Umbes b b I n e n d i g e m e n s 's t e k l i n n o r o p t o l a\nUmbes b b i n e n d i g e m e n s 's t e n ä ä r i n o r o p t o l a a "\nOli aeg, kui psühholoogi olid seisukohal, et naistel on isikuomadustele või käitumismallid, mis teevad nad sobimatuks juhtiv roll, ja see on põhjus, miks kõrgetel kohtadel on nii vähe naisi. Näiteks Horner (Horner, 1969) on üks tema raamatud näitavad, et naised kardavad, et olla edukas töö, sest nad tunnevad liiga suuri saavutusi teenuse vastuolus naiselikkust.\nAga keskpaigaks 70ndate - 80ndate alguses sotsiaalpsühholoogia ja sotsioloogia, sai selgeks, et suur erinevus võimu meeste ja naiste vahel ei saa seletada abil keskendunud individuaalset lähenemist, krediteeritakse väega väike naiste isikuomadused. Raamatus "Mehed ja naised korporatsioonid» (mehed ja naised Corporation, Kanter, 1977) oli esimene märk uuest, keskendusid olukorrale lähenemine, mis annab selliseid selgitusi kui diskrimineerivat poliitikat üksikisikute ja organisatsioonide üldiselt ja stereotüüpide üldsuse teadvuses.\n"Klaaslagi» (klaas lagi). Mõiste pakutud Lynn Martin määrata kunstlikult loodud tõkked põhineb piiraks et vältida oskustööliste ja eriti naiste ja etniliste vähemuste või pöörduda edendamise ja hoidke juhtivatel kohtadel oma organisatsiooni.\nNüüd, pärast mitmeid ulatuslikke uuringuid, olukorrast-keskne tegurite peamised põhjused, et naised on alaesindatud juhtivatel kohtadel. Stroh (.. Stroh jt 1992: 251) kirjutab: "Research naisi juhtivatel ametikohtadel, võimaldab julgelt lükata selliseid selgitusi aeglasem naiste olukorra läbi auastmed nende puudumine oskused, võimed ja motivatsioon." Catalyst (Catalyst 1990) märgib, et 79% peamistest ametnikud küsitletud 500 firmad tunnistavad, et takistused naiste juurdepääsu kõrgetel kohtadel organisatsioonis tegelikult olemas.\nNüüd vaatame lähemalt mõningaid levinumaid seletusi, miks naised hõivavad madalam kohtadel ettevõtetes.\n1. Naised teevad vähem inimkapitali organisatsioonis. Üks populaarsemaid lähenemisviise seletus nähtusele "klaaslagi", mis keskendub üksikisiku - lähenemine põhineb mõiste inimkapitali, mis on juba eespool kui võimalik selgitus ebavõrdset tasu mehi ja naisi. Selle lähenemise kohaselt, palk ja koha organisatsioonis seotud "inimkapitali" aitas töötaja poolt organisatsioonis, mis sisaldab funktsioone, nagu kogemus ja haridus. Võib oletada, et naised saavad väiksemad ja liiguvad aeglasemalt tööl kui mehed, erinevuste tõttu inimkapitali.\nInimkapitali teooria on mõnikord tõesti selgitus, miks mõned inimesed saavad rohkem raha ja hõivata kõrgematel positsioonidel kui teised, kuid vahe võimu meeste ja naiste vahel, see teooria ei saa kuidagi seletada. Nagu selgus, inimese sugu on täpsem näitaja tema positsioon organisatsioonis kui mitu aastat pühendunud tööd selle firma (Ragins & Kansanaho, 1989). Nende hulgas föderaalse sotsiaalabi asutus töötajat (kus töötab suhteliselt palju naisi), võttes arvesse mõju tegurid nagu vanus, haridus ja kogemused organisatsiooni, töötaja kuuluvate teatud soost seletada märkimisväärne osa ettekirjutused (Snyder et al., 1992). Konrad ja Cannings (Konrad & Cannings, 1993) leidis, et lähenemine põhineb inimkapitali lubatud ennustada hea karjäärinaised kaks suurettevõtted, kuid naiste puhul see ei toimi. Võrreldes meeste ja naiste - juhid 500 ettevõtet, Stroh ja tema kolleegid (. Stroh jt 1992) täheldatud olulisi erinevusi progresseerumise määra mehed ja naised, isegi neil juhtudel, kui nad mõlemad olid umbes sama hariduse, kogemuste ja võime. Nad kirjutavad, et "hea äritava", st soov teha karjääri, saada kogemusi, ja nii edasi. D., on tugevam mõju edendamine inimese edendamise, kui tema korrus, kuid siiski naine pärast traditsiooniliselt meeste karjääri mudel, ikka ei saa kuidagi järele jõuda mehed.\n2. Naine ei saa juhtida äri samuti mees. Asjaolu, et naised kipuvad hõivata positsioone firma, Field, ja kohti, mis viitab kiire areng läbi auastmed, enamasti hõivatud mehed, sageli seletatakse järgmiselt: kuigi naised võivad omada mõningaid oskusi, mis on kasulikud pea, nad ei ole tavaliselt kvaliteediga võimaldavad saada tõeline liider. Siiski on veenvaid tõendeid, et naised ei ole vähem tõhusad juhid kui mehed (Bass, 1981; Eagly & Johnson, 1990; Hollander, 1983; Powell, 1990), et naisjuhid on sageli kõrgem motivatsioon kui menedzhery- mehed (Donell & Hall, 1990), ning et naised juhid oskavad paremini toime tulla konfliktsituatsioone (Duane, 1989). US Department of Labor aruande probleem "klaaslagi" (1991 b) näitab, et enamus nii arenev ja ei edendanud teenust naisjuhtide on omadusi vaja liider, ja et paljud naised aastate jooksul on tähtsusetu positsiooni nende organisatsioonide, näidata rohkem neid omadusi kui mehed, teha karjääri. See näitab, et naised on tegelikult hästi eestvedamine.\nKasutades Meta-analüüs 162 uuringud, mis võrdlesid valitsemisstiili meeste ja naiste (Eagly & Johnson, 1990), andmed, et naised maksavad veidi rohkem tähelepanu inimsuhted ja mõnevõrra tõenäolisem, et kasutada demokraatlikku juhtimisstiili. See peaks räägivad naised juhid, kui teised uuringud näitavad, et alluvate eelistan demokraatlikku juhtimisstiili, sõltumata sellest, kas nende ülemus on naine või mees (Kushell & Newton, 1986). Igli ja Johnson viitavad sellele, et võib-olla demokraatlikum juhtimisstiili ja ettevõtete naisjuhid moodustatud sotsiaalseid oskusi. Samuti pange tähele, et naisjuhtide praktiseerivad kollektiivset otsustusprotsessi, püüdes võita tunnustust skeptiline alluvad. Kuid nende andmete kohaselt, erinevus käitumises mehi ja naisi - juhid ei ole väga oluline. Autorid märgivad, et see ei ole üllatav, sest organisatsioonid on tavaliselt üsna selge ettekujutus, kuidas käituda juhina, ja mees, kes tahab olla edukas selles rollis, peaks nendega kohaneda, sõltumata soost (Eagly & Johnson. 1990).\n3. stereotüübid naiste suhtumise ning võib seletada asjaolu, et naised leiavad sobi eestvedamine ja juhtimine. Morrison ja tausta Glinov (Morrison & Von Glinow, 1990) kogutud andmeid mitmed uuringud (Freedman & Phillips, 1988; Liisa & Martell, 1986; Ilgen & Youtz, 1986), mis näitavad, et sooliste stereotüüpide kujutav naistele ei sobi eestvedamine nii tugev kogukond, et vastupidiste tõendite, sageli ei arvestata valides personali ja otsuste tegemiseks karjäärinaised. Kui eeldada, et naise koht kodus või naised - juhid halb ja sobimatu vastutusrikast tööd, ja nad ei määrata kõrgematele ametikohtadele (Stevens, 1984). Darley (darley, 1986) leiab, et kuna meie kalduvus kohut inimeste üle nende sotsiaalne roll, mida me sageli unustada, et hooliv, õrn, arvestav abikaasa ja ema võivad olla püsivad, tõhus ja tulemuslik juht tööl. Kuna meie teadvus on ülekaalus naisi traditsioonilises naistegelaskujusid, mis nõuab väga erineva kvaliteediga kui need, mis on vajalikud rolli pea, on raske näha inimese naise, mis sobib juhtimis-töö.\nÜhine stereotüübid meid mõtlema, et naine ei suuda hästi hakkama. Mitmed uuringud kinnitavad, et edukas liider on, et teiste seisukohti, isikuomadusi, mida peetakse rohkem mehelik kui naiselik (Brenner et al, 1989 ;. Liisa jt, 1989 ;. King et al, 1991 ;. Massengilli & DiMarco, 1979 ; Powell & Butterfield, 1984; Schein, 1973, 1975; Schein jt, 1979) .. Shane ja Mueller (Schein & Mueller, 1992) leidis, et USA mehed, Saksamaal ja Suurbritannias on võrdselt järgivad neid stereotüüpe. Samuti leiti, et Saksa naised ei ole väiksem kui saksa mehed kipuvad arvama, pea, "mehe tööd" Naised Suurbritannia Ka möönma juhirolli meestele, kuid mitte nii kergesti kui naiste Saksamaa, Ameerika usun ka, et mõlemast soost võrdselt omavad tunnused, mis on vajalikud edukaks juhtimiseks puhul. Näiteks, paljud inimesed hoiavad eelarvamus, et naised on emotsionaalsed ja kõhklev - kvaliteet, väga ebasoovitav liider. Õpilased ärikorralduse selliseid jooni omistada naisjuhid, nagu pehmus, tähelepanu inimestele ja sõltuvus (Frank, 1988) ja teised uuringud näitavad, et need tunnused on seotud pilt halb juht (Best & Spector, 1984; Garlen, 1982). Vastupidi, kõva, konkurentsivõimelise juhtimisstiili peetakse tüüpiline mehed.\nGlick (Glick, 1991), mis põhineb nende uurimistöö järeldab, et kohtadel ettevõtetes on tavaliselt jagatud "mees" ja "naine" ja kandidaadid neid kohti peetakse enam-vähem sobib see töö, sõltuvalt nende soost. Enamik inimesi, kui palutakse vaimselt joonistada portree liider, on mees, enamasti valged. See originaal pilti juht võib mõjutada hoiakuid tööandjate poole naised soovivad juhtivatel kohtadel. Mitmed uuringud on kinnitanud, et sooliste stereotüüpide ühiskonnas võimu seostatakse tavaliselt mehed, mitte naised (Ragins & Kansanaho, 1989). Need ideed, koos asjaoluga, et juhtivatel kohtadel on suhteliselt vähe naisi raskendada enamik inimesi ette kujutada naist juhtrolli. Dion ja Schuller (Dion & Schuller, 1990) märkis ka, et statistika kohaselt on inimesed rohkem valmis tugineda stereotüüpe kui keegi kuuluvate teatud sotsiaalsesse gruppi, on selgelt nähtav. Kui mõni ala hulka kuuluvad naised, soost on ilmne, et muudab tõenäolisemaks otsuseid nende kohta ja nende tegevuse põhineb sotsiaalseid eelarvamusi. Meta-analüüsi läbi Igli ja tema kolleegid (Eagly et al., 1992), mis sisaldab mitmeid uuringuid naised juhtivatel kohtadel ning hindamine juhid, kes toetavad seda hüpoteesi. Need andmed näitavad, et kalduvus hinnata töö meesjuhti soodsamalt kui naised juhid sageli avaldub siis, kui naine võtab osa tavaliselt kuulub meestele.\nSoolised stereotüübid on ilmselt põhjus, miks omavalitsused on valmis omistama naiste saavutada rohkem tavaliselt mees töökohti jõupingutusi kui võime (Deaux & Emswhiller, 1974; Geis, 1993). ning "Meeste asi" naiste edu vastuolus meie mõtteid elust, ja see paneb meid alahinnata oma töö kaitsmisel tavaliselt maailmapilt ise (Greenhaus & Parasuraman, 1993; Liisa, 1983; Nieva & Gutek, 1980). Eksami 748 juhtide ja ülemuste (Greenhaus & Parasuraman, 1993) näitab, et hea töö naisjuhid on harva tingitud nende võimeid ja töötaja omadused "võimalik" on positiivses seoses tema ametlik väljavaated.\nSamal ajal on naine sellest ei piisa lihtsalt näidata tüüpiline mees kvaliteeti tuleb vaadelda kui sobib juhtimist. Ühelt poolt, kui naine on liiga naiselik, on ebatõenäoline, et pidada hea juht, teiselt poolt, liiga "mehelik" käitumine ka ei räägi tema kasuks (Maupin, 1993). Geis (Geis, 1993) viitab sellele dilemma "kas halb, halb, ja seda mitte teha." Et saada tunnustust on naisel teha palju asju, mida ei oodata tema, muutes samal ajal palju asjaolu, et see on eeldatavasti (Morrison et al., 1987). Üks kuulus näide sellest lähenemine on viinud kohtuasi, "Hopkins vs" Price Waterhouse "", kus osales eksperdina sotsiaalpsühholoog Susan Fiske (VT Fiske et al., 1991).\nAnne Hopkins oli osakonna juhataja ühes riigi suurim raamatupidamisettevõtte - "Price Waterhouse» (Hind Woterhouse) ja 1992. aastal osales konkursil ametikoha ettevõtte juhtimine. Tema töö on pälvinud firma $ 25000000, ja selle omadusi, see sobib rohkem selles asendis, kui ükski teine kandidaat, kuid ta keeldus. Anne Hopkins väitel on olemas diskrimineerimise soo, kuid juhtkond "Price Waterhouse" väitis, et ta keeldus, sest tema "vale" suhtlemisstiil. On väidetud, et ta on liiga "mehelik" ja "liiga palju üritab saada üle oma naiselikku olemust" ja üks tema kolleegid soovitatakse Ann olla naiselik, et parandada oma võimalusi. Sotsiaalne psühholoog Susan Fiske väidab, et statistika kohaselt on stereotüübid sageli ilmnevad siis, kui hinnatakse - ainus või üks vähestest, mis kuuluvad sotsiaalsesse gruppi nende keskel, kui töö tavatu välja tema sotsiaalse grupi ja hindamiskriteeriumid on hägused. Kui Hopkins kõik need tegurid olid kohal. Neist 662 töötajat, "Price Waterhouse" istuvad sarnaseid seisukohti, vaid seitse olid naised. Anne oli ainuke naine 88 kandidaati, ja see on kritiseeritud oskusi ühiskonnas inimesi (subjektiivne kriteerium). Alates kommentaarid, mis on andnud juhtide Price Waterhouse "hindajad kandidaatide on ka üsna selge, et ta on naine oli kindlaks määrata selle sobivust kõrgem kontoris (Fiske et al., 1991). Kohus leidis, et stereotüübid põhinevad eelarvamused naiste rolli, tõesti selline otsused on põhjustanud firma "Price Waterhouse" keelduda Anne Hopkins tutvustusi.\nCannes'i ja Siegfried (Cann ja Siegfried, 1990), tuues mitmeid uuringuid, mis ütlevad, et stereotüübid "hea juhtimine" ja "tüüpiline mees" kattuvad suures osas. Nad märgivad, et kuigi enamus näited ja teoreetilised uuringud näitavad, et hea juht peab olema motiveeritud ning suutma nõuda nende (tavaliselt mehelik tunnused), ja ta peaks olema võimeline suhelda inimestega ja hindan nende tõelist väärtust (tavaliselt naiselik omadused). Teadlased on kindlaks teinud, et käitumist liider, edu saavutamiseks ning hõlmab omased tunnused peamiselt emane käitumist. Nad jõudsid järeldusele, et stereotüüpi mees liider ahendab arusaam eestvedamine ja ei arvesta paljud omadused, mis on olulised eduka toimimise peas. Shane ja tema kolleegid (Schein et al., 1989) kirjutab, et ülikoolide õppekavadesse, et koolitada juhte peaks rohkem tähelepanu pöörama Millised omadused teevad hea juht.\n4. organisatsioonides võib esineda kirjutamata reeglid, mille kohaselt kõrge positsioon parem nimetada mehed. Kui eeskirjad organisatsiooni poolt vastu võetud, ei ole otseselt ette määrata, et juhtivatel kohtadel, ning mehed ja naised, siis tegija neid kohtumisi, sageli valib mees lihtsalt harjumusest. US Department of Labor aruande probleem "klaaslagi" (1991) märgib, et reeglina kõrgetasemelist juhid on raske öelda, kas nende organisatsioonidega kirjutamata reeglid on seotud inimeste võrdsete võimaluste eri soost. Mõningatel juhtudel on tõesti norm, mille kohaselt naised ei tohiks nimetada juhipositsioonidele. Inimesed töötavad sellises organisatsioonis on tegutseda vastavalt nendele eeskirjadele, sõltumata sellest, mida nad mõtlevad naiste sobivus juhtimist. Larwood ja tema kolleegid (1988) tsiteerivad andmed, mis näitavad, et kõrgematele juhtidele sageli kuigi ei ole mingit eelarvamused naiste või rahvusvähemused, siiski läbi diskrimineerivat poliitikat, sest nad kardavad, et kui nad tegutsevad Seega teisele, võib see kahjustada nende karjääri ja mõju organisatsiooni (Larwood jt.\n, 1988). Nad panid selle nähtuse alusel diskrimineerimise ratsionaalse diagonaal (ratsionaalne diagonaal teooria juhtimis diskrimineerimine): kui erapooletust viib probleeme, on otstarbekas olla erapoolik. Samamoodi kvalifikatsiooniga naistöötajad ei saa edendamine, sest hirm oma ülemusi, et stereotüübid klientide ja alluvate võib takistada naist tõhusalt tööle kõrge positsiooni (näiteks ametiasutused, et ettevõtte töötajad tunnevad end ebamugavalt, korralduste vastuvõtmiseks naist või et kliendid ei usalda teda). Wiley ja Eskilson (Wiley & Eskilson, 1983) näitas, et meeste juhid, võrreldes naistega, on rohkem mõistvalt kolleegid ja saada palju tuge alluvad.\n5. Naised ei saa selle käigus oma tööd organisatsioonid sobivaid kogemusi vaja karjäärile. Enamikul organisatsioonid, mõned töökohad nõuavad kiiret edasiminekut läbi auastmed. Statistika järgi (Bergmann, 1989), kõik need kohad on tavaliselt hõivatud mehed. Kanter (Kanter, 1976) kirjutab, et naised on tavaliselt omistatud seisukohti vähem energiat ja on vähem võimalusi, et nad on "struktuurselt diskrimineeritud" oma organisatsiooni. Baron ja tema kolleegid (Baron et al., 1986) analüüsinud nimekirja perspektiivist (see tähendab, pakkudes hea võimaluse teha karjääri) positsioonid 100 organisatsiooni. Töö nende organisatsioonid on suuresti jagatud "mees" ja "naine" (alates 1071 uuris tüüpi tööd ainult 73 olid võrdselt esindatud mõlemast soost töötajate) ja selgus, et 71% tulevastele tüüpi töö on eksklusiivne privileeg mehed, ainult 6 % on naiste käes ja 22% neist positsioone toimuvad nii meestele kui naistele. Reydzhins ja Sandström (Ragins & Sundström 1989) märgivad, et naised maineka "mees" organisatsioonid keskenduvad tüüpiliselt "naissoost" töökohti vähe mõju või töötavad osakondades koos väikese võimsusega.\nNaised tavaliselt ei võta tööd, mis annaks neile võimaluse saada kogemusi ja ennast tõestada kandidaadiks juhtival kohal. Seega ülemused kujundab "automaatselt täita ettekuulutus". Auto ennustuse täideviimise tekib siis, kui meie eelarvamusi keegi sunnib meid ravida seda meest, et meie stereotüübid tõlgitakse automaatselt reaalsus. Näiteks ülemus võib olla veendunud, et naised ei sobi administratiivne töö, nii et see ei anna neile võimalust arendada usaldust ja näitab juhtimisoskusi, ja siis ütles: "Me lihtsalt ei ole naised piisavalt kogemusi, et anda neile kõrge ametikoha. " On veel levinud, vähemalt edukalt tõmbab eemale naiste võimu. Aruanne US Department of Labor on küsimus "klaaslagi" (1991) kirjeldab 9 juhuslikult valitud nimekirjast «Fortune 500" ettevõtted ja kõik üheksa "klasse, mis võimaldab töötajal kasvada professionaalselt ning suurendada oma võimu, sealhulgas lisakoolitust ja nimetamine, hõlbustada edendamine, sageli kättesaamatuks vähemuste ja naiste vahel. " Ja tulemus? Nimekirja kandidaadid juhtivatel kohtadel organisatsioonides, reeglina ei sisalda naistele või teiste traditsiooniliselt alaesindatud rühmade neid kohti. Aruandes märgitakse ka, et praktikas värbamise enamikus organisatsioonides, aitab kaasa asjaolu, et naiste arv taotlemisel juhtivatel kohtadel, ei suurendata. Kolm peamist allikad, kust suuremad asutused juhib kandidaadid juhtivatel kohtadel tavaliselt ei toimeta kandidatuuri naised, afroameeriklased, latiinod või Aasia ameeriklased (peamiselt kolmest allikast - verbaalne soovitused teised juhid, enamasti mehed, soovitusi usaldusväärsete töötajate ja ettevõtete spetsialiseerunud valikut raamid).\nVõib-olla põhjuseks aeglane naiste olukorra karjääriredelil on ka suhteline juurdepääsu puudumine mitteametlikud suhted, mis mõjutab firma poliitika, samuti nende puudumise lugejat. Vastavalt patroon organisatsiooni viitab töötaja, kes teeb karjääri teised töötajad, kes on temast allpool läbi auastmed, mis kulgeb oma kogemusi, kuidas õnnestub edendamine. Kuna soo, mure tema naissoost kaebuse ja privaatsust naised on harva kaasatud mitteametlikku teatist nende meeskolleegid ja patroonid ilmuvad tavaliselt lihtsalt käigus selliseid kontakte (Bhatnager, 1988; Nelson jt, 1990 ;. Noe, 1988 ; Powell & Mainiero, 1992). Rääkige, kuidas teha karjääri, sageli esinevad baaris, golfiväljak või tenniseväljak. Muidugi, naine võib kaitsta teise naisega, kuid nagu on täheldatud kõrgetel kohtadel organisatsioonides on piisavalt väike naised. Üks uuring näitab, et mehed ja naised on kiusatus patroneeri teised, kuid naistel on seotud suurema riskiga, et oma karjääri, kui nende soosikud ei suuda, ja nad ütlevad sagedamini, et neil ei ole selle jaoks aega (Ragins & Cotton , 1993). Autorid selgitavad faktid, et naine juhtivale positsioonile meelitab rohkem tähelepanu ja on suur tõenäosus, et soosik tegevuse mõju arvamust tema ülemused ja kolleegid umbes kõige patroon, samuti asjaolu, et takistused panna, kuidas naisi kõrgetele ametikohtadele, mis sunnib teda veetma rohkem aega oma karjääri asemel, et aidata teisi.\n6. Ülesanded Naised seoses maja ja pere lase neil eelnevalt tööhõive. Võib-olla naiste kodutöödest ei võimalda neil rohkem aega ja energiat töö, mis on vajalik karjäärile. Võib-olla on raske naine olla pea, sest see ei saa olla tööl õhtuti ja nädalavahetustel töötada või sellepärast, lapsehooldustasu võtab oma pikka aega. Võib-olla ta isegi otsustab vabatahtlikult tööd vähem karjäärivõimalusi, kuid see ei põhjusta tema suured probleemid kodus (see eeldus oli sotsiaalpsühholoogia nimega "hüpoteesi omal valikul» (self-selection hüpotees).\nUuringud sel teemal, ei jäta kahtlust, et võrreldes nende abikaasad töötavad naised kannavad kõige vastutust sisu maja ja laste (Bliar & Lichter'iga, 1991; Hochschild, 1989; Mudel, 1982; Yogev, 1981 jt.). Mõned naised need maksud ka põhjus, et nad ei saa kulutada rohkem aega töö ja komandeeringud, ilma milleta on võimatu kiire edendamine. Valdets ja Gyutek (Valdez & Gutek 1987), võrreldes 827 töötavatest naistest leidis, et naisjuhid on palju tõenäolisem, et olla vallaline, kui need, kes ei hoia juhtivatel kohtadel. Nad ka märganud, et mida rohkem vastutusrikast tööd ja rohkem koolitust ta vajab, seda rohkem naisi, kes tegelevad selle töö ja vähem lastetu nende seas naisi on kolm või enam last. Stroh et al. (Stroh jt.), Uuris 20 ettevõtet nimekirjast «Fortune 500", leidis, et abielus mehed juhid palju rohkem kui abielunaised juhid (86% vs 45%), mehed, kellel on lapsed ka kõrgem (62% vs 20%). Uuringud näitavad, et naised on oluliselt suurema tõenäosusega oma karjääri katkestada perekondlikel põhjustel kui mehed, ning et sellised katkestused kahjustada veelgi vastuvõtmist inimese edutamisotsustes, eriti kehtib see naiste (Powell & Mainierio, 1992).\nTöö üksikemad eriti sageli kogeda konflikt nende tööd ja perekondlikke kohustusi. 1994. aastal ligikaudu 40% lastest USAs elavad üksikvanemaga pered ja 90%, et lapsevanem oli ema. Enamik isasid, kelle lapsed olid sel ajal lahutuse kolm aastat, kunagi suhelda oma lapsi, kuigi neil on õigus neid külastada (Podilchack, 1990). Ühe uuringu kohaselt, mis hõlmab kõiki Ameerika Ühendriikide elanikkonnast ligi pooled lapsed lahutatud vanemad vanuses 11 kuni 16 aastat ei ole näinud oma isasid vähemalt aasta (Fürstenberg, 1988). Kuna töötavad üksikemad kipuvad kandma täit vastutust lapse, siis võib olla raske teha, mis aitaks kaasa nende edendamine, see tähendab, et töötada õhtuti ja nädalavahetustel või töölähetusse.\nLiiga palju operatsioonis osalemise ei vasta traditsioonilise naistegelaskujusid seetõttu töötavad naised kogevad sageli ärevust ja süütunnet (Burke & McKeen, 1988). Võib-olla need tunded ja et koos raskeveokite juht naine peab kandma ka mägi pere ja majapidamistöid, mis sundis paljusid naisi valima nii, tema karjääri (sageli nimetatakse ka "ema tee"), mis vähendas minimeerida kõiki neid vastuolusid. Powell ja Maniero (Powell & Mainiero, 1992) märgivad, et mõned mehed ravida perekonda kui tegur, mis mõjutab nende edendamine, kuigi palju vastuolulisi rolle, mis on mängida lastega naised on tihti suur mõju valikut oma karjääri.\nNaiste pere tähendab lisakohustusi ja pühendatud aega kodus, meestele - ei. Teisalt, paljud mehed arvavad, et nad teevad kõik oma pere jaoks, nagu "impulssgetteriteks» (Bielby & Bielby, 1989; Duxbury & Higgins, 1991). Peale selle, kuna traditsioonilised meeste rolli näitab, et töö ja karjäär - põhitegevus elu (Pleck, 1977), mehed, erinevalt naistest, tavaliselt ei tunne ennast süüdi, kui töö jätab neile vähe aega pere, või kui naine on sunnitud loobuma nende juhtumite sest jus tööd. Bilby Bilby ja (Bielby & Bielby, 1992) leidis, et naised sageli ohverdada oma karjääri huvides oma mehe karjääri, isegi perekonnas mitte-traditsiooniliste uskumuste kohta eesmärgiga meeste ja naiste seal, ja vastupidi.\n7. ühine arvamus, et esmaseks ülesandeks naised - kodu ja pere, võivad takistada nende edendamiseks. Paljud naised on täiesti säilitanud topelt koormus töö ja kodu, kuid ei saada piisavat tasu, kui tööandjad on üsna kindel loodud ideid naiste suhtumist töösse (Bielby & Bielby, 1989). US Department of Labor aruande probleem "klaaslagi" (1991) väidab, et vastavalt kõige meessoost juhid, lastega naised ei ole huvitatud sellise töö või ülesanded, mis nõuavad lisaaega. Irooniline, vaid sellise pere, mida peetakse puuduseks naiste karjääri puhul meestöötaja peetakse pluss (Valdez & Gutek 1987).\nIsegi kui naisel on laps, kannab sama palju tööd, ja sama kvaliteediga, nagu enne, kuni ta oli lapsi, asutused kipuvad siiski eeldada, et pere eest hoolitsemise see toimib hullemaks (Hall, 1990). Wiley ja Eskilson (Wiley & Eskilson, 1988) andis 179 juhid tuttav mõned näited sellest, kuidas juhid subsidiaarsuse nii meestele kui naistele, räpane ja mitte ainult teevad oma tööd, sest raske haigus laste ja siis küsitakse nende arvamust selle kohta probleemi. Nii mees- kui naissoost vastanutest ütles, et konflikt tööd ja perekondlikke kohustusi on rohkem levinud naiste kui meeste puhul. Autorid märkis, et see tähelepanek võib olla põhjuseks, et paljud juhid usuvad naised on väga vastutusrikas töö vastu ning seetõttu ei taha, et edendada neid juhtivatel kohtadel. Võib-olla selle tõttu, naisele, kui ta tahab saada edendamine, see on tähtsam kui inimene tõestama oma lojaalsust ettevõttele. Mitmed uuringud kinnitavad, et naistel on suurem tõenäosus, et teha karjääri jooksul sama organisatsiooni ja suhteliselt harva kutsutud juhtivatel kohtadel võrra (Konrad & Cannings, 1993; Konrad & Pfeffer, 1991). Tööandjad on sageli üsna skeptilised naiste võimalusi teostada olulist tööd ja näitavad, et naine, mitte mehed (arvates tööandjad), võib tagasi astuda igal ajal. Seetõttu nad on nõus loovutama vastutav ametikoht naine vaid siis, kui ta on korduvalt kinnitanud oma ustavust põhjus (Konrad & Cannings, 1993, 1994).\nKa tööandjad levinud arvamus, et perekondlikud kohustused lastega naiste negatiivset mõju oma töö tõhusust. Käigus oma uuringus küsimusele, kuidas perekonnaseisu naised, juuresolekul tema lapsed ja tema ametiseisundit mõjutab arvamust selle kohta teiste inimeste Etou ja Portner (Etaugh & Portner, 1992) andis osalejatele loeti mõned omadused naistöötajate erinevad perekonnaseis ja terviklikkuse töös mõned omadused on ka märkida, et naisel on väikesed lapsed. Siis paluti neil valida kirjeldus töötajate arvates sobivaim kõrgema positsiooni või rohkem vastutusrikast tööd. Selgus, et kui naine - suur töötaja, kuid see on ema, siis seda peetakse vähem pädev kui head tööd lasteta naiste.\nTasub meenutada, et statistika kohaselt on naised rohkem töötada usinalt kui mehed, seega, kui tegelikult on see, et pere eest hoolitsemise naine hakkab tööle natuke hullem kui varem, see tähendab sageli ainult et selle efektiivsus on langenud tasemele tüüpiline mees ilma perekondlikke kohustusi (Bielby & Bielby, 1988). Võttes arvesse neid andmeid oma töös, Bilby ja Bilby (Bielby & Bielby, 1988) irooniliselt märgata, et kuna naised töötavad selgelt parem, tööandjad teeks õigemini, kui diskrimineeritakse mehi (loomulikult autorid ei soovita tööandjatel tõsiselt rakendada seda praktikas ). Samuti on oluline meeles pidada, et isegi need naised, kes ei tee eriti suur perekondlikke kohustusi, on organisatsioonid vähem energiat kui mehed. Teisisõnu, isegi kui naine ei ole lapsi, kui tema abikaasa aitab teda ümber maja, või ta saab endale palgata teenija, see on ikka väga raske ronida redelil kõrgemale nähtamatu "klaaslagi".\nNii, see on selge, et kõige usaldusväärsema seletus on ilmselt madal võrreldes meestega, naiste staatus organisatsioonid olukorrast, mitte Isikusisene tegurid. Teisisõnu, ei ole enam või vähem veenvaid tõendeid, et isikuomaduste või käitumismallid, iseloomulik naiste, muutes need sobimatud juhtimis-töö. Peamised takistused naiste juurdepääsu kõrge ja vastutab post on traditsioonilised personali poliitika ettevõtted, stereotüübid, mis näitab, et ta ei sobi eestvedamine ja sellised tegurid nagu võimetus osta vajalike kogemusi ja näidata vajalikku kvaliteeti (kuna töö iseloom) ja vähene lugejat. See on väga oluline. Nagu märkis Geis (Geis, 1993), kui me oleme mulje, et mehed ja naised on võrdsed võimalused professionaalse kasvu, me ei saa tulla vale järelduse, et madalamat töötasu ja naiste olukorra organisatsioonid - tagajärg madalama võimeid. Teisisõnu, me teeme jälle "põhiline omistamine viga sugu." Lisaks juhinduvad need uskumused, loome isetäituv ennustus. Kui me usume, et naised on vähem võimelised või vähem väärtuslik organisatsioon, ja neid vastavalt, siis nad ei ole sageli võimelised ümber lükata meie eesmärk arvamust nende kohta.\nIsetäituv ennustus (isetäituv ennustus). Trend, näitab tõsiasi, et ootused käitumise põhjus, nende kinnitamise.\nRAVEL 3 aasta (randomiseeritud uuring Mis Siroliimust eritavad Bx Velocity Balloon-Laiendatav stendiga 3 aasta jooksul, n = 238)\nEesmärk: teha kindlaks, kas tegemist on positiivse mõjuga elyutingstentov implantatsiooni ajal rohkem kui 1 aasta tähelepanek. Uuring: Mitmekeskuselise, topeltpimedas, randomiseeritud. Patsiendipopulatsiooni: Vaata RAVEL .. Tähelepanek: 3 aastat. Näitajatega: raskeid kõrvaltoimeid südamest. Järeldused: siirdamiseks stendid, siroliimus elyutiniruyuschih segmentides native koronaararterite\nFarmakodünaamilised koostoimed ravimitega\nFarmakodünaamilised koostoimeteta seotud järgmiste mehhanismide: | Konkurents retseptoritega seondumise suudab konkureerida nii agonistide ja antagonistide. | Change kineetika narkootikumide stseen See võib olla tingitud muutusi oma imendumine, jaotumine, metabolism ja eritumine. | Mõju sünaptilise transmissiooni Nii\nKõrvaltoimed kasutatavad ravimid raviks silmahaigused\nA. Beetaadrenoblokaatorid paikseks kasutamiseks ettenähtud glaukoom. Neid loodetakse vähendada vesivedeliku tootmisele eeskambris, mis omakorda toob kaasa silmasisese rõhu alandamiseks. Kohaldatakse beta1-blokaatorid - betaksolool - mitteselektiivsetele beeta-blokaatorid - levobunolool metipranolooli ja timolooli. Kõik beetablokaatorid kohaliku\nTurvakontrolli südameveresoonkonna NARKOOTIKUMIDE nende rakendamisel\nRavimiohutus on alati olnud, on ja saab olema ühiskonna huve, sest see mõjutab mitmesuguseid küsimusi, mis on seotud inimese tegevuse ja olemasolu ühiskonnas. Alguses 80. XX sajandi. WHO on sõnastatud põhinõudeid kaasaegsete ravimite (AP Viktorov jt (toim)., 2007). - Tõhusust,\nApressin (gidralizin) alt. Oh, O1 ja O, Ø25. See on otsene mõju silelihaste arterioolide. See pärsib mitmeid ensüüme veresoone seinas, mis viib tilga oma tooni. Vähendab peamiselt diastoolset rõhku. Alustada tuleb annuse 1o-2O * mg 3 korda päevas, seejärel ühekordse annuse 2O-5O mg. Kasutatakse ainult kombinatsioonis teiste ravimitega, eriti\nM. Mellon, M. Schatz, R. Patterson esimene aruanne narkootikumide allergia - seerumtõbe manustamisel hobuseseerumi - ilmus ligi 100 aastat tagasi. Enne tulekut sulfoonamiidid (hilja 30-ndatel.) Ravi tüsistusi ei täheldatud ainult 0,5-1,5% patsientidest, praegu ainult patsientidel, kes on haiglas ja nad esinevad 15-30% juhtudest. I.\nC-hepatiidi ravi on üks kõige raskemad probleemid kaasaegse kliinilises meditsiinis ja pealegi mõjutada sotsiaalseid aspekte tähtsusetu, kuna see on aeganõudev ja kulukas. Igal aastal raames riigi programmid kõigis arenenud gosudastva kulutatud suuri summasid, mille eesmärk on leida võimalusi, kuidas tõhustada ja arendada uusi raviskeeme. Põhi- ja\nArtikkel 96. Järelevalve meditsiiniseadmete ohutuse\n1. Medical ringluses olevate toodete puhul Vene Föderatsiooni suhtes ohutuse järelevalve, et avastada ja vältida kõrvaltoimeid ei ole nimetatud kasutusjuhendiga või kasutusjuhendit ravimiagentuuride kõrvaltoimed selle kasutamisega, vastastikune mõju meditsiiniseadmete üksteisega faktid ja asjaolud,\nKardiotoksilisust vähivastase keemiaravi\nIA Queen Samara Regional Clinical Oncology Dispensary, Samara kõrvaltoimed narkootikumide hõivata väga tähtis koht struktuuri haigestumust ja suremust. Ameerika Ühendriikides igal aastal ravimiteraapia komplikatsioone esineda rohkem kui 1 miljon hospitaliseeritud patsientide ja vastutavad sureb umbes 180000. Inimeste . Majanduslikud kulud\nTeema: allergilised reaktsioonid\nMõiste allergia. Klassifikatsioon allergiliste reaktsioonide Gelu ja Coombs: Tüüp I - tõttu anafülaktilise IgE (atoopiline) vastuseks; Tüüp II - tsütotoksiline reaktsioon; Tüüp III - immuunsüsteemi keerulisi reaktsioone; IV tüüp - raku vahendatud T-rakkude vastuseid; Tüüp V - stimuleeritud ülitundlikkus. Allergeenid. Omadused ja funktsioonid allergiline\nELISA immunoloogiline analüüs serva krovekapelnaya aglutinatsiooni KKRNGA krovekapelnaya reaktsioon kaudsete hemaglutinatsiooniga immunofluorestsentsuuringu meetod MÜÜT IPA liha-peptoonilahuses agar IIB liha-peptoonilahuses NRM liha-peptoonilahuses želatiin MFA RA meetod fluorestseeruvate antikehade aglutinatsiooni RAV aglutinatsioonil tupe lima\nKliinilise farmakoloogia - teadus, mis uurib mõju narkootikumide toime patsiendi kehasse. Kliinilise farmakoloogia on tihedad suhted erinevate valdkondade meditsiini ja bioloogia. Edu analüütilise keemia, luues väga tundlikud seadmed on teinud võimalikuks, et teha kindlaks kudedes ja kehavedelikes raviained väga väikestes kogustes, et uurida nende\nKuidas tõlgendada testid süüfilis?\nTänapäeva maailmas meditsiinipraktikas diagnoosimiseks süüfilis kasutades kolme reaktsioonid: mitte-spetsiifiline test - RPR või VDRL ja kaks spetsiifiline test - immunofluorestsentsuuringu (Rif FTA) ja reaktsiooni passiivse hemaglutinatsiooniga (PHA - TPHA). Tõlgendamine ELISA tulemused: Venemaal diagnoosimiseks süüfilis kasutatakse endiselt kompliment kupellimisreaktsiooni (Wassermann reaktsioon) ja reaktsiooni\n+++ Alaealiste hormooni (ladina juvenilis -. Noored ja hormoonid), putukate hormooni, mis takistab nende normaalset metamorfoosid. Keemiliselt - isoprenoid. Yu kasutati Insektitsiidina millel kõrge efektiivsusega, ei ole tal toksilised kõrvalmõjud loomastikku kasulik, sest tema kõrge selektiivsus.\nC-SIRIUS (Kanada versioon SIRIUS, n = 100)\nEesmärk: tulemuste võrdlemiseks implantatsiooni paljas metall ja uimastitega stendi koronaararterite Segmentides väikese läbimõõduga, mis olid pikad aterosklerootiliste kahjustuste. Uuring: Mitmekeskuselise, topeltpimedas, randomiseeritud. Patsiendipopulatsiooni: patsientidele stabiilne asümptomaatiline vaikne ja ebastabiilne stenokardia pärgarterite ahendab\nTeema: Immunoloogilised reaktsioon\nMõiste seroloogiliste testide. Omadused antigeen-antikeha reaktsioon: spetsiifilisus, kahefaasiline, pöörduvus optimaalne suhe koostisosade kvalitatiivne ja kvantitatiivne looduses, tundlikkus jne Mehhanism reaktsioone .. Praktiline kasutamine seroloogiliste reaktsioonide antigeeni tuvastamiseks, diagnostika identifitseerimine antikehi. Põhikomponentideks seroloogiliste testide.\nMa PÕLVKONNA NARKOOTIKUMIDE\nÜhendatud pill I põlvkonna iseloomustas madal indeks Pearl, kõrge sisaldus hormoonid (narkootikumide ja Enovid Infekundin), samuti sagedamini esinev eluohtlik tüsistusi nagu trombemboolia. Areng tromboosi ja trombemboolia seotud kõrge östrogeeni. Seda seetõttu, et östrogeeni annusest sõltuva\nArenguetappidel uute ravimite\nUute toodete sisaldab mitmeid järjestikuseid etappe. Esimene faas mille eesmärk on leida paljulubav ühenditel olla ravitoimet. Peamist võimalust eespool. Teine etapp - enne kliinilise uuringu bioloogilise aktiivsuse määratud veelgi õppematerjale. Prekliinilised õppematerjal jaguneb: farmakoloogilise ja


Google Nest Wifi Router | Tele2\nMagamistuppa Wifi ei levi või on eriti nõrk ühendus? Siin tuleb sulle appi Google Nest Wifi komplekt. Google Nest Wi-Fi on Wifi-süsteem, millega on võimalik katta kogu kodu Wifi’ga. Google Nest Wi-Fi aitab olemasoleval kodusel Wifil levida tubadesse, kus Wifist puudust tunned. Komplekt koosneb Google Wi-Fi ruuterist ja Google Wi-Fi Meshist, teisisõnu võimendist. Kui sinu kodu on alla 210 ruutmeetri, suudab komplekt katta sinu kogu kodu Wifiga. Seadme kasutamiseks on vajalik modem.


Tomat Malle Ø 9 cm\nVarajane, kõrgekasvuline väga hea maitsega kodumaine sort. Kobarad 5-8 vilja, kaaluga 90g. Vastupidav ruugehallitusele ja viljade lõhenemisele. Tärkamisest esimese saagini 105-110 päeva. Sobib kasvatamiseks kasvuhoones.\nBRÄND Mihkel Saar Puukool


Lenderite lapselapsed on mälestusmärgi üle uhked | Linnaleht\nLenderite lapselapsed on mälestusmärgi üle uhked (1)\nLinnaleht, 7. veebruar 2019, 17:47\nTallinna linna ajalukku läinud Voldemar ja Elfriede Amanda Lenderi mälestus on sellest nädalast jäädvustatud Politseiaia pargis.Foto: Heiko Kruusi\nTallinna linna ajalukku läinud Voldemar ja Elfriede Amanda Lenderi mälestus on sellest nädalast jäädvustatud Politseiaia pargis.\nVoldemar Lender oli Tallinna linnapea aastatel 1906–1913 ja ta abikaasa Elfriede Lender rajas tollases kubermangus esimese eesti tütarlaste eragümnaasiumi. Selle kooli nüüdseks eakad vilistlased tulid teisipäeval ka Lenderite mälestusmärgi avamisele kunagise koolimaja vahetus naabruses Politseiaias.\nMälestusmärgi avamisel loeti ette Lenderite Rootsis elavate järeltulijate tervitus. „Oleme uhked, et just meie vanaisa ja vanaema on jätnud sügavad jäljed Tallinna ajalukku ja et Tallinna linn sellest lugu peab,“ kirjutasid lapselapsed Mai Lender Jänes ja Ann Stillström. „Täname kõiki neid, kes meie perekonna vastu on huvi äratanud, projekti planeerinud ja selle ka realiseerinud!“\nLapselapsed märkisid ühtlasi, et ei tundnud vanaisa Voldemari, kuna too suri enne nende sündi. Vanaema Elfriede elas aga kaua ja sai näha isegi mitut lapselapselast. Ta põgenes sõja ajal Rootsi, elas Stockholmis ja töötas riikliku koolivalitsuse arhiivis.\nVoldemar ja Elfriede Lenderil oli neli last – kaks poega ja kaks tütart. Poeg Henno ja tütar Ilka põgenesid Rootsi, Uno ja Juta jäid aga Eestisse ja küüditati.\najalehtedesse võetakse tööle ajudeta säästuinimesi 9. veebruar 2019, 16:02\nTäiesti nõme ja vaimuvaene artikkel, selles osas et ei ole tehtud elementaarset - mainitud skulptori nime.


Operatsioon on tavaliselt esmavalik.\nNeeruvähi operatsioone on erinevat tüüpi.\nNeeruvähi operatsioonil on oht.\nVähi staadium on oluline pärast neerude operatsiooni prognoosimiseks.\nVideo: Периодическое голодание: Побочные эффекты и Противопоказания. Попал в БОЛЬНИЦУ! 2021, Juuni\nTeie neerud on selja keskel rusikasuurused elundid, üks lülisamba mõlemal küljel. Nende peamine roll on filtreerida verest jäätmeid ja eemaldada kehast liigne vedelik. Kuigi teil on kaks neerut, saab üks hästi töötav neer seda tööd teha. See on hea uudis elavatele neeru doonoritele ja inimestele, kellel peab olema neeru eemaldamise operatsioon - see on sageli vajalik neeruvähi raviks.\nEnamikul juhtudel hõlmab neeruvähi ravi operatsiooni kasvaja või kogu neeru eemaldamiseks. Operatsioon võib olla vajalik ka siis, kui vähk on levinud teistesse kehaosadesse. Kaugelearenenud neeruvähi korral ei pruugi neeru eemaldamine vähki ise hallata, kuid see võib aidata sümptomeid leevendada. See hõlmab valu, verejooksu ja ebamugavustunnet kasvajast.\nNeeruvähi raviks kasutatavate operatsioonide tüüp sõltub vähi staadiumist ja tüübist ning teie üldisest tervislikust seisundist:\nOsaline nefrektoomia : osalise nefrektoomia või nefroneid säästva operatsiooni korral eemaldab kirurg kasvaja ja ainult osa neerukoest. Arstid võivad seda tüüpi operatsiooni soovitada, kui kasvaja on selle täielikuks eemaldamiseks piisavalt väike. Osaline nefrektoomia võib olla ka võimalus, kui kahjustatud neer on teie ainus töötav neer.\nNefrektoomia : nefrektoomia korral eemaldab kirurg kogu neeru, kuid jätab neerupealise, mis asub neeru ülaosas. Neerupealised toodavad hormoone ja aitavad reguleerida teie vererõhku.\nRadikaalne nefrektoomia : radikaalse nefrektoomia korral eemaldab kirurg neeru koos neeru ümbritseva koega ja lähimate lümfisõlmedega. See võib olla vajalik, kui vähk on levinud neeru ümbritsevatesse kudedesse või külgnevatesse lümfisõlmedesse.\nIgat tüüpi operatsioonidega on seotud mõned riskid ja tekkida võivad tüsistused. Mõned neist riskidest ja komplikatsioonidest hõlmavad järgmist:\nUriini lekkimine kõhuõõnde\nKui teil on pärast nefrektoomiat endiselt üks toimiv neer, ei tohiks teie elukvaliteet muutuda. Rääkige siiski oma kirurgi või uroloogiga kõigist vajalikest ettevaatusabinõudest, nagu näiteks kontaktispordi vältimine. Samuti võib arst soovida teie neerufunktsiooni tähelepanelikumalt jälgida, näiteks iga-aastaste uriinianalüüsidega.\nVäljavaated või prognoosid pärast neeruvähi operatsiooni sõltuvad teie vähi staadiumist ja tüübist. Mida varasem etapp, seda parem on prognoos. Mõnel juhul jälgivad arstid neeru eemaldamist teiste vähiravi, näiteks keemiaravi või kiiritusravi abil. Pärast operatsiooni selgitab onkoloog ravi järgmisi etappe. Kui te ei vaja täiendavat ravi, jälgib arst teie tervist mõne aasta jooksul pärast operatsiooni tähelepanelikult, et olla kindel, et vähk pole tagasi jõudnud. Järeleksamid hõlmavad tavaliselt vereanalüüse ja CT-skaneeringuid.


Rainer Kerge, 12. detsember 2020\n„Mulle mõiste „Eesti venelane“ väga meeldib, sest see rõhutab, et ma olen Eesti patrioot, Eesti kodanik – hoolitsen selle riigi eest ja kaitsen seda,“ ütleb Viktoria Ladõnskaja-Kubits, riigikogu Isamaa fraktsiooni liige.\nKas abielus olles on seks parem?\nSee on väga isiklik küsimus ja sellistele ma tavaliselt ei vasta.\nMa üritan lihtsalt aru saada, miks inimesed abielluvad. Paljud abielluvad ju isegi mitu korda, järelikult peab abielus olema midagi ägedat.\nAbielus on väga palju asju, mis on väga head. Minul on kohe kindlasti väga hea meel, et minust on saanud abielunaine.\nMulle on jäänud mulje, et naistele tundub abiellumine ja pulmad olevat pisut olulisemad kui meestele.\nMa ei tea, kas pulmad on olulisemad naistele või meestele, abiellumine on minu meelest märk kahe inimese otsusest: „Meil on väga kindel suhe!“ See ei ole ainult tunnetuse küsimus, vaid väga selge arusaam, et just see inimene ongi sinu teinepool, sa võid olla temas väga kindel, teie tulevikuplaanid vaatavad ühes suunas, teile meeldib koos olla ja te võite elu lõpuni koos olla.\nVõib-olla suhtun ma abiellu väga romantiliselt, aga mina väga tahtsin, et lõppude lõpuks juhtuks see ka minuga. Ma arvan, et abielus peitub ka üldine arusaam, mis asi on armastus – see on tunduvalt suurem ja mitmekesisem kui armumine või soe tunne teise inimese vastu.\nEsmaspäeval jõuab riigikogu saali esimesele lugemisele abieluteemalise rahvahääletuse korraldamise eelnõu. Mis saalis saama hakkab? Kummal poolel on hääled koos?\nSee küsimus on tunduvalt keerulisem. Üks asi on see, mis hakkab puht tehniliselt saalis toimuma, teine see, kuidas me üldse oleme siiamaani jõudnud.\nEsiteks, kui praegune koalitsioon moodustati, kirjutati koalitsioonilepingusse, et abielu-teemaline referendum toimub kohalike omavalitsuste valimiste ajal – see oleks olnud ühe erakonna jaoks kampaaniatrikk, abieluteemaga saanuks katta kogu valimiskampaania debatid.\nTeiseks on meil praegu, tervisekriisi ajal, riigikogu tasemel palju teemasid, millega me ei jõua tegeleda, sest terve parlament on hõivatud referendumiga. Siia alla kuulub ka rahaline aspekt, sest minu meelest tuleks need 2–3 miljonit maksta inimestele ravimitoetusteks.\nKolmandaks on referendumi küsimus vormistatud praegu nii, nagu on abielu määratletud ka perekonnaseaduses. Kui rahvas vastab jah, siis ta sisuliselt nõustub kehtiva seadusega. Kui tuleb ei, on see küll õiguslikult siduv, kuid ei joonista välja selgeid poliitilise tagajärgi.\nViktoria Ladõnskaja-Kubits (Martin Ahven)\nKui rahvas ütleb, et abielu pole ainult mehe ja naise vaheline liit, siis tegelikult ei pea riigikogu mitte midagi tegema.\nSee ongi väga keeruline õiguslik küsimus. Miks ma nimetan seda populismiks – rahvalt minnakse küsima asja, mis on niigi seadusega lahendatud! Meil on esindusdemokraatia, kus kõik olulised küsimused vaieldakse läbi valimiskampaania ajal ja siis inimesed otsustavad, millise maailmavaate nad parlamenti saadavad. Rahva tahtel on meil praegu parlamendis koosseis, kus abieluteemat ei saa liigutada ühele ega teisele poole. Seega ongi rahva mandaadiga abieluküsimus praegu niimoodi lahendatud.\nNing lõpuks ütleb põhiseaduse paragrahv 12, et kedagi ei tohi diskrimineerida. Ma mõistan, et enamuse otsus on väga oluline, aga kui me läheme praegu ikkagi seda teed, et stigmatiseerime teatud vähemust, siis see võib luua pretsedendi, mille toel diskrimineerida järgmine kord järgmist vähemust. Ma näen, et abielureferendum viib ühiskonna niivõrd terava lõhestumiseni, et see ohustab juba julgeolekut ja turvatunnet. Ärme mängi minu riigiga!\nTeie olete siis praegu ja selles sõnastuses referendumi vastu?\nMis toimub esmaspäeval, kui läheb hääletamiseks referendumi menetlusse jätmise üle?\nSelle mänguga ma kaasa ei tule. Muidugi tegelen ma peas parlamentaarse matemaatikaga ja ju ma kujutan ette, mis võib esmaspäeval juhtuda, aga ennustama ma ei hakka.\nRahvahääletuse suhtes on teie seisukoht nüüd selge. Räägime samasooliste abielust. Kas te olete samasooliste abielu poolt või vastu?\nMa olen alalhoidlik ning traditsiooniliste väärtuste, kaasa arvatud traditsioonilise peremudeli toetaja. Ma ei toeta ka kooseluseadust.\nReferendumivastasusega ujute te Isamaas vastuvoolu. Kuidas teie isetegevust sallitakse?\nEsiteks on see Isamaa tugevus, et meil on eri seisukohti ja me peame ka erakonna sees debatte, kus väljendame – üksteist austavalt – eri positsioone.\nTeiseks ei ole minul probleeme maailmavaatega. Ma olen ikkagi väga õiges erakonnas. Kindlasti olid mul küsimused kevadel 2019, et kas me just selle koalitsiooni kaudu suudame kõige paremini esindada oma maailmavaadet. Selles on mul tõepoolest teistest erinev arvamus ja seda ma ka väljendasin.\n(17. aprillil 2019 hääletas Isamaa saadik Viktoria Ladõnskaja-Kubits vastu Keskerakonna, EKRE ja Isamaa valitsuse moodustamisele.)\nKas fraktsioonis on tüli majas ka selletõttu, et te olete mitu korda hääletanud fraktsiooni enamusest teistmoodi ja ilmselt teete seda ka seoses abielureferendumiga?\nPsühholoogiliselt on see alati väga raske, sest selge see, et poliitikas on lihtsam toimetada meeskonnana, kes saab asjadest aru ja käitub samamoodi. Praeguse koalitsiooni puhul oli mulle aga hästi oluline küsimus, kas ma talun pärast selle poolt hääletamist peeglis iseenda pilku. Nii ma ei saanudki hääletada selle koalitsiooni poolt, sest ma oleks läinud iseendaga konflikti. Mul oli tunne, et minu valijad mulle selleks koalitsiooniks mandaati ei andnud.\nTe olete parteile ikka pinnuks silmas? Ma pakun, et teid on mitu korda ähvardatud järgmistel valimistel nimekirjas tahapoole lükata.\nMe leppisime Isamaa fraktsioonis kokku, et räägime omavahel avameelselt ja enne kui keegi läheb enda positsiooniga avalikkuse ette, selgitab ta oma seisukohti fraktsioonis. Selge see, et ma proovin oma mõtetest mitte ainult teada anda, vaid püüan ka teisi veenda, et minu positsiooni järgi võikski käituda.\nKas ma kardan, et ei saa tulevikus häid kohti? Ma ei lähtu sellisest loogikast. Ma tulin poliitikasse konkreetse eesmärgiga tegeleda lõimumisvaldkonnaga ja ma kohe kindlasti ei mõelnud, et minust tuleb nüüd suur poliitik, kes jääb poliitikasse kümneteks aastateks.\nViktoria Ladõnskaja-Kubits (Teet Malsroos)\nErakonnale vastuvoolu ujumisega kaasneb teatav märtrioreool. Kas see on teadlik valik häälte püüdmiseks?\nEi, absoluutselt mitte! See ei ole üldse mingisugune strateegia ja teate, see ei ole ka lihtne. Viimasel ajal ei ole üldse lihtne proovida tõestada, miks mul on just selline, peavoolust erinev seisukoht.\nMa ei tunne ennast märtrina, aga ma tean, et mul minu seljataga on minu toetajad, kes saavad minu loogikast aru. Tänu neile ma julgengi minna seda teed, mille olen endale valinud.\nEristumine massist on poliitikule A ja O, sest eristumise saab valimistel vahetada häälte vastu. See võte tundub teil olevat üsna hästi omandatud.\nSee ei olnud ega ole ka praegu eesmärk. Veel kord: ma ei vaidle oma erakonnale vastu maailmavaateliselt, Isamaa on mulle väga õige erakond. Ma vaidlen vastu strateegia osas – kas praegune koalitsioon on meile parim.\nTe olete konservatiiv?\nTe olete patrioot?\nMis teil EKRE vastu on – nemad nimetavad end ju ka konservatiivideks ja patriootideks?\nSellele küsimusele proovin ma vastata väga naiselikult. Mina kaitsen mulle olulisi väärtusi sellepärast, et ma väga armastan neid väärtusi. Kõrvalseisev erakond aga lihtsalt vihkab kõike seda, mis on võõras. See on tegelikult hästi printsipiaalne, kuidas sa maailma näed. Kas sa lähtud oma väärtusi kaitstes armastusest või sa lähtud oma väärtusi kaitstes sellest, et vihkad kõiki ja kõike, mis on sulle võõras.\nNimetage viie sõnaga viis väärtust, mis on teile olulised.\nKindlasti kuuluvad Isamaa väärtuste hulka majanduspoliitika, hariduspoliitika, julgeolekupoliitika, ajalooline järjepidevus ja õigusriik. Mina lisaks siia veel avatud rahvusluse, sest lõimumine on ikkagi minu teema.\nNeil kuuel teemal on teie hinnangul Isamaal ja EKRE-l koostööd peaaegu välistavad vaated?\n„Koostöö“ on väga huvitav sõna. Arusaadavalt peavad kõik rahvalt mandaadi saanud ja parlamenti sattunud erakonnad nii ehk naa omavahel mingil määral koostööd tegema. Ma hindan saadikuid, kes tulevad parlamenti ja ütlevad, et nad ei välista kohe mingit koostööd, vaid otsivad, kus seda saab teha ja kus ei saa. Kui mõne EKRE poliitiku väljaütlemised teevad minu meelest liiga meie välispoliitikale või teatud ühiskonnagruppidele, siis nende poolt hääletades ma justkui nõustun sellega. See omakorda teeb jälle haiget minu südametunnistusele ja ma ei saa töötada oma väärtustele vastu. Nii selgubki, kas sa saad koostööd teha või mitte.\nKui minister rikub oma sõnadega häid suhteid kas teatud ühiskonnagrupi või välispartneritega, on minu kui parlamendisaadiku kohus öelda: „Nii ei tohi käituda!“\nKas teie EKREsse ebasõbraliku suhtumise üheks põhjuseks on teie praeguse kolleegi ja koalitsioonikaaslase Urmas Reitelmanni ammune väljaütlemine põgenike kohta: „Meile pürgib tavaline inimrämps, keda tuleb tõrjuda kõikide vahenditega. Eestis parasiteerib 300 000 tibla, kes ei ole siia adapteerunud. Kuidas oleks sinu arvates võimalik inimesteks muuta neid miljoneid siia pürgivaid mugavusprussakaid?“\nMuidugi ma mäletan neid lauseid ja kohe kindlasti ei peaks inimene lubama endale sõnavõtte, millega ta teeb liiga ühiskonna teatud osale. Kas see postitus oli just see põhjus… ei, neid põhjuseid – erinevaid sõnavõtte ja väljaütlemisi – oli ju ohtralt.\nKui käis praeguse koalitsiooni moodustamine, räägiti sellest, et EKRE retoorika muutub. Ma ütlesin juba tol ajal, et nende retoorika ei muutu ja Isamaa ei saa sellist retoorikat lubada. Pole meie asi öelda, et küll me seekord andestame, aga proovige ennast parandada. See samm oleks pidanud tulema teiselt poolt, teatud inimesed oleksid võinud öelda: „Ma sain aru, et niimoodi ei peaks oma mõtteid sõnastama.“\nSamal sõnal võivad sõltuvalt kontekstist või keeleruumist olla erinevad tähendusväljad. Venekeelne väljend, mida eestlased kasutavad üsna heldelt ja häbenemata tähenduses „ükskõik“ või „suva“, on vene keele kõneleja jaoks ränk roppus. Kuidas teie defineerite üht teist, ennist tsiteeritud sõna „tibla“?\nTe lähete nüüd teele, kus ma tunnen ennast pisut ebamugavalt. Ma ei hakka seda sõna lahti seletama, sest ma tean selle algset tähendust ja see on minu jaoks lihtsalt mitteväljaöeldav.\nPoliitikas muidugi ei ole suhted sellel tasandil, et kellegi väljaöeldud sõna mõjutaks kogu minu suhtumist temasse, aga loomulikult panen ma neid väljaütlemisi tähele ja isegi kui ma ei taju mõnda väljendit isikliku rünnakuna, ei tähenda see veel, et ma luban rünnata teisi inimesi – konkreetset auditooriumit, gruppi, vähemust.\nEga teie vastumeelsus praeguse koalitsiooni vastu tulene asjaolust, et te kangesti tahtsite saada kultuuriministriks, aga portfellid jaotati nii, et te ei saanud?\nEi! Kohe kindlasti mitte! Ilmselt on see poliitiku jaoks suhteliselt halb, aga mul ei ole poliitilist ambitsiooni kui sellist ning ma suudan igast olukorrast eemaldada oma ego. Minu jaoks pole üldse printsipiaalne, kas Viktoria Ladõnskaja on saavutanud mingisuguse positsiooni – sõltumata sellest, kui kõrge see on – või mitte. Minu jaoks on oluline, kas ma suudan selles positsioonis täita endale seatud eesmärke. Kui moodustati praegust koalitsiooni, ma isegi ei mõelnud selle peale, et minust peaks saama minister. Seda esiteks.\nTeiseks – te teate, et mulle tehti üks pakkumine ja ma ütlesin sellele ei. Kõigepealt seepärast, et enne valimisi rääkisin ma väga kõva häälega, kuidas mulle on hästi oluline riigireform, mis tähendab, et me ei peaks tegema riigiaparaati suuremaks, vaid pigem ikka tõhusamaks. Ma ei saanud vastu võtta portfelli, mis sisuliselt kasvatas ministrite arvu. Peale selle ei pidanud ma tõepoolest strateegiliselt õigustatuks sellisesse koalitsiooni minekut. Ma mõistan kogu argumentatsiooni, mis oli toona erakonna esimehe laual, aga minu meelest ei oleks me pidanud sellesse valitsusse minema.\nTeile pakuti rahvastikuministri portfelli?\nÜhes arutelus naiste rolli üle poliitikas ütlesite, et te ei taha olla valimistel piirkonna nimekirja esimene number ainult sellepärast, et olete naine.\nVõin selgitada. Ma üldiselt ei jaga poliitikuid nais- ja meespoliitikuteks, sest minu jaoks on oluline kvaliteet ehk siis sisu ja sõnum, millega poliitik tegeleb. On ta siis naine või mees, ei mängi olulist rolli. Kui minu juurde tuleb keegi ja ütleb, et kuhugi, kus on piiratud arv juhte, on vaja ühte naist, siis ei ole see argumentatsioon, millega minu enesehinnangut kuidagi tõsta. Vastupidi, see on pigem isegi alandav. Ma tahan, et mind hinnatakse minu saavutuste ja pädevuse järgi.\nMis puudutab veel ministriks hakkamist, siis meil on ju parlamentaarne riik, aga millegipärast me kogu aeg ületähtsustame ministriametit. Tegelikult annab parlament tööd ministritele. Ministrid alluvad parlamendile ja kui erakonna esimees küsis minu käest, mis ma arvan ministriks hakkamise kohta, siis ma ütlesin, et mulle väga sobib anda parlamendi saadikuna täitevvõimule ülesandeid ja hinnata, kuidas nad oma tööga edasi liiguvad.\nNiisiis: tõmblukunimekirjad ja kvoodid naiste aitamiseks juhtivatele kohtadele pole teile üldse meeltmööda?\nJah! Ma olen selles küsimuses väga konservatiivne. Naisi on poliitikas tõesti vähe, sellega ma olen päri, aga minu meelest ei lahenda kvoodid ja triibulised nimekirjad seda probleemi. Küllap see on ka tunnetuse küsimus ja mina ei tunne, et keegi suudab mind väga piirata, sest olen naine.\nKüll aga on naistel poliitikas pisut raskem, sest ühiskonna ootus on meie puhul väga kõrge. Sa pead olema igal pool nagu ajakirja kaane pealt tulnud. Töötulemused peavad olema head ning samas perekond korras ja lapsed õppima ainult viitele. Lisaks pead olema veel ilus või vähemalt hoolitsetud. Ja nii edasi ja nii edasi. Kohe kindlasti pole ma tähele pannud sellist kõrgendatud ootust meespoliitikute puhul.\nSamas on see pigem kõrvalteema. Debattides eelistan ma, et mind võetakse võrdse partnerina – sõltumata minu soost.\nKohati on vist tõesti päris keeruline olla naispoliitik. Varro Vooglaid on monteerinud teie fotodest kokku väikese ikonostaasi ning kommenteerib seda Facebookis umbes nii, et teie kui poliitiku aur tundub paljuski kuluvat ilupiltidel poseerimisele.\nSee oli suur üllatus, et Varro mulle nii palju tähelepanu pööras. Kõik need fotod, mis ta kokku korjas, olid tehtud eri aastatel intervjuude jaoks ja kui sa argumentatsiooni asemel kasutad internetist korjatud pilte, siis on ka minu jaoks suur küsimus, et millega sa tegeled.\nEi saa välistada, et teie piltide internetist otsimine võib muidu mornis tööpäevas olla päris meeldiv vaheldus. Muide, kas teil on tennistel ka kontsad all?\nNoo, teate, ilmselt on kontsade kandmine harjumuse küsimus, samas naisena sa tahadki, et inimesed näeksid avalikus ruumis sind heas vormis: et sa oled hästi riietatud, meik ja soeng tehtud. Riigikogu on ju töökoht, kus kogu aeg filmitakse, lindistatakse, küsitakse kommentaare, ja minu arust see on hea, kui naine näeb kena välja.\nMis absoluutselt ei tähenda, et väljanägemine ongi kõik. Vastupidi, ma näen väga palju vaeva, et minu tööasjad – eelkõige kultuurikomisjoni asjad – oleksid korras. Poliitiku tööst paistab välja ju see nii-öelda poliitiline mäng, kus võetakse positsioone ja diskuteeritakse, aga sisu, kus sa reaalselt hästi palju panustad energiat ja aega, jääb justkui varju.\nKellena te ennast Eestis ja Eesti parlamendis, rahvuslik-konservatiivses erakonnas rahvuslikult määratlete? Eesti venelasena või venelasena Eestis?\nKui ma ei eksi, siis aastal 2000 hakkas Triin Vihalemm kasutama mõistet „Eesti venelased“, mis tähistab inimesi, kes pole oma identiteedilt enam ammu Venemaa venelased, aga samas ei ole nad ka eestlased ega peagi tegelikult eestlasteks saama – nad on oma identiteediga.\nMulle mõiste „Eesti venelane“ väga meeldib, sest see rõhutab, et ma olen Eesti patrioot, Eesti kodanik – hoolitsen selle riigi eest ja kaitsen seda. Samas ma ka ei unusta, mis on minu taust, ehk kes olid minu vanemad, sest ka see on mulle hästi oluline teema. Seepärast proovin ma oma tütrele õpetada ka heal tasemel vene keelt ja vene kultuuri.\nKumba õigeusukirikusse te kuulute? Ikka Moskva omasse?\nTeil on siis väga mugav oma hinge eest hoolt kanda. Tulete riigikogust välja, jalutate sadakond meetrit üle platsi ja oletegi kirikus.\nKui on vaja võtta aega hinge jaoks, sõidan ma pigem Kuremäe kloostrisse – see on koht, kus saab päriselt oma hingega kahekesi olla. Aga, jah, ma võin ka enne istungit või kohe pärast istungit külastada oma kirikut ja paluda jõudu mulle oluliste eesmärkide täitmiseks.


Kaemus: täht on sündinud ja kiirgab ekraanilt tegelikkusesse - Meelelahutus - Virumaa Teataja\n"Ma lihtsalt keeldun ühel päeval posti vedamast." postikuller Triin Kaukver Kadrina valla külateedest, mis masinat lõhuvad\nKaemus: täht on sündinud ja kiirgab ekraanilt tegelikkusesse\n24. november 2018, 0:00\nOn filme, mis jäävad kaikuma mitmeks ajaks. Siiani mäletan filmi kolmest reklaamtahvlist linna servas. Seda valusalt võimsat elamust, mis kõrvetas ja tekitas magusmõru tunde. Võimsus, sügavus – traagika põimitud musta huumoriga. Karakterid lisavad ainukordsust, kordagi ei teki tunnet, et mõni pööre on etteaimatav ja keskpärane. Et seda filmi on juba varem kuskil nähtud.\n“Täht on sündinud” on hoopis teisest killast teos. Kohati, tõsi, jääb mulje, et Hollywood on lähedal, selle puudutus on väga lähedal, miski on igavalt läbinähtav ja krutskivaba. Muidugi saab juba keskpaigas aru, et film tüürib traagilise lõpplahenduse suunas. Ometi on midagi, mis ära minna ei taha. Ei lähegi. On see lugu? Näitlejad? Muusika? Igaüks suutis veidike tekitada sellise emotsiooni, mis jääb hinge. “Täht on sündinud” on justkui mõnus, hea tempo ja kulgevusega jutustus. Traagilisest armastusest, kus populaarne kuulmist kaotav napsusõltuvusega muusik Jackson Mayne, keda mängib karuselt armas Bradley Cooper, kohtab baarilaulikut, üliandekat Allyt Lady Gaga kehastuses.\nMuide, selles muusikalises armastusloos on omal ajal mänginud ka suurepärased Judy Garland ja Barbara Streisand.\nEhkki Lady Gaga on saanud kriitikutelt korralikult sugeda, on just tema see, kelle loomulikkus natukene filmile nurgelisust annab. Midagi veel, seda olulist teist plaani. Seda, mida stsenaariumisse ei saa sisse kirjutada, mis lihtsalt sünnib. Liiga palju selles filmis on Lady Gaga enda lugu.\nIgatahes oskab popstaar suurepäraselt koosmängida Cooperiga – või polegi see ehk mäng? Igatahes kiirgub ekraanilt võimsat: midagi on õhus, miski neid seob ... nendevaheline keemia. Ehk polegi raske niimoodi etendada armastajaid, kes on kaasmuusikud, muusad ja abikaasad. Ometi kõik see, mis esiti on suur ja võimas, võib muutuda ja kaduda. Paari teineteisest eemale triivimist on valus vaadata: omanäolist lauljatari kistakse staarimaailma ning mees loputab valu ja unustust maha üha kangemate napsidega. Kuniks ...\nEhkki võib olla tunne, et filmis, kus on hea muusika ja suur armastuslugu, on kõike liiga palju, on siin õigel ajal pidurit pandud. Läägeks ei lähe, muusika vastikult tüütuks ei muutu. Jah, need laulud, sügav, isiklik originaallooming, on selle filmi täpp i-l. Filmis, kus traagiline on põimunud romantilisega, on midagi hästi ilusat. Kõlavat. Elulist. Seda, mis teeb ühest filmist tähe. Tähest filmi.\nAh jaa, reklaamtahvlifilm saab minult kümnendi olulisima ja sündinud täht aasta parima filmi tiitli. Nende võimsate linateoste Oscarite kõrvale.


Saarlased oleksid 800 aasta eest taanlased Tallinnast minema ajanud – Pealinn.ee\nTeame ajalootundidest, kuidas Taani kuningas Valdemar II 1219. aasta 15. juunil eestlastega nüüdse Tallinna kohal Lindanise lahingu maha pidas, selle võitis ning Toompeale linnust ehitama asus. Taanlasi oleks võinud aga tabada rootslaste saatus, kes aasta hiljem küll Lihula linnuse vallutasid, aga kelle saarlased pärast peaväe lahkumist Lihulast minema kihutasid.\nJust Lihula tagasivõtmine andis saarlastele uut hoogu. Seda enam, et viimased nägid taanlastes ohtlikku konkurenti siinsel olulisel mereteel. Nii maabus pärast 1221. aasta lihavõtteid 11. aprillil saarlaste laevastik Tallinna all ja piiras vastrajatud Toompea linnuse sisse. Nendega liitus ka Taani võimu all olnud revalasi, harjulasi ja virulasi. Palju tulesid süüdates püüdsid piirajad linnust põlema panna, mis näitab, et vähemalt osaliselt oli see ehitatud puust. Taanlased vastasid sellele mitu korda linnusest välja tungimisega.\nPaemäel kõrguvat linnust aga tulega hävitada ei suudetud ja samamoodi lõid piirajad tagasi kõik taanlaste väljasööstud, sundides nad jälle linnusesse taanduma. Pärast 14-päevast piiramist nähti merel lähenevat nelja koget, mida saarlased pidasid ekslikult saabuvaks Taani kuninga väeks. Nad otsustasid piiramise lõpetada, asusid oma laevadele ja pöördusid tagasi Saaremaale.\nPiiramisest pääsenud Taani väed asusid karistama Revala, Harju- ja Virumaa eestlaste ülikuid. Kõik, kes olid liitunud saarlaste väega või muul moel neid aidanud, poodi üles. Ülejäänutele määrati varasemaga võrreldes mitmekordne maksukoormus ja nõuti sisse suuri hüvitisi. See aga kasvatas veelgi eestlaste viha taanlaste vastu.\nKõigist neist sündmustest teame suuresti tänu Läti Henriku kroonikale. Ajalooprofessor Marika Mägi hinnangul näitab aga Taani võimu selline väga terav reaktsioon, et Henrik võib oma kroonikas olla liialdanud või osast sündmustest vaikinud, näitamaks taanlasi halvas valguses. Mägi peab ka arusaamatuks, kust võtsid taanlased kohe pärast piiramist ressursse, et ümbritsevate maakondade vanemaid karmilt karistama minna.\nPiiramise üle elanud Tallinna asehaldur, Lundi peapiiskop Anders Sunesen leidis, et Taani võim Eestimaal pole veel piisavalt kindel, ning otsustas seepärast parandada suhteid oma rivaalidega Riiast. Nii kutsus ta enda juurde Riia piiskopi Alberti ja Mõõgavendade ordu meistri Volquini, lubades neile tagastada kogu Liivimaa, et edaspidi üheskoos “paganate ja venelaste” vastu võidelda. Samuti loovutas Taani ordule ja piiskopile Ugandi ja Sakala maakonna. Anders Suneseni otsust kinnitas hiljem ka kuningas Valdemar II.\nKogu maa korra veel vabaks\nSaarlaste rünnakule vastamiseks ja nende ohu likvideerimiseks asus Taani kuningas planeerima sõjaretke saarlaste vastu, mis ka järgmisel aastal teoks sai. Sealgi piirasid saarlased pärast vaenlase peaväe lahkumist võõra kantsi ümber ja ajasid taanlased maalt välja.\nSee andis aga omakorda indu eestlaste suureks ülestõusuks, misjärel 1223. aasta alguseks kogu Eesti ala korraks veel eestlaste kätte läks. Ainult sedasama Toompea linnust ei õnnestunud taanlastelt tagasi võtta, kuigi seda veel kahel korral piirati. Teisel korral seejuures koos Vene vürstidega.\nPõnev on mõelda, kas ja millisel viisil oleks Eesti ajalugu kujunenud teisiti, kui Tallinn oleks eestlastel õnnestunud 1221 või hiljem taanlastelt tagasi võtta. Igal juhul oli taanlaste võim siinmail veel niivõrd habras, et aastal 1227 hõivasid Tallinna Saksa ristisõdijad ehk Mõõgavennad, kes pidid linna Taani kuningale tagastama alles Stensby lepinguga 1238. aastal. Siis jäi taanlaste võim Põhja-Eesti ja Tallinna üle püsima pikemaks ajaks kuni aastani 1346.\nArtikli koostamisel on kasutatud raamatut “Taanlaste ristisõda Eestis”.\nvaata paganaid Saarest\n12. apr. 2021 10:22\nAlles see oli kui Wabariiki kukutama oma mäsuga ja too Viki elukutse riigikukutaja koos oma Sergei spetsiaalkomandoga - vaata siis saarlasi millega hakkama saavad.


REGIONAALARENG ⟩ Rain Veetõusme: ruumilised muutused jooksevad kinni väärtuskonflikti - Tänane leht\nPIIRIST PIIRINI ⟩ Kõlvart või mitte Kõlvart, selles on küsimus (9)\nPIIRIST PIIRINI ⟩ Kõlvart või mitte Kõlvart, selles on küsimus (9) MAJANDUS\nREGIONAALARENG ⟩ Rain Veetõusme: ruumilised muutused jooksevad kinni väärtuskonflikti\nRain Veetõusme kommunikatsiooniekspert\n13. oktoober 2021, 23:00\nTallinnas Kakumäel elav kommunikatsiooniekspert Rain Veetõusme imestas tänavu märtsis, et linnavõim laseb läbi metsa ehitada tänava, mis lõikab rohekoridori jõhkralt pooleks. FOTO: Eero Vabamägi\nMeie kodu on meie kindlus. Kuid enamasti ei defineeri keegi oma kodu üksnes nende nelja seina ja välisuksest sissepoole jääva ruumina. Isegi kui osa inimesi niimoodi mõtleb ja käitub, on hulganisti neid elemente, mis defineerivad ka tema jaoks kodutunnet teisel pool välisust ja sellest kilomeetrite kaugusel.\nRuumi mõistes võiks jaotada inimeste väärtussüsteemi kolmeks: mugavusväärtused, põhiväärtused ja tüviruum. Neist igaühe suhtes reageerib inimene erinevalt, väärtuspiire pole kuigi lihtne eristada, aga püüame neid järgnevalt avada.\nSama hästi võimatu on luua Eestisse suuremat piirkonda, kuhu ei tohi minna. Ainus viis selleks on muuta mõnele piirkonnale ligipääs erakordselt kehvaks ja koht ise nii igavaks, et keegi tegelikult ei taha sinna minna. Aga kui panna üles silt «Sisenemine keelatud», ette tõkkepuu ja ümber aed, siis ühtäkki avastavad inimesed, et just sinna nad praegu minna tahavadki.


Tööõiguse loengu materjalid\nTööõiguse loengu materjalid MHp-15\nTÖÖLEPING VÕI TÖÖVÕTULEPING\nTLS § 1 sätestab töölepingu mõiste, mille kohaselt töölepingu alusel teeb füüsiline isik (töötaja) teisele isikule (tööandja) tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile, ning tööandja maksab töötajale töö eest tasu.\nTööleping eristub muudest VÕS-s nimetatud teenuse osutamise lepingutest (eelkõige § 619 –käsundusleping, § 635 – töövõtuleping, § 658 – maaklerileping, § 670 – agendileping ja § 692 – komisjonileping) on vajalik töölepingu alusel tekkiva tugeva sõltuvussuhte tõttu, mille alusel vajavad pooled, eelkõige töötaja, erilist kaitset ja konkreetset õigussuhtesisest regulatsiooni.\nTöösuhteid iseloomustab eelkõige töö tegemine alluvussuhtes – töötaja teeb tööandjale tööd, alludes tema juhtimisele ja kontrollile:\n-\ttööandja juhib ja korraldab tööprotsessi;\n-\ttöötaja allub tööandja juhtimisele ja kontrollile;\n-\ttöötaja täidab kindlat funktsiooni, alludes tööandja kehtestatud reeglistikule;\n-\ttööandja määrab töö tegemise koha ja aja.\nTöö tegemiseks sõlmitud lepingu olemuse väljaselgitamisel on eelkõige oluline poolte tahe, st millist lepingut sooviti sõlmida.\nTöötajate kaitse eesmärgil sätestab TLS § 1 lg 2 eelduse, mille kohaselt loetakse kõik lepingud, mille puhul üks isik teeb teisele isikule tööd ja selle töö tegemist võib oodata üksnes tasu eest, töölepinguks .\nSeega vaidluse korral ei tule töötajal tõendada, et tegemist on töölepinguga, vaid väidetav tööandja peab tõendama, et tegemist on muu võlaõigusliku lepinguga ja mitte töölepinguga.\nTLS § 1 lg 4 sätestab üldpõhimõtte – töölepingu kohta sätestatut ei kohaldata lepingule, mille kohaselt töö tegemiseks kohustatud isik on töö tegemise viisi, aja ja koha valikul olulisel määral iseseisev. Teiste teenuse osutamise lepingutest eristamise alusena on siin rõhutatud just allutatust tööandja juhtimisele.\nTLS § 1 lg 5 järgi ei kohaldata töölepingu kohta sätestatut juriidilise isiku juhtorgani liikme ning välismaa äriühingu filiaali juhataja lepingule.\nLEPINGU KOHUSTUSLIKUD TINGIMUSED\nTLS § 4 lg 1 järgi kohaldatakse töölepingu sõlmimisele võlaõigusseaduses lepingu sõlmimise kohta sätestatut. TLS § 4 lg 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult. Kirjalik leping loetakse sõlmituks hetkest, kui lepingupooled on omakäeliselt lepingudokumendile alla kirjutanud (TsÜS § 78 lg 1).\nLühemaks kui 14 päeva võib sõlmida ka suulise töölepingu, nt hooaja töödeks.\nTöölepingu kirjalikus dokumendis peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed (TLS § 5):\n•\tpoolte andmed (töötaja nimi ja isikukood, tegelik elukoht; tööandja nimi, registreerimiskood ning tegelik asukoht, juhatuse liikme andmed);\n•\ttöölepingu sõlmimise ja töötaja tööle asumise aeg (töölepingu sõlmimise päevana tuleb näidata tegelik töölepingu allkirjastamise päev; tööle asumise aeg on kuupäev millal töötaja asub täitma töölepingus kokkulepitud kohustusi);\n•\ttööülesannete kirjeldus (selge, peamiste ülesannete kirjeldus);\n•\ttöö eest makstav töötasu , milles on kokku lepitud;\n•\tmuud hüved, kui nendes on kokku lepitud\n•\tametinimetus, kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg (kohustuslik soodus-tingimustel pensionile saavatel töökohtadel);\n•\ttööaeg (ehk aeg millal töötaja täidab kokkulepitud tööülesandeid)\n•\ttöö tegemise koht (esitatakse kohaliku omavalitsuse üksuse täpsusega);\n•\tpuhkuse kestus (põhipuhkuse kestus on 28 päeva)\n•\tviide töölepingu ülesütlemise tähtaegadele\n•\ttööandja kehtestatud reeglid töökorraldusele – eelkõige tööaja algus, lõpp ja tööpäevasisesed vaheajad, kas kohaldatakse tööaja summeritud arvestus, kuidas tehakse teatavaks tööajakava (millal, kuidas, kas allkirja vastu) – see on kõik endise sisekorra asemel\n•\tviide kollektiivlepingule ( kas on, kehtib ja kas kohaldatakse)\nLÄBIRÄÄKIMISED JA LEPINGU SÕLMIMINE\nTLS § 4 lg 1 järgi kohaldatakse töölepingu sõlmimisele võlaõigusseaduses lepingu sõlmimise kohta sätestatut.\nTLS § 4 lg 2 kohaselt sõlmitakse tööleping kirjalikult. Kirjalik leping loetakse sõlmituks hetkest, kui lepingupooled on omakäeliselt lepingudokumendile alla kirjutanud (TsÜS § 78 lg 1).\nTöölepingule kirjaliku vorminõude kehtestamine on igati õigustatud, kuna suuline leping ei saa tagada kõigi tingimuste meelespidamist ja täitmist aastate jooksul. Töölepingu seaduses on sätestatud, et kirjaliku vorminõude järgimata jätmine ei too kaasa töölepingu tühisust (TLS § 4 lg 4).\nTööleping loetakse sõlmituks ka juhul, kui töötaja asub tegema tööd, mille tegemist võib vastavalt asjaoludele eeldada üksnes tasu eest (TLS § 4 lg 2). Seetõttu võib töölepingu sõlmimine toimuda nii kirjalikult kui ka tegeliku tööle asumise/lubamise teel. Kui kirjalik leping on jäänud sõlmimata, siis on mõlemal lepingupoolel õigus nõuda kirjaliku lepingu sõlmimist, tuginedes TLS § 4 lg 2.\nTöölepingu seadus ei nõua töölepingu sõlmimisel kirjaliku vorminõude järgimist, kui töölepingu kestus ei ületa kahte nädalat (TLS § 4 lg 5). Töölepingu sõlmimine on võimalik ka esindaja kaudu (TsÜS § 115 alusel), kuid sellisel juhul on nõutav esindajalt kirjaliku volikirja olemasolu. Esindaja kaudu töölepingu sõlmimine tuleb kõne alla juhul, kui töölepingu sõlmib alaealine, kes ei oska ise lepingut sõlmida / allkirjastada.\nTööleping ja töölepingu kirjalik dokument (TLS § 5, 6)\n•\ttööleping sõlmitakse kirjalikult\n•\ttöölepingus lepitakse kokku ainult olulisimad tingimused – töösisu ja töötasu\n•\tTLS § 5 näeb ette tingimused, millest tööandja peab töötajat teavitama\n•\ttingimused on kas kokkulepitavad (muudetakse kokkuleppel) või tööandja ühepoolselt reguleeritavad (tingimusi muudetakse ühepoolselt, töötajat teavitatakse muudatusest allkirja vastu)\nOluline: läbirääkimisi ei tohi pidada lepingu sõlmimise tahteta.\nTöösuhte pooltel tuleb töösuhtes käituda teineteist mõistvalt, heas usus ja mõistlikult.\nTLS § 4 lg 1 järgi kohaldub töölepingu sõlmimisele VÕS sätted. VÕS § 6 ja 7 sätestavad aga just hea usu ja mõistlikkuse põhimõtte võlasuhetes.\nTöötaja peamised kohustused on sätestatud TLS § 15-17, on töötajal:\n•\tlepingust ja seadusest tulenevad õigused ja kohustused;\n•\tvastastikune lojaalsuskohustus;\n•\ttöötaja hoolsus määr (igas ametis erinev, arvestab töö tegija tavalisi riske, määratlemisega on probleeme)\n•\ttööandja ei või anda tööülesandest mittelähtuvaid korraldusi – töötaja ei pea neid täitma, v.a hädavajaduse korral\n•\ttööandja peab mõistlikult arvestama töötaja huve (VÕS § 7 – mõistlik, väärtusnorm): mida üks keskmine inimene antud olukorras ja asjaolusid arvestades peab mõistlikuks\nLisaks eelnevale seisab eraldi TLS-e sätetes kohustusi saladuse hoidmiseks ning nt konkurentsi-piiranguks.\nKolm peamist nõuet töötajale:\n1)\tilmuda õigel ajal tööle\n2)\tolla töökõlbulik (kaine ja puhanud)\n3)\tteha etteantud tööd\nTööandja kohustused on sätestatud TLS paragrahvides 28 kuni 41. Tööandja täidab oma kohustusi töötaja suhtes lojaalselt.\nTLS § 28 lg 2 järgi on tööandja eelkõige kohustatud:\nTööandja peab mõistlikult arvestama töötaja huve (VÕS § 7 – mõistlik, väärtusnorm): mida üks keskmine inimene antud olukorras ja asjaolusid arvestades peab mõistlikuks\nTöösuhtes tulenevad õigused seadusest ja lepingust.\nTöölepingus ei saa kokku leppida töölepingu seaduses sätestatud kehvemaid tingimusi, v.a osaline tööaeg.\nTöötaja peamised õigused on :\n•\tTööandja poolsele juhendamisele ja selgetele töökorraldustele;\n•\tÕigus töö eest kokkulepitud tasule;\n•\tÕigus puhkusele\n•\tHüvedele, milles on kokku lepitud\n•\tSotsiaalsele kaitsele\nTÖÖTASU JA SELLEGA SEOTUD TINGIMUSED\nTöö eest makstakse tasu.\nTöölepingu puhul tasu maksmist iseloomustab asjaolu, et tasu makstakse kord kuus, kindlal kokkulepitud ajal.\nTasu makstakse sõltumata sellest, kas töö tulemus on saavutatud või töö on pooleli. Käsunduslepingute puhul maksab Tellija tasu peale teenuse osutamist või käsundi täitmist.\nTäistööajaga töötamisel tuleb maksta vähemalt Vabariigi valitsuse poolt kehtestatud kuupalga alammäär, mis ei tohi 2017.aastal olla väiksem kui 470 eurot bruto.\nTöötasu võib kokku leppida :\n•\tühekordse summana\n2.\tPiisavad tööülesannete täitmiseks\n4.\tVastavalt erinõuetele\nOn kehtestatud ohutusnõuded.\nTäistööajaks loetakse töötaja töötamist 40 tundi 7 päevase ajavahemiku jooksul ning 8 tundi päevas.\nPooltel on õigus kokku leppida täistööajast lühemas tööajas ja sel juhul on tegemist osalise tööajaga.\nTöölepingus ei saa kokku leppida ületunnitöö tegemises.\nTöö- ja puhkeaeg (TLS § 42-53)\n•\teeldatakse, et töötaja töötab 40 tundi 7 päevase ajavahemiku jooksul = täistööaeg\n•\ttööandja võib töötajalt vastavalt hea usu põhimõtetele nõuda ületunnitöö tegemist ettenägematute asjaolude tõttu, aga eelkõige kahju tekkimise ärahoidmiseks;\n•\ttööaeg kokku ei tohi nädalas ületada keskmiselt 48 tundi 4 kuulise perioodi jooksul;\n•\tpikema kui 6 tunnise töötamise kohta tuleb ette näha vähemalt 30 minutiline tööpäevasisene vaheaeg;\n•\töötöö piirang: kes töötab vähemalt kolmandiku oma iga-aastasest tööajast ööajal ja kelle tervist võivad mõjutada ohutegurid või töö laad, ei tohi rohkem kui 8 tundi töötada tööpäevas, v.a tervishoiu- ja hoolekandetöötajad;\n•\tigapäevane katkematu puhkeaeg vähemalt 11 tundi;\n•\ttöötamise eest ööajal makstakse 1,25 kordset tasu (kui see ei sisaldu töötasus), riigipühadel 2 kordset tasu, kui ei ole kokkulepet vaba aja andmiseks;\n•\tületunnid hüvitatakse vaba aja andmisega, kui ei ole kokkulepet rahalises hüvitamises 1,5 kordselt\nPUHKUS JA PUHKUSE TASU\nKorraline puhkus on minimaalselt 28 kalendripäeva.\nKorraga peab töötaja saama järjest puhata 14 päeva, ülejäänu võib jagada 7 päevasteks perioodideks.\nPuhkuse tasu peab olema tasutud viimasel tööpäeval enne puhkust.\nPuhkusetasu väljamakset võib töötaja avalduse alusel edasi lükata.\nNn. palgata puhkust seadus ei sätesta ja see on töösuhte osapoolte vaheline kokkulepe.\nPalun lubada mind korralisele puhkusele alates 01.04.2017.a vastavalt Ettevõtte puhkuse graafikule.\nTÖÖLEPINGU LÕPETAMINE JA LÕPPEMINE\nTööleping saab lõppeda töötaja surmaga või nt tähtajaline tööleping lõpeb tähtaja möödumisel.\nSamas kui töötaja jätkab töö tegemist pärast tähtajalise töölepingu tähtaja möödumist, loetakse leping tähtajatuks, välja arvatud, kui tööandja avaldas teistsugust tahet viie tööpäeva jooksul arvates ajast, millal ta sai teada või pidi teada saama, et töötaja jätkab töölepingu täitmist (TLS § 80).\nPooled võivad tähtajalise kui tähtajatu töölepingu lõpetada igal ajal poolte kokkuleppel (TLS § 79).\nTöölepingut saab lõpetada korralise või erakorralise ülesütlemisega, kuid seda üksnes Töölepingu seaduses sätestatud alustel (TLS § 83). Töölepingust taganemine on keelatud (TLS § 82) .\nÜlesütlemise viisid ja võimalused\nTähtajatut töölepingut saab korraliselt üles öelda ainult töötaja ja seda igal ajal (TLS § 85 lg 1).\nEeldatakse, et ülesütlemine on korraline, kui töötaja ei tõenda, et ülesütlemine on erakorraline (TLS § 85 lg 3).\nTLS § 85 lg 5 kohaselt ei või tööandja töölepinguid korraliselt üles öelda.\nNii tööandja kui töötaja võivad töölepingu üles öelda üksnes mõistliku aja jooksul pärast seda, kui nad ülesütlemise aluseks olnud asjaolust teada saadi või pidi teada saama.\nSeoses katseajaga on seatud töölepingu ülesütlemisele piirangud. TLS § 86 lg 1 kohaselt võivad nii tööandja kui töötaja tähtajalise ja tähtajatu töölepingu üles öelda neljakuulise katseaja jooksul töötaja tööle asumise päevast arvates.\nTööandja ja töötaja võib kuni kaheksaks kuuks sõlmitud tähtajalise töölepingu üles öelda katseaja jooksul, mis ei või olla pikem kui pool lepingu kestusest.\nTööandja ei või töölepingut üles öelda põhjusel, mis on vastuolus katseaja eesmärgiga. (TLS § 86 lg 4)\nTLS § 92 lg 1 järgi ei või tööandja töölepingut üles öelda põhjusel, et:\nTööandja poolne töötajast tulenev töölepingu ülesütlemine\nTLS § 88 sätestab alused tööandja poolseks töölepingu erakorralisele ülesütlemisele töötajast tuleneval põhjusel, kui töötaja:\na) ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega terviseseisundi tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata (töövõime vähenemine terviseseisundi tõttu, seda eeldatakse kui töötaja terviseseisund ei võimalda tööülesandeid täita nelja kuu jooksul);\nb) ei ole pikka aega tulnud toime tööülesannete täitmisega ebapiisava tööoskuse, töökohale sobimatuse või kohanematuse tõttu, mis ei võimalda töösuhet jätkata;\nc) on hoiatusest hoolimata eiranud tööandja mõistlikke korraldusi või rikkunud töökohustusi;\nd) on tööandja hoiatusest hoolimata viibinud tööl joobeseisundis;\ne) on pannud toime varguse, pettuse või muu teo, millega põhjustas tööandja usalduse kaotuse enda vastu;\nf) on põhjustanud kolmanda isiku usaldamatuse tööandja vastu;\ng) on tekitanud süüliselt ja olulisel määral kahju tööandja varale või lõi kahju tekkimise ohu;\nh) on rikkunud saladuse hoidmise või konkurentsipiirangu kohustust.\nKoondamise uue mõiste annab TLS § 89 lg 1 - tööandja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda, kui töösuhte jätkamine kokkulepitud tingimustel muutub võimatuks töömahu vähenemise või töö ümberkorraldamise tõttu või muul töö lõppemise juhul .\nKoondamine on ka töölepingu erakorraline ülesütlemine (TLS § 89 lg 2):\nTöötaja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda mõjuval põhjusel, eelkõige kui kõiki asjaolusid ja mõlemapoolset huvi arvestades ei või mõistlikult nõuda lepingu jätkamist (TLS § 91 lg 1).\nTöötaja võib TLS § 91 lg 2 kohaselt töölepingu erakorraliselt üles öelda tööandjapoolse kohustuse olulise rikkumise tõttu, eelkõige kui:\nTöötaja võib töölepingu erakorraliselt üles öelda töötaja isikust tuleneval põhjusel, eelkõige kui töötaja terviseseisund või perekondlikud kohustused ei võimalda tal kokkulepitud tööd teha ja tööandja ei võimalda talle sobivat tööd (TLS § 91 lg 3).\nTLS § 114 kohaselt lahendatakse töölepingust tulenevad vaidlused Töölepingu seaduses ja Individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses sätestatud tingimustel ja korras.\nTLS § 10 4 lg 1 kohaselt on seadusest tuleneva aluseta või seaduse nõuetele mittevastav töölepingu ülesütlemine on tühine. Sellisel juhul peab töölepingu pool esitama kohtule hagi või töövaidluskomisjonile avalduse, ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks 30 kalendripäeva jooksul arvates ülesütlemisavalduse saamisest (TLS § 105 lg 1).\nNB! Kui hagi või avaldust ei esitata tähtaja jooksul või kui hagi või avalduse esitamise tähtaega ei ennistata, on ülesütlemine algusest peale kehtiv ja leping on lõppenud ülesütlemisavalduses märgitud tähtpäeval.\nTöötaja võib TLS § 106 kohaselt 30 kalendripäeva jooksul arvates ülesütlemisavalduse saamisest esitada kohtule hagi või töövaidluskomisjonile avalduse kehtiva ülesütlemise vaidlustamiseks vastuolu tõttu hea usu põhimõttega, välja arvatud, kui tööandja ütles lepingu üles töötajapoolse töölepingu rikkumise tõttu.\nTöölepingu lõpetamine kohtus või töövaidluskomisjonis\nKui kohus või töövaidluskomisjon tuvastab, et töölepingu ülesütlemine on seadusest tuleneva aluse puudumise või seaduse nõuetele mittevastavuse tõttu tühine või vastuolu tõttu hea usu põhimõttega tühistatud, loetakse, et leping ei ole ülesütlemisega lõppenud. (TLS § 107 lg 1).\nSamas kui tööandja ei anna nõusolekut peale tühistatud töölepingu ülesütlemist töötaja tagasi töölevõtmiseks lõpetab kohus või töövaidluskomisjon tööandja või töötaja taotlusel töölepingu alates ajast, kui see oleks lõppenud ülesütlemise kehtivuse korral.(TLS § 107 lg 2). Kuid sellisel juhul on töötajal õigus nõuda TLS § 109 järgi tööandjalt hüvitist töötaja kolme kuu keskmise töötasu ulatuses.\nKohus või töövaidluskomisjon võib hüvitise suurust muuta, arvestades töölepingu ülesütlemise asjaolusid ja mõlema poole huve. Samaaegselt eelviidatud hüvitisega ei saa nõuda saamata jäänud töötasu, mida töötajal oleks olnud õigus saada töösuhte jätkumisel töövaidlusorgani otsuse jõustumiseni. (TLS § 109 lg 3).\nKui aga kohus või töövaidluskomisjon tühistab töötaja ülesütlemise avalduse on tööandjal õigus nõuda töötajalt mõistlikku hüvitist (TLS 109 lg 4)\nKahju hüvitamine töösuhte jätkumise korral\nTöölepingu õigusvastasel ülesütlemisel, kui töösuhe jätkub, on töötajal õigus nõuda kahju hüvitamist, eelkõige saamata jäänud töötasu. Hüvitisest võib maha arvata osa, mille töötaja on oma tööjõu teistsuguse kasutamisega omandanud. (TLS § 108)\nTöötaja nõuete aegumise erisus\nKui töötaja esitas õigel ajal hagi või avalduse töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks, ei aegu vaidluse kestel sissenõutavaks muutuvad ja vaidluse tulemusest sõltuvad töötaja nõuded enne, kui on möödunud kolm kuud vaidluses tehtud lahendi jõustumisest (TLS § 110).\nTööinspektsiooni piirkondlike esinduste juurde on moodustatud Töövaidluskomisjonid, mis menetlevad töösuhtest tekkinud vaidluste lahendamiseks esitatud avaldusi.\nAvalduse saab esitada töötaja :\na) töölepingu sõlmimise tuvastamiseks;\nb) töölepingu tingimuste ja /või normide tuvastamiseks;\nc) töötasu arvestuse ja/ või lõpparve arvestuse õigsuse tuvastamiseks;\nd) töölepingu ülesütlemise tühisuse tuvastamiseks;\ne) hüvitise väljamõistmiseks\nTööandja võib esitada töövaidluskomisjonile avalduse:\naa) töötaja poolse töölepingu rikkumise tuvastamiseks;\nbb) töölepingu ülesütlemise korra tuvastamise rikkumise korral.\nTöövaidluskomisjonile esitatud töötaja avalduses tuleb ära märkida lühidalt nõue ja seda tõendavad tõendid ning ka see kas mõnda tõendit tuleks nõuda tööandjalt.\nTööandja peab oma vastuses töövaidluskomisjonile esitama kindlasti töölepingu (kui see on sõlmitud), ametijuhendi, „sisekorra eeskirjad“, töötasu (ja/või lõpparve) arvestuse ning muud töötaja poolt töönormi täitmist tõendavad dokumendid.\nTöövaidluskomisjoni otsuse võib kuulutada palga nõudes teatud ulatuses viivitamatult täidetavaks, sõltumata lahendi jõustumisest.\nKõige eelneva punktuaalne järgminine!


SPETSIALIST SELGITAB, kuidas liigesed uuesti liikuma saada Liigeste haiguste artroos\nKas sa ei suuda ennast läbi suruda ning tegutseda nii, nagu tegelikult tahaksid, sest tunned takistust? Pärast radikuliiti võib lülisammas jääda veidi viltu ja sealt edasi ka vaagen, nii et jalgadele langev koormus pole enam võrdne. Tänapäeval räägitakse osteoporoosist kui haigusest, mille puhul on häiritud luude tugevus. Täiskasvanul on võrreldes beebiga 20 korda vähem hüaluroonhapet. Liiguta, võimle, ole aktiivne Mõlema haiguse puhul on üliolulised nii ravi kui ka füüsiline aktiivsus.\nLiigesekulumus | Haiguste ABC - arriba.ee\nLiigeste poletiku ja turse tottu\nSportides tuleb ette traumasid, mis võivad liigest või seda ümbritsevaid kudesid kahjustada ning soodustada samuti artroosi teket. Mõnikord ei kulu mõni liiges mitte vanadusest, vaid teistel põhjustel, näiteks kaasasündinud puusaliigeste arenguhäire düsplaasia ja teised liigest deformeerivad seisundid kiirendavad enneaegset kulumist. Sõrmeliigeste kulumus muudab käe kohmakaks ning liigutustel valuhellaks, sõrmeliigeste kohale tekivad artroosisõlmed.\nValu saab leevendada Artroosi ei ole võimalik välja ravida, küll aga saab valu- ja põletikuravimitega valu leevendada. Valu korral võtta paratsetamooli ja kasutada lokaalseid valu- ja põletikuvastaseid salve, mis on saadaval apteegis käsimüügis. Ärritatud ja turses liikmele võib asetada ka külmageeli või -koti. Liigeskulumise mittekirurgilise ravi peamisteks eesmärkideks on: - Valu kõrvaldamine ja liigesepõletiku ravi; - Kõhre anatoomilise struktuuri ja ainevahetuse taastamine; - Lihaste ja sidemete tugevdamine ja liikumisvõime säilitamine ravivõimlemise teel.\nNad asendavad kahjustatud ja vähenenud liigesvedelikku, aidates leevendada valu ja parandada liigese talitlust. Liigesgeelid on erinevad ning samuti toimepikkus, Synvisc One toime võib kesta kuni aasta. Väljendada oma tõelisi tundeid?


Kõik on võimalik: Raamatupidajast masintikkijaks! Enne kui uuesti õppima lähed, pea nõu spetsialistidega - Järva Teataja\nVesi kihas vimmast, kes oli mööda Pärnu jõge ülesvoolu kudealale tulnud. Harrastuskalamees Asko Osula\nTöötukassa tööpakkumised. Foto on illustreeriv.\nSündmused tööturul näitavad, et muutusteks tuleb olla valmis, tarvis hoopis teistsuguseid oskuseid kui aastakümneid tagasi. Üks lihtsamaid hariduse omandamise võimalusi on teha seda kutse- või kõrgkoolis. Selleks, et millegi uue õppimine ka juba aastaid pärast koolist lahkumist lihtsamaks muuta, pakub Töötukassa huvilistele tasemeõppe toetust.\nTasemeõppe toetus on mõeldud just neile tööealistele inimestele, kel täna puudub erialane väljaõpe või kelle erialasest väljaõppest on möödunud vähemalt 15 aastat. Lisaks maksab Töötukassa tasemeõppe toetust neile, kes oma tervise tõttu enam erialast tööd teha ei saa, kuid tahavad ümber õppida ning siis hooga edasi töötada.\nSeega on tegu kasuliku võimalusega näiteks inimestele, kes on aastaid tagasi õppinud selgeks elukutse, mida automatiseerimise tõttu enam Eestis vaja lähe. Sellisel juhul saab õppida selgeks midagi uut ning uuel elualal karjääri teha. Niisamuti on võimalus kasulik kõikidele, kes on viimased mitukümmend aastat teinud sama tööd ja leivad nüüd, et karjäärimaailmas oleks aeg keerata uus lehekülg.\n"Töötukassa toetatavate erialade valik on äärmiselt lai ja see loetelu täieneb aasta-aastalt," ütleb Kerstin Holland, Töötukassa oskuste arendamise ja karjääriteenuste osakonna juht.\nSeega on tegu kasuliku võimalusega näiteks inimestele, kes on aastaid tagasi õppinud selgeks elukutse, mida automatiseerimise tõttu enam Eestis vaja lähe.\nNimekirja koostamisel on lähtutud tööaladest, kuhu otsitaks töötajaid ka viie või kümne aasta pärast. "Näiteks võib Töötukassa toel õppida ehitajaks, elektrikuks, aga võib õppida ka rõivaste tehnilist disaini, või farmatseudiks," kirjeldab Holland, seega võib olla üsna kindel, et õpitud erialast on kasu ka kaugemas tulevikus. Sel aastal on valikus üle 100 õppekava 35 koolis, õppida saab üle Eesti ja nii eesti kui vene keeles. Uutest erialadest on valikus rõivaste tehniline disain ja eripedagoog. Erialade valikuga saab tutvuda töötukassa kodulehel, seal saab õppimissoovi korral broneerida ka aja karjäärinõustaja juurde, kes aitab valida eriala ja pakub abi toetuse taotlemisel.\nTänaseks on tänu tasemeõppe toetusele läinud õppima üle 1200 inimese. Hollandi sõnul on põhjused selleks olnud väga erinevad. Ta toob näite mehest, kes olude sunnil omal ajal kutsekoolis ehituseriala lõpetada ei saanud ning hoolimata sellest, et on tänaseks aastaid ehitusvaldkonnas töötanud, soovis saada oma oskusi tõendavat paberit ning läks uuesti õppima. Samuti on leidnud uue eriala endine raamatupidaja, kes täna õpib ülikoolis masintikkimist ja programmeerimist.\nLoomulikult pakub töötukassa ka abi õige eriala leidmisel. Selleks on töötukassal mitmeid karjäärinõustajaid, kes on kursis erinevate õppimisvõimalustega ning aitavad neis küsimustes mugavalt orienteeruda.\nToetuse suurus sõltub sellest, kas inimene juba praegu töötab ning kas tal on muid sissetulekuid. Kui inimene töötab ja/või saab muid sissetulekuid, on toetuse suurus 130 eurot kuus. Kui tööd ei tehta ning ka muid sissetulekuid pole, saab toetust 260 eurot kuus. Oluline on ka see, et kui õpingud mingil põhjusel siiski pooleli jäävad ei pea toetust tagasi maksma. Lisa saab uurida töötukassa koduleheküljelt.\nSuvi on tõesti käes: Paide kino puhkab Loe artiklit\nJalgpallifänne ootab maailma parim grillliha Loe artiklit\nTõstmises püstitati sajandi rekord Loe artiklit\nRIA: maikuus jätkus andmete õngitsemine Smart-ID kontode loomiseks Loe artiklit\nEnamikes kustunud karistustega kohtulahendites pole enam isikuandmeid Loe artiklit\nVargale jäi näppu söödaplatsi kaamera Loe artiklit\nSoe suveilm meelitas suvevolle etapile mitukümmend inimest Loe artiklit\nJärvamaa põllumajandusettevõtja: Välistööjõud on hea, kuid omad on paremad Loe artiklit\nTüri vallas läheb maanteel võidukihutamiseks Loe artiklit\nVäätsal avatakse kettagolfipark Loe artiklit\nLinn sulgeb järgmisel nädalavahetusel Pärnu maantee Nolani filmivõteteks, Laagna tee sillad jäävad avatuks (1) Loe artiklit\nKuulus päästetud hunt on ilmselt Virumaal maha lastud (7)\nPresidendikampaania avakõnes esitles Trump end, kui märtrit Loe artiklit\nAustraalias nabis politseinik kahtlusaluse kinni pressikonverentsi ajal (1) Loe artiklit\nHenrik Kalmetist sai loovjuht\nPM Düsseldorfis. Otseblogi: Kolm Eesti naist 32 parema hulgas, tiitlit kaitsnud Lehis langes konkurentsist Loe artiklit\nOtsepilt: Postimees korraldab ajaloo esimest E-spordi turniiri Loe artiklit Vaata videot\nAmetist lahkuv Tallinna peaarhitekt: minu seisukohad erinevad linnavalitsuse omadest (3) Loe artiklit\nToivo Klaar: EKREt ei maksa süüdistada (9) Loe artiklit\nKirurgi pilt näitab, miks tuleks veenilaienditega kohe tegeleda Loe artiklit\nEnneolematu saavutus: teadlane lõi vähivastase ravimi (9) Loe artiklit\nTagajärg käes. Rattaringlus jääbki öötundideks lukku ning lohakaid kasutajaid ootab rahaline nõue (20) Loe artiklit\nFotod: äge retrolaks! Sellist Kaja Kallast pole avalikkus veel näinud (3) Loe artiklit\nVideo: president Kaljulaid tegi Taani kuninganna ees piinliku etiketiprohmaka (14)\nMadisoni sõnul on ESMi puudutav EKRE punaseks jooneks (65)\nKuulus hunt on ilmselt Virumaal maha lastud (7)\nNorra saar tahab saada esimeseks paigaks maailmas, kus aega ei eksisteeri (2) Loe artiklit\nTallinna peaarhitekt lahkub ametist (5) Loe artiklit\nKaitsja tahab tõendada Reiljani purjutamist enne kohtumist Savisaarega (4) Loe artiklit Vaata galeriid\nSting kohtumisest Arvo Pärdiga: mul on ikka veel sumin sees Loe artiklit\nTOP 13 Kõrgharidusega Eesti meelelahutusmaailma tegijad Loe artiklit


Töötukassa teabepäevad: kuidas vältida pettusi välismaale tööle minnes? - Sekretar\nEesti Töötukassa EURES spetsialistid korraldavad kaks teabepäeva välismaale tööle minemisega seotud riskide ennetamiseks.\nTeabepäev „Turvaliselt välismaale tööle“ toimub 22. märtsil Pärnus, ja 30.märtsil Narvas.\nTeabepäevadele on oodatud kõik välismaal töötamisest huvitatud inimesed. Lisaks EURES võrgustiku nõustajatele saab kuulata sotsiaalkindlustusameti, maksu-ja tolliameti, Eesti politsei ja MTÜ Living for Tomorrow esindajaid. Tutvustatakse erinevaid infoallikaid, antakse nõu, mida jälgida töövahenduse ajal, töölepingut sõlmides ja tulevase tööandjaga suheldes ning tuuakse praktilisi näiteid elust endast.\nPärnu teabepäeva põhiettekanded tehakse eesti keeles, Narva teabepäev on venekeelne.\nTeabepäevadel osalemine on tasuta. Lisainfo teabepäevade kohta ja eelregistreerimine:\n22.03 Pärnu teabepäev 11:00 – 14:00 Pärnu Keskraamatukogus Akadeemia 3 Eelregistreerimist ei ole, lisateave Maie Ojasalu (töötukassa Pärnumaa osakonna EURES nõustaja), telefonil 447 9895 või e-posti aadressil [email protected].\n30.03.2011 Narva teabepäev 13:00 – 15:30 hotellis INGER Puškini 28 – eelregistreerimine tel 5343 2351 , lisateave Olga Boltovskaja (Eesti Töötukassa Ida-Virumaa osakonna EURES), telefonil 356 0153 või e-posti aadressil [email protected].


EsilehtTÜRKIYEMarmara piirkond41 KocaeliLoendamine algab uuendatud Cetin Emme viadukti jaoks\ncetin emec ust värava loendamine algas\nLisaks liikluses olevatele sõidukitele jätkab jalakäijatele mugavaks edasiliikumiseks Kocaeli suurlinna omavalitsus, et tuua linna uued jalakäijate viaduktid. İzmiti Yenidoğani naabruses asuva Çetini Emeç viadukti eemaldab pealinna omavalitsus ja see asendatakse nullist moodsa terase viaduktiga, kuna see on vana ega vasta vajadustele. Ehitatav terasest viadukt on kodanikele kättesaadav kuni 2019-2020 septembri 9 septembri 2019 avamiseni.\nUUENE ÜLPASSI KOKKUVÕTMINE Jätkub\nUue viadukti ehitamine, mis muudab Metropolitani valla teadusasutuste osakonna meeskondade moodsa väljanägemisega piirkonna nägu, pärast seda, kui on valatud vundamendi betoonist pilves olevate jalgade puurvaiad. Valmistatav ja tervikuna ületav viadukt jätkab ka tehase piirkonnas oma tootmistöid. Kui terasest viadukt on valminud, valmivad suurlinna omavalitsuse meeskondade poolt öistel tundidel kokku pandud kasutusvalmidused.\n9i viadukt kasvab septembrini\nPealinna omavalitsus hoiab olemasolevat viaduktsilda kuni uue silla avamiseni avatuna, et kodanikud ei saaks tänavat ületada. Suurlinna omavalitsuse meeskondade kiire tööga on uus kaasaegne viaduktsild 9 õpilastele ja linnakodanikele kättesaadav septembris algaval koolitusperioodil 2019-2020.\nKas jalakäijate ületamine on Mi autosõit 05 / 04 / 2013 Sõidukid, mis võimaldasid kõndimise tõttu teisest sõidurajalt liikuda, kasutasid jalakäijate ristumist koos jalakäijatega. Seejärel vaadake, kuidas maastik ilmus. Eme sõda rinnanäärmevähi vastu “sõit, mille korraldas Samsuni kuberner, indeki naiste terviseõpetuse projekti raames. Liiklussektoris liiklusringis lukustunud liiklussektori meeskonnad andsid tagasilöögi. Sõidukid kasutasid jalakäijate ületamist samal ajal jalakäijatega. Samsuni kuberner Hüseyin Aksoy, tema abikaasa Hülya Aksoy, tema abikaasa, erahaigla, valitsusvälised organisatsioonid, avalike asutuste töötajad ja kodanikud käisid Samsunil Istiklal tänaval asuva tuberkuloosivabastuse hoone ees.\nTagasi algas Izmit Bay Crossing Bridge 02 / 02 / 2016 Izmit Bay silla jaoks on alanud tagasipöördumine: 25-meeter, 35-meeter 93, mis paigutatakse paigaldamiseks Izmit Bay'i silda sillale. 113i tekist koosnev sild on kavas avada liiklusele mai lõpus. Samal ajal, kui oli paigaldatud jalajälgede jalajälg Izmit Bay lahe sillal, valmis; 25 meetri pikkused, 35-meetrid 93-tollid on paigaldamiseks valmis. 113i tekist koosnev sild on kavas avada liiklusele mai lõpus. Gebze-Orhangazi-İzmiri kiirtee projekti kõige olulisem samm on 9, mis vähendab transportimist Istanbulist Izmirini 3,5i tundi.\nLeremikler alustab İZBANi metroo arvestamist\nMunicipal Destroyed Overpass läbib trammi | Konya