Eestisse oodatakse tööle vaid häid spetsialiste - Töö - Tarbija\nEestisse oodatakse tööle vaid häid spetsialiste\n10. märts 2014, 11:06\nTehnikaülikoolis on väljas näitus vanast Apple rauast, mida Eestis üheksakümnendatel ja 00-e algul kasutati. Seal on terve hunnik unustustehõlma jäänud tehnikaimesid - näiteks 86 aasta Macintosh Tartu ülikooli laborist, 94 aasta Powerbook reklaamibüroo töötajalt, 99 aasta Power Mac - IT kolledži meedia-klassist ja igasugu teisi vidinaid! FOTO: Aleksander Vassiljev\nSotsiaalministeeriumi uuringust «Eesti tööealise elanikkonna väljarändepotentsiaal aastal 2013» selgus, et Eestist tahavad välismaale tööle minna peamiselt lihttöölised. Eesti tööandjad otsivad siia aga vaid häid spetsialiste.\nSiseminister Ken-Marti Vaher ütles uuringut tutvustaval konverentsil, et Eesti on avatud neile inimestele, kes suudavad pakkuda lisandväärtust ehk siia oodatakse kõrgetasemelisi spetsialiste.\nEuroopa töövahendusvõrgustiku EURESi mänedžeri Marta Traksi sõnul tunnevad Eesti tööandjad üha rohkem huvi tööjõu värbamise vastu välismaalt ja seda just infotehnoloogia sektoris. Ent vajatakse ka insenere. Lähiajal toimub suur töömess Portugalis ja Hispaanias, kuhu Eesti tööandjaid tema sõnul väga oodatakse.\nGarage48 juhatuse liige Martin Villig otsib töölisi Ukrainast ja Venemaalt. «Meie otsime tarkvaraarendajaid. Ida poolt on neid lihtsam kutsuda – nende palgatase on madalam. Me võiks kohe viis inimest palgata. Eestist töötajaid otsides tuleks kas kedagi üle maksta või üle meelitada, sest head inimesed on kõik juba heade kohtade peal tööl.»


Oktoober 2016 kokkuvõte | Kuidas saada rahaliselt vabaks\nby roosaare | posted in: aktsiad, Investeerimine, Kinnisvara, Kuu kokkuvõte, Personaalne, Southwestern | 17\nJaak ja Seppo\nVäljas sajab laia lund ja lõpuks ometi on veidi aega, et oktoobris toimunu kokku võtta. Aktsiaraamatu tekst läks Maria kätte kujundusse ja nüüd on pall minu väljakupoolelt lahkunud. Aga väga äge raamat tuleb, olen ise juba põnevil! Enam kui kaks aastat nokitsemist on peagi füüsilist kuju võtmas!\nOktoober oli üldse eluäge kuu! Üle ega ümber ei saa Seppo Saarioga kohtumisest ja tänu Investeerimisklubile sain võimaluse Seppoga ka lõunastada ning õhtust süüa. Siinkohal üleskutse kõigile, keda investeerimine huvitab – tehke Investeerimisklubiga tutvust! Tõnis-Denis ja Marko teevad lihtsalt niivõrd õiget asja! Võimas oli näha seda energiat, mis klubis Teater kvartaliüritusel valitses, rääkimata sellest, et õnnestus kätt suruda 70% Klubi auliikmel Joonatanil 😉\nJaak ja Evelin\nLisaks õnnestus mul üle pika aja teleekraanile jõuda, osaledes Evelini rahast rääkivas telesaates. Väga tore kogemus oli, võtsin Jako ja Maria ka kaasa. Tuli meelde kunagine Kooli TV kogemus, siis vist oli ka Arlet Palmiste see, kes rahvast käima tõmbas. Paljud on küsinud, et miks ma üldse sinna saatesse ronisin. Aga kui mina ei läheks, kes siis läheks? Lõpuks räägikski rahast ainult selgeltnägijad ja tervendajad. Nii ka ikka ei saa. Tegelikult oli erinevaid esinemisi isegi rohkem, Tulevaga tegime ka otselülituse, mis kukkus täitsa kenasti välja. Tuleva muuseas sai täis 3000 liiget ja vajaliku osakapitali!\nJaak ja Alpid\nSpordi osas oli kehva kuu, tänu tennisistijalale tuli kilomeetreid ainult 256. Aga panime ennast sõpradega kirja juulis toimuvale L’Etape du Tourile. See on mu üks ammune unistusi olnud ja seekord on punt koos, transport olemas ja majutus broneeritud. Nii, et läheb andmiseks!\nAga katsume investeerimisest ka rääkida.\nAlustame seekord kinnisvarast. Lisaks investeerimisele oli mul ka võimalus osaleda FTE poolt korraldatud kolmepäevasel kinnisvarakoolitusel. Sellist algajate osakaalu ja õhinat ei ole mina veel kinnisvarakoolitustel märganud, 2014. aasta koolitusega oli vahe nagu öö ja päev. Kahjuks ei saanud tervet koolitust kuulata, sest samal ajal oli ka Seppo üritus. Aga sain päris mitu uut ideed.\nMeie enda kinnisvaraportfell elas oktoobris aga läbi suure muutuse. Nimelt müüsime ära augustis ostetud Veluxi maja. Põhjuseks ei olnud mitte mure majanduse ja C-klassi äripindade tuleviku pärast, vaid asjaolu, et meie naaber tegi lihtsalt pakkumise, millest oli raske keelduda. Maksime pangale laenu tagasi ja päris palju raha jäi veel kontole alles ka. Katsusime kuu lõpus selle eest ühe uue äripinna osta, kuid see napsati Tartu meeste poolt meilt nina alt ära. Ise olime lollid, oleksime pidanud kohe vaatamise ajal ära bronnima! Aga otsime edasi – kui kellelgi on mõni hea projekt pakkuda, kus saaks Stroomi moodi väikeseid üüritubasid ehitada, siis olen suur kõrv.\nElvasse ostsime kolmanda maja ära, nüüd on see turg valmis. Jõe tänava maja saab loodetavasti novembrikuuga ühele poole ja saame selle väja üürida. Mõtlemegi nüüd, et kas uude majja teha ainult korterid või ka kohvik ja Airbnb majutus. Kui keegi tahab Elvas hakata kohvikut pidama, siis andke teada! Üks korralik hubane Müüriääre-stiilis koht kuluks Elvasse ära küll.\nÜlejäänud kinnisvara vaikselt tiksus, tasusime aga igakuiseid laenumakseid ja tõstsime omakapitali osakaalu.\nLaenudes oli ka aktiivne kuu. Suutsin saavutada uue intressirekordi Omarahas, oktoobris laekus intresse 716 eurot ja laenukahjumeid tuli 64 euro ulatuses. Lisasin kuu jooksul kontole 5000 eurot ja nüüd on mul Omarahas vist isegi veidi rohkem raha sees kui Bondoras. Mintoses on 12%+ tootlusega Mogo tagasiostugarantiiga laenud ära kadunud ja nii istub seal raha kontol. Sain tagasi ka paar antud hüpoteeklaenu ning andsin ühe uue laenu, kuid kuu kokkuvõttes tuli raha rohkem koju tagasi kui välja läks.\nAktsiates eriti aktiivne ei olnud. Ostsin eraisikule enne dividende 5000 OEG aktsiat, kokku on mul nüüd 25 000 aktsiane positsioon. Ettevõtte alt müüsin ära 5000 TEO aktsiat, et üks laen välja anda. IB kontol aegusid mõned optsioonid ja võtsin nii kasumeid (väärtusetult aegusid nii GLBL-i kui ka SDRL-i ostu- kui müügioptsioonid) kui kahjumit (kahjum tuli kevadel müüdud SUNE müügioptsioonidest). Ühtegi uut positsiooni pole mulle sisse müüdud. Dividende IB-s oktoobris ei laekunud, LHV-s laekus eraisikule 1250 eurot OEG dividende.\nKokkuvõttes oli väga tegus ja äge kuu! Lisaks investeerimisele tegelesin ka Southwesternisse uute tudengite valimisega. Päris teravad pliiatsid on meil sellel hooajal! Kui Sul on ka soovi ennast suvel USA-s raamatumüüjana proovile panna ja tahaksid mind endale mentoriks ja juhendajaks, siis võta ühendust roosaare@gmail.com. Kingin kõikidele huvilistele ühe pühendusega Rikkaks saamise õpiku ka 😉\nMuuseas, 3. detsembril korraldame üle pika aja ka ühe koolituse Tartus. Nimelt toimub alustavatele kinnisvarainvestoritele suunatud koolitus “Kuidas alustada üüriäris?”. Kohti on seekord vähem kui tavaliselt ja koolitus ise praktilisem. Uuri lähemalt!\nAktsia, Dividend, hüpoteeklaen, kinnisvara, Olympic, omaraha, rattasport, reisimine, RSÕ, Seadrill, sw\nMa vaatasin ka seda Evelini saadet, väga okei oli. Aga minul on vist kolmekümneselt alustades natuke imelik hakata oma vanematele nuudleid müüma…?\nJaa, selles vanuses on pigem see skeem, et võtad vanemate pensionisäästud ja asud neid börsil keerutama 😉\nKui saladus pole siis mis summad seal Veluxi maja tehingus liikusid?\nSee on jah konfidentsiaalne info\nPositiivsed tagajärjed Jaagu kuukokkuvõtte kirjutistele. Kuigi teadsin juba varem, et kõik on võimalik ning küsimus oli vaid selles, et millal midagi juhtuma hakkab. Kõige pealt saan ennast aidata ja suuremas plaanis saan aidata tuttavaid/sugulasi, kohalikku omavalitsust ja riiki kus elan/viibin. Kõige tähtsam oleks see, et kui saad ise endaga hakkama (tervise ja raha poole pealt, tervis on eriti kallis, hoia seda, mis sul on, hiljem taastada oma nooruslikku tervist on müstiliselt kallis, aga hoidmine – no mine õue ja jookse või kõnni metsas ning see ei maksa eriti midagi), siis sa ei ole koormaks endale, sugulastele, … riigile (toetuse taotlemised, mida pole kunagi küsinud ning pole pead vaevanud, et peaks neid küsima hakkama). Teiselt poolt maksan mõne € KM, mõne € tulumaksu ning kõik teenivad midagi.\nKui Jaak sai oravarattast välja ca 5 aastaga, siis järelikult on see võimalik. Leppisin endaga eile kokku, et alustasin rattast väljumist 2016 a. 15. jaanuarist. Mis mul siis selle 60 kuu jooksul ees ootab. 60 palgapäeva, mida endale maksan (kas nüüd rohkem või vähem maksta?), millest järelikult 9 kuud on juba möödas, veel on jäänud 51 palgapäeva. Kunagi kuskil ühel koolitusel oli vaja panna 100 eesmärki paberile, suutsin välja mõelda ca 60-70 tk. Mingi aeg hiljem suutsin excelisse kirjutada ca 125 tk. Mingi aeg tagasi sai seda vaadatud ning osad eesmärgid olid juba ise täitunud. Eile vaatasin ja mõtlesin, et mul oli pandud üks eesmärk aastaks 2021 saada rikkaks, s.t. mul on jäänud aega veel 4a ja 2k. Kuigi ma ei teadnud siis veel, mis rikkaks saamine tegelikult tähendab. Mõtlesin, et on raha ja olengi rikas, kuid tegelikult on vastupidi, et kontol ei peagi palju raha olema, kuid saad ikkagi rikas olla, raha peab lihtsalt ise kohale “voolama”, mitte ei pea sul kontol olema/seisma.\nKui asjaga tegeleda, siis tulevad ka tulemused.\n1. Nüüd küsimus Jaagule, et kuidas siis ikkagi toimida? Kui mu tuttav või sugulane küsib näit. laenu, et kas anda ja kui palju anda või peaks hoopis hakkama tegelema jutustusega, et hakkame algusest minema? Võin ka anda – annan ühe hea mõtte ning ta saab aastas tunduvalt rohkem, kui nee 50€.\nOlen ka ise öelnud, et jäta see ost ära teenid aastas 1000€, jäta ära see ost teenid 1000€, et näed isegi, et raha on kõik kohad täis ja sa ei pea seda kohe igale poole viima hakkama. Aga ikkagi, mida psühholoogiliselt kergem taluda oleks, kas õppida ütlema ei ära, või pärast pidev helistamine, kui raha tegelikult tagasi ei laeku ja seda tegelikult ei olegi enam olemas ning sellest õppisin vaid mina, et pole hea laenu väljastada.\n2. Kas on õnnestunud mõni tuttav/sugulane oravarattast välja aidata (võtta pikem periood, näit. 120 palgapäeva, siis on kergem rattast väljuda)? Kutsub Jaagu endale mentoriks rattast väljumiseks.\n3. Võib ka sedasi, et kui mõnel suurel firmal läheb enam vähem hästi näit. Google ja olla allhanke korras talle midagi tegemas. Suur firma teenib miljardeid, kuid sina teenid vähem ja väljud rattast, nii lihtne see ongi, teinekord isegi enda teadmata.\nTuleva – panustasin ka ise. Täna hommikul oli 3166 inimest panustanud kogusummas 2 441 878 eurot (ju see 3 milj. tuleb järgmise 90 päevaga kokku).\nEvelini saate kohapealt nii palju, et algul peabki midagi/kedagi uskuma, sest algul ongi praktiliselt mitte midagi (mõnel on palgapäev, pensionäridel passiivne sissetulek pensionina). Mäletan seda, kui müüsin oma viimased OEG aktsiad maha ja ostsin oma esimese partii toormaterjali. Siis oligi toormaterjal, praktiliselt 0€, suur tahtmine ja usk. Tänu endasse uskumise ja suure töövõimega (töötamise võime sain vanaisalt) olengi tänasesse jõudnud, kus võiksin ettevõtte varud realiseerida aasta jooksul ja mitte midagi juurde toota ning saadud raha panna passiivsesse tuluteenivasse kohta, siis võiksin ka 2017 aastal rattast väljuda.\nMõnel aastal sai tööd tehtud ca 3300 tundi aastas, nüüd olen lubanud ka teistel rohkem teha (tava inimene ca 1848 tundi aastas). Ju siis suure töötundidega sai kiiremini edasi ja ju siis ei olnud sellist raha, et ise vähem teha või ei osanud teistmoodi teha.\nKõigil saatekülalistel oli eesmärk sama – saada paremale järjele, kuid nad on täna lihtsalt erineval järjel, s.t. olen kõiki neid olukordi ise ka läbi elanud, alates ülikooli makaronidest, kuni tänaseni. Olen õppinud ülikooli makaronidest tunduvalt rohkem, kui sellest, kui keegi oleks mulle ülikooli ajal 1 milj. EEK-i andnud, siis mul oleks tõenäiliselt täna rohkem laenusid (ja need poleks olnud kasulikud laenud, sest siis ma ei teadnud kasulikest laenudest midagi), kui neid hetkel on. Ülikooli lõpetades ei teadnud rahast eriti midagi, s.t. käid 15-20 aastat koolis, kuid rahast ei tea midagi, mida sul tegelikult läheb iga päev vaja 365 päeva aastas järgmised 80 aastat. Milleks need õpingud ca 18000 tundi olid ja saada majanduslikku mõtlemise tunde ca 30 tunni jooksul????\nPäris tühi tunne oli – Raharaadios öeldud lausele, et kui sulle pärandatakse 20 aastaselt mitu miljardit dollarit ja sa ei pea enam mitte midagi tegema sellel maakeral järgmise 60-70 aasta jooksul.\n4.Pole veel julgenud/tahtnud oma maja välja rentida reisimise ajaks, et keegi võiks meie reisi ajal meie majas elada.\nElan Saku lähedal. Kas peaks ja mida peaks kodust ära panema/korjama, et ei tekiks potentsiaalsel üürijal mingit tahtmist midagi tasku pista või on see lihtsalt esialgne kartus, millel pole mingit mõtet (kuigi, juhtub ka paremates peredes, kuid seda ei saa välistada)? Ja kui panebki mõned kahvlid taskusse, siis neid ju poes müüakse.\n5. Väike õppetund – lugesin 4 päeva tagasi Jaagu kunagist kuukokkuvõtet ja panin eraisiku alt laenamise kinni ja laenan edasi ainult ettevõtte alt, varem olid mõlemad variandid. 0,5h lugemist ja 300€ kokkuhoitud raha, s.t. 600€/h töö, nii lihtne ongi raha leida, raha pole kusagile kadunud ja raha liigub. Veluxi maja müük võib olla veel suurema tunni tootlikkusega, kuid seda me ei tea ning see pole tähtis, lihtsalt aegajalt juhtub nii.\nTore jutt, aga paljudel pole siiski firmat , et investeerida OR-s firma all, et kokkuhoida , enamasti on tavalised inimesed , kes käivad igapäevaselt oma palgatööl ja proovivad omadega toime tulla.Korjata sääste ehk natuke palgast kõrvale panna , muidugi oleneb ka inimesest, kui miskit järgi jääb peale igakuiste kohustuste ( maksud, üür,laste kulud vmt) siis on võimalik ka midagi investeerida väikeste summadega.\nJah, kellel firmat pole ja summad väiksemad, siis on ok ka eraisikuna tegutseda. Siis lihtsalt oleks targem mitte laenukahjumeid saada (valida tagasiostuga laenud), sest neid ei saa tuludest maha võtta.\ntahtsin küsida, miks sa kirjutasid, et Mintoses pole enam buyback garantiiga Mogo laene. Täna vaatasin ja lausa 89 tükki oli (erinevatest riikidest mitte vaid Eestist).\nOn jah, lihtsalt intress on 12,5% asemel 10 ja alla selle…\nJaak Roosaare – Oktoober 2016 kokkuvõte | Rahaasjad\n[…] Ilmus algselt Jaak Roosaare blogis: Oktoober 2016 […]\nVäga hea blogi post!\nTöökaaslane, kes võis võtta tuimalt arvutimänge järelmaksule ja polnud rahaga kõige parem sõber, vaatas Evelini saadet ning teatas, et lõpetab oma halbu lepingud ära. Minu meelest saates midagi erilist ei jõudnudki rääkida, kuid ehk avas silmad näha inimest, kellel juba investeerimine toimib täielikult elamiseks.\nTegelt tahtsin küsida, kas uut raamatut saab ka kuskilt juba eeltellida? Esimene raamat läks välja laenates jalutama, et ehk saab combona tellida?\nTänud Siim! Uut raamatut saab tellida siit: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLSfyYnwM81Gtp67tdM9pfMUsjbNNa5Fz3qZnNLWAAkNnGRebYg/viewform\nÜlejäänud raamatud on roosaare.com/opik\nKatsun jõuludeks e-poe ka ülesse saada.\nTervitus, kas oled arvestanud palju su kogutootlus aktsiate pealt on olnud . Algusest peale kuni tänaseni ? Keskmine tootlus aastas ? Sissepandud raha – arvestades tanaseid aktsia hindu ?\nPuhtalt aktsiaid ei ole arvutanud. Keegi statistikas tugev võiks selle praktikana välja arvutada. IB-s on hea süsteem,mis arvutab ise, selle aasta tootluseks näitab hetkel 22%. Eraisikuna on 80-90% ulatuses Tallinna Vee aktsiad, nii et võib võtta selle tootluse. Müügigurus on aktsiatega tihedamalt tehinguid, selle tootlust ei oska öelda.\nTere Jaak, nagu ikka, huvitav postitus. Uurin, et kas seoses siiani ootel olevate kohtuotsustega sa Tallinna Vett ei plaani maha müüa? Risk versus reward suhe ei tundu siin liialt hea olevat või mis sina arvad (potentsiaalne aktsia langus seoses võimalike ebasoodsate kohtulahenditega versus potentsiaalne tõus kui tulevad paremad uudised)?\nVariant nt. maha müüa ja enne 2017 dividendide väljamaksmise lukustamise kuupäeva tagasi osta?\nOlen omajagu müünud ka, kunagi oli 28k neid, nüüd 15k alles. Päris maha ei taha müüa, pole ju kindel nende kaotus esiteks ja teiseks mulle pikas perspektiivis veeäri meeldib. Kui peaks kõvem kukkumine tulema, siis saan juurde osta. Mind hoiab kätest kinni ka tulumaks, sest mul ei ole need maksusoodustusega süsteemis.\nOotame ärevusega novembri kokkuvõtet 🙂


Kuidas saada Equifaxi krediidiraportit | permanentrevolution-journal.org\nKuidas saada Equifaxi krediidiraportit\nEquifax on üks kolmest üleriigilisest krediidiinfoagentuurist. Kõigist nendest agentuuridest on teil igal aastal õigus saada 1 tasuta krediidiraportit. Võite taotleda neid kõiki korraga või paigutada need aasta ringi välja. Equifaxi krediidiaruanne annab ülevaate teie finantsajaloost, sealhulgas kõigist teie nimel avatud krediidiliinidest, kõigist teie krediidiaruande kohta esitatud järelepärimistaotlustest, pankrottide ja sissenõudmise kohta. Krediidiaruannet saate veebis hõlpsalt ja kohe taotleda. Või võite rääkida telefonitsi või meilisõnumi esindajaga, kui soovite saada teile krediidiaruande paberkandjal koopia.\nKrediidiraporti taotlemine veebis\nVeebisaidi hankimiseks külastage Equifaxi veebisaiti. Külasta https://www.equifax.com/personal/credit-report-services/free-credit-reports/ krediidiraporti saamiseks. Alustamiseks klõpsake "alusta". \nEsitage oma isiklik teave ja kinnitage oma isikut. Täitke vorm, sisestades oma täisnime, sünnikuupäeva, aadressi ja telefoninumbri ning sotsiaalkindlustuse numbri. Equifax võib küsida teie isiku tuvastamiseks täpsemat teavet, näiteks eelmist aadressi või seda, kui palju teie igakuine hüpoteegi summa on. \nProtsessi sujuvamaks muutmiseks looge Equifaxi abil tasuta konto. Equifaxi konto loomisel ei pea te esitama kogu sama teavet, vaid värskendage kõike, mis on muutunud. Samuti saate igal aastal 2 täiendavat tasuta krediidi aruannet.\nHankige oma aruanne kohe. Kui olete kogu teabe täitnud, suunatakse teid koheselt oma krediidiraportisse. Krediidiaruande saate oma tulevaseks kasutamiseks alla laadida ja salvestada. \nSamuti saate jälgida kõiki esitatud taotlusi, külmutada krediiti ja saada võrgus pettusteateid.\nTelefoni esindajaga rääkimine\nHelistage Equifaxile, et saaksite teile aruande saata. Kellegagi telefonitsi rääkimine aitab teil krediidiaruande taotlemist läbi viia. Equifaxi klienditeeninduse esindajaga rääkimiseks helistage telefonil (877) 322-8228. \nSee võib olla hea valik, kui teil on segane teave, mida Equifax taotleb krediidiaruande saamiseks.\nEsitage esindajale vajalik teave. Klienditeenindaja küsib teilt täisnime, sünniaega, aadressi ja telefoninumbrit ning sotsiaalkindlustuse numbrit. Esindaja võib küsida teie identiteedi kinnitamiseks lisateavet, näiteks eelmist aadressi või seda, kui suur on teie igakuine hüpoteekimakse. \nVõimalik, et peate oma identiteedi tõestamiseks telefoni teel andma rohkem teavet kui veebis.\nOodake 15 päeva, et saada oma krediiditeatis posti teel. Krediidiaruande taotlemisel telefoni teel saate kogu aruande automaatselt posti teel 15 päeva jooksul. Kui teie päringu töötlemisel on probleeme, võite saada järelkõne. \nAndke esindajale praegune aadress, kust saate oma aruande saada.\nTaotluse saatmine posti teel\nAruande paberkandjal koopia saamiseks saatke meilisõnum. Aruande taotlemine posti teel võtab kauem aega kui veebis või telefoni teel aruande küsimine. Kuid see võib olla kindlam. \nKui teil on muret privaatse teabe veebis täitmise või telefoni teel edastamise kohta, võiksite saata päringu posti teel.\nLaadige alla taotlusvorm ja täitke see täielikult. Taotluse vormi leiate ja saate printida aadressil https://www.annualcreditreport.com/manualRequestForm.action . Täitke iga väli täielikult, et teie taotluse töötlemisel ei tekiks raskusi. Vormis küsitakse teie täisnime, sünniaega, aadressi ja telefoninumbrit ning sotsiaalkindlustuse numbrit. \nPrintige teave kindlasti selgelt, kasutades sinist või musta tinti.\nSaatke oma taotlus Equifaxi peakorterisse. Enne väljasaatmist veenduge, et kõik väljad on täielikult täidetud ja kas kasutate õiget posti. Pärast taotluse saatmist peaksite oma krediidiaruande saama umbes 15 päeva jooksul. \nSaatke oma taotlus aadressile: Krediidiraporti iga-aastane päringuteenus PO Box 105281 Atlanta, GA 30348-5281\nKui Equifax vajab teie identiteedi kinnitamiseks lisateavet, võib esindaja helistada vormil esitatud numbril.\nEttevaatusabinõude rakendamine oma krediidiga\nTaotlege krediidiraportit iga 12 kuu tagant. Teil on õigus Equifaxi, samuti TransUnioni ja Experiani tasuta krediidiraportile kord aastas. Hea mõte on jälgida kõigi kolme krediidiaruandlust pakkuva ettevõtte krediidiskoori. \nKrediidiskoori tundmine aitab teil otsustada laenude või hüpoteekide taotlemise üle ja jälgida kahtlast tegevust.\nOlge ettevaatlik mitteametlikel veebisaitidel, mis pakuvad tasuta krediidiaruandeid. Mõnel juhul pakub kolmanda osapoole teenus "tasuta" krediidiraportit ja palub teil siis registreeruda tasuliseks liikmeks. Halvimal juhul saavad röövellikud saidid kasutada teie andmeid teie identiteedi varastamiseks. \nTaotlege oma aruannet ainult veebisaidi http://www.equifax.com või http://www.annualcreditreport.com kaudu, et olla kindel, et saate ametlikku krediidiaruannet.\nEsitage vaidlus, kui teie aruandes on midagi valesti. Kui näete oma krediidiaruandes tegevust, mis ei tundu õige, võtke vaidluse esitamiseks ühendust Equifaxiga. Equifax uurib probleemi ja värskendab teie aruannet 30 päeva jooksul. \nVaidluse saate esitada aadressil https://www.equifax.com/personal/credit-report-services/credit-dispute/\nVeenduge, et aruandes sisalduvad krediitkaardid oleksid kaardid, mille avasite oma nimel, kõik teie nimel olevad laenud oleksid need, mille isiklikult võtsite, ja teie avaliku teabe teave näib õige.\nKui teie isik on varastatud, taotlege krediidi külmutamist. Krediidi külmutamine takistab teistel teie krediidiraportit näha. Võite identiteedivarguste vaidlustamise ja kontode korrasoleku ajal oma kontole külmutada. Võite külmutust ajutiselt või jäädavalt igal ajal tõsta. \nKrediidi külmutamiseks peate võib-olla maksma lõivu, sõltuvalt sellest, kus te elate.\nKui taotlete külmutamist Equifaxi kaudu, peate taotlema ka külmutamist Experian ja TransUnioni kaudu.\nKui olete töötu, hoolekandeasutustes või kui teie teave oli pettuse tõttu vale, võite taotleda täiendavaid tasuta krediidiaruandeid.\nMinema http://www.annualcreditreport.com täpsema aruande saamiseks, mis ühendab teie Equifaxi aruande TransUnioni ja Experiani aruannetega. See on ainus ametlik teenistus, mille on heaks kiitnud FTC ja USA valitsus.\nKuidas aktiveerida tagaajamise krediitkaartKrediitkaardi aktiveerimineKrediitkaardimakse tühistamineKuidas leida oma krediitkaardikonto numbritKuidas saada ettemaksega krediitkaartidelt tagasimakset?Kuidas krediitkaarti allkirjastada?Kuidas kanda Visa kinkekaardi saldo väljakul oma pangakontoleKuidas kasutada ettemaksuga krediitkaarti sularahaautomaadis?


Värviterasest Raam » Tööriistad, Tehnikad, Nõuanded Ja Nipid - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidVärvige terasest raamid - peate pöörama tähelepanu\nIsegi terasest raamid vajavad mõnikord uut värvi. Täiusliku välimuse ja värvi hea haardumise tagamiseks on vaja valida õige värv ja värvida professionaalselt. Kuidas see toimib ja mida peaksite pöörama tähelepanu, saate selles postituses üksikasjalikult lugeda.\nTeras ei ole põhiliselt värvimise ja värvimise väga problemaatiline alus. Siiski peate valima õige värvi ja valmistama ka pinna korralikult ja hoolikalt.\nPõhimõtteliselt sobivad kõik metallvärvid ja kaitsvad metallvärvid, mille tootja on selleks määranud. Lihtsaim viis värvida terasele, kuid akrüülvärviga. Tegemist on veepõhise (ja seega peaaegu lõhnatu ja lahustivaba) värviga, mis kleepub peaaegu igale pinnale füüsiliselt.\nSamuti ei vaja akrüülvärv üldjuhul kruntimist ja veepõhise vesilahuse abil võib seda kergesti lahjendada. See kuivab kiiresti ja moodustab pärast kõvenemist stabiilse, pideva pinnakihi, mis ei ole kollane, nagu mõnede teiste värvide puhul (see on täielikult UV-kiirguskindel). Kasutamiseks kodus ja eriti lahusti ja saastevaba akrüülvärvi sisemuses on kindlasti parim valik.\nEnne värvimist eemaldage kõigepealt vana karva lahtised osad. Pind peab olema täiesti stabiilne ja tugev, vastasel juhul ei kleepu värvi korralikult.\nSeejärel lihvitakse substraati uuesti põhjalikult (100 kuni 120 grit). Pärast lihvimist tuleb kogu lihvimistolm, isegi nurkadest ja voldidest, täielikult eemaldada. Parema haardumise tagamiseks võite uuesti pinda rasvatada (näiteks nitro-vedeldiga).\nSaate põhimõtteliselt värvida erinevate tööriistadega:\nEriti harjaga töötamisel peate veenduma, et te töötate märgades märgades, ja jätkake väga hoolikalt. Vastasel juhul näete seejärel selgelt terasetähiseid, mis on eriti terases värvitoonis. Rullimisega on värvimine tavaliselt puhtam, kuid eriti võivad voldid ja servad tekitada probleeme.\nKõige puhtam on värvipihustussüsteemiga värvimine. Sellised süsteemid toovad raamidele väga õhuke ja väga ühtlase värvi ning võimaldavad ka servade ja voltide puhast töötlemist. Siiski tuleb pöörata tähelepanu väga täpsele maskeerimisele ukseraami ümber. Ka põrand ja seinad tuleb hoolikalt kaitsta plastkattega.\nHea pihustussüsteemi ostmine (umbes 100 eurost kaubanduses) võib olla üsna kasulik - neid seadmeid saab kasutada ka seinte "värvimiseks", kui need on multifunktsionaalsed seadmed, mis suudavad ka dispersioone töödelda. Ühekordne ost säästab hiljem palju tööd ja aega.\nÜkskõik, kas saate köögi tööpinda uuesti katta ja kas see on tegelikult mõtet, ja lihtne alternatiiv selle postituse andmiseks.\nLiigutage valamut - kas see on raske?\nKuidas panna valamu ja millised probleemid tekivad, annab meie panuse üksikasjalikult.\nPane epoksiid - see toimib\nEpoksüvaigu korralikuks jahvatamiseks tuleb järgida teatud järjekorda. Lisaks peab epoksü alati olema lihvitud.\nVineer on üks populaarsemaid käsitöö- ja ehitusmaterjale, pole ime, sest see on väga lihtne töötada. Siin on meie soovitused ja nõuanded!


ÄL: Mati Karelson loob tarkvara, mis teeks temast miljardäri - Äripäev\nÄL: Mati Karelson loob tarkvara, mis teeks temast miljardäri\nÜlo Toomsalu 23. august 2006, 07:44\n'Investeerime esimeses järgus umbes 50 miljonit krooni ja selle aasta lõpuks või järgmise aasta alguseks peaks prototüüp valmis olema,' kirjeldab Karelson hiljuti loodud innovatsioonifirma QsarSoft tegemisi. Firma arendab tarkvara ja meetodeid kemikaalide omaduste kindlaksmääramiseks. Taustaks on Karelsoni 15 aasta pikkune kogemus ja juhtpositsioon teadusmaailmas, kirjutab Ärileht.\nEuroliidus on hinnatud uute ainete ja materjalide väljatöötamise laboratoorsete katsetuste mahuks kaheksa miljardit eurot (125 miljardit krooni) ja kümme miljonit hukkuvat katselooma aastas.\n'Õnnestumise korral on tegu globaalse ettevõtmisega,' ütleb peaminister Andrus Ansip Mati Karelsoni tegemiste kohta. Klientideks võivad olla nii ülemaailmsed farmaatsiakompaniid kui ka Viru Keemia Grupp. 'Professor Karelson on üks enam viidatud Eesti teadlane maailmas ja tema töö abil saab kiiremini ning odavamalt välja töötada uusi materjale ning uusi ravimeid,' kirjeldab Ansip suurt potentsiaali.


Tagasi Eestis!: 2-3 nädala tööd\nMa ei viitsi nendest tegemistest iga nädal kirjutada, seepärast kirjutan korraga kahe nädala töödest ;)\nSeda ma ei hakka vist kirjutama, et niitmine on iga nädal graafikus.\nKasutasin sel korral ka laps tööjõudu :):)\nKarolin on juba nii pikk, et ulatub pedaalideni ja ta muudkui mangus, et tema tahab niita, tema tahab niita.\nSaigi sedasi tehtud, et tema niitis sirgeid ja lihtsaid kohti, mina ääred, puu ümbrused ja kõik muud jamad kohad.\nEks ta muidugi vingerdas selle masinaga seal päris korralikult. teate ju isegi, KUI raske võib olla otse sõita :):) Eks ma lasin siis mõningad kohad ise uuesti üle, aga tähtsam on ikka see, et lapsel töötahe on ;)\nAastake veel ja võib muruniitmise äkki täielikult üle anda. Samas ma kade ka - tahan ise ka niita.\nSilmad punnis, et konnasid alla ei ajaks ;)\nKuna sel korral oli rohi nii suureks jõudnud kasvada, siis tuli see hein kokku riisuda ja ära vedada. Arvata võib, et see krutskimutt ei tahtnud pärast kärust ja kärusõidust enam loobuda.\nKuhu minna vaja oli, sinna läksime käruga.\nKuna osadel puudel olid oksad liiga all ja segasid niitmist, siis käisin puud üle ja kärpisin neid ka natuke. Nüüd nats parem ja oksad ei ole enam näos kinni.\nMõtlesin, et mis need mõned puud ja oksad siis ära ei ole, aga kokkuvõttes tuli päris suur kuhi. Ei tahtnud lõkkehunnikut enam suuremaks teha, sest iga aasta me tammed kannatavad selle lõke pärast. Igal jaanipäeval saab see lõke nii suureks aetud ja kuumus kõrvetab tammedel kõik lehed ära.\nSamas on see viimane jaanituli selle koha peal, sest alates juulist peaks seal ju vundament kerkima hakkama ;)\nSain veel ühte "toredat" tööd teha.\nVõtsin nimelt kirve kätte ja hakkasin maa seest neid kännujunne ja juurikaid välja peksma. Osad kännud on juba mõnusalt mädanenud ja tulevad päris hästi välja, teiste puhul löö enne kirves pooleks, kui sealt midagi liikuma hakkab.\nNoh, mingi 20 kändu ikka vast välja peksin :) Miljon kändu on muidugi veel alles.\nTahtsime nende suuremate ja paksemate kändude jaoks kännufreesi laenutada, aga Haapsalus seda ei laenutata ja Tallinnase ei viitsiks ka sellepärast sõitma hakata. Niisiis tulebki nende kändudega tasa ja targu ise edasi liikuda. Tahaks loota, et viie aasta pärast on kõik väljas ;)\nläbipekstud känd :D\npeksu ootav känd :D\nAppi, kuidas ma ei viitsi nende muttidega sõda pidada, aga nad on omale paar sellist lemmik kohta võtnud, kus nad kündmas käivad!\nNii ma siis lükkan ülepäeviti rehaga neid hunnikuid laiali. Kui koha peal elaks, siis ootaks ilmselt augu ääres ja paneks labidaga ;)\nEelmisel aastal oli sama jama ja siis katsetasin seda trikki bensiini kastetud kaltsuribaga. Toimis, sest samale kohale enam kündma ei tulnud. See eest kolisid teise kohta ja hakkasid seal seda maad rikkuma. See aasta ei viitsi selle bensiiniga jamada.\nEi teagi kuidas nendest elukatest lahti saada. Ei viitsi hetkel pead murda kah- las müdistavad. Vähemalt on teatud kohad, mitte kogu maa.\nPole halba ilma heata, eksole :)\nOi, ma olen tubli. Rohisin oma ainukese lillepeenra ära.\nHahahaha, mis lillepeenar see ikka on?! Kasvatan seal pigem kahte kastanit.\nMõned kevadlilled on ka, aga kuna nende aeg on läbi, siis polegi seal midagi.\nRohin ära, et mulda vaadata :D\nMa teadlikult ei taha praegu mingeid lillepeenraid teha ega iluaeda rajada. Esiteks tuleb lisatööd ja teiseks ei saa me seda nagunii nautida, sest pole ju siin.\nKui ükskord tagasi oleme, küll siis hakkame iluaiaga ka tegelema ;)\nSee "peenar" sai ka tegelikult sellepärast tehtud, et seal oli hästi palju kivinukke väljas, mida maa seest kätte ei saanud. Kõige lihtsam lahendus oli peenar teha.\nSelliseid töid sai siis eelmisel kahel nädalatel tehtud.\nAinuke mis tegelikult märkimist vääris, oligi kändude tagumine. Muu on põhimõtteliselt igapäevane teema.\nSellel nädalal on vähe suuremad ettevõtmised olnud, aga neist siis kunagi tulevikus ;)\nSusser on puuris kinni :)\nMeie pesakonna noorimad ;)\nNB! Vaatan, et liivakast jääb väikseks - lapsed ei mahu sinna kola sisse mängima !!\nAi, kui hea - vesi ja liiv!\nPostitaja: virxross kell 00:49\nAlar 12. juuni 2014 08:37\nMuttide vastu aitab kõige paremini traditsiooniline vedrulõks. Natuke läheb aega ja katsetamist aga lõppkokkuvõttes on kõige tõhusam. Pole mutti - pole probleemi\nvirxross 13. juuni 2014 10:13\nPeabki seda katsetama hakkama ega muu aita ;)\nnaine50+ 12. juuni 2014 11:07\nMitte liivakast ei ole väike, vaid mänguasju on liiga palju.\nvirxross 13. juuni 2014 10:12\nJep - kola liiga palju :):)\nJaana 12. juuni 2014 21:24\nmuide, kogujaga murutraktor säästab kõvasti aega ja töömahtu ;)\nvirxross 13. juuni 2014 10:11\nMa muidu ei lase murul nii pikaks kasvada, et see jama maha jääks. Sel korral juhtus lihtsalt nii. Töömaht jääb vast ikka samaks, sest maa ju sama suur ;)\nJaana 13. juuni 2014 17:03\ntöömahu ja aja all mõtlesin riisumist :) kogujat tuleb vaid tühjendada, aga riisumine on omaette teema ja tegemine. omad kogemused räägivad, et nüüd elu palju lihtsam ja ka muru ilusam :) me inimesed oleme ju mugavad, harjume mugavustega ära ja hiljem ei kujuta elu teistmoodi ettegi :)


Apple lubab sul oma uusimaid opsüsteeme testida: kas seda tasuks proovida? - Forte\nApple lubab sul oma uusimaid opsüsteeme testida: kas seda tasuks proovida?\nBeetatest: kas seda tasub iOS 9 või OS X-i peal proovida?\nJuunis tutvustatud ning sellel sügisel ametlikult lansseeritavad iOS 9 ja OS X on arendajatele kättesaadavad olnud juba mõnda aega, kuid alates 9. juulist on mõlema platvormi tarkvara beetaversioonid saadaval kõikidele, kellel on olemas Apple ID ehk Apple’i konto, kirjutab Digitark.ee.\nSee on märkimisväärne sündmus, sest ettevõte ei ole varem võimaldanud üldiselt tavakasutajatel tarkvara testida – seni on see olnud peamiselt Apple’i arendajate privileeg.\nKui oled tarkvara testinud ka varem, siis ilmselt ei ole ka selles sinu jaoks mitte midagi uudset, aga kui oled tavakasutaja, võta pisut mõtlemisaega, sest testversioonid kubisevad tavaliselt väiksematest vigadest ning kindlasti pole uusi tarkvaraversioone soovitatav testida seadmes, mida igapäevasteks toiminguteks kasutad.\nBeeta- ehk testversioon\nKuna testversioonid on tarkvara arendamise üks (viimastest) etappidest, siis beetatestijana pakud sa end vabatahtlikuks võimalike probleemide väljaotsimisel ning leidmisel. See annab arendajatele võimaluse enne ametlikku ja suuremahulist lansseerimist tarkvarale veel viimast lihvi anda.\nLaias laastus peaks süsteem toimima selliselt, nagu see mõeldud on, kuid kindlasti ilmnevad erinevad vead, mis seadme kasutamist segavad (telefon ei saada sõnumeid, meili seadistamine ei tööta, teatud rakenduste avamisel jookseb kokku, unerežiimist äratamiseks vajab restarti jne).\nKaks põhjust, miks iOS 9 võib olla parim Apple'i nutiseadmete opsüsteem üldse (25) 24.02.2015\nNii nad tapavadki selle neetud Flashi: ühe ajastu lõpp internetis (45) 23.07.2015\nSellepärast on mõistlik kasutada seadet, mis pole igapäevaste toimetustega rakkes. Erinevalt Apple’ist on Microsoft sama meetodit kasutanud ka varem ning see kehtib ka 29. juulil väljalastava Windows 10-ga, mida digientusiastid juba varakult proovima said hakata.\nKuidas saada iOS 9 või OS X-i testijaks?\nTestijaks saamise eeldus on Apple’i konto olemasolu. Kui sul seda veel pole, saad konto teha näiteks oma telefonis, kui lähed Settings -> iCloud -> Create a free Apple ID.\nKindlasti peab sul olema ka Apple’i seade iPhone, iPad, iPod või MacBook. Täpsema info registreerimise ja muude tingimuste kohta leiad CNETI lehel.\nEnne registreerumist ole täiesti kindel, et sul ei ole midagi kaotada, kui seadmes olev info igaveseks kustub või kui seade kasutuks klotsiks muutub.\nNagu eelpool mainisin, siis enne ametlikku lansseerimist kasutajatele pakutavad beetaversioonid on täis vigu ja nässu läinud seadmed kõigest tarkvara arendamise üks osa.\nKui sa tahad süsteemi, mis töötab laitmatult ja vigadeta, ei ole testimine kindlasti sinu jaoks – uue tarkvara installimisega peaksid aga sel juhul ootama sügiseni, mil Apple selle kõikidele kättesaadavaks teeb.\nKui oodata siiski enam ei kannata, võta testimiseks seade, millest sul kahju pole, kui see enam tööle ei hakka.\nSee on sündinud: esimene 5K-resolutsiooniga arvutimäng!\nDigitund: kuidas kasutada Apple Watchi, kui seda ei näe?\nOS X Yosemite uuendus toob endaga Photos rakenduse\nVaatame lähemalt: MacBook Air (2014) – kiire ja kvaliteetne, aga leidub ka miinuseid


EMÜ, Geomaatika, Maakorraldus, 2011 - NeoNet\nEMÜ, Geomaatika, Maakorraldus, 2011\nAutor Logit, 13 mai 2012 13:36\nSellel teemal on 8 vastust\nPostitatud 13 mai 2012 - 13:36\nLiitus:17 aug 2009\nKooliks siis Eesti Maaülikool, Geomaatika osakond ja eriala Maakorraldus.\nKool kasutab ÕISi ja ka Moodlet, samuti saab aineid VÕTA korras üle kanda.\nMaakorralduse eriala valinud üliõpilased saavad sügavamad maamõõdualased teadmised nii tehnilises, majanduslikes kui ka õiguslikes ainetes. Õppekavas on olulisel kohal planeerimisega seotud õppeained, nagu regionaalplaneerimine, maakorralduslik planeerimine, maaressurside haldamine jt.\nMaakorralduse eriala lõpetanu võib spetsialiseeruda hiljem maade hindamise, maakorralduse või maakatastri pidamise alale. Maakorraldajad leiavad tööd riigi maa-ameti spetsialistidena, maakondade maavalitsuste maaosakonna ametnikena, valla või linna maanõunikena, piirkondlike maakatastrite spetsialistidena ja ka maamõõdufirmades maamõõtjatena.\nKool algas 1.septembril aktuse ning väikese sissejuhatava tunniga, alustas meid Geomaatika osakonna peale kuskil 60-70, aasta lõpuks on järgi 30ringis.\nAinetele registreeriti I aastal automaatselt, edasi pead ise endale ained valima.\nLisaks veel niipalju,et I poolaastal oli nii geodeesia, maakorralduse kui kinnisvara planeerimise tudengitel 100% sarnane tunniplaan, lihtsalt ajad erinesid.\nKevadsemestril eraldus geodeesia. KPl ja MKl on ka kevadsemestril samad ained!\nÖkoloogia ja keskkonnakaitse 4EAP Arvestatav\nToimusid praktikumid ja loengud, aine jaotati kaheks, alguses ökoloogia, hiljem keskkonnakaitse. Praktikume andis Eva-Liis Tuvi, kes nõudis,et käidakse kohal ja kodutööd õigel ajal esitatud oleks. Midagi rasket sealsetes kodutöödes polnud. Loenguid andis sama naine, vahel ka teised lektorid, kes rääkisid isegi huvitavamalt. Mõlema osa lõppedes oli arvestustöö. Üldiselt loengutes midagi kasuliku ei saanud, ning enamus lasid selle üle. Poole semestri pealt laekus ka fail, kus oli aine kokkuvõtvalt ära seletatud ja eeldatavad arvestustöö osad kirjas.\nInglise erialakeel 1+3EAP Eristatav\nSügissemestril hakkas aine alles Oktoobri lõpust ja arvasin,et täis lebo, kuid reaalselt on tegu ühe raskema ainega. Läheb edasi kuni kevadsemestri lõpuni. Toimuvad praktikumid, kodus antakse lugeda erialane raamat, ning semestri lõpus pead sellest esitluse tegema, mille põhjal tuleb eksam, kus õppejõud valib suvaliselt kellegi esitluse+enda antud artikli ning pead seda peast kirjeldama, lisaks on 600+ terminoloogia ning lausete osa.\nKõrgem matemaatika 8EAP Eristatav\nToimuvad praktikumid ja loengud, uskusin,et kõrgkoolis enam ei pea tahvli ees käima, aga kõrgem mat lükkas selle väite ümber. Kes matemaatika sina peal, sellel pole probleemi, eriti kuna sissesaamiseks on vaja matemaatika eksamit.Aines oli kaks kontrolltööd, ning lõpus teooria peale eksam. Jätkub ka kevadsemestris.\nKevadsemestri osad olid vähemalt minu jaoks lihtsamad ja raskusi ei valmistanud.\nSissejuhatus geomaatikasse 2EAP Arvestatav\nÕppejõuks Siim Maasikamäe, kes on ka Geomaatika osakonna juhataja. Enamus loenguid on igavad ja üksluised(3-4tunnised), aga soovitan soojalt kohal käia, kuna tuleb edaspidi kasuks, kui tead, kuidas mida teha. Aine sooritamiseks pidime koostama kokkuvõtva ainetöö, mis koosnes mitmest osast.\nInformaatika 2EAP Eristatav\nIlmselt esimese poolaja lihtsaim aine, toimusid praktikumid, kus õppisime Wordi ja Excelit, pidi lihtsalt asjad kaasa tegema ning mõningad kodused tööd esitama, mõlema programmi peale oli ka KT, ning kui see hästi sooritatud, ei pidanud eksamit tegema.\nInsenerigraafika 2EAP Eristatav\nPeale esimest tundi oli küll,et võtan dokumendid välja, aga tegelikult oli aine väga mõnus. Toimusid loengud ja praktikumid, peale 2 loengut sai selgeks,et seal käimine on ajaraiskamine, sama oli ka viimaste praktikumidega. Aine hinne tuli koduste tööde eest, ning lõputöö, ehk Majaplaani koostamise kokkuvõttes. Alguses tundus raske, aga kui alustada, siis saab selgeks,et tegelikult on tegemist üsna huvitava tööga, eriti neile, kes gümnaasiumis seda ainet õppinud.\nSissejuhatus kinnisvaraõpetusse 2EAP Arvestatav\nToimusid loengud, õppejõud Madis Kaing, väga muhe vend, rääkis oma õpikust kõik peatükid lahti, ning samal ajal oli kodune ülesanne koostada oma enda või ema/isa maja/korteri kohta töö. Ei midagi rasket, lihtsalt nokitsemine. Aine lõppes eksamiga.\nMaakorralduse põhikursus 4EAP Arvestatav\nToimusid seminarid, tegime grupitöid ja esitlusi, semestri lõpupoole jäid seminarid ära ning iga nädal tuli teha kodune töö mingi osa peale, ning kursusekaaslaste töid hinnata. Aine lõpus eksamit polnud.\nGeodeesia I 4EAP Eristatav\nIlmselt esimese poolaasta tähtsaim aine, praktikumid ja loengud, loengud olid videloengud, seega keegi neid ei kuulanud. Praktikumides tegime mõõtmisi ja arvutusi, mis jäid kodus lõpetada. Enamjaolt kulus nende tegemiseks kõige rohkem vaba aega. Aines oli kaks kontrolltööd, mis olid kõigi jaoks suur üllatus, kuna kordamisküsimused olid 100% teooria peale, töö aga küsis praktilisi arvutusi ning oli tehtav 5minutiga. Aine jätkus kevadsemestris. Targemad pead juba teadsid,et tööks ei tasu teooriat eriti õppida, vaid kui oled praktikumides tähele pannud, saad kenasti hakkama.\nUurimistöö alused 2EAP Arvestatav\nMeil läks ainega kiireks, seega oli ainult kaks-kolm loengut ja pidime tegema miniuurimustöö, meie uurisime Tartu lähiste maanteede liiklustihedust, kandsime selle ka teistele ette, ning aine lõppedes sooritasime pisikese töö. Üldiselt lihtne aine.\nMaakorralduse ajalugu 2EAP Arvestatav\nAlgselt oli aine hindeline ning seda pidi andma üks vanem härrasmees, kuid kahjuks jäi ta haigeks ning sellepärast jäid meil esimesel paaril nädalal ka seminarid ära. Hiljem võttis teine õppejõud aine üle ning ülesandeks oli iseseisvalt algse õppejõu koostatud raamat läbi töötada ning hiljem toimus selle kohta eksam.\nTõenäoususteooria 2EAP Eristatav\nAine, millega mina jamasin kõige rohkem. Õppejõud on väga tuim ja räägib väga segaselt, ei teinud ta kellegile midagi selgeks. Tagantjärgi vaadates vahet polnud, kas käisid praktikumides või ei. Teooria osa oli e-õppes.\nEriala referaat/Eriala praktika 1+1EAP Arvestatav\nMõlemad iseseisvad tööd ning ei tohiks raskusi valmistada. Referaadiks pidi valima 4 allikat ning nende kohta siis koostama referaadi, pärast mingit kaitsmist polnud.(Ilmselt muutub see aine iga aasta). Eriala praktika koosnes kahest päevast, ühel päeval eraettevõttes, teisel päeval avalikus sektoris töövarjuna. Hiljem koostad väikse aruande ja aine arvestatud.\nFüüsika 6EAP Eristatav\nAine koosnes loengutest, praktikumidest ja seminaridest. Praktikumid olid kõige raskemad ja vajalikumad. Kokku pidi tegema 4+4 tööd, millest pooled olid iseseisvad(kahe peale). Hindamisel olenes vägagi, kuidas sa õppejõule meeldisid, samade tööde puhul võis õppejõud ühe tööga väga nokkida, teise aga koheselt läbi lasta. Loengud olid väga igavad ning seal käisid väga vähesed. Kõik materjal oli ka üleval. Seminarid toimusid üle nädala ja sealne osavõtt oli ka kesine, kuid KT ülesanded tulid just sealt. Aines oli 2 KT, mille sooritamine vähemalt hindele E andis õiguse osaleda eksamil. Eksamil 20% andsidki KT hinded. Seega, mida paremini KT tehtud, seda lihtsam eksamil. Samuti pidi praktikum arvestatud olema,et eksamile saada.\nMullateadus ja ökonoomika 4+2 EAP Eristatav\nLoengud ja praktikumid, loengutest eriti rääkida ei oska, käisin vist kahes ainult. Praktikumid olid väga mõnusad, meil andis neid Tamm, väga muhe vend, teine oli aga väga karm. Praktikumi lõpus oli väike KT ja aine lõppes eksamiga. Samuti toimus ühe päevane välipraktika.\nGeodeesia I 4+3 EAP Arvestatav\nSama, mis sügissemestril, ainult õppejõud muutus, ei midagi rasket, isegi lihtsam kui esimese poolaasta oma.\nAine ja kogu I aasta lõppes Geodeesia praktikaga, mis kestis 2,5 nädalat. Ülesandeks oli etteantud maa ära mõõta ning selle kohta ka vastav topograafiline plaan koostada.\nI aastal võtsin vabaaineks ka Urmas Tartese Fotograafia 2 EAP väärtuses. Väga tsill ja mõnus!\nKui kellegil, mingeid küsimusi, probleeme, võid vabalt minupoole pöörduda.\nMuutis Logit, 21 juuni 2012 - 17:19.\nPostitatud 20 mai 2012 - 16:53\nLiitus:16 dets 2003\nLõpetan see aasta MK eriala, magistrisse edasi, mingeid materjale vaja siis võin anda ka arvatavasti. KP ja MK'l sarnased ained, mõni erineb. Geodeesiaga ka sarnaseid aineid aga neil rohkem erinevaid.\nMuutis Kristjan, 20 mai 2012 - 16:54.\nI like my whisky old and my women young.\nPostitatud 22 jaanuar 2013 - 11:06\nLisan siis II aasta sügissemestri ained.\nAine nimetus: CAD-süsteemid geomaatikas\nÕppejõud: Jaana Seffer\nMaht: 4 EAP\nMinu jaoks oli tegu väga lihtsa ainega. Kuna õige õppejõud oli puhkusel, siis asendas Seffer, kellega võis enamus asju kodus teha. Seega käisin kohal 5minutiks ja tegin tunnitööd kodus.\nAine nimetus: Ehitusõpetus\nÕppejõud: Meeli Kams\nAinet annab 65+ naine, kes praktikumis ütleb kõik täpselt ette, mida tegema pead ja kuidas. Loengud on üsna igavad aga kohustuslikud. Eksamitega raskusi ei ole, meil kukkus ainult üks läbi.\nAine nimetus: GNSS asukohamääramise alused\nÕppejõud: Aive Liibusk\nMaht: 2 EAP\nIlmselt semestri huvitavaim aine, sai väljas erinevate GPS-dega ringi joosta ja punkte/alasid mõõta.\nAine nimetus: Kartograafia\nÕppejõud: Kiira Mõisja\nKindlasti poolaasta raskeim aine, praktikumides nõudis ülimat täpsust nii ajaliselt kui korrektuselt. Järeltööd tegi kuskil 70% tudengitest.\nAine nimetus: Kõrgema matemaatika rakendused\nÕppejõud: Olga Liivapuu\nEdasiminek Kõrgema matemaatikast, ütleks,et poole lihtsam kui kõrgem mat.\nAine nimetus: Maakasutuse planeerimise põhikursus\nÕppejõud: Siim Maasikamäe\nMaht: 3 EAP\nKes Siimu teab, see oskab ise ette kujutada, mis aine endast ette kujutab. Teistele niipalju,et enamus ajast kuulad, aga seminari lõpus ei saa ise ta ise ka aru, mida ta rääkis.\nAine nimetus: Matemaatiline statistika\nÕppejõud: Eve Aruvee\nAine, mida kartsin, kuid mis oli üllatavalt normaalne (Exceli põhine), lõppes eksami ja rühmatööga.\nAine nimetus: Õigusõpetus\nÕppejõud: Reet Nurmla\nPraktikume oli üsna vähe ja olid huvitavad ning meeldivad, loengud olid nagu loengud ikka, üsna igavad, kui just seadused hobiks pole.\nLisaks võtsin 2 vabaainet.\nAine nimetus: Ettevõtluse alused\nÕppejõud: Enn Plaan\nKes antud aine võtab, soovitan võimalikult palju kohal käia, vastaval juhul hr Plaan ei lase lihtsalt ainest läbi.\nAine nimetus: Saksa keel algajatele\nÕppejõud: Ülle Sihver\nMaht: 5 EAP\nVäikse gruppiga pusserdada vigast Saksa keelt, mis saab veel parem olla?\nKokku 95 EAP-d (hetkel õisi 92). Pool bakat sooritatud, lõpp juba paistab\nMuutis Logit, 22 jaanuar 2013 - 11:23.\nPostitatud 10 aprill 2013 - 08:33\nLiitus:10 apr 2013\nTere, selline küsimus, et kas Sul on alles veel esimesel aastal vabaaineks valitud fotograafia arvestustöö? Pusin just ise seda teha aga ehk oleks parem kui kellegi töö ees. Olen hetkel pisut raskustes sellega. Oleksid sa nõus enda tööd jagama?\nPostitatud 15 jaanuar 2014 - 18:58\nOpsti, laisk olen olnud. II aasta kevad juba ammu läbi, uuendan siin ka asjad ära.\nII aasta kevad\nAine nimetus: Bakalauruseastme uurimistöö\nÕppejõud: Evelin Jürgenson\nNagu nimigi ütleb siis toimub uurimistöö koostamine, mis tähendab seda,et valid endale sobilku teema ja koostad selle põhjal ühe uurimistöö, enamus tööd on iseseisev, kontakttunde oli ehk 3.\nAine nimetus: Elektrontahhümeetria\nÕppejõud: Harli Jürgenson\nAines õpitakse erinevaid tahhümeetreid, nende kasutamist, võimalusi ja tööülesandeid, tunnid toimuvad nii sees kui väljas, õppejõud on omamoodi huvitav ja teda kuulata oli tore, väga lihtne hea hinne saada.\nAine nimetus: Fotogramm-meetria ja kaugseire alused\nÕppejõud: Natalja Liba\nÜks raskemaid aineid üldse ning samuti väga suure osakaaluga. Praktikumid olid iseenesest kerge, kui igasugu joonised ja kujutlusvõime töötab, loengu osa oli aga väga üksluine ja tuim.\nAine nimetus: Loogika\nMaht: 1 EAP\nPõhikooli tasemel ülesanded, kus natukenegi loogikat kasutades saab väga lihtsalt hakkama, ilmselt teeks eksami ka ilma ainet läbimata ära.\nAine nimetus: Maakasutuse strateegiad\nÕppejõud: Indrek Tamm\nÕppejõud on 5+, aine on huvitav, kui sulle pakub huvi põllumajandus ja mullastik. Alguses tunduvad ülesanded rasked aga tegelikult on loogilised ja lihtsasti teostatavad.\nAine nimetus: Majandusteaduse alused\nÕppejõud: Silver Toompalu\nLoengud toimusid kohapeal, praktikumide asemel oli iganäda üks pisike töö, mida võis nädala jooksul moodle vahendusel teha, enamus töödest olid variandid interneti avarustes olemas. Jällegi lihtne viis hea hinne saada.\nAine nimetus: Planeerimise meetodid\nSiim jääb ikka siimuks, aga siin aines oli väga palju rühmatöid ja sai arutada, väga vinge aine!\nAine nimetus: Tsiviilõigus\nToimusid ainult loengud ning lõpus polnud eksamit, aga enda harimise mõttes soovitan kohal käia ja kuulata.\nTeise kursuse lõpetasid kaks praktikat.\nFotogramm-meetria õppepraktika (3EAP)\nKursus moodustati rühmadeks ja iga rühm sai A4 kaardid, mingist osast Tartu linnas. Iga üliõpilane sai omakorda ühe kaardi, ning pidi sellele peale parandused kandma ning muutma antud kaardi digitaalseks. Mina käisin oma maa-ala ka läbi ning kokku võttis see praktika mul umbes 4 päeva\nKinnisvara planeerimise ja maakorralduse erialapraktika (6EAP)\nKõige tavalisem praktika, nagu praktika ikka. Käid kuu aega kuskil enda valitud asutuses.\nPostitatud 15 aprill 2014 - 19:05\nLiitus:03 juuni 2012\nMis sul gümnaasiumi mate oli? Ma teen gümnaasiumi lõpus kitsa mate eksami, st seda, et sisseastumisel pean tegema EMÜ sisseastumiseksami. Matest suht tumba, aga huvitaks maastikuplaneerimine jne..\nPostitatud 15 aprill 2014 - 19:23\nGümnaasiumis oli matemaatika valdavalt tugev 3.\nPostitatud 28 juuni 2014 - 20:43\nNonii, vahepeal on hulga vett merre voolanud ja kool läbi saanud.\nIII aasta sügis\nAine nimetus: Tehnilise infrastruktuuri aluse (2.osa)\nÕppejõud: Kaupo Toom\nKiire tutvustav osa elektrist, elektrisüsteemidest ja kõigest muust, mis sellega seondub. Õppejõud oli noor ja lahe mees.\nAine nimetus: Tehnilise infrastruktuuri aluse (1.osa)\nÕppejõud: Egle Saaremäe, Toomas Timmusk\nMaht: 6 EAP\nIlmselt 3-nda aasta ja võimalik, et kogu kolme aasta kõige raskem aine, selgeks tuli saada nii teede/tänavate põhitõed, kui kuivendused nii hajaasustuses kui tiheasustuses. Aine lõppes eksami + projekti kaitsmisega. Projekt võttis üsna pikalt aega ja varasematel aastatel jäi selle tõttu päris mitmel inimesel kool lõpetamata. Projekti "maksumus" algas 50-eurost.(loe: see hind, mille eest keegi sulle selle ära tegi). Mina tegin iseseisvalt ja sain ka kenasti hakkama.\nAine nimetus: Metsade väärtuse hindamine\nÕppejõud: Allan Sims\nPõhitõed metsa hindamisest, õppekava eksimuse pärast oli see aine paralleelselt teise metsaga, mis raskendas antud aine sisu töötlemist.Nüüdseks on õppekavasse muudatused sisse viidud. Praktikumid tehakse koos õppejõuga, hiljem kodus üsna võimatu järgi teha, seega tasuks kohal käia.\nAine nimetus: Riskianalüüs ja töökeskkonna ohutus (1.osa)\nÕppejõud: Valev-Jaan Reidolv\nMaht: 1,5 EAP\nMitte kõige huvitavam loeng, eksam iga aasta olnud samasugune, seega käis kohal 1-s loengus 90%, viimases loengus 95% ja vahepealsetel kuskil 5-7% inimestest.\nAine nimetus: Riskianalüüs ja töökeskkonna ohutus (2.osa)\nÕppejõud: Matis Luik\nSama aine praktiline pool, õppejõud väga muhe ja praktilised tööd üsnagi huvitavad ja kasulikud.\nAine nimetus: Maakorralduse projekt\nAine idee on hea, teostus mitte just kõige parem. Põhimõtte sai selgeks aga teguviisi kohta on siiani mitmeid erinevaid lünki...aga asi võib minus olla.\nAine nimetus: Metsanduse üldkursus\nÕppejõud: Veikko Uri\nAine kus saab selgeks metsanduse põhitõed, mis on raiesmik, mis on laasimine, mis on vahet istutamisel ja külvamisel jne. Tegelikult üsna huvitav, kui mets ja loodus huvi pakub aga esmaspäeva pärastlõunal 4h seda kuulata oli siiski väsitav.\nAine nimetus: Kinnisvara hindamine I\nÕppejõud: Kaarel Sahk\nAine nimetuse järgi peaks saama teadmised kinnisvara hindamisest aga hoopis said kiire tutvustuse ~150 erinevast erialasest raamatust, kuhjaga klatši ja muud juttu. Mina pettusin.\nAine nimetus: Maakataster ja maainfosüsteemid I\nMaasikamäe ained on kõik sarnased, alustab aiast, räägib 90min aiaaugust ja lõpetab aiaga.\nMini uurimistöö teha, idee poolest peaks valmistama ette lõputöö koostamiseks.\nAine nimetus: Suhtlemispsühholoogia\nÕppejõud: Maret Prits\nTüüpiline psühholoogia aine, selle erinevusega, et õppejõul oli oma arvamus ja see oli ka õige. Sinu arvamus oli vale.\nAine nimetus: Kinnisvaraõigus I\nVäga kasulik aine, andis oskuse seadusi korrektselt tõlgendada ja leida peidetud ideid/kohustusi/võimalusi, mis alguses kahe silma vahele jäid.\nAine nimetus: Detailplaneeringute koostamine\nÕppejõud: Piret Veeroja\nAinet andis noor õppejõud (naine), seega oli tähelepanu kohati rohkem kui teistes ainetes, samal põhjusel kadus vahepeal ka kuulatav jutt ühest kõrvast sisse ja teisest välja. Sellegipoolest oli aine huvitav ja minule vähemalt andis väga palju juurde. Koostasime ise ühe detailplaneeringu, mis oli paljude meelest liiga suur töö, kuid reaalselt oli kõik väga timm.\nAine nimetus: Geoinformaatika alused\nÕppejõud: Mariliis Toom\nMapinfo 1on1. Järjekordne õppekava bläkk, Maakorraldus projekt, mida tegime Mapinfoga oli enne, kui Mapinfot õpetatav aine.\nAine nimetus: Kinnisvara ökonoomika I\nÕppejõud: Madis Kaing\nÄge vana ja siuke tüüpiline ja kõige tavalisem loengumoodi aine, mis ülikoolis üldse olla saab.\nAine nimetus: Bakalaureuseastme uurimistöö\nÕppejõud: Vabalt valitav\nMaht: 12 EAP\nMina soovitan ka teistele. Jõudu ja jaksu!\nPostitatud 19 august 2014 - 20:09\nSuundun ka seda õppima. GL me\nMine tagasi Erialatutvustus juurde


7. märts 2017 kell 4:15\nKokku avastasid kindlustusandjad möödunud aastal 451 kindlustuskelmuse juhtumit.\nEesti Kindlustusseltside Liidu juhatuse liikme Andres Piirsalu sõnul on kindlustuskelmuste arv suurenenud peamiselt alla 3000 euro jäävate vara- ja reisikindlustuse kahjunõuetega seonduvalt. Rohkem on kelmusi olmeelektroonikaga, tõusvas trendis on ka pagasi- ja reisi katkemisega seotud petmiskatsed. "Sellise teo sooritajad võiksid teada, et nad riskivad kriminaalkaristusega,“ ütles Piirsalu.\nSalva kindlustusdirektori Urmas Kivirüüda sõnul kasvab kelmuste hulk igal aastal. Mullu üritati rohkem nii raskemaid, kriminaalkaristust väärivaid, kui ka nii-öelda igapäevakelmusi. Just viimaste hulgas on kasv kiiremgi, kui karmimate pettuste hulgas, möönis ta. "Varakindlustuses, täpsemalt kodukindlustuses, proovitakse pidevalt. Kahjukäsitlejad teevad aga oma tööd ja enamasti jõutakse kokkuleppele. Ei ole mõistlik kindlustusseltsile valetada," kommenteeris Kivirüüt.\nNäiteid, kuidas inimesed üritavad kindlustusseltsidel nahka üle kõrvade tõmmata, Kivirüüt tuua ei soovi. "See oleks mõnes mõttes koolitus. Selliseid näiteid tooma ei peaks. Mõned saaksid võib-olla inspiratsiooni," selgitas ta, mööndes, et siiski on tarvis teemat teadvustada. "Minu sõnum on, et rääkige, kuidas asjad päriselt on. Siis ei ole ka kelmuse ohtu," soovitas Kivirüüt.\nPaar kivi riigi kapsaaeda\nSeda, kuivõrd on avastatud kelmuste numbri kasvu taga kahjukäsitlejate hea uurimistöö ning kuivõrd reaalne kelmuste tõus, on Kivirüüda sõnul raske öelda. "Kohtusüsteem on hästi kliendi poole kaldu. Selleks, et kindlustusselts saaks öelda, et keegi on kelm, peab ta selle väga hästi ja vettpidavalt ära tõendama," sõnas ta, viidates et süü tõendamise koormus on seltsi jaoks oluliselt suurem. "Kohtu puhul kehtib ka klassikaline sügavate taskute printsiip – teil ju raha on, mis te siin vaidlete," arvas Kivirüüt, kelle sõnul on sellist suhtumist kohtupraktikas aasta-aastalt üha enam täheldada.\nSeadusepügalate muutmine Kivirüüda hinnangul pettuste vähendamisele kaasa ei aitaks. "Kõige suurem asi, mida riik saaks ära teha, oleks panustada rohkem ressursse just majanduskuritegude, sealhulgas kindlustuskelmuste uurimisse. Politsei on majanduskuritegude uurimiseks alamehitatud ja alarahastatud. Kindlasti laheneks oluliselt rohkem kelmusi kui täna, kui politsei saaks moodustada spetsiaalse kindlustuskelmuse töörühma," leidis ta.\nTänavuseks Kivirüüt pettuste hüppelist kasvu ei prognoosi. "Arvan, et 2017 tuleb suhteliselt sarnane. See, kas kelmusi avastatakse 450 asemel, 350 või 500, otseselt aasta jooksul toimunud sündmusi liiga palju ei kirjelda. Eks peame meie läbi kahjukäsitluse ja politsei läbi oma uurimiste nende vastu võitlema nii hästi, kui oskame.\nUrmas KivirüütSalva Kindlustuse kindlustusdirektor pettuste mõjust kindlustusseltside kukrutele\nKindlustusselts võtab klientide grupi riskid enda kanda ja maksab neile kompensatsiooni, kellel õnnetus juhtub. Juhul, kui ühel aastal juhtub prognoositust rohkem õnnetusi, küsitakse järgmisel aastal klientidelt rohkem raha. Lühiajaliselt mõjutavad pettused küll negatiivselt kindlustusseltside majandustulemusi. Pikaajaliselt maksavad ausad kliendid kelmide valedel alustel nõutud kahjud kinni.\nPingsam pilk kontrollil\n"Laias laastus küll," möönis IF Kindlustuse kindlustusuurimise osakonna juhataja Arvi Rohuniit küsimuse peale, kas ka IFis täheldati pettuste kasvu. "Küll aga ei olnud tõus niivõrd ulatuslik nagu kogu turu peale," lisas ta. "Ei ütleks, et inimesed rohkem petaks või tahaks petta." IFi puudutavate pettuste arv olevat Rohuniidu sõnul küll 10–15% tõusnud, kuid nende summaarne väärtus olevat jäänud tunamulluse aastaga samasse suurusjärku.\nPigem peegeldab üldine statistika Rohuniidu sõnul seda, et kindlustusseltside andmete kogumise ja statistika pidamise kvaliteet on paranenud. Abi on tema sõnul olnud seltside omavahelisest koostööst ja valukohtade kaardistamisest ning nende luubi alla võtmisest.\nRohuniidu sõnul on üha rohkem seltse hakanud ise kontrolltegevusele rõhku pöörama. "Kas endale uurijaid juurde palganud või hakanud teenust sisse ostma," selgitas Rohuniit, kelle sõnul on pettuste avastamisel vilja kandnud ka koostöö paranemine politseiga.\nIFi prognoosi aluseks võttes võib ka tänavu Rohuniidu sõnul oodata kindlustuspettuste mõõdukat tõusu. "Alla ta kindlasti ei lähe," arvas ta, mööndes, et just nii-öelda väikeste kelmuste hulgas saab tõus ilmselt olema kõrgeim. "Seda just juhul, kui majandus püsib stabiilne," lisas Rohuniit.\nRohuniidu sõnul on tema arvates parim ravi pettuste vastu ennetustöö. Pettuste avastamisele aitaks tema hinnangul enim kaasa ühtsete andmebaaside loomine ja infovahetus. "Kindlustuseltside uurijad on selles mõttes kehvas seisus – ega meil politseiga samalaadseid õigusi ei ole," ütles ta ja märkis, et näiteks mitmed andmebaasid on seltside eest lukus.


Eesti Kutseõppeasutuste Kvaliteediauhinna konkursist\nOleme astunud tubli sammu teel täiuslikkusele\nNeljapäeval toimus Pärnus kutseõppeasutuste kvaliteedikonverents „Inimene on kõikide asjade mõõt“. Konverentsi kandev teema oli seotud inimestega, kes on igapäevaselt kooliga seotud. Ettekannetes käsitleti võimalusi töötajate töö ning ka omavahelise koostöö paremaks korraldamiseks.\nKonverentsi lõpus kuulutati välja Eesti Kutseõppeasutuste Kvaliteediauhinna konkursi võitja ja tunnustati parimaid koole. Eesti Kutseõppeasutuste Kvaliteediauhinna 2006 võitis Võrumaa Kutsehariduskeskus.\nTeise koha ning eripreemia parimate personalialaste parendustegevuste ja tulemuste eest pälvis Tartu Kutsehariduskeskus.\nEesti Kutseõppeasutuste Kvaliteediauhinna konkurssi peeti kolmandat korda ning selle eesmärk on tõsta koolide õppetaset ning täiustada juhtimist.\nMeie kool on edukalt osalenud Kvaliteediauhinna konkursil kolm aastat. Esimesel aastal (2003) pilootprojektis oli meie lõppskoor vahemikus 251 -300 punkti (lõppskoor antakse punktide vahemikuna, maksimaalne võimalik summa on 1000 punkti). Olime selle tulemusega kolmandal kohal. 2004. a. kutsekoolide Kvaliteediauhinna projektis osalemise lõppskoor oli 301 ? 350 punkti ning Türi Tehnika- ja Maamajanduskooli järel pälvisime selle tulemusega teise koha. Sellel aastal saavutasime skooriks 400 ? 450 punkti. Sama skooride vahemik oli kolmel osalenud koolil (lisaks meile veel Võrumaa Kutsehariduskeskus, Räpina Aianduskool). Kokku osales konkursil sel aastal 10 kutseõppeasutust. Meie sellel aastal saavutatud skoor annab tunnistust järjekindlast edasiminekust ja soovist teha oma tööd hästi.\nKooli hinnanud ja külastanud assessorid on kõikidel aastatel märkinud ära meie töötajate särasilmsust ja ühist tahet kooli arengu tagamisel. Saadud tagasisideraportid on andnud kinnitust valitud arengusuundade õigsusele ning nelja aasta jooksul tehtud töö edukusele. Saavutatud tulemus on tunnustus kõigi meie töötajate väga heale tööle.\nTänan kõiki töötajaid väärtusliku panuse eest kvaliteedialases tegevuses osalemisel ning uue, täiuslikuma taseme tagamisel. See on oluliseks eelduseks meie missiooni – pakkuda õppijate arenguks parimaid võimalusi – saavutamisel.


Otsa küla blogi: märts 2013\n8. märts on teadagi naistepäev.\nOtsa küla naised tähistasid naistepäeva käsitöötoas, kus meisterdasime paberist ja plastikpudelitest kunstlilli ja lauakaunistusi. Õpetajaks jällegi Kersti Aasa. Uskumatult lihtsate vahendite ja töövõtetega valmisid paari minutiga paberist kunstlilled.\nVäga huvitavaid lauakaunistusi ja lilli meisterdati värvilistest plastikpudelitest. Pärast käsitööd nautisime Riina küpsetatud kringlit. Naistepäeva pilte näed siit: https://picasaweb.google.com/117673503193824352108/Naistepaev2013\npostitas Otsa küla kell 21:16 0 kommentaari


Kuidas teha pensionile jääv eelarve, sammhaaval käsiraamat\nVanaduspensioniotsused Eelarve koostamine ja säästmine\nUskuge või mitte, võib vananemiseeelarve pensionile jäämisega lõbusam olla. Kavaga on teil vähem stressi. Lisaks muudab vanaduspensionieelne vältimine ühe suurema vanaduspraktika, mida inimesed teevad - mis kulutab liiga palju liiga vara.\nMiks pensionieelarve on nii tähtis\nKõigist paljudest teguritest, mis mõjutavad teie vanaduspensioni (inflatsioon, säästude ja investeeringute tulusus, teie pensionile mineku kuupäev , maksud, kulutused, osalise tööajaga töötasud, sotsiaalkindlustus , pensionid jne), on ONE, et teil on kõige rohkem kontrolli üle.\nSee on teie kulutused. Vanaduspõlves on ülekulu ohtlik.\nTeie eelseisva vanaduspensionieelse käepideme saamine paneb sind sellesse kohta, kus saate teha targad valikuid soovitud vanaduspensioni kohta. Võib juhtuda, et teil on kompromissid, mida olete valmis tegema, mis võimaldaks teil teha selliseid asju nagu pensionile minek, reisimine rohkem pensionile või rohkem raha lõbu ja hobide jaoks.\nKuidas luua oma pensioni\nAlustage teabe kogumisest. Allpool on loetelu vajalikest asjadest.\nTeie viimase 6-12 kuu väärtuses pangakonto väljavõtted\nTeie viimase 6-12 kuu väärtuses krediitkaardi väljavõtteid\nViimased kaks teie (ja teie abikaasa puhul, kui olete abielus)\n10-12 värvilised esiletõstujad\nEelmise aasta maksudeklaratsioon\nKasutage ülaltoodud teavet, et näha, kus teie raha on läinud, ja kasutage pealkirju, et grupeerida kulusid kategooriatesse, järgides alltoodud viit sammu.\n1. samm - loetletud püsikulud\nTeie eelarve algab, loetledes kõik korduvad igakuised, kvartaalsed või aastased maksed. Efektiivse vanaduspensionieelarve saamiseks lõhuta see nimekiri kolmeks osaks:\nEssentials: see hõlmab toitu, riideid, eluaset, transporti ja tervishoidu.\nMitte-olulised igakuised kohustused: Kuigi me kõik võime mõelda kaabeltelevisiooni kui olulise, see pole nii. Mitteolulised asjad on näiteks kaablid, jõusaalide liikmed, tellimused ja muud arvete saajad.\nNõutavad mitte-igakuised kulud: näiteks üks kord aastas võivad esineda sellised esemeid nagu kinnisvaramaksud, kindlustusmaksed, auto registreerimine ja kodused garantiid. Kindlasti võtke need perioodilised kulud ja arvutage nende kulud igakuiselt ja lisage see oma vanaduspensionieelarvesse.\nKulude ajastuse arvestamiseks tehke eelarve arvutustabel aasta jaanuaris-detsembris horisontaalselt. Pöörake vertikaalsesse nimekirja iga kulu. Kui teie kommunaalteenuste arve on keskmiselt 200 dollarit kuus, pannakse iga kuu 200 dollarit. Kui tegemist on jõulukinketega ja kulutate umbes 500 dollarit aastas, kuid 500 dollarit novembris ja detsembris. Tehke seda iga üksuse kohta. Tehke kokku iga kuu.\n2. ETAPP - tervishoiuteenuste kulude muutmise konto\nKui teie tööandja on kindlustusmakseid maksnud, peaksite pärast pensionile saamist kaardi üles võtma. Kui olete enne 65-aastaseks saamist pensionile jäänud, on tervisega seotud kindlustusmakse kallis. Ajavahemikul 60-65 eluaastat võib ravikindlustusmakse ühele inimesele maksta 1000 dollarit kuus. Nüüd peaksite ostma plaanid, et saaksite oma igakuise kulu prognoosi oma eelarvesse lisada.\nJa kuidas on hambaravi, silmahooldus ja kuulmine? Lisa need kulud oma eelarvesse ka! Peate lisama tervishoiukulude hinnangud pensionile, et välja kujundada realistlik ootus selle kohta, kui palju peate igal aastal elama.\nSelle elemendi valimine on üks seitsmest surmava vanaduspensioni tapjalt, kes võib teie pensionile kukutada.\n3. SAMM - lisage vabatahtlikele esemetele\nSee kõik lõbusad asjad, nagu reisimine, hobid, sport ja meelelahutus.\n4. samm - määrake, kuidas teie aega kulub\nJärgmisena kaaluge, kuidas teie hobid ja elustiil võivad muutuda. See võib muuta teie kulutatavust. Kui olete abielus, küsige oma abikaasalt ka seda. Mõelge asjadele, mida soovite pensionile jäädes raha kulutada. Kui teil on kallid hobid, peate nende jaoks rohkem eelarvet. Alusta mõtlema muudatustest, mida võite olla valmis tegema, et suunaks raha üle objektidest, mis on tähtsamateks osadeks vähem tähtsad. Näiteks kui soovite rohkem reisida, kas olete valmis vähendama ja elama väiksemas majas?\nETAPP 5 - Fikseeritud Versus Flexi arvutamine\nKokku kõik oma kulud.\nKogutage kõiki oma püsikulusid eraldi.\nJaotage oma püsikulud oma kogukuludesse.\nKui suur osa teie pensionile jäävast sissetulekust läheb püsikulude poole? Kas see vastab teie mõtetele 4. sammul, kuidas soovite oma aega pensionile jääda? Kui teil on kodus ja auto tasudes igakuised kohustused, võite kaaluda elustiili muutmist, et vabastada raha reisi või hobide jaoks.\nPingutusel üldiselt, kui soovite pensionile jäämist lõbusamaks teha, otsige fikseeritud kulude vähendamise võimalusi, nii et teil oleks võimalik kasutada rohkem paindlikke vahendeid, et kulutada teie kõige rohkem huvi pakkuvatele huvidele.\nÜks kindel tulekahju võimalus kulude otseseks kontrollimiseks\n9 võimalust finantstulemuste saavutamiseks 2018. aastal\n10 praktilisi viise, kuidas säästa 10 dollarit päevas\n6 võimalust asju osta vähem\nVarude analüüsimisel arvestatavad tegurid\n5 põhjust, miks kindlustusselts teie poliitikat tühistaks ja mida teha


Sõber Raamat: Vanemuise väits\nRaamat: Vanemuise väits (Supilinna salaselts #11) by Mika Keränen, illustraator Marja-Liisa Plats (2020) RR, A Hinne: B Lühikokkuvõte: https://www.goodreads.com/book/show/55697134-vanemuise-v-its\nChildren, History, Criminal Mystery\nMinu esimene Keräneni raamat :)\nSee huumoorikas kriminaalne põnevik, kus lapsed lahendavad vargusjuhtumit ERMis on väga andekalt kokku pandud. Lisaks kriminaalsele põnevusele on siin tähtsal kohal ka ajalugu ja Tartu linn. Korralik tutvustus nii ERMile kui ka Tartule.\nKriminaalne lugu keerleb seekord ootamatult kadunud noa ümber. Nuga, mis oli osa “Uurali kaja” näitusest, kaob muuseumi ruumides toimunud etenduse ajal ja kahtlusalused on kõik, keda võib videosalvestuselt näha, et nad viibivad etendusest eemal kauem kui minut. Lisaks neile leiavad noored detektiivid, et kahtlaselt käituvad veel teisedki. Seega hakkavad nad ükshaaval kahtlusaluseid jälitama, et nende süüd või süütust tõestada.\nLugu algab põnevalt ja läheb ka edasi ladusalt, kuid lõpp oli minu jaoks liiga kiire. Ma ei saa kuidagi lahti mõttest, et joostes ei jõua keegi kuidagi ülikooli tagant raekoja ette kiiremini kui rattaga sama teed sõites. Rattad peaks ikka palju rutem selle tee läbima, mitte kümme minutit hiljaks jääma, isegi kui jooksjatel on paar minutit edumaad. Ülejäänud kirjeldused Tartu kohta olid reaalsemad, kui see viimane tähtis stseen. Ja kuna ma ise kasutan Tartus olles palju Rattaringluse rattaid, siis ootasin ma ka nende mainimist selles raamatus. Aga need on minu kiiksud.\nMõnusas eesti keeles kirjutatud põnev noorte detektiivide seiklused.\nPostitaja: Diana kell 08:53\nSildid: 2020, B, Children, Criminal, ELK, History, Mikä Keränen, Mystery, Tartu


KAOS Arhitektid ja Arhitektuuribüroo K+K\nEesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali rekonstrueerimisprojekti aastapreemia laureaat 2019\nKalju Kisand (Arhitektuuribüroo K+K)\nTellija ja ehitaja\nPieteeditundeline ja väljapeetud lahendus, mis balansseerib osavalt ajaloolise hoone väärikuse ja trendikate lahenduste vahel nii, et võidavad kõik. Eriti väärib esiletoomist hoone endisest sisehoovist kujundatud fuajee, mille kaevulaadset ruumi on osavalt liigendatud puidust ühendusteedega koridori ja numbritubade vahel. Lisaks efektsele ruumimuljele on siin esiletoomist vääriv ka funktsionaalne lahendus, mis tagab parima võimaliku ruumikasutuse.\nElegantne siselahendus, kus uus ja vana moodustavad harmoonilise terviku, mõlemad elades omas rütmis, üksteist respekteerides ja täiendades.\nImeline ajalooline materjal, millega väärikalt ümber käidud. Lisatud kihistus piisavalt tundlik, samas eristuvat uus ja jõuline. Kõik olulised märksõnad ette antud ajaloolise arhitektuuri poolt, sinna sisse integreeritud uus funktsioon kõikide tänapäevaste lisanõuetega, töömahukas protsess. Midagi ei paistnud olevat üle ega puudu, vana hoone kiiksud samuti meeldivalt alles jäetud kus võimalik, nt. sisehoovidesse avanevad toad jne.\nKindla käega vormistatud lahendus. Kõik asjad omal kohal. Mõnusalt kokku punutud uus ja vana. Rahulik, vaikne ja turvatunnet pakkuv.\nPark Hotell Viljandi on suurepärane näide tellijate, ehitajate ja arhitektide õnnestunud koostööst. Algupärane arhitektuur on oskusklikult põimitud moodsate siselahendustega. Rõõm on tõdeda, et hotelli külastatakse tihti ka puhtalt uudishimust ja tänu sellele oleme saanud juurde palju häid kliente ja koostööpartnereid. Hoone olemus toetab meie igapäevast töökeskkonda.\nKristjan Saar, hotellijuht\n1910. aastal valminud Park Hotelli uusrenessanslikus stiilis hoone oli tol ajal üks suuremaid ja moodsamaid ehitisi kogu linnas. Hoone ehitas eestlasest ärimees Villem Ormesson ja justnimelt hotelliks, hiljem on seal olnud erinevaid haridusasutusi. Projektiga alustades oli hoone seisukord väga kehv. Fassaadid sai säilitada, kuid sisust oli väga vähe järel – peamiselt üks trepikoda koos oma detailidega. Laed ja seinad on peaaegu kõik uued.\nHoone uuenemisprotsessis on ühendatud uus ja vana: juugendlikud meeleolud harmoneeruvad modernistlikega otsekui vihjena õhustikule, mis võis seal varasemalt hõljuda. Sekkumiste eesmärk ei olnud hävinud minevikku taasluua, vaid seda tänapäevases võtmes tõlgendada. Soovisime luua ajaloolise hoone müüride vahele tänapäevase interjööri, mis mõjub luksusliku ja väärika hotellina.\nRestoran on värviline ja pidulik, Herkki Erich Merila spetsiaalselt antud ruumile tehtud fotolavastused hotelli omaniku kunstnikust poja loomingu ainetel loovad ruum ruumis elamuse. Numbritubadel ja sviitidel on kõrged laed ja seinatahveldus, rahulikke taustavärve ergastavad sügavates toonides sametkardinad, padjad ja mööblidetailid. Siin-seal tulevad haruldaste meenutustena minevikust esile üksikud hoolikalt restaureeritud originaaldetailid. Hall-must-valgelt kujundatud vannitoad on nii välimuselt kui ka sisult tänapäevased.\nHoone südameks olev punastest tellistest seintega aatrium erineb muust hoonest – tegu on kunagise õueruumiga, millest on täna saanud kõrge klaaslaega köetav siseruum. Soovisime siia luua teatava nihestuse. Hotellikorpus on privaatsem, ning aatrium, mis on avalik ruum, tähistab oma punase tellisseinaga välisruumi. Nendevahelisse õhuruumi sekkuvad eri kõrgustel puitsillad, kust pääseb numbritubadesse ja mille naturaalses toonis puit muudab tellisseinte kiviselt karmi tekstuuri hubasemaks. Ruumiliselt olid sillad kõige atraktiivsem ja otstarbekam lahendus, kuna pidime silmas pidama evakuatsiooniteede ja trepikodade paiknemist.


Triin Tulev soovitab kõigile filmi „Vesi Elevantidele” | Buduaar\nTriin Tulev soovitab kõigile filmi ”Vesi Elevantidele”\n2011. aasta 14. mai 00:00\nMöödunud kolmapäeval kutsus Buduaar sõbrad ja koostööpartnerid Coca Cola Plaza-sse, et vaadata koos filmi „Vesi Elevantidele” eellinastust. See on eepiline jutustus armastusest kahe teineteist leidnud inimese vahel, kes enda õnnetuseks elavad maailmas, kus armastus on luksus, mida üksnes vähesed ja privilegeeritud võivad endale lubada. Et tuua teieni vahetut filmielamust, uurisime DJ ametit pidavalt Triin Tulevilt, kuidas talle film meeldis.\nMöödunud kolmapäeval kutsus Buduaar sõbrad ja koostööpartnerid Coca Cola Plaza-sse, et vaadata koos filmi „Vesi Elevantidele” eellinastust. See on eepiline jutustus armastusest kahe teineteist leidnud inimese vahel, kes enda õnnetuseks elavad maailmas, kus armastus on luksus, mida üksnes vähesed ja privilegeeritud võivad endale lubada.\nEt tuua teieni vahetut filmielamust, uurisime DJ ametit pidavalt Triin Tulevilt, kuidas talle film meeldis.\nKuidas jäid rahule uue filmiga?\nMa jäin väga rahule. See oli suurepärane elamus!\nMis sulle selle filmi juures meeldis?\nKogu casting oli uskumatult hea. Filmi süžee oli niivõrd haarav, et kahe tunni jooksul kordagi igav ei hakanud.\nKellel sa soovitaksid minna vaatama filmi „Vesi Elevantidele”?\nSelle filmi omaks- või vastuvõtmine oleneb hästi palju hetkelisest meele-seisundist. Kui oled antud momendil või üldse nõrganärviline vägivalla suhtes, siis pakub see film kindlasti pinget, kuid võib-olla tuleb vaatamine veidi edasi lükata! Minu jaoks oli see aga suurepärane film – soovitan tõesti kõigile, kel seiklusjanu ja igatsus midagi täiesti uut näha. Aga jah, elamuse saavad sellest filmist küll kõik erineva.


Coleman CAUCASUS 2 vs Jack Wolfskin NORTH BAY 2 - Matkafoorum\nColeman CAUCASUS 2 vs Jack Wolfskin NORTH BAY 2\nPostitus Postitas Mairo » 29 Okt 2015, 16:32\nOn plaan üks neist kahest hankida. Hetkel on neile matkaspordis ka allahindlus, ja mõlemad on hinna poolest samas augus.\nAga lingid ka siis:\nColeman CAUCASUS 2 - http://matkasport.ee/msweb.nsf/pages/Co ... &f1=Telgid\nJack Wolfskin NORTH BAY 2 http://matkasport.ee/msweb.nsf/pages/Ja ... &f1=Telgid\nEi ole võibolla nii tihe matkal käija, kui mõni siin, aga kord kuus ikka kuskil telkimas. Talvekuudel muidugi oleme siin eestimaa peal tarpi peale üle läinud. Aga vahel on ikka telki ka tarvis.\nPostitus Postitas Jyrgenson » 04 Nov 2015, 07:20\nColeman ei ole tegelikult eriti matkavarustuse tootja vaid pigem vabaja tarvete tootja. Mul kokkupuude puudub tema telkidega. JW telk on mul juba pikemat aega ja on küll korralik, olen rahul.\nMuidugi Mairo kumbki nendest telkidest ei ole hea telk jalgsi matkamiseks. Kui lihtsalt telkimas käia, siis suurepärane valik mõlemad.\nJalgsi matkamiseks soovitan tarpi või siis kaasas kantavat laavut. Endal on mul selline laavu: http://www.halti.com/collections/tents/ ... avu-teltta" onclick="window.open(this.href);return false;\nNeid laavusid võib minu käest saada, sest mu matkaklubil on Haltiga omad kokkulepped.\nPostitus Postitas Nohik » 04 Nov 2015, 09:16\nKas sellel suurel eeskojal on mingi ekstra otstarve, rataste jaoks vms?\nPostitus Postitas Jants » 04 Nov 2015, 10:07\nColeman on siiski matkavarustuse tootja küll- väga pika ajalooga matkapliitide ja laternate tootja... teine teema.\nEndal on sarnane Tatonka grönland 2, suur eeskoda annab mugavust juurde küll, hea on seal halva ilmaga, jalanõud jalas niisama istuda, süüa teha... 3 kg+ kaaluga telki on paari-kolme ööbimisega matkadel ok kaasas tassida, kui üksinda matkata pikemaid matku, siis võtan jah pigem kerge tarbi ...\nPostitus Postitas Jants » 04 Nov 2015, 10:13\nNohik kirjutas: Kas sellel suurel eeskojal on mingi ekstra otstarve, rataste jaoks vms?\nRatas ei mahu sinna hästi. Kujutan ette et kui keegi koertega matkab, siis koera magamiskohana on selline lisaruum ideaalne...\nPostitus Postitas CorvetteC3 » 04 Nov 2015, 17:08\nEndal on sellest kevadest Caucasus 3. Paiksemate ürituste jaoks täitsa hea asi, seljakotti on ta õnnestunud küll ära suruda aga ega ta ikka selleks mõeldud pole. Põhiliselt käigus paari-kolmepäevastel kalalkäikudel mõne jõe-järve äärde. Ruumi on kahekesti väga lahedalt, hädavajadusel mahuks vist isegi neljakesi ära. Ise käisin Matkaspordis asja vaatamas aga tellisin Amazon.de-st, hinnavahe sel hetkel 90 euri.\nPostitus Postitas k6ver » 28 Aug 2017, 09:15\nJack Wolfskin NORTH BAY II - 3 või 4 inimese puhul on eeskoda võimalik ka magamiseks kasutada, s.t. just vihma korral on eeskoja põhjal sama vihmapidavus ?\nkas 197cm inimene mahub eeskojas magama?\nPostitus Postitas Jants » 28 Aug 2017, 10:02\nSeda on võimalik ju ise vaadata http://www.lystfiskeren.dk/media/catalo ... 1369_1.jpg\nEeskojal ei ole põhja.\nPostitus Postitas k6ver » 29 Aug 2017, 13:13\noskan googledada küll, vaatasin mõõte.\nnumbrite järgi piiripeal niijanaa , küsimusega lootsin et vastab keegi sama pikk kes on proovinud ära.\nehk küsimus oli selles et kas seda telki saab mõistlikult 3-4 inimese telgina kasutada. näiteks et naised lapsed sees ja 2 tk eeskojas.\nPostitus Postitas Jants » 30 Aug 2017, 00:52\nIlmselgelt ei ole eriti mõistlik, et sellest aru saada, pole vaja kellelgil isegi midagi proovida.\nEsiteks, kui need kaks inimest eeskotta isegi mahuvad, siis mil viisil näiteks telgisolijad öösel välja pääsevad, kui vaja minna? Teiseks pole eeskojal põrandat ja väliskatte alumised ääred on lahti- tuul puhub läbi, sääsed tulevad sisse...\nMiks mitte siis kohe suurem peretelk osta, kui rohkem rahvast tarvis ära mahutada?\nNäiteks selline http://trekker.ee/toode/husky-bizon-4/\nPostitus Postitas margusl » 30 Aug 2017, 10:12\n29 Aug 2017, 13:13\n/../numbrite järgi piiripeal niijanaa /../\n/../ mõistlikult /../\nOlen nõks alla 180 ja pean endale tunnelis või madalama kaarega kuplis mõistlikuks põranda pikkuseks 220, eks püstisema otsaseinaga ja/või olude sunnil saab hakkama ka lühemas kuudis. Isegi kui muud tarvilised kompromissid välja jätta, on 197 jaoks ka üksi sellises eeskojas öö veetmine rohkem üleelamine kui magamine - laiuse poolest on ots muust telgist 2x kitsam (diagonaalis magamine ei anna väga võitu) ja üle poole laest ~45* kaldega (varbad on varakult vastu lage).\nPostitus Postitas tripp » 30 Aug 2017, 13:57\nPole päris teemasse, aga ma ostsin suvel Colemani kolmese kupli.\nSee on nüüd kaks mägimatka läbi teinud.\nMinu arvamus sellest on siin:\nhttp://kurinurm.blogspot.com.ee/2017/08 ... iso-3.html\nEeskoda on matkal hädavajalik.\n1) Sinna paned seljakotid. Ma olen ka nii matkanud, et kott on kõik ööd väljas, vihmakate ümber - kaks kotti mahtusid eeskotta ära, kolmas mitte. Aga see oli ikka hädalahendus.\n2) Eeskojas teed vihmaga süüa.\nPostitus Postitas uuspoiss » 31 Aug 2017, 22:42\nOlen nõks alla 180 ja pean endale tunnelis või madalama kaarega kuplis mõistlikuks põranda pikkuseks 220, eks püstisema otsaseinaga ja/või olude sunnil saab hakkama ka lühemas kuudis. Isegi kui muud tarvilised kompromissid välja jätta, on 197 jaoks ka üksi sellises eeskojas öö veetmine rohkem üleelamine kui magamine.\nMina olen 197 ja üsna miinimum sirgelt magamiseks on joonise järgi 225 (sellepärast teises teemas ka seda Lightenti hirmsasti taga ajasin).\nMagamiskotiga sama lugu- kui tahan, et talvisel krae õige koha pealt kinni käiks, peab pakendil mõõt vähemalt 225 olema.\nPostitus Postitas heiki » 01 Sept 2017, 21:26\nMina 194 ja enamikel telkidel ka mure sellega, et varbad ja varvastega koos seljakott on vastu telki. Erandiks siinkohal MSR telgid (Hubba, Elixir, jne). Nende topelt-Y kaarte konstruktsioon tagab selle, et nii pea, kui jalgade juures on telgi otsaseinad sisuliselt püstised. Kindaslti leiab analoogseid lahendusi ka teistelt tootjatelt.\nOmast kogemusest julgen kiita MSR Hubba-Hubbat, (roheline, vist 3. gen) mis juba aastaid mind hästi teenib. Oma 194 cm-iga tunnen end seal üle ootuste mugavalt.\nPostitus Postitas Sonam » 04 Sept 2017, 19:35\nMina olen aasta Colemani Caucasus 2-e omanik olnud ja väga rahul, kuna otsisin just mugavat telki. Praktikas väga loogiline üleaspanek (eriti vihmaga) - enne pealmine ja siis sisemine osa. Eeskojal põhi puudub ning kasutan jalanõude ja kottide hoidmiseks. See ka piisavalt suur, et seal hommikul putru ja kohvi valmistada.\nKasutan ainult automatkadel seda muidugi... Jalgsi-, rattamatkaks liiga raske ja kogukas kanda.\nTeemaalgataja jõudis ilmselt juba 2a tagasi otsusele, aga mis siis ikka...\nTänane kuupäev on 20 Okt 2018, 12:48


Stardiplats.ee ootab tagasisidet 14. novembrini! | EESTI NOORTEÜHENDUSTE LIIT\n/ Stardiplats.ee ootab tagasisidet 14. novembrini!\nMeile on väga oluline teie tagasiside portaali www.Stardiplats.ee kohta, kuna me tahame, et teil oleks seda hea kasutada ning see oleks teile igati vajalik, seega ootame väga teie tagasisidet ja vastuseid Stardiplatsi küsitlusele.\nKüsitlus koosneb kahest osast, esiteks ootame teie tagasisidet Stardiplatsis Abimaterjalide all oleva informatsiooni kohta ning teiseks palume teil läbi teha mõningad tegevused ning ootame tagasisidet kasutatavuse ning edasiarenduse ideede osas.\nKüsimustiku leiad SIIT – http://www.surveymonkey.com/s/XHMRQDX\nKüsimustiku täitmine võtab aega umbes 20 minutit. Kõikide vastanute vahel loosib Stardiplats välja frisbeed ja Coca-Cola Plaza kinkekaardid\nTeie vastuseid ootame kuni 14. novembrini\nStardiplats on noortele suunatud online CV- keskkond, kus on võimalik kõiki enda formaalseid ja mitteformaalseid kogemusi analüüsida. Enda kõiki kogemusi kirja pannes ja analüüsides on hiljem võimalik Stardiplatsi abiga koostada värvikas elulookirjeldus ehk CV, mida tööle või praktika kohalekandideerides esitada. Lisaks on võimalus portaalist saata otse kandideerimiseks CV ning enda sisestatud kogemused vajadusel ümber tõsta Europassi CV formaati. Kogemuste sisestamisel saadavad noori vihjed ja näpunäited, mis aitavad kogemusi kirjeldada ning analüüsi teha. Kogemuste juurde saab lisada diplomid, tunnistused, sertifikaadid jne. Lisaks leiab Stardiplatsist tööalast ja tööle kandideerimise informatsiooni ning ka palju uute kogemuste omandamise võimalusi.\nStardiplatsi kohta saad lugeda lisainformatsiooni ning vaadata keskkonna kasutamist tutvustavat videot- http://www.stardiplats.ee/Abimaterjalid/mis-on-stardiplats-ja-kuidas-seda-kasutada.html\nKõikide vastanute vahel loositakse välja Stardiplatsi frisbeed.\nTeie vastused ootama jäädes,\nESF STARDIPLATS suuna juht


Mesindussektorile makstakse järgmisest aastast mesilaspere toetust | Bioneer\nMesindussektorile makstakse järgmisest aastast mesilaspere toetust\n13. novembril toimus Maaeluministeeriumis arutelu mesindussektori esindajatega. Kohtumisel räägiti mesilaspere toetusest ning arutleti uue perioodi mesindusprogrammi ettevalmistamise teemal.\nMaaeluminister Tarmo Tamme sõnul on mesilaspere toetus mesindussektorile väga oluline. „See aitab kaasa bioloogilise mitmekesisuse säilitamisele ja põllumajanduskultuuride saagikuse kasvule. Samuti avaldab see positiivset mõju mesilasperede registreerimisele ning seeläbi paraneb mesilaste haiguste varajane avastamine ja õigeaegne mesilaste haiguste leviku tõkestamiseks võetud meetmete rakendamine,“ sõnas minister Tamm.\nTarmo Tamm lisas: „Riigieelarve läbirääkimistel otsustas Vabariigi Valitsus mesindussektorit järgmisel neljal aastal riigieelarvest makstava mesilaspere toetuse kaudu toetada. Mul on hea meel, et põllumajandus on valitsuse prioriteet ja me saame aidata kaasa mesindussektori kestlikule arengule.“\nMesilaspere toetuse alus on mesilasperede registreerimine põllumajandusloomade registris. Mesilaspere pidamise toetuse maksmine on planeeritud alates 2019. aastast, kokku neljal järjestikusel aastal. 2019. aasta eelarve on 600 000 eurot, järgmistel aastatel juba aga 800 000 eurot aastas. Statistikaameti andmetel oli 2016. aastal mesilasperedega majapidamisi kokku 1396 ja 2017. aastal oli mesilasperesid 49 900. Põllumajandusloomade registri andmetel oli 2018. aasta 12. novembri seisuga mesilaid 3473 ja mesilasperesid 34 585.\nKohtumisel arutati ka sektori esindajatega 2019.−2022. a mesindusprogrammi meetmeid ja tegevusi. Mesindusprogrammi on Eestis rakendatud Euroopa Liiduga liitumisest alates, hetkel on pooleli neljas programm, mis lõpeb 2019. aasta suvel. Programmi koostatakse koostöös mesindusorganisatsioonide ja Maaeluministeeriumiga ning selle eesmärk on parandada Eesti mesindustoodete tootmise ja turustamise tingimusi.\nPraegu toimuva programmi raames rakendatakse kolme meedet: tehniline abi mesinikele ja nende organisatsioonidele, kahjurite, mesilaste haiguste, eriti varroatoosi tõrje ning mesindustoodete analüüsimine laboratooriumide toetamine eesmärgiga aidata mesinikel oma tooteid turustada ja suurendada nende väärtust. Lõplik uue perioodi mesindusprogramm tuleb Euroopa Komisjonile esitada hiljemalt 15. märtsiks 2019.\n27. 03. Eesti ettevõttel lasub kahtlus tavalise mee müümises ökomee pähe\n07. 11. Meeretseptide võistlus on lõppenud\n11. 07. Katrin Linask: "Vastutuse vähenev trend"\n16. 05. KICkoff jagab raha!\n20. 12. Mesinikud said uue esindusorganisatsiooni\n11. 02. Aili ja Tõnis Taal: aastas kulub meil umbes 20-30kg mett iga pereliikme kohta\n24. 09. Viis priimat meemaski\n27. 03. Eestis on ligi 6000 mesinikku\n20. 07. Kadrioru mesilast koguti 58,75 kilo mett


Subject: Xylia Almonte Tue Jun 10, 2014 9:17 pm\nNIMI: Xylia Almonte\nVANUS, SÜNNIPÄEV: 23-aastane; 14.12.1992\nPIKKUS: 166 sentimeetrit\nKEHAEHITUS: Lühike ja sale\nVÄLIMUSE ISEÄRASUSED: Xylia puhul jäävad alati esimesena silma tema uhked helepruunikad-blondid juuksed, mis hoiavad tugevalt lokki ja on koheva puhmana peast eemal. Näitsiku säärel on pisike õhkõrnalt nähtav arm lapsepõlevest, kui ta metsas joostes õnnetult kukkus.\nISELOOM: VII ringkonnas tunnevad kõik Xyliat kui väga hoolivat ja sõbralikku inimest. Teda võib näha küla lastega mängimas, haigete voodi kõrval istumas, vaesemaid elanikke aitamas ja kõige selle juures on suuremal osast ajast tema näol naeratus. Xylia on väikest viisi justkui maailmaparandaja, kuid ta ei hellita naiivselt lootusi paremaks homseks. Ta teab, mis on reaalsus, ja ta ei lase sellel seguneda enda unistustega. Naine üritab lihtsalt alati keskenduda positiivsele ja vaadata tuleviku poole. Kuigi ta on üsna pehmeke, ei ilusta ta kunagi tõde, vaid on väga otsekohene. Ta lihtsalt ei salli valesid, isegi kui need on teise inimese tunnete säästmiseks öeldud.\nSINU LEMMIKUD: Xyliale meeldivad meeletult tähed ja linnud, sest nad meenutavad talle alati vabadust. Vahel meeldib naisele niisama maha istuda okstest korve punuda, mida siis hiljem külas jagada, või siis raamatuid lugeda. Samuti pakuvad talle huvi taimed, eriti ravimtaimed, mida ta metsast korjamas ka käib. Xylia armastab meeletult enda perekonda ja muid lähedasi inimesi.\nMIS EI MEELDI: Rahuvalvajad, sest nende nimi ajab juba naisel südame pahaks, kuna on lihtsalt naeruväärne. Näljamängud, sest need on tugevalt tema elu mõjutanud. Suur lärm ei ole ka just naise lemmik.\nTUGEVAD KÜLJED: Taimede ja lindude tundmine, korvi punumine, söögi tegemine, inimestega suhtlemine, lastega tegelemine, laulmine ja kitarrimäng.\nPEREKOND/AJALUGU: Xylia perekonnas on peale tema veel kolm vanemat venda, kes kõik hetkel enda perekondadega VII ringkonnas elavad. Neiul on kokku kuus vennalast, kellega ta sageli tegelemas käib. Varem oli naisel neli vanemat venda ja üks noorem õde, aga üks vend hukkus kolm aastat tagasi Näljamängudel ja õde suri kaheksa aastat tagasi väga noorelt pika ja raske haiguse tagajärjel. Xylia isa ja ema elavad VII ringkonnas. Isa on tavaline metsamees ja ema õpetab koolis põhiliselt kapitooliumi propagandat, kuigi ta ise sellest sõnagi ei usu, aga eks kuidagi tuleb ju leib lauale tuua. Xylia ise on viimased viis aastat elanud võitjate külas koos enda elukaaslase Cruxiga, keda naine on tundnud juba lapsepõlevest saati.


Aed: Homemade Kahjuritõrje Collard Roheliste Jaoks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Homemade Kahjuritõrje Collard Roheliste Jaoks\nKastanipuu kuulub kukeseenide roheliseks. Erinevalt teistest kapsa perekondade sugukondadest, näiteks kisklikest, võivad kollased hakkama natuke kuumust, muutes need eelistatud põllukultuuriks aiapidajate jaoks soojemates piirkondades. Võimaluse korral antakse ka samalaadseid kahjureid, mis nagu kapsast ja kapsast sarnanevad. Kasutades omatehtud kahjurit...\nCollard Greens'i kahjurid\nCabbage ussid nautida söövad suured lehed collard rohelised.\nKastanipuu kuulub kukeseenide roheliseks. Erinevalt teistest kapsa perekondade sugukondadest, näiteks kisklikest, võivad kollased hakkama natuke kuumust, muutes need eelistatud põllukultuuriks aiapidajate jaoks soojemates piirkondades. Võimaluse korral antakse ka samalaadseid kahjureid, mis nagu kapsast ja kapsast sarnanevad. Homemade kahjuritõrje kasutamise otsimine tähendab vähem vigu ja vähem toksilisi kemikaale aias.\nMõned vead naudivad oma sööki kollektori lehtede kaudu. National Gardening Association märgib, et kuldkapsad tunduvad kahjurite suhtes vähem vastuvõtlikud kui kapsa perekonna teised liikmed. Kuid putukate sissetung võib kahjustada põllukultuuri. Kahjurite hulka kuuluvad lehetäide, kapsa ussid ja harleini viga. Aifid on tavaliselt väikesed, pruunid vead, mis kogunevad taime lehtede alumises osas. On kolme tüüpi kapsa ussid. Kõik on rohelised, väikesed ja nagu taime lehed söövad. Harlequin bug on läikiv putukas musta ja punase märgisega oma kestal. Harlequin leevendab lehtsalat, muutes need nõrgemaks.\nÜks lihtne hommikune viis lehetäidetega võitlemiseks kollade roheliste puhul on voolik neile keerata. Tugev veejook lööb putukad lehtedest välja. Kui nad lehtedest kukuvad, ei saa väikesed putukad tagasi saada. Veekiht eemaldab ka leetsooni või lehetäid, mida lehetäbid toodavad. Honeydew võib põhjustada mitmeid muid probleeme, sealhulgas meelitada muid vigu ja põhjustada seennakkus.\nHomemade seebipihustiga saab tappa pehmeid putukaid, nagu lehetäide, kapsa ussid ja arlekiini vigu nümfivormid. Tee seep, kombineerides 2 spl vihmapiimat, nt mittesugulise nõusse seepi, koos galloni veega. Vala pihustuspudelisse. Kuigi omatehtud ja kergemad kui sünteetilised insektitsiidid, peate endiselt olema seebipihusti kasutamisel ettevaatlik. Hoidke spray väikelastele kättesaamatus kohas. Esmalt piserdage seda väikest ala, et näha, kas pihusti põhjustab lehtedele märkimisväärset kahju.\nVürtsised toidud, nagu sibul, küüslauk ja kuum pipar, on kahjurite poolt collards'is fataalselt ärritavad. Tee küüslauk või kuuma pipar pihusti, piserdades mõni küüslauguküünt või teelusikatäis kajeeni pipart umbes poolteist tundi vett. Võite lisada ka hakitud, toores sibula veele. Tõmmake segu ja valage pihustuspudelisse. Kui soovite, võite segule lisada supilusikatäis mittesisaldavat seepi. Esmalt kontrollige sprayit mõnes taimeosas, enne kui asute pärast vigu. Hoidke pihusti lastele kättesaamatus kohas ja ärge seda silma sattudes.


Valitsus muutis lennuliinide süsteemi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n«Me ei saa ennast maailmale sulgeda, vaid peame arvestama, et viirus on globaalne ja jääv. Lennuliinide piiramisel peame sellest ka lähtuma,» ütles majandus- ja taristuminister Taavi Aas. «Senine piirang on aegunud ning nüüd, nagu ka Läti, ei luba me edaspidi avada lennuliine riikidega, mille viimase kahe nädala uute viirusjuhtumite arv 100 000 elaniku kohta ületab Euroopa kahekordse keskmise,» selgitas Aas.\n«Uue korra alusel on sarnaselt Lätile lubatud tulevikus Euroopa otselennu liinid kõigisse riikidesse, kus nakatumise kordaja on alla kahekordse Euroopa Liidu keskmise,» kirjutas Reinsalu.\nTema sõnul oleks hetkel nakatumismäära korral otselennud piiratud Prantsusmaale, Hispaaniasse ja Tšehhisse. «See on mõistlik otsus,» märkis välisminister.


Selle nimi ongi vist aktiivne puhkus | Aidi Vallik avalikult\n7. aug. 2010 kell 00:56\nAnna siis, palun, blogis teada ka, millal saade eetrisse läheb. Nii põnev 🙂\n7. aug. 2010 kell 21:34\nETV-s 4. septembril kell 10, saade “Sõida maale”!\n9. aug. 2010 kell 23:37\nMobiilis meeldetuletus kirjas 4.-ks septembriks 🙂\n14. aug. 2010 kell 13:42\nOi, ma pean ka meeldetuletuse panema. 🙂\nMis lapsel juhtus? Ma olen vist midagi maha maganud. Igatahes kiiret paranemist talle!


Teenused turuosalistele — Nasdaq CSD\nDepositooriumi liikmeks saamise kriteeriumid on lihtsad, läbipaistvad, objektiivsed ja mittediskrimineerivad, et tagada depositooriumile õiglane ja avatud juurdepääs, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse finantsstabiilsuse riske ning Eesti, Islandi, Läti ja Leedu turu tõrgeteta toimimist (CSD määruse artikli 33 lõige 1).\nLiikmesust võivad muu hulgas taotleda kõik äriühingud, kellel on õigus pakkuda Eestis, Islandil, Lätis ja/või Leedus hoidmisteenuseid või krediidiasutuse teenuseid. Depositoorium võib keelduda liikmetele juurdepääsu andmisest, kui ta seda põhjalikust riskihinnangust lähtudes CSD määruse tehniliste standardite kohaselt põhjendab (CSD määruse artikli 33 lõige 3).\nDepositooriumi eeskirjade kohaselt on depositooriumi liikmeks juriidiline isik, kellel on õigus osaleda depositooriumi ühes või mitmes arveldussüsteemis ning kellele on antud järgmine staatus (või järgmised staatused):\nkontohaldur (account operator)\nkorralduse ja arvelduse vahendaja (cash agent)\nemitendi esindaja (issuer agent)\nfondihaldur (fund administrator)\nJuriidiline isik, kes taotleb ühte või mitut staatust ühes või mitmes depositooriumi arveldussüsteemis, peab esitama standardvormis taotluse ja kaasnevad dokumendid. Depositoorium langetab otsuse juurdepääsu võimaldamise kohta hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.\nKontohalduri staatuse taotlemiseks peab taotleja olema T2 osasüsteemi liige ning tal peab olema sõlmitud leping, mille alusel teostada korralduse ja arvelduse vahendajaga rahaarveldusi.\nKorralduse ja arvelduse vahendaja staatuse taotlemiseks peab taotleja olema T2 osasüsteemi liige.\nEmitendi esindaja või fondihalduri staatuse taotlemiseks peavad taotlejal olema sõlmitud vastavad lepingud emitendiga, kelle esindaja või fondihaldurina soovitakse tegutseda, ning taotleja peab vastama kontohalduri juurdepääsule kehtestatud kriteeriumidele.\nJuurdepääsu kriteeriumide regulaarseks ülevaatamiseks ei ole kehtestatud kindlat ajakava. Kehtiva korra kohaselt lähtutakse CSD määruse artiklis 33 sätestatud nõuetest ning tagatakse õiglane ja avatud juurdepääs, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse finantsstabiilsuse riske ning turgude tõrgeteta toimimist. Iga arveldussüsteemi kasutajate komiteel on õigus anda depositooriumi nõukogule nõu asjaomase arveldussüsteemi liikmete vastuvõtmise kriteeriumide kohta.\nNasdaq CSD-l on õigus küsida lisainfot ja -dokumente 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse esitamist, kui:\non vaja koguda lisaandmeid või -dokumente, mille alusel hinnata taotleja vastavust eeskirjades kehtestatud nõuetele ja kauplemisele võtmise kriteeriumidele\nlisateave või dokumendid on vajalikud põhjalikuks riskihindamiseks.\nTaotluste ja kaasnevate dokumentide läbivaatamise ja hindamise eest vastutab Nasdaq CSD müügi- ja teenuste osakond. Liikmestaatuse andmise või taotluse tagasilükkamise otsuse kinnitab Nasdaq CSD juhatus.