Vassili Riis -\nKodu Foorumi pealeht\tMETSAVENNAD / FOREST BROTHERS Esimese Nõukogude Okupatsiooni Ajal/During the First Russian Occupation\nMaterjalid, mis puudutavad metsavendade tegevust esimese Nõukogude okupatsiooni ja Suvesõja ajal ...\nPostitus Postitas labidamees » L Apr 07, 2018 9:03 am\nTema isa oli osa võtnud 1905. aasta revolutsioonist ja 1919. aasta nn. Saaremaa ülestõusust, bolshevistliku liikumisega oli seotud suur osa Riiside suguvõsast.\nEsimene ülesanne anti Vassili Riisile 16-aastaselt, ta pidi kirjutama artikli Saaremaa maanoorte elust ajalehte «Noor Proletaarlane» ja tegema koolis õpilaste hulgas selgitustööd.Ülesande sai Riis Aleksander Ellamilt, Tallinna ja sealtkaudu ka Moskva seltsimeestega seotud mehelt, kes üritas pärast bolshevike nurjunud võimuhaaramiskatset 1924. aastal taastada bolshevistlikku organisatsiooni Saaremaal. Selle kohtumise kohta kirjutab Riis: «Kõik minus hõiskas, uhkustas! Mind usaldati...»\nTöörahva juht Aleksander Ellam oli hiljem pikka aega tagaotsitav kriminaalkuriteo eest. 1928. aastal lasi ta maha teda arreteerima tulnud konstaabli. Viis aastat hiljem tabas sama saatus Aleksander Ellamit ennast, tulevahetuses Uuemõisa konstaabli Turuga sai ta surma.\nPärast esimeste ülesannete edukat täitmist tegi Riis Aleksander Ellamile ettepaneku hakata välja andma oma põrandaalust ajalehte ja mõtles välja ka ajalehe nime, «Saare Tööline».\nEKP ja Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu Saaremaa organisatsiooni häälekandja esimene number ilmus 19. detsembril 1928. Riis trükkis seda Kuressaare raamatupoest ostetud kummitähestiku abil, esimene tiraazh oli 200 eksemplari.\nTunnustuseks tehtud tööle saadi pärast esimese numbri ilmumist Tallinna seltsimeestelt shapirograaf ja hiljem kirjutusmasin. Riis räägib oma mälestustes kahe «Saare Töölise» trükkimisest, kas neid ka rohkem ilmus, jäetakse ütlemata.\n1931. aastal käis Riis paari mõttekaaslasega ülesannet täitmas Kuivastus, kus parajasti käisid Eesti-Läti mereväemanöövrid. Hommikul ärgates leidsid mereväelased ja Kuivastu elanikud, et öö jooksul on kogu ümbrus täis saanud bolshevistlikke lendlehti, milles kutsuti madruseid pöörama relvad kodanluse poole. Paaril korral levitati lendlehti ka Saaremaal. 1931. aastal jõudis Riisil kätte aeg minna sõjaväkke, töö Saaremaa komsomolisekretärina jäi pooleli. Pärast noorsõduri aega Viljandis jätkus Riisi teenistus Narva õppekompaniis Vestervalli kindluses. 1932. aasta 8. märtsil kutsuti Riis välja. Teda ootas erariides mees, kes esitles end kaitsepolitsei agendina.\nEelmise aasta sügisel olid Saaremaal arreteeritud Riisi võitluskaaslased Johan Ellam, Aleksander Kuul, Aleksander ja Vassili Lember ning Vassili Verlin.\nAleksander Kuuli juurest kivivarest leiti ka kummitähestikuga «trükikoda», mida Riis oli kasutanud «Saare Töölise» trükkimiseks, ja keelatud kirjandust. Aleksander Kuul «trükikoda» omaks ei tunnistanud.\nKuna arreteerimised olid toimunud Riisi sõjaväes oleku ajal, siis ei teadnud ta nendest midagi.\nKohtuprotsess Saaremaa komsomolisekretäri ja ta mõttekaaslaste üle algas 28. novembril 1928. Põhiliseks süüdistuseks Riisi vastu oli eksperdi järeldus, et «Saare Töölist» oli trükkinud tema. Ülekuulamistel kasutas Riis vaikimistaktikat. Nagu nüüdki ta end milleski süüdi ei tunnistanud, sest kodanluse ees ei saanudki töölisjuhil süüd olla. Kohus mõistis Riisi neljaks aastaks vangi. 1939. aastal Eesti ja NSV Liidu vahel sõlmitud nn. vastastikuse abistamise pakt andis endistele põrandaalustele tegutsemiseks hoopis uued võimalused. Riis meenutab, et esimest korda sai ta rääkida avalikult tõtt NSV Liidust. Riis hakkas enda ümber koondama ustavaid noori seltsimehi.\nNagu ta ise ütles, taheti sõja puhuks NSV Liidu vastu luua oma partisanisalk, kes hakkaks tegutsema vaenlase tagalas. Relvad taheti võtta Kaitseliidult. Koos Johan Ellami ja Aleksander Kuuli grupiga kuulus sellesse üle 100 mehe.1940 sai Riis ajalehe «Meie Maa» peatoimetajaks, oli EKP Saaremaa komitee ja maakonna TSN täitevkomitee liige. Riisi enda sõnul oli ta oma positsiooniga rahul, kuid ülemused arvasid tema tuleviku kohta teisiti.\nSiseministeeriumi politseivalitsuse direktor Andrei Murro kutsus Riisi Tallinna ja teatas, et ta on määratud poliitilise politsei Saaremaa komissariks.\nRiisi sõnul püüdis ta vastu vaielda, kuid tema arvamust ei kuulatud. Peagi võttis Riis üle ka Saaremaa politseikomissari kohustused. Kui ametinimetused ja töökorraldus uuele korrale vastavaks muudeti, sai Riisist Saaremaa julgeolekuülem. Riisi tegevusest Saaremaa julgeolekuülemana on teada vähe. Oma memuaarides käsitleb ta sellest ajast vaid mõnda episoodi ja nendes kordasaadetud metsikustel iseenesest mõista ei peatuta.\nDokumendid suutsid Nõukogude julgeolekuorganid enne taganemist hävitada. Säilinud on vaid arreteerimiskäske, mille all on teiste hulgas ka Vassili Riisi allkiri.\nPärast Punaarmee taganemist Saaremaalt leiti Kuressaare lossihoovist ja selle ümbrusest, Sõrve poolsaarelt, NKVD ametkonna elamu aiast ja Kudjape kalmistult ühishaudu.\nSinna maetud inimesi oli enne tapmist piinatud, neil olid keeled suust lõigatud, silmad välja torgatud, jäsemed lödiks keedetud.\nLaibad olid niivõrd moondunud, et neid oli võimalik ära tunda üksnes riiete järgi. Kuressaare lossihoovis mõrvati vähemalt 92 inimest, tõenäoliselt aga rohkem, Iide küla ühishauast leiti 20 nõukogude võimu ohvrit ja NKVD elamu aiast 12.\nKui suur oli Riisi osa nendes kuritegudes? Ühest vastust sellele küsimusele siiani pole.\nRiis ise väitis, et ta ei teadnud piinamistest ja tapmistest midagi ning sai lossihoovis toimunust teada alles Saksa okupatsiooni ajal. Pärast Tallinna vallutamist allus julgeolek Saaremaa garnisoni juhtkonnale ja lõplikud otsused võeti vastu seal.\nKeegi tunnistajatest pole näinud Riisi tapmas või piinamas. Inimesi lasid maha ja käisid arreteerimas Vene mereväelased, Kuressaare loss oli samuti sõjaväelaste valduses ja Riisi enda sõnul ei olnud tal seal toimuvaga mingit pistmist. Inimesi ei piinatud aga ainult Kuressaare lossis. Seda tehti ka Kuressaare vanglas, mis asus ühes majas julgeolekuga, kus töötas Riis.\nSaarlane Juhan Lõhmus, keda Saksa lennuki pikksilmaga vaatamise eest hoiti kinni Kuressaare vanglas, meenutab, et ühte kaasvangi tiriti juustest nii tugevasti, et tal tulid juuksed koos peanahaga pea küljest lahti, teised kaks aga leiti hiljem lossihoovi ühishauast.\nSellest nähtub, et seos lossihoovis toime pandud massimõrvade ja Riisi juhitava julgeoleku vahel ikkagi oli. Iseasi, kas leidub dokumente selle kohtus tõestamiseks.\nRiisi seletustes võib olla siiski ka omajagu tõtt. Kohalikke olusid ja inimesi tundva eesti rahvusest julgeolekuülema ülesanne ei saanudki olla inimeste piinamine ja oma käega mahalaskmine.\nJulgeolekujuhti vajati muul otstarbel, näiteks likvideerimisele või väljasaatmisele kuuluvate inimeste väljaselgitamiseks ja ülesleidmiseks. Ka Riis ise on varem öelnud, et teda saab süüdistada inimeste küüditamises.«Eesti rahva kannatuste aasta» järgi küüditati 1941. aasta suvel Saaremaalt 985 inimest ja teistel andmetel veel 1000 vahetult pärast sõja puhkemist, tagasi jõudsid neist vähesed. Eriti järjekindel olevat Riis olnud Saaremaa politseinike hävitamisel.\nSiiski on rahva mälus paar juhtumit, kus Riis vahetult võis olla süüdi inimeste surmas. Nagu selgituseks kirjutab ühest neist Riis ka oma mälestustes.\nRiisi versiooni järgi läksid nad sõja esimesel päeval vaatama, kas saaks lossivallistiku käike kasutada varjendina. Lossis sattusid nad pealt nägema, kuidas lossivaht Kaljo kuulas raadiost Ribbentropi kõnet sõja puhkemise kohta ja sealjuures suurest rõõmust tooli peal tantsis.\nTegelikult oli Voldemar Kaljo Saaremaa muuseumi juhataja, kes täitis ühtlasi lossivahi kohustusi. Tema tütar mäletab sama sündmust teisiti.\nTõepoolest tuli julgeolekuülem Riis kahe Vene sõjaväelasega vaatama lossivallistiku käike. Ta astus ootamatult, nii et keegi ei jõudnud midagi ette võtta, Kaljode korterisse. Toas mängis raadio, mis oli häälestatud Saksa raadiojaamale, kust peremees kuulas parajasti sõjateateid.\nRiis küsis, mis jaam see on, ja käskis tõlkida. Saanud vastuse, hakkas ta venelastele midagi selgitama. Seejärel võttis Voldemar Kaljo seinalt võtmed ja läks lossivallistiku käikusid näitama.\nKodus oodati kaua, kuid tagasi Kaljo enam ei tulnudki. Hiljem nägid omaksed eemalt, kuidas sõjaväelased teda enda vahel kuhugi viisid. Rohkem ei teata Saaremaa muuseumi juhataja Voldemar Kaljo saatusest midagi. Punaarmee taganemisel Saaremaalt sai Riis korralduse jääda Nõukogude tagalasse põrandaalusele tööle. Saadud korralduse järgi tuli kaevata metsadesse koopad, oodata, kuni rinne on üle läinud, ning alustada siis partisanitegevust.\nAlgul taganes Riis koos Punaarmee väeosadega Sõrve, lahingutegevuse lõppedes aga liikus koos Aleksander Kuuli, Johan Ellami ja Vassili Olliga Saaremaa sisemaakondade poole, et hakata täitma talle antud ülesannet.\nRiisi võitluskaaslased ja kogu maha jäänud agentuur tabati peagi, Saksa okupatsiooni elas üle Riis üksinda. Riis varjas end algul Väkra külas, kus aga kohalikud Omakaitse mehed üritasid teda kinni võtta.\nRiis pääses põgenema ja leidis varju Valjala lähedal Kiriku külas Marie Peedi vabadikumajas. Koht oli valitud äärmiselt nutikalt. Marie Peet oli usklik ja erakliku eluviisiga inimene, kelle juures võõraid käis väga harva. Vaid mõnisada meetrit eemal asus Omakaitse staap, samas lähedal elas ka politseinik.\nKuna perenaine pidas palju kanu, siis oli maja ümber kõrge aed, mille tagant õue näha ei olnud. Aiavärav oli pidevalt suletud. Rehetoas, kus ahju taga asus Riisi peidik, elasid samuti kanad. Vahel harva pidasid adventistid Marie Peedi juures palvetundi, kuid seda tehti tagakambris, rehetuppa võõrad ei pääsenud.\nRiis tundis end nii kindlalt, et asus ajaviiteks kirjatööga tegelema. Marie Peet hankis talle vana tshekiraamatu, mille äärtele hakkas valmima fashismi paljastav teos «Fashismi lõust». Siiski arvatakse, et keegi pidi valmistama Riisile varjamiskoha ette. Saaremaal teatakse kinnitada, et Riis käis enda varjamise ajal läbi Valjala abivallavanemaga. See oli ümbruskonnas väga autoriteetne mees, kes sai hästi läbi sakslastega ja oli mõnda aega ka nende teenistuses.Pärast sõda sai Vassili Riis Saaremaa maakonna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimeheks ja tal oli võimu, et tasuda talle osutatud teenete eest ja maksta kätte vaenlastele.\nPool Väkra küla, kus kord taheti Riisi kinni võtta, küüditati Siberisse, Marie Peedile anti medal ja personaalpension, Valjala endisele abivallavanemale aga kingiti tõenäoliselt elu. Teda ei puudutatud ja ta suri Saaremaal oma loomulikku surma, kuigi uue võimu mõõdupuu järgi oleks põhjust temaga arveid õiendada olnud küllaga. Teised samasuguse minevikuga mehed lõpetasid üldjuhul oma elu Siberi vangilaagrites. Imeline pääsemine mõjus Riisi edaspidisele karjäärile siiski halvasti, tema tipuks jäigi maakonna täitevkomitee esimehe koht.\nRiisi kaasvõitlejad ei uskunud hästi, et ta võis ilma sakslastega koostööd tegemata end nii kaua varjata. Hiljem töötas Riis ajakirjanduse alal, oli «Pärnu Kommunisti» peatoimetaja asetäitja ning «Talurahvalehe» ja «Rahva Hääle» korrespondent. 1957. aastal jäi Riis pensionile ja elas kuni surmani(1998) Pärnus.\nRiisi allkirjaga arreteerimiskäskude koopiad liikusid Pärnus juba kaheksakümnendate aastate alguses. Tema muu minevik ei olnud saladus, on ta ju kirjutanud mitu raamatut oma võitlusteest.\nRe: Vassili Riis\nPostitus Postitas Wirbelwind » L Apr 07, 2018 10:01 am\n"NKVD elamu" all on mõeldud ilmselt endist advokaat Varesti maja, Uus tn 10? Huvitav, ei ole varem kusagilt lugenud või kuulnud, et selle aiast oleks leitud ühishaud 12 ohvriga. Näiteks siin artiklis seda ei mainita:\nhttp://www.saaremaa.ee/index.php?option ... cle&id=134\nÜks Kuressaare kohalik mees rääkis, et sakslaste ajal asunud samas majas SD.\nSamuti on mul üks küsimus Kuressaare vangla kohta, ehk keegi teab. See asus Tallinna tn 19, sõja ajal (ilmselt siis 1944 septembris Punaarmee linna saabumisel) põles praktiliselt täiesti ära, säilis vaid fassaad. 1945 pandi saksa sõjavangid hoonet taastama ja kui valmis sai, asus sinna piirivalve. Ometi on veel hilisematel aastatel kasutatud mõistet "Kuressaare vangla", näiteks Elmar Ilp koos mõne kaaslasega põgenes mälestuste järgi just Kuressaare vanglast, mitte miilitsa arestimajast. On kellelgi infot, milliseid kinnipidamisasutusi punavõimurid Kuressaares vahetult sõja järel haldasid? 1945 kevadel näiteks asus miilitsajaoskond lossi juures, praeguse Ekesparre butiikhotelli majas, nii palju tean.\nPostitus Postitas oliver » L Apr 07, 2018 2:31 pm\nMeenub et kunagi nii 12-aastasena sai põnevusega loetud Vassili teost "Vabaduse leek", tundus kangesti põnev. Nüüd ükspäev nostalgiast lappasin raamatu läbi ja on ikka rämps küll...\nPostitus Postitas labidamees » L Apr 07, 2018 5:37 pm\nEile võttis seoses Riisi teemaga ühendust ühe Kuressaares mõrvatud mehe lapselaps.Vanaisa oli 1941 aastal Tallinnast punaväkke mobiliseeritud aga mingil põhjusel sattus mootorlaevaga ''Helga''? Saaremaale ja kuna keeldus sõtta minemast siis leiti ta hiljem lossi kaevust.\nRiisi kohta sain veel teada,et Pärnus Riia maantee kortermajas elades vahetas ta samas majas kaks korda korterit.Ju siis oli seltsimehel väike paranoia kallal...\nPostitus Postitas Wirbelwind » L Apr 07, 2018 7:39 pm\nMa imestasin ka kunagi, et kuidas sattus Nõmme mees Viktor Kübar, kes jäädvustas enda nime ühe Kuressaare ajutise kinnipidamiskoha seinale, üldse Saaremaale. Aga üks kümmekond aastat tagasi lugesin mingist raamatust või artiklist pikemat kirjeldust sellest, kuidas toodigi suurem grupp Tallinnast mopitud mehi Saaremaale ja liideti punaväega. Viktor Kübar oli midagi rääkinud, mis liigitus vaenuliku propaganda kilda, arreteeriti koputaja ütluste põhjal ja hukati Kuressaares. Aga kust ma seda lugesin, tee või tina, lihtsalt ei meenu.\nPostitus Postitas oliver » L Apr 07, 2018 9:17 pm\nKas nendest "Helgaga" toodud meestest mitte mingisugust hävituspataljoni ei tahetud moodustada, justkui meenub kusagilt...\nPostitus Postitas Kriuks » L Apr 07, 2018 11:57 pm\nlabidamees kirjutas: Ju siis oli seltsimehel väike paranoia kallal...\nEi mingit paranoiat. Hoopis karm reaalsus pani vana peeru siputama ... Riisi korteri ukse taha Pärnus ilmusid inimesed, kes lubasid temaga arved õiendada. ... Kaldmaa, U. (1996). Vassili Riis - kommunist suure algustähega, ... Postimees. 04. mai\nPostitus Postitas labidamees » K Apr 11, 2018 7:35 am\nTõenäoliselt oma kabinetis seltsimehe ja võitluskaaslasega töömuljeid vahetamas.Tähelepanelikul vaatlusel seinal ära tuntav Saaremaa kaart.\nPostitus Postitas Zzirk » R Aug 17, 2018 10:45 pm\nJuunipöörde aegne PolPol'i Riisi ülekuulamisprotokoll.\nPostitus Postitas Wirbelwind » T Mär 12, 2019 2:04 pm\nlabidamees kirjutas: Eile võttis seoses Riisi teemaga ühendust ühe Kuressaares mõrvatud mehe lapselaps.Vanaisa oli 1941 aastal Tallinnast punaväkke mobiliseeritud aga mingil põhjusel sattus mootorlaevaga ''Helga''? Saaremaale ja kuna keeldus sõtta minemast siis leiti ta hiljem lossi kaevust.\nAjalehe "Meie Maa" artiklist "Salaselts bolševike poolt mobiliseeritud eestlasist" (18.09.1943):\n"Kuid siiski mõne mobiliseeritu saatus kujunes teisiti. Nii Tallinnas 22.08 mobiliseeritud mehi toodi ka Saaremaale, mis kommunistide arvates "Läänemere Gibraltarina" pidi vastu panema igale rünnakule. Siin nad koos paljude mobiliseeritud saarlastega juba enne sakslaste operatsiooni Saaremaa vastu organiseerisid rühmi, kes võimaluse korral oleks bolševike võimu kukutanud. Allpool kirjeldame lähemalt mobiliseeritud eestlaste tegevust tookord veel "punasel" Saaremaal.\n22. augusti mobilisatsiooni ohvriks langenud tallinlasi toodi laeval "Helgi" Saaremaale, kuna tee Leningradi oli muutunud liiga riskantseks. Juba laevas tekkis lähem tutvus umbes 15 mehe vahelises ringis, kuhu kuulusid juhtidena ka J.K., R.M. ja A.T.. Tähendatud ringis võeti vastu otsus igal juhul sakslaste poole üle minna. Mobiliseeritute jaotus bolševike väeosadesse teostati Kuressaares, kusjuures 74 mobiliseeritut määrati niinimetatud "Eesti pataljoni", kelle hulgas oli ka J.K. "Eesti pataljon" saadeti Kandla metsa, kus asus ka juba juulikuus mobiliseeritud eestlasi, arvult umbes 400. Relvi eestlastele kätte ei antud. Kõik Kandla metsas olevad eestlased jaotati kolme kompaniisse, keda valvas rühm hävituspataljoni mehi. J.K. juhtimisel loodi ühes kompaniis salaselts, kuhu kuulus peaaegu terve kompanii meeskond. Salaselts seadis endale ülesandeks hävitada "Eesti pataljoni" staap ja üle võtta relvaladu. Edasi kavatseti minna Aste baasi ja vabastada sealolevad eestlased. Selle plaani teostamiseks oli saarlastele ette nähtud eriline vastutusrikas osa pataljoni komandöri ja komissari kahjutuks tegemisega. Kuid selle julge plaani ajasid nurja 10 meest, kes hakaksid kõhklema ja põgenesid olemasolevaid relvi kaasa võttes. Põgenike eest tehti vastutavaks J.K., keda ähvardati kohaleilmunud NKVD meeste poolt maha lasta. Selleks viidi J.K. polgu staapi Karujärvele. Kogu kompanii saadeti laiali punaväelaste hulka.\nJ.K. paigutati polgu staabis tühja ruumi, kust viimasel aga õnnestus põgeneda, hiilides ühe mööduva meeskonna hulka, kus oli punaväelaste seas ka eestlasi, kes K-d tundsid ja viimast enda hulgas varjasid. Nimetatud meeskond viidi lähedalasuvasse metsa kindlustustöödele. Kindlustustöödel viibides asus J.K. ühes usaldatavate kaaslastega edasi plaanitsema põgenemist sakslaste poole. Siirdudes Kuressaarde, leidis ta Saksa lennukilt allavisatud lendlehe, mis võimaldas 50 mehele takistamatut üleminekut sakslaste poole. Kuna J.K. sai ise granaadikillust haavata, andis ta tähendatud tunnistuse üle sõpradele, kellel õnnestuski sellega Pöidel sakslaste poole üle minna. K. evakueeriti Sõrve säärele Torgu haiglasse, kust kolme päeva pärast kästi minna oma väeossa. Selle asemel aga peitis K. end metsa, kus oli varjul ka palju teisi mobiliseeritud eestlasi. Kuid päev hiljem võeti kõik "metsavennad" punamadruste poolt kinni. Jälle seisis meestel ees rindetee ühe punaväelase saatel. Kuid mehed rääkisid saatjale augu pähe, et ei maksagi rindele minna. Nii viis valvur rindeleminejad Järve metsa, kus asus ka teisi eestlasi, kes tegid tagalas "kindlustustöid". Endi julgestamiseks hävituspataljoni vastu näpati relvalaost mõned püssid ja käsigranaadid ning pandi ööseks välja valvepostid. Et rohkem relvi saada, paigutati valvepostid tee äärde, kust punaväeosi läks rindele. Valvepostid vangistasid 7 punaväelast, kellelt saadi saagiks 2 kergekuulipildujat ja 5 püssi. Selle relvavarustusega võeti üle Järve metsas asuvad suured varustuslaod. Ladudes oli peale suure hulga laskemoona ja muu sõjavarustuse ka kokkuriisutud eraisikute varandust: tohutul hulgal igasugust riidekraami, pesu, toitaineid, autosid jne. Kuna metsad olid täis hulkuvaid punaväelasi, seati välja postid nende vangistamiseks. Sel teel vangistati üle 400 punaväelase ja saadi vastaval hulgal relvi.\nSakslastega side loomiseks asetati maha valged riidekangad, millele "trükiti" samblast ja kanarbikust sõna- eestlased. Veel kujundati mustale põllupinnale haakrist. Saksa lennukeilt märgati neid side-tunnusmärke ning mõne tunni pärast ilmus kohale soomusmasin kolme mehega. Neile anti üle punaväelased ning näidati kätte laod."\nMine “Esimese Nõukogude Okupatsiooni Ajal/During the First Russian Occupation”


Kodu: Veekindel Kipsplaat - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Veekindel Kipsplaat\nVeekindel kipsplaat on üsna tavaline; aja jooksul on enamus kodudes veega kokkupuutest teatud määral kahjustatud kipsplaati. Seinad võib purustada purunenud torudest või kahjustada looduslikud põhjused, nagu vihm või üleujutus. Kipsplaat ei talu niiskust ja isegi väike kogus võib pehmendada kipsi ühendit, mis...\nVõite asendada kipsplaadi, kui see kannatab veekadusid.\nVeekindel kipsplaat on üsna tavaline; aja jooksul on enamus kodudes veega kokkupuutest teatud määral kahjustatud kipsplaati. Seinad võib purustada purunenud torudest või kahjustada looduslikud põhjused, nagu vihm või üleujutus. Kipsplaat ei talu niiskust ja isegi väike kogus võib pehmendada kipsi ühendit, mis muudab kipsplaati efektiivseks isolaatoriks ja värvi looduslikuks aluseks. Sa peaksid eemaldama ja asendama kipsplaati isegi minimaalse veekadu korral.\nVeekindel kipsplaat on peaaegu alati lekkivate veevarustuse tagajärjel kraanist, vannist või tualettruumist. Tormide ja tõusvate vete tõttu üleujutatud ala tekitatud kahju on tüüpiliselt ulatuslik ja tavaliselt tagab see täieliku kodu taastamise või isegi lammutamise. Katusel lekib ka veekahjustus, kuid nagu ka üleujutuste korral, põhjustab selline kahju ka spetsialistide täielikku taastamist või väljavahetamist ja on kindlustusega kaetud. Peaaegu igaüks saab eemaldada ja asendada minimaalse kipsplaati, mis on piiratud kahjustatud ala esimese paari tolli piires.\nKui kipsplaat on veega kokku puutunud, muutub see puruks, ja isegi värvitud kipsplaat võib värvi muuta. Kui te pole kindel, kas kipsplaat on kahjustatud, koputage seda sõrmega. Kui see liigub vähese rõhu all või võite sõrmega luua väikese nõlva, on see kahjustatud. Keerake sõrm mööda riputatud serva ja kui see kukub ja jätab lahti paberist lahti, on see kahjustatud. Kahjustuste sügavuse kindlakstegemiseks seina külge lõigake väike küünte mõneks ajaks kipsplaadile, liigutades kahjustatud ala ümber ringikujulise ümbermõõdu. Kui puutute küüntega tahke kipsplaati, siis võite tunda tugevat mütsi ja küünte välja valge pulbriga.\nKui kahju tuvastatakse, leidke mõlemal küljel kaks viimast naastut. Hõõruge naastude keskpunkti, et tagada uus kipsplaat vajalike ankurdamiseks. Kõigepealt kasutage lõiketera, et skoor piki naastreid. Pöörake sirgetega risti asetsevad raami ruudud, et moodustada kahjustatud ala ristkülikukujuline või ruutu väljalõige. Lõika sügavamale joonega kuni gipestiku eraldamiseni; eemaldage see. Seina naelte või kruvide eemaldamiseks kasutage küünarvaari või akutrelli. Vajadusel eemaldage kruvid või naelad külgnevatest kipsplaatidest. Lõika värske kipsplaat, mis sobib auku ja küüntega või keerake see sisse.\nKui veekadu on piirkonnas, mis tõenäoliselt uuesti kahjustub, ärge kasutage kipsplaati. Selle asemel kasutage pressitud puidukiududest valmistatud veekindlat puitkiudplaati või oma kodumajapidamises kasutatavat veekindlat komposiitmaterjali. Võite kasutada ka veekindlat emaileeruvat värvi, kuid selline kaitse ei ole püsiv ja lükkab edaspidise asendamise edasi. Pange tähele, et kui teil tekib niiskuskapi kahjustusi, on hea võimalus, et teie põranda aluskiht on samuti kahjustatud. Puitlaastplaadi aluskihti saab kahjustada nii lihtsalt veega, kui on olemas kuivseinad.\nKuidas Õmmelda Diivanilauad\nKuidas Lonicera Nitida Kallama


Uus mure: Islandi majanduskasv on taas 10 protsenti - ärileht.ee\nUus mure: Islandi majanduskasv on taas 10 protsenti\nReykjavikFoto: Scanpix/ AFP\nIslandi majandus on üks suur buumide ja krahhide lugu. Alles 2008. aastal lõi islandlasi jalust maha majanduskriis, kuid nüüd on taas käimas buum, mida seekord veavad turism ja ehitus. Samas inimesed kardavad juba järgmist kriisi, kirjutab Bloomberg.\n„Elame praegu läbi tõusutsüklit,“ ütles pensionile jäänud endine autojuht Einar Johnsson. „Järgnevad paar kuud või aastat tegelevad kõik islandlased sellega, et püüavad teenida niipalju raha kui võimalik, et siis elada üle järgmine kukkumine.“\nJa majanduse ülekuumenemise kartus pole pelgalt inimeste jututeema tänaval. Nii Islandi majandustegelased, ökonomistid, Euroopa Liit kui ka Rahvusvaheline Valuutafond hoiatavad kõik Islandi majanduse ülekuumenemise eest.\n21 miljardi dollarilise majanduse värskeim näit ilmutas, et majandus kasvas 10,2 protsendi tempos. Protsentuaalset palgakasvu tuleb mõõta kahekohalise numbriga. Mullu tõusid eluasemete hinnad 11 protsenti, väliskaubanduspuudujääk paisub ja tööpuudus kukkus kolme protsendi tasemele. Kui ühelt poolt peaks keskpank tõstma intressi majanduse ülekuumenemise vältimiseks, on asutus hoopis intressilangetuse surve all, et vältida valuuta kallinemist.\n„Ehk suudab saareriik vältida sarnast krahhi nagu 2008. aastal, kuid ajalugu õpetab meile, et me ei ole iseäranis hästi sellistes olukordadega hakkama saanud,“ ütles Islandi ülikooli majandusprofessor Gylfi Magnusson. „Ma loodan, et me ikka midagi oleme õppinud ja suudame seekord kriisiga paremini hakkama saada. Kuid eks tulevik näitab.“\nKa Islandi presidendi abikaasa on Panama paberitega seotud 03.05.2016\nVIDEO: Islandi peaminister kõndis küsimuse peale tema maksuparadiisis asuva firma kohta intervjuult minema (29) 04.04.2016\nIsland on mõndagi teinud, et järgmise majanduslangusega paremini hakkama saada. Pankade üle on järelevalvet karmistatud, kes olid eelmise majanduskriisi põhipõhjustajad. Valitsus keelas ära valuutalaenud. Riigieelarve on plussis. Ka riigi jooksevkonto on ülejäägis ning keskpank on kuhjanud kokku suure valuutareservi. Parlament nõudis rahandusministrilt igal aastal viieaastast riigirahanduse plaani esitamist.\nIslandi suurim börsiettevõte Marel tegeleb toiduainetööstusele sisseseade müügiga. Ettevõtte juht Arni Oddur Thordarson ütles, et praegu on majandus varasemast palju hajutatum ja seetõttu suudab paremini välja kannatada järgmise šoki. Ta lisas, et Island on kasvaud 1980ndate aastate Lääne-Euroopa ühest vaesemast majandusest üheks rikkaimaks, kui võtta aluseks majanduse kogutoodang inimese kohta. Ta lisas, et mõnikord võib see teekond olla künklik.\n„Kui me vaatame Islandi majanduse mitmekesisust, siis see ei ole kunagi olnud praegusest parem,“ lausus ta.\nSamas ei ole seda majandusedu sugugi kõigile jagunud. Sellest kõneleb mullustel valimistel eliidiga rahulolematusega hiilanud Piraatide Partei edu, kes oleks peaaegu võimule pääsenud.\nReykjavikis lasteaiakasvatajale Gudrun Gunnarsdottiri jaoks jätab majandus paljuski soovida. 2008. aasta majanduskrahhis kaotas ta korteri, kuna ei suutnud tasuda valuutas võetud eluasemelaenu makseid, sest Islandi kroon kukkus kokku.\nNüüd ei teeni ta nii palju, et saaks pangast eluasemelaenu isegi taotleda, mistõttu ta maksab suuremat üüri kui maksaks eluasemelaenu.\n„Maksan rõõmsasti 40 000 krooni iga kuu rohkem renti kui maksaks eluasemelaenu,“ ütles ta. „Olen õnnelik, et ei ole matemaatikaõpetaja, sest Islandil ei ole alati 2+2 = 4.“\nAlkoholipiirangutest maailmas: Islandil muutus õlu legaalseks alles 1989. aastal\nIsland ei taasava liitumiskõnelusi Euroopa Liiduga\nIslandi ettevõtjad teevad putukatest energiabatoone\nIslandi peaminister täidab valmislubaduse ja hakkab kodulaenude võlgu tasuma\nTäna keskööl saavad islandlased kingituse krüptoraha näol


Suhkrumaisi külmutamine - nii tehakse\nKorista õigel ajal\nSuhkrumais tuleks tarbimiseks aegsasti koristada. Sõltuvalt sordist valmivad kohad juuli lõpust septembri alguseni. Tehke piima küpsuskatse. Vajutage lihtsalt küünt seemneks. Kui piimjas valge mahl välja tuleb, on kolb täiesti küps.\nSuhkrumaisi koristamine: koristusaeg, saagimärgid ja kasutusviisid\nSuhkrumais - tõestatud ja erakordsed sordid\nSuhkrumaisi kasvatamine: külvist saagikoristuseni\nKoorige ja puhastage maisitõlv\nPärast suhkrumaisi koristamist tuleks see töödelda 8 tunni jooksul. Koorige välimised kandelehed maha. Lisaks tuleks eemaldada pruunid niidid (naissoost lillede endised stiilid).\nKolvi ots lõigatakse noaga ära. Kui kolvi ots on halvasti vormitud või on juba kuivanud, tuleks see ka ära lõigata. Nüüd pestakse kolbi, kui need on veel määrdunud.\nNüüd on aeg eelkokkamiseks\nPange pott veega ja keetke\nPange kolb keevasse vette\nkas eemaldage kohe (blanšeerige) või keetke 5 minutit\nVõtke kolb potist välja ja loputage külma veega\nLaske kolvil tühjendada (näiteks sõelal)\nSeejärel võtke üks või, sõltuvalt kolbide arvust, mitu sügavkülmakotti. Pange kolvid sinna ja sulgege kotid õhukindlalt. Teise võimalusena võite kõigepealt terad terava noaga lahti võtta ja lihtsalt külmutada. Sügavkülmakotid on soovitav märgistada kuupäevaga.\nÜkskõik mis sordist, suhkrumaisi võib külmutatult säilitada umbes 8 kuud, kaotamata selle kvaliteeti. Kui soovite seda sulatada ja süüa, küpseta seda 10 minutit. Siin on mõned retseptide ideed:\nOstetud värsket suhkrumaisi saab ka probleemideta külmutada. Enne ostu otsustamist uurige siiski, kui kaua aega tagasi saak oli. Ebaõnnega on aroom juba märgatavalt vähenenud ja maisitõlvikus olev maik ei ole magus, vaid jahune.


Üüriturul käib enneolematu rabelemine. Ka magalarajoonide kortereid otsitakse taga tikutulega - Moodne Kodu\nÜüriturul käib enneolematu rabelemine. Ka magalarajoonide kortereid otsitakse taga tikutulega\nKui veel veebruari lõpus oli Tallinnas pakkumisel üle 1300 üürikorteri, siis nüüdseks on see arv langenud alla 700. Pakkumiste arv on märgatavalt langenud ka teistes suuremates linnades. Suure puhastustöö on teinud Ukrainast pärit põgenikud, keda aga kohalikud üürileandjad on vältima hakanud.\nPindi Kinnisvara juhatuse liikme Peep Soomani sõnul on suurim nõudlus üürikorterite järele pealinnas. „Vaadates sõjapõgenike jaotust piirkonniti, on see ka igati loogiline. Eelkõige otsitakse tikutulega taga magalarajoonide kortereid, kuna need on kiiruga lahkuma pidanud inimestele kõige taskukohasemad,“ ütles ta.\nKa Kinnisvara24.ee kinnisvarakuulutuste portaal kutsub üles Ukraina sõjapõgenikele majutuspakkumisi lisama. Kuulutuse saad tasuta lisada SIIN. Ukrainlastest korteriotsijatele on loodud lausa omaette lehekülg, kus on hetkel pakkumisel 146 objekti üle Eesti. Kümnete tuhandete põgenike kohta pole seda just palju.


VÄÄRT KRAAM! ⟩ Hasso Krulli kultuurisoovitused - Kultuur\n2. aprill 2020, 16:54\nVäärt kraam! ⟩ Hasso Krulli kultuurisoovitused\nMida teha, kui inimesel on korraga nii palju aega, et seda jääb veel ülegi? Olukord on uudne. Midagi sellist koges vanem põlvkond viimati kaheksakümnendatel aastatel – nooremad on aga sattunud täiesti tundmatule maale. Aeg on äkki muutunud kombatavaks: seda võib lusikaga süüa, kahvli otsa võtta või lausa noaga lõigata.\n19. sajandil kirjutas Nikolai Tšernõševski romaanilaadse manifesti «Mida teha?» (1863), mille üle kogu Vene keisririigis vallandusid vaidlused ja tekkis noorteliikumine. See raamat on eesti keeldegi tõlgitud, kuid seda ma praegu veel lugeda ei soovita, kui just ajaloohuvi selleks ei sunni. Selle asemel soovitan Claude Lévi-Straussi reisikirja-laadset esseed «Nukker troopika» (1955), mis kirjeldab väikerahvaste elu Amasoonias möödunud sajandi kolmekümnendatel aastatel.\nLévi-Strauss uskus, et teisi kultuure uurides saame oma kultuurist paremini aru ja võime isegi võtta kriitilise hoiaku. Aga see nõuab aega. Raamatu kesksed mõtisklused koonduvad peatükki «Klaasike rummi», mis tagasihoidlikult osutab sellelegi, mida tänapäeval võiks teha.


Tööstus jättis võitluse Saaremaa juustu nime ainuõiguse pärast - Saarte Hääl\n“See asi on nii keeruline ja nagu tagantjärele selgub, ka mõttetu,” ütles Oma Saarele Saaremaa piimatööstuse tegevjuht Andi Saagpakk.\nSaagpakk selgitas, et geograafilise tähise kasutamise ainuõiguse saaks tööstus vaid juhul, kui õnnestuks tõestada, et Saaremaalt varutud piim on väga erilise maitsega.\nArvestades, et valdav osa toorainest tuleb suurfarmidest, on Saagpaku sõnul raske eeldada, et tänapäeva tootmiskompleksides toodetud piim saaks olla mingi väga erineva maitsega.\nSaaremaa piimatööstus otsustas omal ajal “Saaremaa juustu” tähise registreerida, kuna tööstust häirisid mandri ettevõtete toodetud ja “Saaremaa” nime kandvad juustutooted.\nTähise registreerimisega loodeti “Saaremaa” kasutamisõigus kinnistada ainult siinsele tööstusele ning mingil ajal see justkui ka õnnestus.\n2002. aastal sai Saaremaa liha- ja piimatööstus patendiameti tunnistuse Saaremaa juustule geograafilise tähise omistamise kohta, mis sätestas, et sellise nimega juustu võib toota ainult Saaremaal ja kohapeal varutud toorpiimast.\n2005. aasta oktoobris saatis Euroopa Komisjon põllumajandusministeeriumile infonõude, milles viitas raskustele juustusortide Põltsamaa ja Saaremaa registreerimisel.\nEuroopa Komisjon leidis, et kuigi ühe põhjendina on toodud Saaremaa karjamaade ja niitude heina eriline mõju lehmapiimale ja sellest valmistatavale juustule, ei leia see kajastust kirjelduses, kuidas täpselt peab karjatama ja toitma lehmi, kelle piimast tohib valmistada Saaremaa juustu nimelist juustu.\nLisatud: 20.01.2009 / 01:24\nNo tere Saaremaa Viin ja Saaremaa X!\nJuba kirjutise esimene lause: “AS Saaremaa Piimatööstus otsustas lõpetada aastaid kestnud ponnistused geograafilise tähise “Saaremaa juust” registreerimiseks.” on sisult absurdsus – “Saaremaa juust” on geograafiline tähis – naera surnuks!!!\nLisatud: 20.01.2009 / 11:12\nkas sa polegi käinud saaremaa juustul? :P see asub kohe viidumäe kõrval :)\nLisatud: 20.01.2009 / 13:11\nkelle kanda jäävad mõttetud kohtukulud?\nKellelgi vist on seal juuropis igav?


Aed: Vesi Lotus Istutusjuhised - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Vesi Lotus Istutusjuhised\nMõned inimesed võivad arvata, et lootos ja vesililled on ühesugused, kuid need on kaks erinevat taime. Veelleilidel (nymphaea spp.) on lehed ja lilled, mis ujuvad vee pinnal ja pikad juured vee all. Loomade taimede lehed on kõrgel, tugevate varredel, mis hoiavad kõrgemal muda pinnasest...\nLotus seemnete istutamine\nKoguge seemneid oma lotostaimedelt uute taimede kasvatamiseks.\nMõned inimesed võivad arvata, et lootos ja vesililled on ühesugused, kuid need on kaks erinevat taime. Veelleilidel (Nymphaea spp.) On lehed ja lilled, mis ujuvad vee pinnal ja pikad juured vee all. Lotosivabade lehed on kõrgel, tugevate varredel, mis on kõrgel muljunud mullas, kus nad kasvavad. Mõlemal taimel on suured tassikujulised õisikud. Kahel lootose liigi, emakeelse lootuse (Nelumbo lutea) ja Aasia lootuse (Nelumbo nucifera) puhul on sarnased vajadused. Loodus on Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavuse tsoonides 5 kuni 10 ja tal on agressiivne kasvuharjumus, kuigi seda ei ole klassifitseeritud invasiivseks.\nKasutatud kultuurid koosnevad ebatavalistest, atraktiivsetest seemnekoosidest, mis on täidetud suurte pruunide seemnete ja kõva seemnetega. Koguge seemned, kui koonused on kuivanud, kuid ärge oodake liiga kaua või tuul raputada seemned koonustest välja. Pane väikesed seemned veidi, et paljastada valge sees, kuid see ei kahjusta seemet või ei õnnestu. Teine võimalus rasket seemnekatet paremaks idanemiseks on seemnete leotamine soojas vees mõneks päevaks, seejärel eemaldatakse välimine seemnekate. Näete valget seemet ja võib-olla algust idarannikul. Seadke seemned konteineritesse või muda vette mööda oma tiiki, lükates need umbes 1 tolli niiskesse mulda ja kindlalt mulda.\nLotus on kasvanud kaunistest ja potidest alates iidsetest aegadest. Isegi kõrgeim lootus kasvab hästi suurtes mahutites, kui sellel on õige mulda rikkalik mulla, mis on hästi segatud turbaga ja hoitakse niiske ja märjaks. Paigutage mugulat või seemet vähemalt 1 tolli sügavas niiskes pinnasesse päikeselises kohas ja vaadake kauni halli-rohelise lehestiku idanemist ja välja lehma. Väikseimad lootose tüübid kasvavad vähem kui 24 tolli pikkuseks ja kasvavad hästi kui majapidamistarbed väikeste sobivate tingimustega konteinerites, kaasaarvatud ühtlaselt niiske pinnas, mis kunagi ei kuivata, keskkonnas niiskus igapäevase niisutamisega ja vähemalt 12 tundi päevas ereda valguse.\nLotus taimed lisavad tiikidele ja veefunktsioonidele eksootilist elegantsi. Kui nad jäetakse kontrollimata, saavad nad kiirelt asukoha üle võtta, nii et konteinerites istutamine on hea mõte. Kasutage 20-tollist potti suurte lootose sortide jaoks ja 12-tollist potti keskmise lootose sortide jaoks. Pange mõned pottide põhjaga rasked kivid nende kinnitamiseks ja mulla pinnale lisamiseks ning seejärel pillake seemned, seemned, mugulad või seemikud vähemalt 1 tolli mullasse enne, kui ujuda potti tiigi servas. Märg pinnasesse puurige auk, et pot pestakse vette või vette vette lastakse.\nLotuseid kasvavad väga palju rabetutes või soolastes piirkondades ilma suurt tähelepanu pöörata. Kui teil on osa varast, mis on järjepidevalt märg, mudaline või üleujutatud, lükates mõnda lootose mugulat mulla 1 tollise sügavusega, asetage see vara elegantsetesse taimedesse. Kui soovite ainult ühe lootose või ehk lootose piiri, kuid ei soovi selle tervet põllu, siis kaevu välja madal pind 2-3 jalga sügavale alale ja joondage see plastikust või kummist tiigli vooderdusega. Paigaldage vooderdise põhjale kruusa kiht ja täitke see märja pinnasega. Märg pinnas taimede seemned, mugulad või seemikud vähemalt 1 tollise sügavusega ja 1 jalaga eraldi ning dekoreerimiskividest või kividest ankurdada.


Careers | Volvo Cars Eesti\nSee on teekond teie jaoks\nMe usume inimeste jõudu.\nKui olete insener, andekas disainer või entusiastlik turundusinimene, pakub Volvo Cars teile karjäärivõimalusi.\nMeil on kujunenud maine kui ühest maailma kõige atraktiivsemast tööandjast. Meie edu põhineb kolmel teguril: meie kaubamärk on globaalse ulatusega ning meie töökeskkonda iseloomustab dünaamilisus ja lugupidav suhtumine; valmistame innovaatilisi ja atraktiivseid autosid; aitame oma töötajatel karjääri arendada ja edendada.\nMillist tööd soovid teha?\nKuna Volvo Cars on väga dünaamiline ettevõte, siis on meil rohkelt tegevusvaldkondi ja seetõttu ka palju karjäärivõimalusi. Just teie karjäär võib siin soodsa pinnase leida. Pakume suurepärast töökeskkonda ning võimalust realiseerida oma unistusi. Kui osalete meie lennukate eesmärkide saavutamisel, siis täituvad ka teie unistused. Tutvuge meie tegevusaladega ja leidke endale sobiv.\nOled oma karjääri alguses?\nPakume võimalusi nii neile, kes on just äsja ülikooli lõpetanud, kui ka neile, kes otsivad lihtsalt suvist töökohta. Võite osaleda diplomijärgsetes programmides, leida praktikakoha või alalise töökoha.\nVILISTLASED JA TUDENGID\nKui olete huvitatud Euroopas pakutavatest töövõimalustest, siis vaadake meie põhjalikke ja regulaarselt uuendatavaid töökuulutuste tahvleid.\nVolvo autosid valmistavad inimesed inimestele. Oleme kirglikud, loomingulised ja südikad − just nagu teie. Pakume teile kuulata kahe meie meeskonna liikme mõtteid.\nNina Åberg, hääljuhtimine ja kõne\n„Meie eesmärk on see, et vestlus autoga oleks sama kerge, kui vestlus teise inimesega.”\nAnders Bergström, disainer\n]Olen oma uue Volvo X90 üle väga uhke. See viib luksuse täiesti uuele tasemele. Volvos tunned ennast turvaliselt ja lisaks turvatundele saad valida erinevate materjalide vahel.”\nVolvo Cars on rahvusvaheliselt tunnustatud kui üks juhtivaid tööandjaid. Meid peetakse tööandjaks, kelle juures töötajad arenevad ja liiguvad karjääriredelil ülespoole. Esitleme vaid mõnda meile antud auhindadest:\n- Volvo Cars "50 kõige atraktiivsemat ettevõtet" - Universum, 2013\n- Volvo Cars China "30 Shanghai parimat tööandjat 2013. aastal" - Zhaopin.com\n- Volvo Cars China "30 Hiina parimat tööandjat 2013. aastal" - Dajie.com\nNaiste osakaal juhtivatel kohtadel Volvo Carsis (%) 2007–2013


Pääsküla raudteejaamas mälestati juuniküüditamise ohvreid | Tallinn\n14. juunil möödus 81. aastat 1941. aasta juuniküüditamisest. Nõmmel toimus traditsiooniline küüditamisohvrite mälestustseremoonia Pääsküla raudteejaamas küüditatute mälestusmärgi juures.\nNõmme linnaosa vanem Karmo Kuri tõi oma kõnes välja paralleeli tänase päeva ja 1941. aasta sündmuste vahel, kus süütud ja kaitsetud inimesed okupatsioonivõimude jõhkra käitumise ja tegutsemise ohvriks langevad. „Me oleme täna siin, sest me ei unusta seda jõhkrust. Me ei salli ega luba sellistel asjadel maailmas juhtuda. Me ütleme seda oma lastele ja nemad omakorda oma lastele. Me teame, mis õige ja mis on vale. Inimese elu ja vabadus on meile püha,“ sõnas Kuri.\nMälestustseremoonial võtsid lisaks Nõmme linnaosa vanem Karmo Kurile sõna Riigikogu esimees Jüri Ratas ja ajaloolane Leho Lõhmus. Vaimuliku talituse viis läbi Nõmme Rahukoguduse õpetaja Ove Sander. Tseremoonial osalevad ka Kaitseliidu Nõmme malevkonna liputoimkond ja Tallinna politseiorkester.\nPääskülas on 14. juunil küüditamisohvreid mälestatud 1991. aastast alates. Mälestusmärgi skulptor Tõnu Maarandi taies kujutab raudteerööbast stiliseeritud okaste vahel – teekond raudteel ja selle lõpp okastraadi taga. Traditsioon sai alguse Nõmme Heakorra Seltsi aktiivse liikme Elvi Pirgi eestvedamisel.\n1941. aasta mais ja juunis küüditati Nõukogude Liitu umbes 95 000 inimest Eestist, Lätist, Leedust, Poolast ja Rumeeniast. See nn massioperatsioon viidi Leedus, Lätis ja Eestis läbi ühel ajal – 14.–17. juunil 1941. Operatsiooni käigus arreteeriti kõik okupatsioonivõimudele segavana tundunud inimesed. Peamiselt eelpool nimetatud riikide iseseisvuse üles ehitanud poliitilise, sõjalise ja majandusliku eliidi hulgast. Nad viidi vangilaagritesse, kus valdav enamus nendest juba esimese aasta jooksul hukati või hukkus.


Kriisikaart kui võimalus vaimse tervise kriise ennetada ja juhtida | Tervise Arengu Instituut\nAnna Toots Külli Mäe\nHeaolu ja Taastumise Kool\nKriisikaart on uus võimalus tulla toime haavatavusega ja ennetada ning juhtida vaimse tervise kriise. Artiklis esitame ülevaate aastatel 2018–2019 välja töötatud kriisikaardi teenusest ning kriisikaardi omanike ja nõustajate kogemusest.\nInimesed, kes elavad psüühikahäirega, võivad vaimse tervise halvenemisest põhjustatud kriiside ajal tunda segadust ja kaotada jõu oma vajaduste kohta otsuseid teha. Kriisikaardi idee sündis psüühikahäirega elavate inimeste ja nende lähedaste soovist omada haavatavas olukorras suuremat kindlustunnet.\nAbivahend haavatavas olukorras\nKriisikaart on vabatahtlik tahteavaldus, mis koostatakse ajal, kui tervislik olukord on stabiilne. Kriisikaardi koostamine ja kasutamine aitab säilitada kontrolli, vähendab sundi ja survet ning toimib ka ennetavana. Kriiskaart aitab ümbritsevatel inimestel psüühikahäirest taastuja kriisiolukorda paremini mõista ning pakkuda abi, lähtudes inimese individuaalsetest vajadusest ja soovidest. Kriisikaardil on kriisi kirjeldus, kontaktisiku andmed, isiklikud- ja ravieelistused ning praktilised palved, kuidas temaga kriisi korral käituda.\nKriisikaardi taskuvoldikut kannab inimene endaga kaasas – kaart mahub rahakotti või taskusse. Kriisikaardi koopia on tema lähedastel ja temaga koostööd tegevatel vaimse tervise spetsialistidel. Vajaduse korral kaarti täiendatakse, näiteks tuginedes viimasele kasutamise kogemusele ja tekkinud vajadustele. Kaart kehtib üldiselt ühe aasta, pärast seda peab omanik kaarti uuendama.\nKriisikaardi teenus valmis koosloomes – sotsiaalministeerium kutsus ellu ning rahastas töörühma tegevust hanke „Psüühikahäirega patsientidele kriisikaardi ja ohumärkide plaani koostamise piloteerimine” raames. Töörühm tegutses eesmärgiga võimestada psüühikahäirest taastujat haigusega toimetulekul, õiguste teostamisel ja kriiside ennetamisel ning juhtimisel. Töörühma kuulusid MTÜ Heaolu ja Taastumise Kooli, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Psühhiaatriakliiniku, SA Viljandi Haigla ja SA Ahtme Haigla vaimse tervise õed, sotsiaaltöötajad, psühholoogid ja kogemusnõustajad.\n2018. aastal uuriti rahvusvahelist kogemust ning koostati esialgne teenuse mudel. 2019. aastal oli kriisikaardi koostamise võimalus 50 raske või pikaaegse psüühikahäirega inimesel. Eesti esimesed kriisikaardid valmisid SA Viljandi Haigla psühhiaatriakliiniku sundraviosakonnas (10 inimesele), SA Ahtme Haigla psühhiaatriapolikliinikus (10 inimesele) ja SA PERH psühhiaatriakliiniku polikliinikus ning kaksikdiagnoosi osakonnas (30 inimesele). Selle protsessi ja õppekohtade analüüsi põhjal valmis kriisikaardi teenuse kirjeldus.\nKriisikaart valmib koostöös\nKriisikaardi koostamine on omanäoline läbirääkimiste protsess. Usaldusväärne soovitaja inimese kõrval on temaga igapäevaselt töötav kutseline aitaja. Veelgi parem, kui soovitus kriisikaart koostada pärineb raviarstilt. Kriisikaardi koostamisel abistab psüühikahäirega taastujat kriisikaardi nõustaja, kelle ülesanne on aidata inimesel avastada ja säilitada oma tugevusi. Kriisikaardi nõustajateks on vaimse tervise õed ja sotsiaaltöötajad psühhiaatriakliinikus ning toetavas rollis rehabilitatsioonimeeskonna kogemusnõustaja, sotsiaaltöötaja, psühholoog või tegevusjuhendaja. Oluline on usaldus kriisikaardi omaniku ja nõustaja vahel. Kriisikaardi nõustaja kontrollib, et info kaardil on kooskõlas taastuja ravimeeskonna juhistega ja täiendab seda taastuja soovide ning vajaduste kirjeldusega.\nRavikoostöö ja eeltöö ohumärkide kindlakstegemiseks toetab kriisikaardi koostamist. Kriisikaart on kokkuvõte laiemast varasemate vaimse tervise ohumärkide plaanist, mida aitab vajaduse korral koostada nõustaja. Meie meeskonna kogemuse kohaselt võtab ohumärkide analüüsimine aega. Kui seejuures ärevus kasvab, võib traumade läbitöötamine võtta aega veelgi. Sel juhul koostatakse kriisikaart hiljem ja nõustaja hoolitseb selle eest, et abivajaja saaks abi spetsialistilt, näiteks kliiniliselt psühholoogilt tervishoiusüsteemis või asjaomase väljaõppega rehabilitatsioonispetsialistilt.\nKui varasem tervise halvenemise muster on ravimeeskonnaga läbi arutatud, on kriisikaardi koostamine inimesele loomulik jätkutegevus oma soovide väljendamiseks ning enesejõustamiseks. Kõigepealt toimub tutvustav ja järgmisi tegevusi sissejuhatav grupikohtumine. Kogemusnõustaja kohalolu ja positiivne eeskuju loob lisaväärtust. Vastavalt inimese soovile jätkub arutelu individuaalselt või väikegrupis. Väikegrupi eelis on asjaolu, et saab arutleda koos sarnases olukorras olevate inimestega ja üksteist täiendada, näiteks saada ideid eneseabivõteteks. Kriisikaart valmib kahe kuni kolme kohtumise käigus.\nInimkeskse teenuse kirjeldamiseks mõtlesime välja neli persooni ehk tüüpilist kliendigrupi esindajat. See aitas meeskonnal paremini mõista ja silme ees hoida kriisikaardi kasutaja ootusi ning eesmärke.\nKriisikaart loob sisemist rahu\nSaame esitleda kriisikaardi omanike kogemust ja tagasisidet kriisikaardi koostamise ning esimese kasutamise kohta. Kriisikaardi koostamise eelduseks on inimese soov.Kriisikaardi omanike tagasisideuuringust selgus, et kriisikaart otsustati koostada erisugustel põhjustel.Kriisikaarti peeti vajalikuks. Üks kriisikaardi omanik põhjendas seda järgmiselt: „Ükskõik, mis vormis, on kriisikaart hea idee. Ma võin sattuda olukorda, kus ei oska ise abi otsida”. Teine kaardi koostanud inimene väljendas lootuse tunnet: „Lootus on, et kriisikaart aitab, kui midagi juhtub”.\nTuuakse välja, et igapäevakatsumustega toimetulekul on kriisikaart kui eneseabivahend. Üks kriisikaardi omanik ütles: „Koostasin kaardi eneseabiks. Kaardi koostamine mõjus tervendavalt”. Öeldakse, et oma kriiside analüüsimine on arendav ning aitab ära hoida keerulisemaid ja eskaleeruvaid situatsioone edaspidi.\nPikaaegse psüühikahäirega elavad inimesed ootavad kriisiolukorras abi lähedastelt ja ümbritsevast keskkonnast. Kriisikaart on abivahend toetuse küsimisel ja vastuvõtmisel. Üks kaardi omanik ütles: „Kaardi olemasolu mõjub nagu kindel seljatagune”. Teine kaardi omanik jutustas oma kogemusest: „Mul on klaustrofoobia ja jäin lifti kinni. Värisesin üle keha ja mul oli raske end väljendada appi tulnud päästemeeskonnale. Suurte raskustega sain teha selgeks, et kiirabi ega haigla vajadust mul ei ole ja soovin pääseda koju.” Sellele varasemale kogemusele tuginedes oleks kriisikaart võimaldanud olukorda paremini selgitada ja pääseda kiiremini rahunemispaika. Kriisikaarti võrreldakse päästerõngaga ning öeldakse, et selle olemasolu muudab enesekindlamaks olukordades, mis võivad tekitada ärevust.\nKriisikaardi omanike jaoks on kaardi olemasolu lootustandev võimalus saada kriisiolukorras abi lähedastelt ja ümbritsevast keskkonnast. Öeldakse, et kriisikaart on nagu kindel seljatagune taastumise teekonnal. Selle koostamine aitab paremini mõista oma käitumist ja haiguse mõju. Kaart on abivahend toetuse küsimisel ja vastuvõtmisel.\nKriisikaardi koostamine eeldab koostööd pere ja lähivõrgustikuga. Kriisikaardi omaniku ülesanne on läbi rääkida kaardil märgitud isikute ja teenuseosutajatega. Nõustajal on toetav ja jõustav roll. Nõustaja saab aidata teha valikuid, valmistada ette kohtumisi. Kliendi soovi korral võib võrgustikukohtumine toimuda kriisikaardi nõustamise raames. Kriisikaardi omanike jaoks on rahustav teada, et kokkulepped on selged. Lähedased ja toetajad peavad oluliseks kindlustunnet, et läbi on räägitud, kuidas tegutseda ka kõige keerulisemates olukordades.\nKriisikaardi näidis. FOTO: HEAOLU JA TAASTUMISE KOOL\nKriisikaart on töö tegemise abivahend\nKriisikaarti saab rakendada ravi, rehabilitatsiooni ja toetavate teenuste puhul. Kriisikaardi nõustajad tõid oma tagasisides välja, et kaardi koostamise protsess aitab mõista ning parandada kontakti nõustatavaga, tuua omavahelisse vestlusesse varem vähe puudutatud vaatenurki ning ulatab praktilise abikäe. Üks nõustaja ütles: „Ma saan reaalselt abi pakkuda. Meil on ühine keel”.\nNõustajate meeskonna kasvamise loo olulise osana väärtustatakse võrdväärse koostöö kogemust kriisikaardi omanikega. See tähendab, et tunnetuslikult on ravi- ja rehabilitatsioonimeeskond ning kriisikaardi omanikud, teisisõnu haigla patsiendid või rehabilitatsiooni kliendid, samaväärsed partnerid. Üks on kaardi koostaja, teine nõustaja ülesannetes. Nõustajate meeskonna kasvamise osaks oli ka üheskoos läbitud CARe metoodika koolitus ja kovisioonid.\nEsimesed Eestis valminud kaardid ja kriisikaardi nõustamise teenus on praegu veel lapsekingades. Kriisikaardi nõustamise juured Eestis pärinevad 2010. aastast, kui kogemusnõustajad Anita ja Oliver kuulsid kriisikaardist Hollandi kolleegidelt DUO-projekti raames.\nIdee hakkas idanema ning edasist arengut mõjutas Wilkeni ja Hollanderi raamatu „Kuidas klientidest saavad kodanikud. Taastumise ja kaasatuse toetamine CARe metoodika abil” ilmumine Eesti keeles (2015). Oma osa on ka arengutel erihoolekandes nagu deinstitutsionaliseerimine ning kvaliteedinõuded, kus on nõutud tagasilangusi ennetav ohumärkide plaan ja kriisisekkumiste kirjeldamine.\nVõttes arvesse aastakümnete pikkust praktikat mujal maailmas, saab tõdeda, et ohumärkide varajane teadvustamine ja sellele vastavalt käitumine võib kriisi ennetada. Kriisikaardid on laialt kasutusel ja riiklikult toetatud näiteks Hollandis ning Suurbritannias. Kriisiplaani ja -kaardi väljatöötamise käigus saavad teadlikumaks nii kriisikaardi omanik, tema pereliikmed kui ka tema eest hoolt kandvad spetsialistid. Kriisikaardi omanikud on rahulikumad, sest kõrvalseisjad oskavad käituda kaardi abil kriisiolukorras õigesti. Kaardiomanik ise otsustab, mis kriisikaardile kirjutatakse ja see tekitab enesejuhtimise tunde. Nõustaja on toetavas rollis. (Belgraver ja Roest-Boers 2017) Kriisikaardi koostamine muudab terapeutilise suhte paremaks (Thornicroft 2013). Kriisiplaanid võivad vähendada ka tahtest olenematu ravi kohaldamist. (Ruchlewska 2014). Nii ennetamine kui ka tagajärgede mõistmine aitavad taastumisele kaasa.\nKriiside ennetamine ja juhtimine on osa personaalsest taastumisest. Taastujad leiavad sel teel lootuse ja jõu, et eluga edasi minna ning oskavad senisest enam oma soove väljendada. Psüühikahäire mõjudele vaatamata saavad raske või pikaajalise psüühikahaigusega elavad inimesed ja nende lähedased keskenduda uutele võimalustele ning rollidele.\nKutselised aitajad mõtestavad kriisikaarti kui võimalust panustada kriiside ennetamisse. Kriisikaart aitab vähendada haiglapäevade arvu, tahtest olenematu ravi kohaldamist ning tagab inimkesksed tervishoiuteenused. Selles mõttes on kriisikaart ka tulevikku suunatud tööriist. Toimetulekumehhanismi ning vajaliku abi olemasolu korral saab inimene elada edasi võimalikult samasugust elu kui enne kriisi. Vaimse tervise teenuste üks kvaliteedinõue on oskus aidata inimesel mõista tema haavatavust ja parandada kogukonna teadlikkust ning oskusi. Kriisikaart aitab tagada inimõigusi ja vähendada häbimärgistamist.\nKriisikaardi koostajad jätkavad koostööd, et muuta kriisisekkumine ja kriisikaart raske ning pikaaegse psüühikahäirega inimestele pakutavate teenuste loomulikuks osaks. Kriisikaardi arendustegevused jätkuvad 2020.–2022. aastal sotsiaalministeeriumi strateegilise partnerluse toel koos Eesti Puuetega Inimeste Fondiga, kes asub 2020. aasta esimeses pooles otsima kriisikaardi teenuse osutamiseks partnereid üle Eesti. Kriisikaardi omanikel on võimalus oma kaarti täiendada või uuendada, pöördudes Heaolu ja Taastumise Kooli poole meiliaadressil info@heakool.ee.\n2020. aastal jätkavad Heaolu ja Taastumise Kool MTÜ, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla Psühhiaatriakliiniku, SA Viljandi Haigla ja SA Ahtme Haigla vaimse tervise õed, sotsiaaltöötajad, psühholoogid ja kogemusnõustajad oma tööd ning kriisikaardi nõustamise oskused on osa sellest. Pärast kaks aastat kestnud arendustööd hoiab kriisikaardi nõustajate võrgustikku Heaolu ja Taastumise Kool, et tagada raske ja pikaaegse psüühikahäirega elavatele inimestele kriisikaardi nõustamise ja vormistamise võimalus üle Eesti.\nMinu valitud kontaktisikud\nMinu valitud tervishoiu ja toetavate teenuste osutajad\nKaardil märgitud inimeste nimed ja allkirjad (kellega on kokkulepped)\nMilline näeb kriis minu puhul välja\nMillist mõistmist ja praktilist abi soovin, kui kriis tekib\nMinu üldine terviseseisund\nIgapäevaselt kasutan järgmisi ravimeid\nKriisikaardi koostamist toetanud nõustaja ja organisatsioon\nPingeliste olukordadega toimetulekuks on igal inimesel välja kujunenud oma viisid. Järgnevatele küsimustele vastamine aitab teil paremini mõista ennast ja oma käitumismustreid. See võib esile tuua ka vajaduse muuta mõnd mittevajalikku käitumismustrit. Pärast küsimustele vastamist võite koostada koos nõustajaga omale ohumärkide plaani ja kriisikaardi.\nKüsimused, millest on abi kriisikaardi koostamisel\n1.1 Mis tekitab teile pingeid?\n1.2 Millised nendest pingetest võivad teid tasakaalust välja viia?\n2.1 Milliste nähtude põhjal märkate ohtu, et asjad hakkavad halvasti minema?\n2.2 Kas need nähud esinevad mingis kindlas järjekorras? Visandage „valgusfoori” mudeli abil nende muster: Roheline: kõik on korras; Kollane: te märkate, et asjad ei lähe nii hästi; Punane: asjad on teie jaoks halvasti\n2.3 Milliste nähtude põhjal võivad teised inimesed teie keskkonnas märgata, et asjad ei lähe nii hästi?\n3. Võimalused ise tagasilangust vältida\n3.1 Kas tunnete ära pinged enda sees? Kuidas? Mis nähud te ära tunnete, millised mitte?\n3.2 Mida teete, kui need pinged teid häirivad?\n4. Abi teistelt\n4.1 Mida saavad teenuse osutajad (näiteks õde või tugiisik) teha, et aidata teil tagasilangust vältida?\n4.2 Kes on teised olulised isikud, kes saavad teid aidata ja mis tegevused teid tõeliselt aitavad?\n4.3 Millised ravimid on kõige tõhusamad tagasilanguse vältimiseks (liik, annus)?\n4.4 Millises faasis on soovitatav hakata kasutama (täiendavaid) ravimeid?\n4.5 Kui tagasilanguse tõttu on vaja arsti või psühholoogi konsultatsiooni või arupidamist haiglasse paigutamise üle, siis märkige üles olulised nimed, aadressid ja telefoninumbrid.\n5. Muu oluline teave.\nKriisikaardi näidist saab vaadata siit\nBelgraver, V., Roest-Boers, N. (2017). De waarde van de Crisiskaart. Een maatschappelijke effectenanalyse. Sinzer.\nThornicroft, G. F., Farrelly, S., Szmukler, G., Birchwood, M., Waheed W., Flach, C., Barrett, B. Jt (2013). Randomised Controlled Trial of Joint Crisis Plans to Reduce Compulsory Treatment for People with Psychosis: Economic Outcomes. The Lancet, 381.\nRuchlewska, A. W.-J. (2014). Effect of Crisis Plans on Admissions and Emergency Visits: A Randomized Controlled Trial. PLoS ONE.


Habanero tšilli jahvatatud - Umami\nEsileht / Gurmaanile / Vaata kõiki / Habanero tšilli jahvatatud\nHabanero tšilli jahvatatud\nHabanero tšilli jahvatatud kogus\nJahvatatud Habanero tšilli 40g.\nAlgselt pärineb habanero Indoneesiast, aga tänapäeval on selle suurimaks kasvatajaks Mehhiko. Habanero maitse on puuviljane ja soe, nagu Mehhiko päike. Lisaks tulisusele annab see roogadele ka puuviljast maitsenüanssi. Habanerol on unikaalne ja huvitav tsitruseline maitse, selle pärast on habanerot väga põnev erinevates roogades testida. Habanero’sid on erinevates värvitoonides ning neid kasutatakse salsades, tšatnites, Kariibi saarte toitudes jne. Sobib eriti hästi salatitesse-kastmetesse, milles on puuvilju. Sobib suurepäraselt ka liha grillimiseks.\nAastal 1999 oli Habanero ametlikult maailma tuliseim tšilli!\nTšillide teravust/kangust mõõdetakse Scoville’i skaalal ning selle ühikuks on SHU (Scoville Heat Units). Habanero mõõdab sellel skaalal 100 000 – 350 000 SHU. (Näiteks mõõdab jalapeno välja 2500 – 8000 ühikut.)\nSoovitatav on kokkamisel kasutada kindaid.\n1 arvustus tootele Habanero tšilli jahvatatud\nTuulikki – juuni 15, 2021\nSee sobib inimesele kes igatseb tõelist vürtsi kerge kasutada kuna see on juba jahvatatud\nTabasco habanero tuline\nTabasco habanero tuline Tabasco kaste tulistest habanero tšillidest. Scoville’i skaalal:...\nHabanero tšilli kummikommid\nHabanero tšilli kummikommid 255 g Sellest purgis leiad kirsi-, laimi-,...


Comodynes mitsellaarveega meigieemaldus-salvrätid normaalsele nahale 20tk | azeta.ee\nComodynes mitsellaarveega meigieemaldus-salvrätid normaalsele nahale 20tk\nToote kood: 842874900050\nMitsellaarvee ja kassinaeriekstraktiga naturaalsest kiust salvrätikud on kiire ja õrn viis jumestuse eemaldamiseks.\nAitab kiiresti ja mugavalt näonaha puhtuse eest hoolt kanda. Salvrätid eemaldavad mustuse ja jumestuse, asendades puhastuspiima, toonikut ja silmameigieemaldit. Tulemuseks on pehme ja toniseeritud nahk. Puhastage õrnalt nahk, visake kasutatud salvrätt ära ja ongi kõik –puhastusrituaal on tehtud!\nÕrnad pindaktiivsed ained ei ärrita nahka ega silmi, eemaldavad tõhusalt mustuse ja jumestuse.\nTaimsed glütseriidid parandavad naha seisukorda, taastades naha loomuliku hüdrolipiidkihi ja säilitades naha normaalse happesuse.\nGlükoosiühendid puhastavad tänu pehmendavatele ja niisutavatele omadustele nahka ning pinguldavad ja pehmendavad seda.\n20 × 20 cm salvrättide kiud on 100% naturaalne ja biolagunev.\nDermatoloogiliselt kontrollitud.Ei sisalda parabeene.\nJumestuse ja mustuse eemaldamiseks puhastage näo- ja silmaümbrusnahk õrnalt masseerides. Teie nahk saab minutiga toniseeritud ning jääb puhas ja siidine.\nAqua (Water), Methylpropanediol, Betaine, C12-13-Pareth-9, Ceteareth-25, Laureth-23, Disodium Phosphate,Malva sylvestris (Mallow) Flower/Leaf/Steam Extract, Cetrimonium Bromide, Propylene Glycol, Phenoxyethanol, Citric Acid, Sodium Carboxymethyl Betaglucan, Ethylhexylglycerin, Simethicone, Polysorbate 65, Glycerin, Methylcellulose, Sorbic Acid, Benzoic Acid, Parfum (Fragrance).


Masina operaator | Balti Spoon OÜ\neng est rus ger\nTule meie meeskonda! Pakume sulle tööd, kus väljaõppe käigus saab sinust suurepärane spoonitootmise spetsialist. Liitudes meiega, asud sa tööle edukas ja kaasaegses ettevõttes. Me väärtustame ausaid ja pikaajalisi töösuhteid.\nSee töö sobib sulle, kui\noled asjalik, enesekindel ja tähelepanelik\nsul on tehnilist taipu ja töökogemust\nsoovid õppida ja saad inimestega hästi läbi\nräägid eesti ja vene keelt\nsulle sobib kolmes vahetuses töötamine (6:45-15:15; 15:15-23:45; 23:45-06:45)\nMis ettevõte on Balti Spoon?\nBalti Spoon on arenev rahvusvaheline puidutööstus, mis toodab kauni mustriga naturaalseid kattespoone. Meie spooniga kaetud dekoratiivsed mööbliesemed, põrandad ja seinad kaunistavad paljusid kodusid, koole ja kontserdisaale üle maailma. Balti Spooni tehas asub Kuusalu lähedal Kupu külas Harjumaal.\nMiks tulla tööle Balti Spooni? Pakume sulle:\ntöötasu väljaõppeperioodil alates 6,5€ tunnis, hiljem lisandub boonus\nkogu ametiks vajalikku väljaõpet kohapeal\npikaajalist, stabiilset ja ausat töösuhet\ntasuta transporti Tallinna, Loksa ja Tapa suunalt ning tasuta lõunasööki\nhea valgustusega, puhast ja sooja töökeskkonda ning korralikke isiku-kaitsevahendeid\nMis töö see on?\nSinu tööks saab olema spoonimasina juhtimine, et toodaksime hea kvaliteediga treikaske. Operaator vahetab palke ja jälgib hoolikalt masinast välja tulevat spooni. Sina otsustad vastavalt puidu kvaliteedile, millise kvaliteediklassi ning formaadiga materjali sellest toota. Hoiad pilku peal masina tehnilisel seisukorral ja teed esmast hooldust.\nSaada enda kandideerimistaotlus\nVõta julgelt ühendust Balti Spooni personalispetsialistiga.\n+372 6712 476


Tere tulemast Citybox Oslosse!\nCitybox ei ole tavaline hotell. Siin saad Sa teha oma broneeringu, makse, sisse- ja väljaregistreerimise ise. Meie pakume Sulle madalaid hindu ja kõrget kvaliteeti. Cityboxis pole traditsioonilist vastuvõtuletti, aga Cityboxi klienditeenindaja on hotellis ja valmis abistama kogu ööpäeva jooksul.\nÜhene tuba väike\nVäiksem tuba ühe inimese voodiga hinnateadlikule külalisele.\nKõikidel tubadel on dušinurgaga privaatne vannituba.\nStandard ühene tuba ühe inimese voodiga.\nKõikidel tubadel on dušinurgaga privaatne vannituba\nÜhene tuba rõduga\nStandard ühene tuba ühe inimese voodi ja rõduga.\nVäike kahene tuba laia voodiga\nVäiksem kahekohaline tuba koos kaheinimesevoodiga hinnateadlikule külalisele.\nKahene tuba laia voodiga\nStandard kahene tuba laia voodiga.\nLisavoodi on soovi korral saadaval lisatasu eest, 150 NOK/ öö.\nKahene tuba eraldi vooditega\nSuurem tuba kahe eraldi voodiga.\nLisavoodi on soovi korral saadaval lisatasu eest, 150 NOK/öö.\nTuba laia voodi ning narivoodiga.\nMeie versioon kaasaegsest ja minimalistlikust juunior sviidist televiisori, kapi ja laia kaheinimesevoodiga.\nBeebivoodi on soovi korral saadaval lisatasu eest, 125 NOK/öö.\nSa maksad majutuse eest saabumisel kioskis. Kiosk aksepteerib järgmisi kaarte: Visa, Visa Electron, Mastercard, Maestro ja BankAxept (tavalised maksekaardid). Kui Sa soovid tasuda oma broneeringu eest sularahas, siis palun pöördu selle jaoks meie teenidaja poole.\nKui Sa saabud Cityboxi, siis sa registreerid end hotelli läbi kioski kasutades oma broneeringu leidmiseks broneeringul olevat kinnitusnumbrit. Kiosk prindib Sulle hotelli infolehe ja uksekaardid. Tuba on valmis sisseregistreerimiseks alates kella 15.00-st saabumise päeval ja Sa võid end hotelli registreerida endale sobival kellaajal alates 15.00-st.\nPalume Sul toa vabastada lahkumispäeval hiljemalt kella 12.00-ks. Alates sellest kellaajast ei toimi enam elektrooniline uksekaart. Juhul, kui Sa soovid hilisemat väljaregistreerimist, siis palun pöördu meie teenindaja poole.\nTellimust on võimalik tühistada ja muuta trahvivabalt kuni kella 15.00-ni päev enne saabumist. Palume saata tühistamise soov koos broneeringu kinnitusnumbriga e-posti teel. Kui Sul tekib küsimusi oma broneeringu või hotelliga, siis palun saada meile e-post või helista meile numbril +47 21 42 04 80.\nTellimuse muutmiseks või tühistamiseks, samuti ka meie hotelli reeglid leiad siit.\non kirjutuslaud ja -tool, lugemislamp, öökapp ja riidenagid.\ntoimub külalise lahkumisel hotellist ning ei toimu lühiajalistel külastustel. Juhul, kui soovite lisakoristust, siis palume teenuse ettetellida ning -maksta. Pikaajalistel külastustel toimub koristus kord nädalas.\nleiad hotelli puhkealalt.\non saadaval kõigile Cityboxi külastajatele. Salasõna pole vaja sisselogimiseks.\non saadaval hotelli kõrval asuvas parkimismajas Paleet P-hus, hind on umbes 250 NOK/ööpäev.\nei ole Cityboxis lubatud.\non Cityboxis kvaliteetsed raammadratsid. Kaheinimesetubades on kas kaks üksteisega külgnevat voodit või kaheinimesevoodi. Peretubades on lisaks narivoodi.\ntasu on 150 NOK/öö, beebivoodi lisatasu on 125 NOK/öö. Palume lisavoodi telefoni teel ettetellida.\nsisaldub toa hinnas. Kui Sa vajad lisarätikuid, siis palume pöörduda Cityboxi teenindaja kontorisse.\non lubatud Cityboxis vaid koos täiskasvanuga.\non paigaldatud sissepääsu juurde ning avalikudesse ruumidesse.\nJALGRATTA RENT (BYSYKKEL)\nAlates 49 NOKist. Lähim rattarent asub Palehavenis või Jernbanetorgetis. Rohkem rattapunkte ja lisateavet leiate leheküljelt oslobysykkel.no\non väikese lisatasu (150 NOKist) eest meil alati oodatud. Palume Teil enne lemmikloomaga hotelli saabumist võtta ühendust. Lubatud on üks lemmikloom toa kohta ning teretulnud on koerad ja kassid.\nHommiku-, lõuna- või õhtusöök?\nHommikusööki saate osta meie partnerkohvikus Rent Mel. Nad pakuvad parima kvaliteediga hommikusööki, kergeid eineid, kohvi ja teed. Rent Melil on sissepääs hotelli fuajeest. Lisateave, menüü ja lahtiolekuajad leiate siit.\nCitybox Oslo Instagramis\nWin a free weekend for two! 🌿 We’re giving aw\nSimple and modern 🌿 #oslo #visitoslo #citybox #\nKliki siin ja külasta meie konverentsi lehekülge!\nKliki siin ja võta meiega ühendust!\nVaadake, mida Oslol veel pakkuda on


Tallinna Kaubamajal oli ilus esimene kvartal - Tänane leht\nE-Selveris ei jõuta tellimusi täita. FOTO: Konstantin Sednev\nEhkki koroonaviiruse pandeemia hakkas meie tarbimiskäitumist mõjutama märtsi esimesel poolel, mis tähendab, et koroonarežiimis olime peaaegu kolmandiku kvartalist, ei avaldanud see Tallinna Kaubamaja majandustulemustele veel erilist mõju.\nGrupi käive kasvas esimeses kvartalis 7,4 protsenti, 175,5 miljoni euroni ja kahjumiks kujunes 1,7 miljonit eurot, mis oli viiendiku võrra väiksem kui aasta tagasi. Nimelt on jaekaubandusgrupi esimese kvartali kahjum tavapärane, sest siis makstakse välja dividendide tulumaksu.\nEsimese kvartali lõpus muutus jaekaubandus nagu paljud teisedki valdkonnad täielikult. «Grupile positiivselt alanud 2020. aasta esimene kvartal lõppes koroonakriisi piirangutest tulenevate jalatsisegmendi, kaubamajade tööstuskaupade ning I.L.U. müügipindade sulgemisega,» kirjutab Tallinna Kaubamaja Grupp esimese kvartali majandusaruandes. «Eriolukorra väljakuulutamise algul märtsi keskel toimunud supermarketite segmendi müügihüpe tasandus kiiresti klientide ettevaatliku poeskäigu ning e-poe võimekuse jõudluspiiri kätte jõudmise tulemusena. Samuti toimus eriolukorra väljakuulutamisega märtsi keskel suur muutus klientide tarbimiskäitumises, kui järsult vähenes tööstus- ja moekaupade tarbimine.»


Marina Kaljurand saab Eesti suursaadikuks USAs - Eesti Ekspress\nMarina Kaljurand saab Eesti suursaadikuks USAs\nVälisministeeriumi asekantsler Marina Kaljurand pakib suvel oma asjad Rävala tänaval ning lendab Washingtoni Eesti suursaadikuks.\nPraegune saadik Väino Reinart naaseb ametiaja lõppemise tõttu koju ning asub omakorda Marina Kaljuranna ametikohale.\nKaljurand ise ei kipu asjast veel rääkima, vaatamata sellele, et diplomaadile on suhete hoidmine Ameerikaga kõrgeim tööalane “määr”. “Huvitav töö, kahtlemata suur väljakutse – ootan seda suure huviga,” on Kaljurand napp oma ametivahetust kommenteerima vaatamata sellele, et möödunud nädalal arutati tema suundumist Ameerikasse valitsuse istungil.\nKaljurand on varem töötanud suursaadikuna Venemaal, Kasahstanis ja Iisraelis. Viimased kolm aastat oli ta välisministeeriumi asekantsler välismajanduse ja arengukoostöö küsimustes. 1991. aastal tuli Marina Kaljurand Eesti meistriks sulgpalli naisüksikmängus.


<Kasutajad räägivad Goji Cream kohta. Mis maine tal on?\nPosted by Teresa Vasilieva — jaanuar 6, 2020 in KAUNEUS 0 12\n(Last Updated On: jaanuar 6, 2020)\nKreem Goji Cream – kuidas toimib, efektiga. Kuidas see toimib?\nGoji Cream koostis, koostisosade. Mida see sisaldab?\nKreemid Goji Cream kommentaarid, kommentaare, kas keegi on proovinud. Mida ütlevad kasutajad?\nKreem Goji Cream kust osta? apteek, kauplus, hind\nKurrud ja kortsukesed käivad vananemisega paratamatult kaasas, ometi on mõne näol aja kulgemine selgemini nähtav kui teistel. Ühelt poolt mõjutavad vananemismärkide ilmnemist kindlasti geenid, kuid on ka elustiilivalikuid, mis noorust ei hoia.\nPrevention nimetab viis peamist pattu, mis kiirendavad kortsude teket ja rikuvad välimust. Kunagi pole hilja oma elustiili muuta ja elada tervislikumalt.\nSuhkur ei paisuta ainult vöökohta, vaid teeb ka jumele liiga. «Nahk on suur organ ja suhkur mõjub halvasti kõikidele organitele,» nendib Gohara. Nii suhkur kui kõik väga süsivesikurikkad ja kõrge glükeemilise indeksiga toidud soodustavad nahapõletikke ja glükeerimist, mille tagajärjel kollageen ja elastiin nahas nõrgenevad. Seega veel üks põhjus, miks eelistada tavalistele makaronidele ja valgele saiale täisteratooteid.\n90 protsenti nähtavatest vananemismärkidest tulenevad kaitsmata kokkupuutest ultraviolettkiirgusega, kelle sõnul kasutatakse enamasti päikesekaitsekreemi ainult kuuma suvepäikese kätte minnes ja muul ajal unustatakse see sootuks. Seda on vaja ka mujal kui ainult basseini või mere ääres. UV-kiirgus rikub nahka ka niisama õues olles ja isegi autoga sõites. Kuigi igapäevased väikesed kokkupuuted päevavalgusega ville ja päikesepõletust ei tekita, jätavad need nahale siiski oma märgi ja kiirendavad vananemisprotsessi. Lihtne lahendus: kasuta näokreemi, milles on päikesekaitse juba sees.\nNaha tugevuse kaotamine on seotud vanusega, kuid kortsude ja ebakorrapärasuse põhjuseks ei ole mitte ainult naha vananemine. Delikaatne näo nahk on iga päev avatud kümneid kahjulikke tegureid. Lisaks võivad siseolud, nagu stress või kiindumatus, avaldavad negatiivset mõju naha välimusele ja seisundile. Kortsus saabub pärast 20-aastaseks saamist. Igal juhul on ennetamine parem kui ravi, kuid pole kunagi liiga hilja, et nahka hoolitseda. Goji Cream -kooriga saate isegi muuta muudatusi, mis on tingitud aja, kahjulike tegurite või hoolduse hooletusest. Goji Cream on toode noorusliku välimuse taastamiseks. Uurige, kuidas see koor töötab ja laske end nooremana vaadata.\nKreem on kerge konsistentsiga imendub kergesti ja ei jäta nahka kleepuvaks jääk. Värvus koor – valge, lõhn on õrn ja peen.\nkosmeetika on kreemjas valem, mille eesmärk on võidelda vananemise märketega. Suurim osa koore koostisosade seast on saadud goji marjadest või viljaribadest. See on suurim antioksüdantide, eriti polüsahhariidide, aminohapete, C ja E vitamiinide, samuti betaiini, B-vitamiini ja raua mega annuste rohkus. Need vitamiinid ja mikroelemendid inhibeerivad vabade radikaalide aktiivsust. Goji marjad on tuntud hiina meditsiinis kui pikaealisuse vilja.\nNad suurendavad kollageeni sünteesi, mis muudab naha taastumise kindluse. Goji cream kreemi efektiivne toime ei tulene mitte ainult goji marjade kontsentreeritud ekstraktist. Viinapuu ekstrakt stimuleerib kollageenkiude kontraktsiooni. Jojoba õli taastab nahka, stimuleerib sidekoe kasvu. Mitmed kreemi sisalduvad ained suurendavad teiste koostisosade imendumist.\nSeega regulaarsel kasutamisel toob järgmine mõju:\nnahk muutub elastseks, sile ja sametine;\nkortsud silutakse ja nägu näeb välja noorem;\nMa armastan kõike, mis on uus, seega ei saanud ma ilma jääda sellisest uudsusest nagu Goji Cream, innovatiivne näo vananemisvastane hooldus. Ma olen kuldsetes 50-dates, aga mu nägu näeb tegelikult päris hea välja, kuna hoolitsen selle eest hästi. Mis ma oskan öelda, selle kreemi koostis on väga hea- õrn, ei kleepu, imendub kiiresti ja pehmendab kortse kiiresti nagu tuline triiklaud. Tulemused olid nähtavada paari nädala jooksul. See sobib mu nahale perfektselt.\nNüüd on Goji Cream kuulsust kogunund ülemaailma ja seda saab kergelt osta ka läbi interneti tootja ametlikult kodulehelt. Olge õnnelikud ja ilusad!


Benigno Simeon Cojuangco Aquino III (sündinud 8. veebruaril 1960 Manilas) on Filipiinide poliitik. Ta oli alates 30. juunist 2010 kuni 30. juunini 2016 Filipiinide president.\nNoynoy Aquino kuulub Liberaalsesse Parteisse. Samasse erakonda kuulus ka tema isa, kuid mitte ema ja vanaisa. Aastatel 1998–2007 oli ta parlamendi alamkoja liige ning seejärel, kui ta enam alamkotta kandideerida ei tohtinud (oli seal juba liiga kaua olnud), kandideeris ta ülemkotta ja sai senaatoriks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Noynoy_Aquino&oldid=5532609"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:11, 14. jaanuar 2020.


Tallinna Arte Gümnaasiumi kooliblogi: detsember 2020\n"Lootus on selle ootus, mis peab tulema, aga ei tule," sõnab Eesti kirjanik Nikolai Baturin 2009. aastal teose "Delfiinide tee" lehekülgedel.\nMõneti saab kirjanikuga nõustuda, sest kuigi selle aastanumbri märksõnadeks on pidev muutustega kohanemine ja lootus, et miski läheb paremaks, jääb üsna konstantseks teadmine, et jõul tuleb nii ehk naa ja ootust on selles ajas alati.\nKoolipoolne pisuke pihutäis tegemisi enne jõulupausile minekut on siin:\nNing sedasi paneb poolaastale ja tervele 2020. aastale punkti artelaste ühtne pere, kes koolipausilt 11.01.2021 rõõmsate ja puhanutena uude kevadesse kõndima ennast asutab.\nHüva pööriaega kõikidele!\nPostitaja: Tallinna Arte Gümnaasiumi kooliblogi kell 00:05 Kommentaare ei ole:\nSildid: Jõulud, Talvised askeldused, tunnipõnevused, Õppekäik


SLÕL: Võru kasiinojuht kuulas pealt alluvate töö- ja erakõnesid - Äripäev\nSLÕL: Võru kasiinojuht kuulas pealt alluvate töö- ja erakõnesid\n04. september 2006, 08:17\nÜlo Toomsalu 04. september 2006, 08:17\nPolitsei otsis töötajate kaebuse peale läbi Võru Play-IN kasiino, hoonest leiti lindistusseadmeid ja salvestisi.\nKasiino juhataja ja Võru sotside juht Margus Toom tunnistati veel samal päeval eraviisilises jälitustegevuses kahtlustatavaks, kirjutab SL Õhtuleht.\n24. augustil saabus Lõuna ringkonnaprokuratuurile kasiino töötajate avaldus, milles alluvad kahtlustasid kasiino juhatajat Margus Toomi telefonikõnede salalindistamises. Avaldajate teada lindistas Toom ka nende töö- ja erakõnesid. Politsei tegi samal päeval kasiinos läbiotsimise.\nUurimist juhtiv ringkonnaprokurör Ainar Koik ütleb, et läbiotsimise järel küsitleti ka Toomi. 'Ülekuulamise ajaks oli juba piisavalt tõendeid kogutud, et teda kahtlustatavana üle kuulata,' ütleb Koik SL Õhtulehe. Samas ei soovi ta uurimise huvides öelda, kas ja mida huvitavat politsei kasiinoruumest leidis ning kas kasiino oli ainus firma, mis läbi otsiti.\nSiiski vihjati SL Õhtulehele, et salalindistusi ja lindistusseadmeid tõepoolest Kreutzwaldi 15 majast leiti. Samal aadressil on Krediidiinfo andmeil registreeritud ka OÜ Margus Toom. Osaühingul on infobaasi andmeil õigus korraldada hasartmänge ja müüa toidu- ning tööstuskaupu, Eesti piires pakkuda veo- ja majutusteenust ja teha kinnisvaratehinguid.\nKoigi kinnitusel jätkub uurimine karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis puudutab eraviisilist jälitustegevust. Kui Toom kohtus süüdi mõistetakse, saab teda karistada rahatrahvi või kuni kolmeaastase vangistusega.


Original Sokos Hotell Vaakuna Helsingis| Sokos Hotels - sokoshotels.fi\nHotellid Helsinki Original Sokos Hotel Vaakuna\n+358 20 1234 610 hinnad Kõnealustustasu 0,0835 € + 0,1669 €/min\nRikkalik bufeehommikusöök E–L kell 6.30–10.00 Pühapäeviti ja riiklikel pühadel serveeritakse hommikusöök kell 7.00-11.30. Hommikusöök sisaldub toa hinnas.\nSaunad on avatud iga päev kell 6-10 & 16-23.\nSäilita ka reisi ajal oma hea vorm!\nPanoraamavaatega restoran läbib kevadel uuen, Andmeside, Tubade jahutussüsteem, Lemmikloomad, Allergiamärgis...\nPanoraamavaatega restoran läbib kevadel uuen ›\nMeie juures on teretulnud ka teie pere lemmikloomad. Lemmikloomade majutuse lisatasu on 15 eur/ööp., S-Card'i omanikele on lemmikloomade majutus tasuta.\nLastega Helsingis ›\nPersonal soovitab järgmisi vaatamisväärsusi, mis kõik on meilt lühikese jalutuskäigu kaugusel!\nVaakuna eri aastakümnetel\nTeejuhised: lennuväljale, Teejuhised: raudteejaama, Teejuhised: sadamasse, Teejuhised: bussijaama, Sõidujuhised, Parkimine...\nHelsinki-Vantaa lennuväljale 21 km\nP-Eliel hotelli läheduses 32 €/24 h (S-Cardiga 30 €/24 h)(tavaline hind 36 €/24 tundia). Soodustuse saamiseks tuleb tasuda parkimise eest hotelli vastuvõteletis.\nOriginal Sokos Hotel Vaakuna ja ugusid aastate jooksul\nÖöbides Original Sokos Hotel Vaakunas, valige auto parkimiseks mugav Europark P-Eliel.\nTellige saabumiseks tuppa hooajaline valik värskeid puuvilju.\nMagus algus majutusele\nKas soovite, et hõrgutised ootavad teid juba hotelli saabudes? Broneerige šokolaadist üllatus ja alustage oma Helsingi puhkust naudinguga!\nKas soovid, et sinu laps saaks puhkuse alguses kingituse? Kingitus koosneb üllatus Onni Oravalt, laste toatuhvlid, kommikotist ja joogist.\nKäepael kehtib ühe külastuspäeva 2022. Hind on S-rühma kliendikaardi omanikule.\nVeenduge peatuv lihtsus broneeriva kus teie lemmikloom on teretulnud. Hind sisaldab lemmikloomade rätik kasutada viibimise ajal. Kehtib ruumides, kus lemmikloomad on lubatud. Piiratud kättesaadavus. Reserveerimine müügiteenindusest või otse hotellist. 15€ Ühe öö hind.


Vallandatud kaitseväelaste kaebused tuleb kohtutel siiski menetlusse võtta - Tänane leht\nVallandatud kaitseväelaste kaebused tuleb kohtutel siiski menetlusse võtta\nRiigikohtu halduskolleegiumi esimees Ivo Pilving rõhutas, et riigikogu eilsed määrused on siiski esialgsed. FOTO: Remo Tõnismäe\nEile avaldatud riigikohtu määrustest selgus, et kohtud on seni eksinud, kui on liiga kergekäeliselt vaktsineerimisnõuetega seonduvad kaebused menetlemata jätnud: riigikohtu hinnangul tuleb kaitseväes kehtestatud vaktsineerimisnõude asjus esitatud kaebused siiski sisuliselt läbi vaadata.\nKuu alguses pöördus hulk kaitseväelasi kohtusse, kuna neid ähvardas end koroonaviiruse vastu vaktsineerimata jätmise tõttu ametist vabastamine. Taotleti nii kaitseväe juhi Martin Heremi käskkirja tühistamist kui ka esialgset õiguskaitset ametist vabastamisele. Kohtud ei võtnud kaebusi menetlusse ning vahepeal lasti kaitseväelased ametist lahti.\nKüll aga jõudsid kaebused lõpuks riigikohtu lauale, mille halduskolleegium leidis, et kohtud on siinkohal eksinud.\n«Tegemist on tõsiste asjadega: elu, tervise ja kehalise puutumatuse, riivega ennekõike. Õigusriik ei saa lubada olukorda, et kohtuuks lüüa sellistes asjades kinni, kuni inimene on ametist lahti tehtud,» selgitas halduskolleegiumi esimees Ivo Pilving. Riigikohtu hinnangul ei ole kaitseväe vaktsineerimisnõudes ilmselgeid probleeme, kuid teenistujate kaebuste täpsemate detailidega peavad kohtud nüüd edasi tegelema. Halduskolleegiumi esimees rõhutas, et on oluline, et sedalaadi vaktsineerimisnõudeid saab vaidlustada ja ennekõike ennetavalt. «Inimene ei pea ootama enda lahtilaskmist, tal on võimalik juba ennetava kaebusega vaktsineerimisnõudeid vaidlustada,» rääkis Pilving.


Kuidas eemaldada SppExtComObjPatcheri viirus\nProtsess ei sisalda ettevõtte andmeid.\nKirjeldus: SppExtComObjPatcher.exe ei ole Windowsi operatsioonisüsteemi jaoks oluline ja põhjustab suhteliselt vähe probleeme. SppExtComObjPatcher.exe asub määramata kaustas. Windows 10/8/7 / XP faili suurus on 0 baiti.\nSppExtComObjPatcher.exe on fail, mis ei sisalda teavet selle arendaja kohta. Programm ei ole nähtav. Fail ei ole Windowsi süsteemifail. Fail on Windowsi kausta tundmatu fail. SppExtComObjPatcher.exe on võimeline rakendusi jälgima ja teisi programme manipuleerima. SppExtComObjPatcher.exe näib olevat tihendatud fail. Seetõttu on tehnilise tagatise reiting 65% ohtlik ; kuid te peate võrdlema seda hinnangut ka kasutajate arvustustega.\nOluline: kontrollige oma arvutis SppExtComObjPatcher.exe protsessi, et näha, kas see on oht. Soovitame teie arvuti turvalisuse kindlakstegemiseks turvatööde haldurit . See oli üks Washingtoni postituste ja PC-maailma tipp-allalaadimise valikuid .\nSügavama analüüsi jaoks on samuti näidatud, et järgmised programmid on kasulikud. Turvalisusülesannete haldur uurib teie arvutis aktiivset SppExtComObjPatcheri protsessi ja ütleb teile selgelt, mida ta teeb. Malwarebytese tuntud B-pahavara vastane tööriist ütleb teile, kas teie arvutis olev SppExtComObjPatcher.exe kuvab tüütuid reklaame, aeglustades seda. Seda viirusetõrjetarkvara seda tüüpi soovimatu reklaamiprogrammi ei peeta viiruseks ja seetõttu ei ole seda vaja puhastada.


Ettevõte, kohane koroonaga targalt! - Miltton\nKoroonaviirus on vaid mõne nädalaga ettevõtete tegevusplaanid pea peale pööranud, mis nõuab kiiret äristrateegiate ümberplaneerimist.\nNõustamisettevõte Miltton New Nordics pakub erakordsetes tingimustes tegutsemiseks ja hakkama saamiseks strateegiate ning taktikaliste tegevusplaanide olukorrale kohandamist. Meie kogenud konsultantide nõuanded ja teadmised on kättesaadavad kaasaegsete e-kanalite vahendusel, kui füüsiliselt kokku pole võimalik saada. Ühtki ebaadekvaatset muret ja küsimust praeguses määramatuses ei ole. Kui vajate neil teemadel nõu ja abi, võtke ühendust Miltton New Nordicsi konsultantidega\nMida konkreetsemalt pakume?\nKoroonaviirus tekitab ebakindlust igas inimeses ja igal juhtimistasandil. Igapäevatöös avaldub viiruse mõju sündmuste tühistamiste, kohtumiste ja projektide edasilükkamise ning sisemiste mõttevahetuste kaudu: inimesed üritavad praegu aru saada, kas nende tööandja reageerib üle või hoopis pisendab viiruse mõju liialt. Psühholoogilise turvatunde loomine määramatuse perioodil on võtmeküsimuseks – sisekommunikatsioonis olgu esikohal empaatia – muresid ei tohi pisendada, inimesi tuleb kuulata ning infoedastus peab olema läbipaistev.\nEestvedajad otsivad seetõttu tasakaalustatud infot, uusi strateegiaid ja meetodeid töö korraldamiseks. Peab arvestama asjaoluga, et terviseküsimusest võib alata ettevõtte sisekultuuri muutus. Muutus põhineb järgmistel faktoritel:\nVirtuaalne koostöö ja juhtimine. Karantiini tingimustes võib tekkida vajadus kiiresti arendada võimalusi virtuaalseks koostööks ja juhtimiseks. Saame teie töötajaid toetada virtuaalsete tööviiside valdamisel, olgu selleks veebis müügikohtumiste korraldamine, virtuaalne usalduse juhtimine ning loomine või täismahus interaktiivsete virtuaalsete töötubade läbiviimine.\nKes on esmatähtsad inimesed. Kui ebakindlus suureneb, kasvab ka vajadus määratleda meie kõige olulisemad sidusrühmad ja neile suunatud sõnum. Kuidas kommunikatsiooni abil ära hoida võimalik mainekriis? Kuidas võtta arvesse nii välist kui ka sisemist vaadet ja hinnangut?\nKriisisuhtluse võimalused. Mis saab siis, kui halb muutub halvemaks? Mis võib teie organisatsioonis tekitada kriisi seoses viiruse levikuga? Kas sobivad protsessid ja vastutus on paigas?\nEuroopa Liidu ja USA kohalolek. Meie meeskonnad Brüsselis ja Washingtonis on valmis ettevõtteid mitmel viisil toetama, kui on vaja läbi viia projekte või osaleda sündmustel Euroopas ja USA-s. Lisaks kohapealsele operatiivabile saavad meie kogenumad nõustajad esindada teid sidusrühmade üritustel ja esinemistel, kus füüsiline kohalolek lisab väärtust ja mõju ning pakkuda Euroopa Liidu põhist ärinõustamist, et kohaneda muutunud oludega. Samuti jälgime operatiivselt poliitilist reageerimist kriisile ja raporteerime klientidele.\nInvestorsuhted. Millised äritavad on sobilikud viiruse leviku ajal? Kui läbipaistev võiks ja peaks äriliselt olema? Aitame neile küsimustele vastuseid leida ning selgitame, kuidas arvestada epideemiaga teabevahetuses ja investoritele suunatud üritustel. Teeme stressitesti avalikule mainele seoses ärilikviidsuse kõikumisega.\nPoliitiline riskianalüüs. Kuidas mõjutab koroonaviirus poliitilist olukorda, juhtimisotsuseid ja õigusruumi? Kuidas see mõjutab valitsuste otsuseid ja prioriteete? Kui suur on oht, et viirus mõjutab teisi riikliku tasandi otsustusprotsesse ja eelarveid?\nTurundus, üritused ja müük. Ettevaatusabinõuna tühistatakse messid, tarbija- ja B2B-üritused. Millised alternatiivsed strateegiad on olemas turunduse ja müügi mõju loomiseks? Milliseid uusi vahendeid võiks kasutada või hoopis ise luua äri tutvustamiseks, võrgustike loomiseks ja müügi suurendamiseks?\nMiltton Grupi ettevõte Nordic West Office pakub ettevõtete vajadustele kohandatud töötubasid, kus juhid ja võtmetöötajad omandavad stsenaariumite ja stressitestide oskusteabe, mis annavad oskuse võimalikke arenguid prognoosida ja ettevõtte käitumist planeerida. Osalejad saavad oskused ja teadmised kuidas läbi tulla käimasolevast kriisist, kui ka planeerida kriisijärgseid tegevusi. Töötoas tutvustab Nordic West Office nakkusepideemiate (iseäranis koroonaviiruse) uusimaid arenguid ja prognoose globaalses vaates, selle võimalikku mõju majandusele ning meetmeid, mida iga ettevõte saab ja peaks ette võtma, et olla valmis kõikide stsenaariumite korral.\nMis saab majanduses edasi?\nEnnustamine on tänamatu töö, aga sellegipoolest peavad ettevõtted aktiivselt kaardistama tulevikustsenaariume, et mõista praeguste arengute mõju ettevõttele ja majandusharule ning neiks ka valmis olla. Kogemus näitab, et kõige tulemuslikum on valmistumisel eri stsenaariumite analüüsimine.\nKoroonaviiruse mõjude prognoosimisel näevad maailma majandusjuhid kolme võimalikku stsenaariumi:\nV-kujulise stsenaariumi puhul järgneb majanduse kiirele pidurdusteekonnale pea sama kiire taastumine. Harvard Business Review analüüsi põhjal on ajalooliselt peaaegu kõik viiruste põhjustatud majanduslangused läinud V-stsenaariumi järgi. Enamik tippjuhtidest loodab, et V-kõver kordub ka seekord. See tähendaks, et maailmamajandus sel kevadel kiratseb, kuid suvest jätkub tugev kasv.\nMajanduse taastumine kulgeb konarlikumalt, kuna tootmis- ja tarneahelaid on nii palju häiritud, et nende taastamine võtab oodatust rohkem aega. Paljud ettevõtted on võib-olla juba uued tootmiskohad ja tarneahelad üles ehitanud, kuid nende efektiivseks muutumine võtab samuti aega. Selle stsenaariumi korral kestaks majanduslangus tänavuse aasta lõpuni ja maailmamajandus näeks kasvu alles 2021. aastal.\nProbleemid jäävad püsivateks. Majandust tabab krahh ja langus jätkub pikka aega. Ainuüksi koroonaviirusest ei piisa L-stsenaariumi põhjustamiseks, kuid muud tegurid, näiteks majanduse aeglustumine Hiinas, Euroopa pagulaskriis ja uued kaubandussõjad, võivad epideemiaga kokku langeda ja kombineerida halvima stsenaariumi.\nPraegu näib, et V-kujuline arengukõver on kolmest variandist kõige tõenäolisem. Mis tähendab, et kõigil ettevõtetel peaks olema valmis plaan sise- ja väliskommunikatsiooniks majanduslanguse puhuks ja valmisolek uuteks töömeetoditeks (kaugtöö, kui seda on võimalik) ning tarneahela katkestusteks. Lisaks peaks igal ettevõttel olema ka plaan B ja C majanduslanguse süvenemise puhuks.


Vooremaa Maaelu taas luubi alla\nMaaelu taas luubi alla\nSellest, kas elu maal on võimalik või võimatu on arutatud pikalt. Ja aeg-ajalt tulevad taas inimesed kaugemalt maapiirkondadesse, et sel teemal uuesti arutleda. Ning seejärel kukub teema taas prioriteetide nimekirjas allapoole.\nSeekord otsitakse taas aasta küla ning seetõttu käis ka komisjon meie maakonnast üles antud Sadalas. Ning nagu ikka, räägiti ka sellest, kuidas saaks noored pered maale ja kas elu Tallinnast või Tartust kaugemal on üldse võimalik.\nMaal elavad inimesed teavad, et tegelikult on küll. Mõningate raskustega, aga on. Ja juhtub, et mõnikord tahavad inimesed taas oma kodukohta tagasi tulla ning ka meie maakonnas on see pigem positiivne tendents. Seega peab maaelus olema midagi, mis neid siia siiski tõmbab.\nSeda enam, et meie maakonna külades on aktiivne kogukond, kelle tõttu saab nukramgi küla eluvaimu sisse. Ja ega muudmoodi saakski. Sest kui ise ei tee, siis ei tee keegi. Ja ilmselt poleks muidu ka Sadala küla konkursile üldse üles antudki. Võib-olla ei seisne maaelu püsimajäämine ainult selles, kas tegutseb piisavalt ettevõtjaid ja voolab raha. Ehk piisab esialgu sellestki, kui on aktiivseid inimesi, kes tahaks elu vedada. Äkki annaks see julgust, et taas maale tulla.\nKui alustame pisikestest sammudest, ei pea hakkama riiklikult arutama, kuidas ja milliste vahenditega ettevõtjaid maale kutsuda. Naiivselt võib ju loota, et rõõmsamad inimesed ja sõbralikum kogukond meelitab elu juba iseenesest.