suusex ja kõike mida saab nautida:)\nrikutud/ 27. jaanuar 2016, 13:23\nMulle meeldib vahetevahel vaadata seksivideosid, mida paarikesed ise teevad endast. Need on netis täitsa olemas aga peab otsima. Asi on selles, et kui paarikesed ise filmivad oma tegemisi, siis tavaliselt ei näidelda, ei pingutata üle ja keskendutakse üksteisele mõnu tegemisele. No vaat, tänapäeval üksteisele suuseksi tegemine on tavaline ja mitte keegi pirtsuta. Vähemalt need, kes oma tegemisi videosse salvestavad. Mis puutub aga sellesse, et siin kommentaarides on massiliselt suuseksi vastaseid, siis minu arvates see on kultuuri küsimus. Vaadake kui vähe on meid eestlasi! Kas meid oleks nii vähe, kui me oleksime kompleksivabad ja armastaksime seksida? Öeldagu, mis iganes aga seksipõlgus tundub olema iga eestlase südames. Kui inimene armastab seksida, siis ta ei kirtsuta nina seksimise viiside üle. Ja komplekse on tal vähe või üldsegi mitte. Aga noh, teisest küljest jälle, kes teab, milleks see seksipõlgus võib tulevikus kasulik olla? Näiteks meie vaesus ja põhjamaa kliima peletab pagulased siit eemale.\n27. jaanuar 2016, 16:52\nMis vaesus ja vähesus? See on kõik su enda mõtetes, et seda enda ümber näed. ;)\nPederiigis/ 27. jaanuar 2016, 10:16\nimege kõik m....i\nKOOLITAJAID POLE/ 27. jaanuar 2016, 13:44\nPEENISE KOHT ---OM IKKA NAISE JALGADE VAHEL\nSUHU VÕIB SIIS VÕTTA ---KUI VAJA ON ,,,UUESTI PEENIST JÄIGAKS AJADA,,\nKivi/ 26. jaanuar 2016, 14:28\nNii palju, kui on inimesi on ka arvamusi. See, et sul on õigus, ei tähenda, et kellegil teisel vale oleks. Õppige kuulama ja vestlusi edasi arendama, selle asemel et solvata ja inetusi öelda.\njuhuslik/ 25. jaanuar 2016, 19:20\nSain korralikult naerda, tänan.\nmis/ 25. jaanuar 2016, 18:38\nlaulu Margus laulab,kui on tolmuimeja tema otsa peale sattunud? Lisagu lemmikmeloodiad ka nende kahe teise variandi puhul.\nJaan/ 25. jaanuar 2016, 15:52\nHuvitav kas mehed ka sellest rääkisid, kui paljud nende meespartneritest siis need rehad,kanad ja mis tand oligi, tolmuimejad on?Oleme siis lõpuni avameelsed ja ausad.See mees kes nimetab naist reha,kana või tolmuimejaks on armastus ja seksiga tõsised probleemid.Ükski naistest lugupidav mees selliste sõnadega partnerit ei nimetaks, Võiks siis vastu küsida meestelt, kas ole labidas,auklik kummik või traathari, aga mida see annaks.Me kõik oleme erinevad ja seega ka käitumine seksides erinev. kõike ei saa ühe puuga mõõta ega normatiive kehtestada. Huvitav kas need mehed oma naiste või seks partnerit juuresolekul sama julgelt seda teemat oleks arutanud? Rohkem armastust kõigile, siis pole vaja ka seksi pärast muretseda.\nLoen'd enne artikul läbi :)/ 25. jaanuar 2016, 18:10\nMitte mees ei nimetanud naisi nii...\nto 18.10/ 26. jaanuar 2016, 12:30\nÄra võta sõna kui keelemurded sulle tundmatud on, ja ka sina , loe uuesti tekst läbi.\nhea iroonia!/ 25. jaanuar 2016, 14:38\nHAHAHAHA kui hea see on! http://naistekas.delfi.ee/suhted/seks/margus-vaheri-seksitest-kui-puudulikud-on-sinu-suuseksi-oskuse...\nKadrile/ 25. jaanuar 2016, 14:31\nSiin räägib lugupidamise vajalikkusest naiste vastu ja eriti nende vastu, kellega maganud oled sest nad on oma keha usaldanud sinu kätesse ja teises kohas räägib, et naised ei oska suhu võtta ja on kanad ja rehad. Kahepalgelisus?\nÜtled, et räägid vaid edasi seda mida mehed räägivad, aga sellised mehed ja sõbrad kes naistest halba räägivad, oled sa ise oma ellu kutsunud oma mõtetega. Järelikult on sinu mõtetes sama. Sest see on külgetõmbeseadus ja see toimib alati, iga kord, iga inimesega. Nii et alusta oma mõttemaailma puhastusest, mitte süü eesti meeste kaela ajamisest, et "nemad ütlesid esimesena". Kui sa ise teistest halba ei mõtle, on garanteeritud, et su ellu ei tule ka inimesed ja sa ei "sattu" ka seltskondadesse kes selliseid asju räägivad.\nLugupidamine/ 25. jaanuar 2016, 15:49\ntuleb ära teenida, halbu inimesi ei saa ja ka ei tohi lugu pidada, sama ka harimatute kohta. Ükski inimene ei suuda nii palju halba teha, kui rumalad, aga kuidas neist siis lugu pidada?\nkas see Margus / 25. jaanuar 2016, 14:30\npeab ennast nii suureks asjatundjaks ,et võtab õiguse teisi arvustada?Kelleks ta ennast peab ,et teisi sedasi lahterdada?Ega ta ise väliselt ka mingi eriline meesiludus pole,keda kõik tahtma peaksid ja vaimustuses olema temast.MÕELDA VAID,KUS NÜÜD TULI eriline asjatundja välja!Naerukoht! Ainult lolliks teeb ennast sellise jutuga ja veel ebameeldivamaks ,kui muidu on.\nHeli Valge/ 25. jaanuar 2016, 12:24\nKeegi pole ju nimeliselt inimesi artiklisse pannud, pole kellegi eraellu nina toppinud. Mõni inimene ikka vajab õpetust ka, aga mitte kõik. Siin polegi ju kõigi naiste kohta nii öeldud. Kui lugejad pole tähele pannud siis kirjutataksegi artikleid nii moodi ega hakata kedagi isiklikult süüdistama. Kes end ära tunneb, palun väga, karju end tühjaks, aga kui lugu sind ei kõneta ega äratundmist ei tekita siis ole parem vait. Ja ka mina võin ära märkida, et on ikka küll inimesi, nii naisi kui mehi, kes ei oska voodis miskit teha. Ongi vaja suhtlemist, julgust asju arutada. Ja tänan väga, minu sekselu on oma ainukese ja viimase mehega mu elus ideaalne JUST tänu avameelsele rääkimisele.\n12.24/ 25. jaanuar 2016, 14:06\nJa seda oli nüüd kõigil vaja teada,minul on nii, plää,plää,plää.Ikka kõik on lambad , mina,mina-maailmanaba.Suhelge oma alumiste otsadega palju jõuate,ärge meelitage ligi alaealisi pildiga ajakirjanduse veergudel,nina püksiaugus.\nHeli Valge/ 25. jaanuar 2016, 18:47\nEnda kohta avaldasin miskit selle pärast, et keegi tark ei kujutaks ette, et olen lits või et pole meest näinud. Pole ka parimaks nimetanud, ära kujuta ette. Lambaks pole kedagi sõimanud, ära muretse. Mina pole pilti valinud artiklile, pahanda Õhtulehega. Ja kuna siin solvud siis võtad isikilikult, aga ei ole keegi endiselt kellegi nime siia lisanud. Ning oma mehega plaanin ikka alumise otsaga suhelda, sest see on loomulik suhte osa.\nMiskit....2kl. külakooli/ 26. jaanuar 2016, 11:37\nAga ega eioskaks paremat nime leida küll isehakanud SEXPERTIDELE,kui ise nimetad.Missugusest kõrgkoolist sellised teadmised ka pärinevad,millega siin hõisatakse? Üks on Valge, teine Luik ja kolmas Vaher,maailmas on selline asi, nagu haridus ja haritus ka olemas reha,kana ja imeja asemel.\nkõrgkoolid?/ 26. jaanuar 2016, 14:17\nLollike, milleks sulle pea ja ajud, kas ainult soenguks või mütsi kandmiseks? Ise tuleks elu ja elunähtusi jälgida ja ka kogemused annavad teadmised.\nadsad/ 25. jaanuar 2016, 12:19\nTegelikult on suurem mure see, et valdav osa mehi ei oska naist üleski kütta, et üldse hea seks alguse saaks. Sealt hakkavad probleemid pihta. Naine on mehe mõistuse jaoks liiga keeruline olend.\nKadri Luik / 25. jaanuar 2016, 12:32\nVäga hästi sõnastatud!\nja jah/ 25. jaanuar 2016, 12:36\nKui naine heidab selili, pigistab silmad kinni ja reied kokku, nii et isegi kangiga lahti ei kanguta, kuidas niisugust siis üles kütad, lisaks ei tee niisugune naine ise midagi, isegi sõrme otsaga ei puuduta.\nll/ 25. jaanuar 2016, 12:45\nSelleks ajaks, kui naine selili heidab, peab ta juba töödeldud olema:) Kui on kehva eeltöötlus nii sõnaliselt, kui füüsiliselt, siis ongi raske neid jalgu lahti kangutada.\nvastaja/ 27. jaanuar 2016, 13:09\nKui mees peab seksi saamiseks iga kord naist üles kütma, siis minu meelest tekib küsimus, et kas see mees ja naine sobivadki kokku? Et kui mees kütma ei hakka, siis naisel endal seksisoovi ei tekigi? Arvan, et see on täiesti ebanormaalne olukord, kui naine muidu ei erutugi, kui mees teda üles ei küta. Milleks piinelda ja elada mehega, kes naise arvates muust ei mõtlegi kui seksist? Ja mehe poolt vaadatuna - masohhism pole see kõige parem variant (seksi muidu ei saagi, kui naist tükk aega ei eruta).\nEi ole normaalne, kui naine ise seksi ei taha ja kui tahab, siis on vaja veel lisa stimulatsiooni.\nArmsale Kadrile/ 25. jaanuar 2016, 12:17\nKirjutasid hiljuti oma FB blogis, et mõnikord on parem lihtsalt suu kinni hoida, et see pidavat tarkust ja intelligentsust väljendama. Sama soovitus Sulle, ole mõnda aega parem lihtsalt vait ja tee näiteks endast selfiesid;)\nKadri Luik / 25. jaanuar 2016, 12:35\nEi teeks seda tööd, kui saal tühi oleks. Järelikult pean rääkima. Ja pole mina süüdi, et Õhtulehe esindaja saalis istus...\nAnekdoot:/ 25. jaanuar 2016, 10:10\nAbielupaar voodis. Mees alustab nihverdamist. Naine vastu: "Täna ei saa, pean homme günekoloogi juurde minema". Natuke aega rahu majas. Mees alustab uuesti. Naine: "Ütlesin ju, et pean homme günekoloogi juurde minema". Mees vastu: "Kallis, ega sa ju stomatoloogi juurde ikka ei pea minema"?\nMis m...i, t..a ikka!/ 25. jaanuar 2016, 18:11\nmaitse kohta küsige ....: / 25. jaanuar 2016, 01:15\nmeil on telesaade, kus üks pidevalt sööb kõike - nii peipsi sibulat kui üraskeid, küsiks -laseks saates tal maitsta vähemasti kolmelt ?:)\nKadri Luik / 25. jaanuar 2016, 00:22\nErinevalt enamikest julgen ma siin ka oma nimega sõna võtta. Tänan muretsemast, vaimuhaiglas arvel ei ole. Mis puutub sellesse, miks me neil teemadel räägime, siis ei teeks ju seda, kui saal tühi oleks. Ei ole täheldanud ka publiku hulgas ebanormaalseid inimesi või perverte. Tavalised pereinimesed või noored otsijad. Mina isiklikult voodist voodisse jooksmist pole kuskil propageerinud - naise keha on tema tempel siiski. Minu point on see, et paarisuhtes olevad inimesed SUHTLEKSId, jagaksid julgelt oma soove ega mõistaks hulla. Olla avatud armastatud inimesele on privileeg, st pakkuda parimat ja kogeda parimatt. Teile meeldib igav seks? Mulle mitte! Te ei seksigi? Kahju, sealt see stress ja kibestumine alguse saabki :) Ja kes tuleb ütlema, et teab minu suhetest midagi, siis tasub vist enda eluga rohkem tegeleda. Ma ei ole see naine, kes oma eraelu rahva ette kisuks (seega vaevalt siinsed kommentaatorid saavad teada, kellega on mul suhted olnud või kelle kõrval ma hommikuti ärkan). Mis ei tähenda, et ma ei võiks teemadest üleüldiselt rääkida, kuna tunnen, et ühiskond vajab avameelset diskussiooni. Tänan tähelepanu eest!\nLisaks/ 25. jaanuar 2016, 00:28\nKrt, nüüd saan ilmselt kuulda, et olen ortograafiahälvik - Yes I know! Sai liiga kiiresti trükitud...seksima oli ju vaja minna :D\nto: Kadri Luik, 00:22/ 25. jaanuar 2016, 01:00\nKas sa, Kadri, seda pe****auku ka lakud...? Ja pärast suudled....? Sina võid lakkuda mida tahad aga pole vaja seda ajalehes uhkustades kirjutada - teisi inimesi see ei huvita! Laku söögi alla ja söögi peale, meile on see POH......!\nPureva/ 25. jaanuar 2016, 10:20\nSINA: to: Kadri Luik, 00:22 / 01:00, 25. jaan 2016\nei pea seda jälle lugema !!\nKadri Luik / 25. jaanuar 2016, 12:17\nMiks see Sind nii huvitab? Selle nimi on rimjob, hari end! :D Aga ole mureta, Sinu perse mind küll ei huvita, ausõna! Naljakad inimesed ikka - mille pärast küll oma pead vaevatakse. Minu töö pole öelda kes keda ja mida harrastama peaks, minu töö on suunata inimesed omavahel rääkima. Miks enamik ei julge kodus sudki lahti teha? Sest just täpselt selline reaktsioon tuleb sealt tihtilugu... Sele asemel, et et otse küsida ja otse öelda, et see või teine asi pole my cup of tea, ega eruta mind, kukutakse lahmima ja sõimama ja niimoodi käitutakse oma partneriga. Häbi! Kõik ei peagi kõigile meeldima, on asju, mida mina iial ei teeks, ka oma partneriga mitte, aga ma oskan end inimese moodi kehtestada, väljendada ja argumenteerida. Eestlased võiks ka seda õppida. Ja üldse ... KUTSUN ÜLES KOMMENTAARIUMIS ANONÜÜMSUSEST LOOBUMA. Julgete mõelda, julgete öelda, olge ka julged seda oma nime ja näoga tegema :)\nanonüümsus/ 25. jaanuar 2016, 12:41\non hea, sest siis inimene avameelsem ja saab tõde teada. Tähtis on ju jutu mõte, mitte, kes konkreetselt seda ütles. Pealegi peavad inimesed edasi elama, mitte endale vaenlasi muretsema.\nirw/ 25. jaanuar 2016, 12:43\nminu magamistuba igas mõttes on võõraste jaoks lukus. Niigi liialt topitakse oma nina igale poole ja nuhitakse seal kus vaja pole. Mina julgen EI öelda. Head aega!\nehh/ 25. jaanuar 2016, 01:02\nKadri, kui artikkel algab juba naisi rehaks ja kanadeks sõimates ning üldistades, et kui suhu ei võta siis ei armasta ja anaali ei tee, on halb mees, siis sa ei saagi positiivseid ja kiitvaid kommentaare oodata.. Suhtlus on vajalik, aga armastus seisneb HOOPIS milleski muus kui ainult pe*se ja suhu. Ma isiklikult ei näe suuseksis midagi halba, aga naised kes seda ei tee, ei peaks tundma ennast teistest halvemana ega nende mehed väärtusetuna. Teie kõigi üllatuseks võib tulla, et on ka mehi, kes ei tahagi, et tema naine sellist asja teeb. Sellised asjad räägitakse OMAVAHEL selgeks.\nLoodetavasti leiad ka ise oma ellu armastuse ja stabiilse suhte, mehe, kellest ei saa lihtsalt järjkordset artiklit sellest mis ta voodis tegi..\nKadri Luik / 25. jaanuar 2016, 12:29\nSaage inimesed aru, see on kõigest üks osa tervest vestlusõhtust. Tegu on Õhtulehega - Õhtulehe lugejat ei käivita jutt armastusest, Õhtulehe lugeja tahab intriigi, verd, seksi. Ja seda on ajakirjanik ka pakkunud ja selle konksu te kõik alla ka neelasite. Mina ei sõima kedagi, mina räägin seda, mida Eesti mehed ise räägivad (ja ma ei pea selleks kelleggi magama). See on minu isiklik seisukoht, et tegelikult naine on voodis kõigeks valmis, kui mees ta korralikult käima tõmbab, kui on kirge ja ma usungi sellesse. Paarid, kes on olnud koos üle 20 aasta ütlevad enamik, et seks on suhte üks olulisemaid, kui mitte kõige olulisem osa. Loomulik ju, et seks peab olema mitmekesine, et see oleks nauditav ka 20a hiljem. Peab olema avatud uute asjade proovimisele. Aga see ongi mu ISIKLIK seisukoht. Ja mis omavahel selgeks rääkimisest Sa räägid - eestlased ei räägi sellistel teemadel, sp me seda vestlusõhtut ju teemegi, et inimesed läheks koju ja RÄÄGIKS ja alles seejärel vaatavad ise, mida nad teha tahavad koos või ei. Kui mehel on kaasavara väike või ta on hoolitsemata, siis võib juhtuda tõesti, et naine ei taha suuseksi teha, isegi kui ta väga armastab. Põhjuseid suuseksi vältida, on kindlasti mitmeid. Igaüks teab oma elu ikka kõige paremini :)\nHarimatule/ 25. jaanuar 2016, 15:53\nSee pole sõimamine, vaid kujundlik väljend.\ninimene übermantlis/ 25. jaanuar 2016, 02:45\nKuulan teid seksi-politrukke,kes te seda libeharidust jagate.....kus on ikka sõnad: VOODISSE LOHISTAMA ,TOLMUIMEJA ,KANAD ,REHAD ...ja uni tuleb silmapeale..\nMinu mõte käib lihtsamalt : Hobust , Piipu ja Naist ei anna kellegile - LÖÖN MAHA\nJa poisiots , kes pole teeninud oma tööga raha ja tõestand end pullikarjas ehk sõjaväes ,\närgu mängigu tillude ja tikkudega .Targutamisel hoogu minnes,hammustagu keelt.\nJa veel õpetuseks,kui tahate "masse"järgi saada,alustage õllesaalidest või ronige kuskile kõrgemale (soomusauto puudumisel käib tavaline ka) kohvik on tibinatele ja roosade ketsidega elekunstnikele ... Head jätku 28-ks jaanuariks\nLööd maha/ 25. jaanuar 2016, 12:44\nja siis lähed vangi, ning kõik võtavad su hobuse ja naise :).\nto 02:45/ 25. jaanuar 2016, 14:26\njummala õige jutt,polegi midagi lisada.\naga ega ikka ei lähe küll,/ 25. jaanuar 2016, 14:31\nvend on lihtsalt armukade ja võta seda teadmiseks.\nKadri Luigele/ 25. jaanuar 2016, 10:33\nKirjutate, et te ei ole nõus oma eraelu rahva ette kiskuma, aga miks topite oma nina teiste eraellu, ei ole need kommenteerijat kibestunud inimesed, vaid neil on moraalitunnetus ja teadmine, et voodielu on väga isiklik, ja normaalne inimene selleks teiste õpetusi ei vaja - see ajabki inimesed vihale ja õigusega. Miks sa arvad, et armastatud inimesed ei ole üksteisele avataud, see on sinu arvamus ja selle võiks endale jätta. Kui inimesel ei ole oma pereelu, on ainult juhuseks luudade, rehade ja tolmuimejatega, siis ei tasu teisi õpetama tulla.\nproua Valge/ 25. jaanuar 2016, 12:17\ntantra, mantra, puntra luikede tants/ 25. jaanuar 2016, 11:35\nHulla, kulla-eks see lugu nüüd ikka mingisse äärmusse lõpuks jõuabki,see on ka selge.Sinna Kenderi vatianti, sõnu ritta seada võib ju nii ja naa. Arvan, et enamus rahvast muretseb rohkem igapäevase elu ja tuleviku pärast,kui voodi pooside rikastamise pärast.Lakkuge seal eest või tagast,jumala savi. Asi,millega siin uhkustada.\naadu/ 24. jaanuar 2016, 21:55\nkas keegi sooviks osta? mul on üks tolmuimeja ja üks reha üle.\nkippar/ 25. jaanuar 2016, 00:13\nAh,et tegeled kupeldamisega?\naga ma tahaks teha vahetuskaupa,/ 25. jaanuar 2016, 14:50\nannaks ämma ja ta tütre ära,\nvastu tahaks 2x nooremat.\noinas/ 24. jaanuar 2016, 19:50\nPfff, täitsa tühja asja pärast virisevad. Katsuge elada üldse seksivaba elu, siis tulge midagi rääkima.\n24. jaanuar 2016, 18:26\n......./ 24. jaanuar 2016, 19:26\nPäevade ajal on lubatud ka tavalises vahekorras olla, kui sa enne seda kuulnud ei ole.\n24. jaanuar 2016, 22:57\nKõige tavalisemas anaalvahekorras .\n24. jaanuar 2016, 23:39\nkas eesti inimeste kepinälg on tõesti nii suur, et isegi need 4-5 päeva menstruatsiooni ajal ei saa keppimata olla???\noi oi/ 24. jaanuar 2016, 17:44\nPAISTAB et meie juhid puudega´´arstliku komisjoni kinnitusel(petkur-taavi-terve poistepänd jpt.)kaitseteenistusse kõlbmatud nüüd lisanduvad ka peded nende punti TÄIITSA jEURO TASE\nKOHE KOHE OLEMEGI VIIE RIKKAMA PUNDIS ISEGI VEEL EESPOOL\n24. jaanuar 2016, 18:01\nMis sina sõna võtad, kui sa isegi aru ei saa, millest jutt? Mida plämad?\nüks/ 24. jaanuar 2016, 15:19\nNeed bakterid, mis elavad pärasooles võivad põhjustada eesnäärme põletikke. Ainult kondoom kaitseb ehk sellisel juhul. Kui ei usu, uurige meestearstilt järele.\nnahaarst/ 24. jaanuar 2016, 19:56\n24. jaanuar 2016, 15:08\nüks / 24. jaanuar 2016, 15:16\nLisaks veel, et kaitsmata anaalseks on mehe enda tervisele ohtlik. Need bakterid, mis seal kohas elavad, kus nad peavad elama, võivad tekitada eesnäärme põletikke. Uurige meestearstilt kui ei usu!\nniisama/ 24. jaanuar 2016, 13:28\nMillalgi vaher isegi meeldis, räägin laulmisest. Aga viimasel ajal jääb tema tegevus kuidagi kaugeks. Ei saagi aru, kes ta olla üritab.\nrein/ 24. jaanuar 2016, 13:06\nnaistega piisavalt kogemusi ja enamus ka oraali teinud... see on täiesti loomulik tegevus...ilus on mehel eelnevalt dussi all ära käia ja enda eest hoolitseda, siis on kõigile tegevus ka ilus ja meeldiv\n24. jaanuar 2016, 17:47\nahahh/ 24. jaanuar 2016, 11:35\nnaised kes ei oska mu.nni imeda, ha-ha-haa. kui idioodiks võib ikka minna, kas see on eluliselt vajalik asi? kas mitte mõistust ja vaimu ei peaks arendama ja ebtähtsatest, roppudest ja pervessetest asjadest inimene siiski kõrgemal seisma. sexi kool, täielik jama.\nLily/ 24. jaanuar 2016, 10:31\nMind paneb see Kadri Luik aastaid juba imestama- kuidas saab jagada suhtenõu naine, kellel pole endal midagi ette näidata selles vallas :D Aga üldiselt teemast- igaühe oma asi, mida ta voodis teeb või ei tee, kellegi teise asi pole hukka mõista või maha teha iga inimese oma piire.\nTäpselt/ 24. jaanuar 2016, 23:40\nSamad mõtted. Enamus tema fb teksti algab umbes nii: "mul oli üks kutt" või "ma magasin just ühe kutiga kes..." tekib küsimus, et palju sellel naisel sekspartnereid ja mehi üldse olnud on???\nM 60+/ 24. jaanuar 2016, 09:57\nMinu elukogemuste järgi on kogu mu seksikogemustega naistest umbes 80% teinud mulle suuseksi. Ja ilma, et ma seda poole sõnagagi nõudnud oleksin. Tõde siin artiklis on see, et vaid kaks on seda osanud teha imetlusväärselt hästi. Võite ju siin ennast kui ontlikeks kirjeldada, aga faktid minu elust räägivad teisiti.\n24. jaanuar 2016, 10:17\nTähendab 80 % juhtudest pole sul muidu seisma saanud , kui pidi suuseksi abiks võtma .\nMis see mulle loeb,/ 24. jaanuar 2016, 10:35\nmida sina siin arvad. Kogemustelt vaene saab olla kas laps või padu tõbine.\nMuidugi/ 24. jaanuar 2016, 11:17\nIga laps teab , et 10 - st 80 % on 8 .\n24. jaanuar 2016, 17:50\nEga see ka loe, millised kogemused sul on.\nlollike/ 25. jaanuar 2016, 15:58\nega siis suusexi tehta selleks, et seisma saada, aga niikuinii sa millestki aru ei saa, kui niisugust lollust kirjutad. Vanga ütles ka, et lollidega pole mõtet vaielda.\nNaine/ 24. jaanuar 2016, 08:45\nKui armastust on vähe, peab leiutama trikke, kasvõi suuseksi või anaali. Vastupidine väide on vale. Armastus, mis aastatega süveneb tänu lähedusele ja usaldusele, ei vaja selliseid abivahendeid, sest loodus on andnud meile piisavalt tundlikud vahendid ka loomuliku seksi nautimiseks\nKahju, kui sa pole haritud,/ 24. jaanuar 2016, 17:01\nmuidu teaksid, sex ja armastus on mehe jaoks 2 täiesti erinevat asja. Kui mees armastab, siis sind kui inimest, sexiks aga on vaja naist ehk sinu keha põhiliselt.\n24. jaanuar 2016, 17:52\nÜhte armastad ja teistega seksid? Ei, äitäh.\nsiis tuleb/ 25. jaanuar 2016, 12:49\nsul lesbiks hakata, sest mehed ja naised liiga erinevad ja see sulle ei sobi.\n25. jaanuar 2016, 16:38\nmike/ 24. jaanuar 2016, 02:59\nTe elate kiviajas kui peate suuseksi ebanormaalseks, see käib igapäeva seksi juurde. Eriti koos elavate või suhtes olevate paaride vahel...\nno mida/ 24. jaanuar 2016, 01:37\nArmas vaadata? Vastupidi - rôve vaadata. Mina pean ka selliseid mehi pooletoobisteks, naistest rääkimata. Vaherit pidasin lihtsalt ennast otsivaks inimeseks, aga nüüd siis selge, kuhu ta jôudnud on. Kuulus pole ta kunagi olnud, aga hoopis jubedam on see, et ta nii labane ja madal on. Kes need lollid on, kes sellistest loengutest osa vôtavad? Seksiguru ôpetused, kuidas imeda.\nIsaeeskuju/ 23. jaanuar 2016, 21:55\nMargusel on teismeline poeg. Kujutan ette kuidas seda poissi koolis mõnitatakse isa seksikooli pärast. Ja poiss kasvab teadmisega, et kui naine suhu ei võta, siis ei armasta ja kui anaal ei meeldi, järelikult oled sitt mees. Hästi (Y)\ntegelikult/ 23. jaanuar 2016, 23:14\nmuide ta poeg ei ela eestiski\n24. jaanuar 2016, 02:40\nmis siis? arvad, et see ei jõua temani??\nvälismaal/ 25. jaanuar 2016, 16:01\nsinusuguseid harimatuid pole, või on vähe, seal keegi ei tee sellest numbrit. Alles oli tv-s saade, kus itaallastest paarid arutasid samal teemal.\n.../ 23. jaanuar 2016, 21:47\nMa ei teagi mis ma sellest arvan.. Natuke ausalt öeldes häirib see jutt, et kui naine suhu ei võta, siis ta ei armasta meest ja kui naisele anaalseks ei meeldi, siis järelikult on mees kehv. No tegelt ka... Ja see ka, et Kadri on kirjutanud, et ühelegi naisele ei meeldi kui tema mehel on mingid lähedased sõbrannad, kellega kõigest räägitakse ja siis ise käib Margusega sellistel teemadel rääkimas. Ja siis ei leia kumbki endale normaalset suhet, aga on ise nn. suhtekoolitajad. Ma ei tea.. natuke kummaline.\n......./ 23. jaanuar 2016, 22:24\nOn küll kummaline.\nkkk/ 24. jaanuar 2016, 16:18\nVanasti ütles üks majandusala õppejõud enda ja teiste õppejõudude kohta, rääkides majandusest: "kes ise ei oska (äri teha), need lähevad teisi õpetama". Nii et ei midagi kummalist.\nju ta/ 25. jaanuar 2016, 16:03\nütles siis seda enda kohta, ega kõik pea siis niisugused olema.\nüllatab-ei üllata?/ 23. jaanuar 2016, 21:37\nVaher ôppis Tartu Ülikoolis usuteaduskonnas. Ei tea, kas lôpetas, aga hea on, kui pooleli jättis. Selline haige mees pulk püsti talaari all imejat noolimas, lambukesed jumalasôna kuulamas... Vôtku tolmuimeja voodisse ja hoidku suu koomal.\nteadja/ 23. jaanuar 2016, 23:33\nei lõpetanud, elas aastaid täiskasvanuna isa rahadega ja nüüd ei kõlba isa kuhugi, sest isal on mehine ja hoopis vastupidine arvamus elust.......\nheh/ 23. jaanuar 2016, 20:45\nSee näitab mehe kohta midagi kui ta ütleb naise ohta tolmuimeja või reha. Sellist ei tahaks mitte kunagi.\n23. jaanuar 2016, 21:48\njust. ja kui suhu ei võta, järelikult ei armasta ja kui anaalseks ei meeldi, on sitt mees. hästi, kadri, hästi.\nküllap teab siis hästi/ 24. jaanuar 2016, 00:02\nkuidas tolmuimeja suhu võtab. muu on unistus ja luule.\nküsimused/ 23. jaanuar 2016, 20:35\nKas Kadri Luik ja Margus Vaher on ikka vaimuhaiglas arvel või ei ole....? Või ei ole nendel millegi muuga enam silma paista.....?\n23. jaanuar 2016, 20:19\npole ju ka ime,/ 25. jaanuar 2016, 14:29\nmaamiis ja setu veel pealekauba.\nK./ 23. jaanuar 2016, 22:17\nTäiega sinu poolt! Minu arvates oleks see alandav ja väga (väga-väga) rõve ja vastik tegevus. Öka. Uskumatu, et nii palju on naisi, kes seda teevad, või on teinud. Ei taha sellistega suhelda, kui oleks otsaette kirjutatud mm´i imeja, läheks kaarega mööda. Naistel võiks ikka mingisugune eneseväärikus olla.\nAnn/ 23. jaanuar 2016, 23:04\nLoodetavasti teed nalja... mis sajandis elad? Suuseksi tegemine (oma) mehele küll eneseväärikuse puudumist ei näita :) Armas ju vaadata, kuidas ta naudib :) Vastu tahan ka :) Ja ma ei ole verinoor cosmo-girl, vaid 40-ndates abielus 2 lapse ema. Rohkem armastust ja eluterveid naudinguid Sullegi!\n24. jaanuar 2016, 00:04\nnemad imevad ju suvalisi võõraid.\npäriselt või??/ 24. jaanuar 2016, 00:17\nsind on võib-olla ka armas vaadata, kui sa lutsid, ei tea. igal juhul on mehed, kes seda tahavad, pooletoobised, no ja naistest ma ei räägigi. mis see armastus siia puutub\njälk/ 24. jaanuar 2016, 07:59\nKas Sa selle suuga pärast ka oma lapsi musitad?\nAnn/ 24. jaanuar 2016, 12:44\nVaata, armastus puutub siia niipalju, et kui sa teist armastad, siis armastad temas kõike - hinge, keha ja vaimu - ja ükski koht inimeses ei ole vastik ega rõve. Muidugi pesema peab ennast :) Ja armastus sisaldab nii usaldust, emotsionaalset lähedust kui ka intiimsust ja seksuaalset keemiat. Loomulikult ei tasu teha midagi, mida ei taha, aga kui kaks inimest koos midagi naudivad, siis on ju kõik OK. Kunagi tohtis ainult pimedas ja teki all, naistele soovitati, et pange silmad kinni ja kannatage ära, kas tahame neid aegu tagasi või? :)\nto ann/ 24. jaanuar 2016, 17:59\nArvad, et vaid nii on võimalik kogeda armastust ja naudinguid? Kui sulle meeldib, tee oma mehega mida iganes, mitte ära teisiti arvajaid eelajaloolisteks pea.\nno siis sa K. pole naine ka./ 25. jaanuar 2016, 14:41\noota,küll pigid näitavad sulle,kuidas asi ära aetakse.\nAga kui hästi lühidalt,siis oli ka mul juhus kui ütlesin neiule otse näkku,et mina sind nu..ima ei hakka,Sellepeale viimane ütles,et osta pudel veini,kommi ja ma teen sul selle asja ise ära.Vaatasin,et täitsa pandav tibi ja saigi ta niimoodi oma tahtmise.Pean ütlema,et oli super,isegi ühtki hammast pole tundnud,olgugi.et hammastega oli tal kõik korras.\nPeale seda polegi nii asjatundlikku naist kohanud.\nto jälk/ 29. jaanuar 2016, 13:24\nlapsed ise ju sellestsamast pulgast välja tulnud ongi\nmees/ 24. jaanuar 2016, 12:35\nNaine peab mehel lahti imema.\nlugeja - Õhtulehele/ 23. jaanuar 2016, 20:17\nÕhtulehe toimetuse sekspervert siis avaldas jälle oma "üllitise"... Kas KOGU toimetus läbis selle seksikooli ja kõik töötajad TESTITI ära enne artikli avaldamist......??? Kas toimetust need artiklid oksele ei aja....?\n23. jaanuar 2016, 19:41\nMari/ 23. jaanuar 2016, 20:47\nKarvamüts radiaatori vahele,ajaks ka asja ära.\nah-ah-haa/ 24. jaanuar 2016, 12:16\nSellepärast Margus Vaher ei leiagi omale naist, et ta otsib rehasi, luudi ja tolmuimejaid, nii võib elulõpuni otsijaks jääda, sest tõeliste naiste hulgast ta neid ei leia, nii, et edukat otsimist ...... ja veel Margus soovitan sul elukooli minna ühe targa ja eluterve mehe juurde, kes sind veidike õpetaks, usun, et sa tead, kuhu minna, sest tee peaks veel selge olema.... räägin seda tõsiselt....\n24. jaanuar 2016, 15:00\nEks mehed vahivad pornot ja sealt need ebardlikud soovid tulevadki. Nad ei saa aru, et seal näideldakse raha eest ja arvatavasti saavad mehedki seal haiget (n. suuseksi saades, no kuhu siis naine oma hambad paneb kui suu on niigi suurt n...t täis ), Ja mis puutub anaalseksi, siis sellised mehed peaks kõigepealt ise anaalseksi saama.\n24. jaanuar 2016, 23:01\nPiret panb täiega\nlol who cares/ 23. jaanuar 2016, 19:26\nmargus pederi seksikool\n23. jaanuar 2016, 18:59\nsaarelt/ 23. jaanuar 2016, 23:50\nMina mõtlen seda, et kas Margus julgeb veel Saaremaale oma sugulaste silme alla ka ilmuda, poeg on õnneks kaugel aga meil ju arvutiajastu ja 12 aastane oskab lugeda.... ja Marguse vanaema, kes püüdis oma lapselast kristlikult kasvatada aga kui ikka kuulsus hakkab pähe, siis pole midagi teha, ei hoolita kellestki, vaid astutakse julmalt üle .....\nliane/ 23. jaanuar 2016, 18:56\nMinu tuttavad vooruslikud abielunaised, kes ainult oma mehega kokku on elanud, väljendasid kunagi arvamust, et suuseksi harrastav naisterahvas on libu tasemel.\nKusjuures nende endi jutu järgi on neil oma meestega voodis hea sobivus.\nja siis imestavad,/ 26. jaanuar 2016, 14:48\nkui mees teiste naiste juurde läheb või nõuab lahutust? Meil oli ju nii õnnelik kooselu :)?\noh jah/ 23. jaanuar 2016, 18:52\nGoogeldage neid inimesi....ei imesta, et haiget juttu ajavad\nmaamees/ 23. jaanuar 2016, 18:50\nNo saage juba aru suuseksiga ju lapsi ei saa ,tehke seda vanainimese asja ikka õiget moodi siis eesti iive kasvab !\nreelika/ 23. jaanuar 2016, 18:20\nMida oskab eesti mees ? Parim kaitse pidi olema rünnak? :-D\nõhtulehte vaatavad ka alla 14 aastased/ 23. jaanuar 2016, 17:25\nkas sellist nõmedust kohe päris alguses näidata, kus keegi kellegi püksiaugus ninapidi on???? nõme ajakirjandus.\n23. jaanuar 2016, 17:46\nalla 14 - aastane saa aru midagi , mis seal pildil toimub , eriti veel , kui jutt tolmuimejast .\nAndres/ 24. jaanuar 2016, 10:53\nNii naiivne ei ole hea olla. Alla 14-aastaste teadmised on kohati hirmuäratavad. Ärge unustage internetti, selle kogumahust väidetavalt 80...90 % on pornograafilise sisuga.\nMuig/ 23. jaanuar 2016, 16:17\nEesti naine on sõnades nõudlik ja peab ennast targaks ja kogenuks igal alal. Päris hea meel et olen vabanenud sellisest koormast kui eesti soost naine. Uimasemat ja diletantlikumat kui Eesti naine leiab ainult veel Soome naiste hulgast. Parim temperamentsele Eesti mehele on Kesk - Euroopast slaavi " tõugu " naine ja partner. Kui veel raamatu järgi eesti naisi seksima õpetate siis jooksevad viimased temperamentsed eesti mehed slaavi naiste juurde. Naine peab ise õppima ilma kirjanduse ja sõbrannade nõuaanneteta ehk siis olema mehele mehe soovide järgi. Nii on olnud aastatuhandeid ja kui seda reeglit isepäine eesti naine eirab siis mingu kus kurat.\nNaine/ 23. jaanuar 2016, 18:31\nno Sinusugust meest küll keegi ei tahaks.Jutt mis Sa siin kirjutanud oled,räägib enda eest.Kes Sa selline üldse oled?Neid enda arust nõudlikke,tarku ja kogenuid igal alal on ka meeste seas,aga see ei tähenda,et toredaid mehi meil pole ja sama kehtib ka naiste kohta.\nto muig/ 24. jaanuar 2016, 18:08\nHoidku jumal sinusuguste eest!\nEi-no/ 23. jaanuar 2016, 16:05\nAnna mõistust, muud ei oska lisada. Ega ma seda Vaherit teagi, vist laulab. Aga olgu kes on, mingi viga ikka küljes on, muidu sellist KOOLITUST ei pakuks. Kui laulab, ei taha kuulda ega näha ammugi mitte.\npotikaupmees / 23. jaanuar 2016, 18:06\n..enne potikoormaga poisi laadale saatmist andsin igaksjuhuks keretäie peksa,sest niikuiinii teeb ühe puruks .Aga see kraade pole vist elus peksa saanud,et nii lolli juttu ajab..korduvalt sealjuures\nlaura/ 23. jaanuar 2016, 14:09\nkäisin nende vestlusõhtul, mis oli küll väga hea - intelligentsed arutlused teemadel, mis suhetes väga aktuaalsed. pean tunnistama, et mina isiklikult sain küll palju targemaks ja pole küll midagi halba öelda. margus oli šarmantne nagu alati ja kadri üllatas ka väga positiivselt oma aususe ja otsekohesusega.\nmadrus/ 23. jaanuar 2016, 13:30\n...meez on end vist ära sönanud ... selline laiamine ei kesta kaua ...\nmiks/ 23. jaanuar 2016, 12:08\npeab väärastunud suhteid ja roppusi levitama lehtedes ,mis on mõeldud kõikidele lugemiseks,kas see ei ole porno levitamine,mille eest peaks selle kes levitab kohtusse kaebama?Kellele meeldib jälkusi vaadata ja lugeda ostavad ajakirjad ja nautigu ,aga tavalises ajalehes,see päris vastuvõtmatu.\nto: miks, 12:08/ 23. jaanuar 2016, 20:20\nÕhtulehe kaudu kasvatatakse VÄRDJAID!\nNella/ 23. jaanuar 2016, 11:51\nIssand jumal, tõesti vastu hakkab juba selliste artiklite ja piltide nägemine..tahan rahulikult hommikukohvi kõrvale uudiseid sirvida ja iga päev pean nägema selliseid ebasündsaid pilte ja tekste!!! No kodus nelja seina vahel tehku paarikesed mida iganes, imegu ja lutsigu ja lakkugu üksteist kust otsast tahavad, aga aru ma ei saa, miks peab sellest avalikult arutlema ja õpetama ???\n23. jaanuar 2016, 16:00\nhommikukohvi kõrvale võib Äripäeva või Päevalehte lugeda\nLugeja/ 23. jaanuar 2016, 17:57\nVäga kōva online tase ōhtulehel, just sobiv teema, ületab künnist ja ei tea mida veel\nMalle/ 23. jaanuar 2016, 11:03\nKiimanäljas inimestel on küll kurb elu :))) Armastada ei oska ja tuleb erinevaid auke otsida, et kuidagi elus püsida. Margus laula parem OMA suuga mitte ära paista avalikuses silma oma labase arenematusega!!!\narenematu/ 23. jaanuar 2016, 15:07\ntundud ju sina, kui vaid ühte vaimuluulu järgid, elu palju mitmekesisem.\n23. jaanuar 2016, 10:42\nirw/ 23. jaanuar 2016, 11:33\nma ei teadnudki, et tolmuimejaga ja rehaga saab lapsi.\nValter 65/ 23. jaanuar 2016, 12:23\nSeks ehtsa tolmuimejaga ongi parim .\nMitte/ 23. jaanuar 2016, 18:06\nainult, kana peab ka olema.\nTädii Maali/ 23. jaanuar 2016, 09:52\nVõiks veel lisada fotodele ka Kenderi sõnalist loomingut!\n23. jaanuar 2016, 09:28\nOled/ 23. jaanuar 2016, 18:20\nsa, Brunn, ka kõiki proovinud, isegi vasikaid! Aga tead, nad on alaealised. Pole eetiline.\nNaine/ 23. jaanuar 2016, 18:36\nprostidele kõlbadki ju,mitte normaalsele naisele,niit,et anna minna!\nJuhan./ 23. jaanuar 2016, 09:18\nKas tõesti elu on ainult seks muust enam juttu pole.\nirw / 23. jaanuar 2016, 11:09\nnad üritavad omal veidral moel Eesti iivet tõsta :)\nkui lapsi ei sünni,/ 23. jaanuar 2016, 16:18\nsiis pole ka varsti leiba.\nkuidas/ 24. jaanuar 2016, 00:09\ntolmuimeja ja rehaga lapsed sünnivad?\nsa siis/ 24. jaanuar 2016, 17:43\nsexid terve elu ainult paar korda, et lapsi teha?


Palling: vihakõne pidamise eest tuleb ette näha karistus - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPalling: vihakõne pidamise eest tuleb ette näha karistus\nRiigi peaprokurör: enne tuleb kehtiv seadus üle vaadata\nKalle Palling Foto: Liis Treimann\nVihakõne pidamist tuleks seadustes reguleerida ja selle eest ette näha karistus, leiti tänasel riigikogu Euroopa Liidu asjade komisjoni (ELAK) kohtumisel pagulasorganisatsioonidega.\nKomisjoni esimees Kalle Palling ütles, et pidas äärmiselt vajalikuks pagulasorganisatsioonide kutsumist poliitikakujundajate laua taha olukorras, kus teema on ühiskonnas teravalt üleval. «Neil on hästi laiapõhjaline kogemus kõikjalt maailmast, kus sellega tegeletakse,» põhjendas ta. «Teame ju riike, kus on pagulaspoliitikat edukalt ellu viidud ja neid, kus tehtud vigu. Ei ole mõtet ise leiutada lahendusi, kui neid võib teiste kogemustest üle võtta,» lausus Palling.\n«Ehkki vestlus puudutas peamiselt pagulasi, siis tegelikult kui laiemalt vaatame, on meil valdav hirm, et meie kõrvale võib tulla inimene, kes on kuidagi teistsugune - ja mitte ainult teisest riigist ja teise nahavärviga,» arutles Palling.\nKorduvalt jõuti koosolekul järelduseni, et Eestis on vaja tegeleda vihakõne regulatsiooniga. «Täna on lausa nii, et ei tehta enam anonüümselt eri nimekirju inimestest, kellega «tuleks midagi teha» – küll on need [Kristiina] Ojulandi või teiste ühenduste eestvõtmisel. Sõnavabadusega kaasneb ka vastutus, päris igasugust tektsi ei tohiks olla võimalik levitada ilma vastutuseta,» leidis Palling, et vihakõne pidamise eest tuleks ette näha konkreetne karistus.\n«Kooseluseaduse debati ajal oli vihakõnel üks sihtgrupp, nüüd teine. See tendents Eestis ainult süveneb. Minu arusaam ühiskonnakorraldusest on selline, kus vihakõne sõnavabaduse alla ei mahu,» selgitas Palling.\n«Probleem ongi selles, et tegeleme praegu pagulasküsimusega nii, nagu see oleks mingi eriline asi - tegelikult ju ei ole!» ütles riigikogu liige. «Meile tuleb igal aastal elama 7000 inimest, kellest pooled on pärit kolmandatest riikidest, eri nahavärvi ja uskumusega. Kuid nüüd me räägime mõnest sajast inimesest, kes tulevad rahvusvahelise kokkuleppe alusel, ning sellest on korraga saanud hiiglaslik number,» imestas Palling. «Tegelikult see ei ole nii suur number ja meie rändesaldo on sellele vaatamata negatiivne.»\nKohtumisel otsustati, et paari nädala pärast kogunetakse uuesti ja minnakse tegevuskava juurde, kuidas minna edasi, et ühiskonnas oleks rohkem sallivust ka teiste rahvuste ja nahavärvide vastu.\nRiigi peaprokurör: seadusi tuleks muuta siis, kui olemasolev ei taga piisavat kaitset\nRiigi peaprokuröri Lavly Perlingu hinnangul ei poolda praktikud erinevate seaduste kergekäelist muutmist. «Kui ilmneb, et täna kehtiv seadus ei taga inimestele piisavat kaitset, siis tuleb loomulikult seadusemuudatuse vajalikkust analüüsida,» ütles Perling.\nLavly Perling tõi välja, et kui räägime ühelt poolt vaenu õhutamisest ja teiselt poolt sõnavabadusest, siis on ühiskonna, seadusandja ja täitevvõimu suhtumine n-ö mustvalgete juhtumite puhul sageli suhteliselt ühesugune. Samas on väga palju neid juhtumeid, kus ühed ühiskonna liikmed peavad mingit tüüpi väljaütlemisi vaenu õhutamiseks, teised rõhuvad aga sellele, et neil on vabas ühiskonnas õigus vabalt oma ideid levitada. «Sellistes olukordades peaksime pöörduma põhiseaduse poole, mille kohaselt on igaühel õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil. Samas ütleb kõnealuse seadusesätte teine lause selgelt, et seda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks,» selgitas riigi peaprokurör.\nPerlingu sõnul on seega oluline jälgida seadusandja terviklikku mõtet nii põhiseaduse kui ka teiste Eesti Vabariigis kehtivate seaduste vastuvõtmisel. «Demokraatlikus riigis saab ennekõike seadusandja otsustada, millal on inimeste sõnavabaduse piiramine õigustatud. Prokuratuuri ülesanne on kaitsta sõnavabaduse kaitse kontekstis ka kõikide teiste ühiskonna liikmete põhiseaduslikke õigusi,» rõhutas riigi peaprokurör.\n«Silmas tuleb pidada seda, et tänane karistusseadustik annab võimaluse menetleda enamikke juhtumeid, mida ühiskond ei aktsepteeri normaalse käitumisena. Eelkõige tulekski vaadata kehtiva seaduse valguses, kas kõiki juba täna olemas olevaid võimalusi on praktikas maksimaalselt ära kasutatud,» ütles Lavly Perling.


PÕLLUMAJANDUSMINISTEERIUM: Ago Pärtel valiti Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni Euroopa juhiks\n29. mai 2015. a\n24. - 29. mail Pariisis toimunud Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) 83. üldkogul valiti Veterinaar- ja Toiduameti peadirektor Ago Pärtel järgmiseks kolmeks aastaks taas OIE Euroopa Regionaalkomisjoni presidendiks. Pärtel peab seda ametit alates 2012. aastast.\nOIE töötab välja rahvusvahelised standardid elusloomade ja loomse toiduga kauplemiseks, standardid loomade heaolule, veterinaarharidusele ning kehtestab laboratoorsed uurimismeetodid loomade nakkushaiguste diagnoosimiseks. Samuti haldab keskset andmebaasi loomataudide esinemise kohta liikmesriikides ning vahendab 24 tunni jooksul info ohtlike loomataudide diagnoosimisest.\nOIE teeb tihedat koostööd WHO, WTO, FAO ja Maailmapangaga. OIE on loodud 1924. aastal ja ühendab tänaseks 180 liikmesriiki, neist 53 kuuluvad Euroopa regiooni.


Salasõnaga kaitstud lehed | Voog mitmekeelne koduleht ja e-pood\nVoos on võimalik saitidele luua parooliga kaitstud lehed mida saad jagada ainult valitud inimestega. See käib lihtsalt ja privaatselt - loo leht ning saada välja kutsed.\nMõnikord on tarvis jagada kindlat lehekülge ainult valitud seltskonnaga - siinkohal aitab sind välja meie lehe parooliga kaitsmise võimalus. Kusjuures, privaatsus on garanteeritud sest need lehed arvatakse automaatselt ka robots.txt failist välja (see tähendab, et Google ei võta neid lehti otsingumootoris arvesse).\nKui oled lehele paroolikaitse peale lisanud, arvesta palun ka sellega, et kõik kasutajad, kelle kutsud parooliga kaitstud lehti vaatama, saavad ligipääsu kõikidele sinu parooliga lehekülgedele saidiüleselt, mitte ainult konkreetsele lehele.\nKuidas lisada parooli enda lehele?\nAva leht mille soovid lukku keerata ning klõpsa Voo halduspaneelis nupule Leht. Seejärel aktiveeri ligipääsu menüüs valik Salasõnaga kaitstud.\nKuidas saan jagada parooliga kaitstud lehele ligipääsu?\nSisesta valitud inimeste meiliaadressid ning saada kutsed välja.\nKuidas saan eemaldada juba kutse saanud inimese lehelt?\nLihtsalt vajuta väikesele prügikasti ikoonile meiliaadressi järel ning isiku ligipääs kõrvaldatakse koheselt.\nKuidas saan lehe tagasi avalikuks muuta?\nSelleks, et leht tagasi täielikult avalikuks teha vajuta avalikustamise lingile menüü all.