Mõistega “tervishoid” kipub kõigepealt seostuma rahapuudus. Ehkki raha hulk, mis tervishoidu panustatakse, on hiigelsuur ja see kasvab igal aastal järjekindlalt.\nJana Rand Foto: Maaleht\nNagu ütleb tänases Maalehes Eesti perearstisüsteemi üks loojaid ja suure kogemusega perearst Madis Tiik, käib raha pärast pidev kisklemine – igaüks sikutab oma osa enda poole nagu kitsukest tekki. Dr Tiigi sõnul saavad kõigepealt oma tahtmise ikka suured ja tugevad ehk paar-kolm haiglat, kellele kulub peaaegu 60% kogu tervishoiu eelarvest. Perearstidele läheb vaid kümnendik jaotatavast rahast ja nende tagasihoidlikumad soovid kõlavad ka märksa vähem mõjukalt. Kui suurte haiglate ressursist kasutab enamiku ära umbes kümnendik keerulisemate haigusjuhtudega inimestest, siis perearstiga puutub mingil hetkel kokku suurem jagu meist. Haigekassa püüab seda vähest raha igati targalt jaotada, kuid aeg-ajalt ikka keegi leiab, et teda on koheldud ebaõiglaselt.\n1. Idee: toome haigekassat rahapõuast päästma uudse solidaarsusmaksu ja erakindlustuse\n2. Reform imeb perearstid tõmbekeskustesse\n3. Kui hädalisi on palju ja aega vähe\n4. JUHTKIRI: Pension vaid pikaealistele


Arst soovitab: kuidas kosutada tervist pärast koroona läbipõdemist? | Tervisegeenius\nArst soovitab: kuidas kosutada tervist pärast koroona läbipõdemist?\n29. apr. 2021 kell&nbsp12:06\nLaboriarst dr Jüri Laasik soovitab koroona läbipõdenutel leida igapäevaselt veidi aega ka ajutreeninguks.Foto: SYNLAB\nPaljud koroona läbipõdenud kurdavad, et nende tervis ei ole enam sama, mis varem. Kuigi keha on saanud viirusest võitu, on organism nõrk ja taastub aeglaselt. Lihtsaid soovitusi, kuidas taastada organismi haiguseelsele võimalikult lähedane seisund, jagab SYNLABi laboriarst dr Jüri Laasik.\nPraeguste uuringute põhjal võivad kuni pooltel haigust põdenutel jääda pikemaajalised, nädalaid või isegi kuid, kestvad kaebused. Sagedasemad neist on peavalu, kognitiivsed ehk tunnetuslikud probleemid, väsimus ja koormustaluvuse langus. Mõnel jääb püsima köha ja valu rindkeres. Järelnähtude esinemine ja tõsidus sõltub eelkõige haiguse läbipõdemise raskusest.\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmetel on viirushaiguse põdemise järel tõenäolisemalt pikemajalisemad kaebused teatud riskigruppidel, näiteks vanemaealistel ja neil, kel on kaasuvaid haigusi (kõrge vererõhk, diabeet jt) või suur ülekaal. Samas võivad pikemaaegseid sümptomeid kogeda ka nooremad. Uuringud näitavad, et 20% 18-34-aastastest kestsid mõned sümptomid väga pikalt, kuigi nad olid enne koroonaviirusesse nakatumist hea tervise juures.\nAnna kehale aega puhata\nHaiguse taandudes ja negatiivse koroonaviiruse testi järel tuleks võimalusel anda kehale piisavalt aega täielikuks puhkuseks, et keha saaks taastuda raskest lahingust viirusega. See sõltub jällegi põetud haiguse raskusest, kuid ka kergematel juhtudel võiks see olla vähemalt nädal aega. Magada tuleb piisavalt, vähemalt 7-8 tundi. Vaid hästi puhanud keha saab keskenduda paranemisele. See on ka põhjus, miks ei tohiks rutata tavapärasesse rutiini, vaid siirduda sellesse järk-järgult. Liiga palju tööd, stressi ja ärevust kurnavad keha ega jäta jõudu taastumiseks.\nLuba kehale sobilikku toitu\nHaiguse läbipõdemine kujutab kehale suuremal või vähemal määral stressi, seejuures kurnavad keha ka ravimid. Kurnatusest taastumiseks vajab organism energiat, mida saab mitmekülgsest toidust. Alustuseks võiks eelistada organismile kergemini omastatavaid toite ja süüa väikeste portsjonite kaupa. Nii ei kuluta keha seedimiseks ülemäära energiat. Vajalikul määral peaks olema toidulaual valke – kaunvilju, seemneid, pähkleid, keedetud muna ja kana. Need aitavad haigusest kurnatud keha kiiremini taastada. Oluline on ka piisav vitamiinide ja mineraalainete sisaldus toidus, selleks söö piisavalt toortoitu – salateid ja puuvilju – ning joo rohkelt vett.\nTreeni keha, iga päev natukene rohkem\nSõltuvalt haiguse põdemise raskusest, võib liikuma ja sportima asumine olla raske, kuid liikuma peab, sest füüsiline koormus toetab kiiremat taastumist. Liikumine parandab vereringlust ja sellega hapniku paremat transporti kudedesse ning aitab ajul toota rohkem “õnnehormoone”, mis tõstavad tuju ja parandavad enesetunnet. Olenemata vanusest ja võimetest, alusta liikumise ja treenimisega järk-järgult. Raskema kuluga haiguse järgselt tuleb alustada ettevaatlikult – esialgu piisab kümnest minutist jalutamisest. Tee endale plaan koormuse järk-järguliseks tõstmiseks. Kuula oma keha ja ära üle pinguta.\nTreeni ka mälu\nOn teada, et koroonaviirus võib kahjustada aju- ja närvirakke. Seda mitmel viisil, millest üks on mälu halvenemine. Neuroloogiliste sümptomite põhjus võib teadlaste hinnangul olla haiguse tagajärjel häirunud verevarustus ja hapniku taseme langus veres. Selleks, et taastada mälu ja kaotatud tähelepanuvõime, tasuks leida igas päevas veidi aega ajutreeninguks: sudoku, ristsõna, pusle jt. Treenimine, tervislik toitumine, piisav uni, stressi maandamine ja vee joomine on samuti mälu ja tähelepanuvõime taastamisel abiks.\nArstid üle maailma on märganud, et lisaks kopsudele kahjustab koroonaviirus ka neerusid, maksa ning teisi organeid ja organsüsteeme. Vahetult pärast haiguse läbipõdemist laboriarstid verepõhist kontrolli teha ei soovita, sest organismi taastumine haigusest võib olla pikem protsess, mis sõltub põdemise raskusastmest ning on väga individuaalne. Seega võivad analüüside tulemused veel mõnda aega peegeldada organismi laastanud viiruse tagajärgi, kuid mitte organismi üldist seisundit.\nOma üldiseid tervisenäitajaid tasub kontrollida mitte varem kui kaks kuud pärast haigust. See aitab hinnata, milline oli Covid-19 haiguse läbipõdemise pikaajalisem mõju organismile, annab ülevaate põletikunäitajatest, kilpnäärme, maksa ja neerude seisundist, raua ja D-vitamiini varudest ning aitab tuvastada võimalikku aneemiat ehk kehvveresust. Selleks, et tulemusi paremini mõista, võiks konsulteerida ka laboriarstiga. Viimane saab muuhulgas anda tulemuste põhjal juhiseid, milliseid toite süüa või toidulisandeid tarvitada, et saada tervis võimalikult kiiresti rajale ja immuunsüsteem normaalselt toimivaks, et vältida järgmist haigestumist mõnda viirushaigusesse.\nMärksõnad: COVID-19, koroonaviirus, SYNLAB\nSel nädalal avatakse kaks uut koroonaviiruse proovivõtupunkti


Puusta ja Rammo jätkavad purjetamise MMil kindlalt esikahekümne seas - Purjetamine - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPuusta ja Rammo jätkavad purjetamise MMil kindlalt esikahekümne seas\n8. august 2018, 7:42\nIngrid Puusta, Aarhus 2018\nTaanis Aarhusis jätkusid olümpiaklassi purjetamise maailmameistrivõistlused. Puusta lõpetas kvalifikatsioonisõidud ning Rammo lõpetas esimese finaalsõitude päeva - mõlemad meie sportlased jätkavad kindlalt võistelmist maailma esikahekümne seas.\nRS:X klassis võistlev Ingrid Puusta on 3 päeva kestnud kvalifiaktsioonisõitude lõppedes 17. kohal. Täna peeti 3 sõitu ning Puusta kohad olid vastavalt 5, 4 ja 13. Liidrikohal lõpetas hiinlanna Yunxiu LU. Homme on RS:X klassi sõitjatel vaba päev, et koguda end neljapäeval algavateks finaalsõitudeks.\nLaser klassi finaalsõitude avapäeval näitas Karl-Martin Rammo kuldgrupis purjetades head vormi. Tänase päeva lõpptulemuseks 16. koht. Parim tulemus täna peetud kahest sõidust oli 6.\nLaer Radial klassis sõitnud Anna Pohlak on esimese finaalipäeva lõppedes 88. kohal. Täna hõbegrupis peetud kahest sõidust oli Pohlakul parem esimene, kus ta oli 16. kohal.\n49er FX purjetajad Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp tegid eile ära jäänud ja tänaseks lisaks pandud kvalifikatsiooni päeval ühe sõidu ning lõpetasid 22. kohal. Tüdrukute lõplik tabelikoht peale kvalifikatsiooni on 45. Taanlannad Ida Marie Baad Nielsen ja Marie Thusgaard Olsen, kes juhtisid võistlust juba esimestest päevadest, lõpetasid liidritena.\nFinn-klassis purjetavad Deniss Karpak, kuldgrupis, ja Taavi Valter Taveter, hõbegrupis, teenisid täna peetud kahe sõidu tulemusena lõppkoha vastavalt 28. ja 72. Karpaki tänane parim tulemus oli päeva esimesest sõidust, kus ta ületas finišijoone 14ndana.\nAarhusis toimuv suurvõistlus on esimene, mille tulemuste põhjal jagatakse välja pea 40% 2020-ndal aastal toimuva Tokyo Olümpiamängude osaluspääsmetest.


Luukered kapist välja ehk ootamatuid seike pildistamistelt - Blog by Kelly\nLuukered kapist välja ehk ootamatuid seike pildistamistelt\nNagu ma juba eelmises postituses mainisin, siis meie tookordne pildistamine algas hoopis autoga tee äärde kinni jäämisega, mis andis mulle inspiratsiooni selle postituse jaoks. Ma tegin oma esimesed outfiti postitused blogi tarbeks umbes 6 ja pool aastat tagasi, enne seda harrastasin teha oma sõbranna Maaritiga lihtsalt huvitavaid fantaasia pilte, mida tolleaegsesse Orkutisse/Ratesse ülesse panna, niiet pildistamise pisik on mul isegi juba varasemast seest, küll aga kannata tolleaegsed pildid väga ilmavalgust, seega valisin täna välja pildid, mis on tehtud blogi ajal ja millega kaasneb mõni tore jutt. Ühtlasi tahan selle postitusega tänada ka kõiki oma sõpru, kes on pidanud mind blogi jaoks pildistama, tean, et pooltel kordadel pole see sugugi lihtne olnud.\n1. Ohtlikud kivinukid ja kitsas sild\nSee pildistamine on olnud kindlasti üks kõige ebamugavamaid kohti, sest tegelikkuses olid need kivid megatervad, istumine ja lamamine olid raskendatud, rääkimata käimisest. Tookord tegin pilte ka oma täditütrest ja niimoodi me siis seal kahekesi kivinukkide otsas tasukaalu hoides ja õiget nurka leides, et kivide taha peidetud tenniseid jumala eest näha ei jääks pilte tegimegi.\nTeine seik meenub mulle viimasest Venetsia reisist, mil tahtsin pilte saada ühel kitsal sillal, mu fotograaf oli surutud reaalselt silla teise osta e u 1,5 m minust, samal ajal kandes veel mu asju ja üritades leida kükitades paremaid nurkasid. Mäletan, et sellel päeval olin veel üpris tusane, sest olin pakkinud kaasa ainult õhukesed riided ja tollel päeval sadas vihma, seega olin kindlasti eriti nõudlik. Tulemust saab näha SIIT.\n2. Hirmus kala ja põhjatu vesi\nMul oli peas juba ammu mõte, kus tahtsin teha pilti vees- kas siis mõnes ägedas basseinis või järves, kui me aga tollel suvehommikul olime sõitnud Viru rappa, et püüda pildile päikesetõusu, otsustasin proovida teha pilte ka seal olevas laukas (selleks ajaks oli kell umbes 7 hommikul). Kuigi vesi tundus karge õhu käes nagu supp läks mul sinna minekuks päris kaua aega, sest ma pelgan vett, näiteks ei julge ma vette hüpata ja vesi, mis on nii tume, et seal olles ei näe ma põhja ega ka oma jalgu, ei ole minu jaoks eriti meeldiv. Ma lihtsalt kujutasin ette kuidas tuleb mingi suur tervate hammastega kala ja tõmbab mu endaga kaasa, missest et ilmselt seal sellised kalu pole. Kuna rabavesi on ka hapnikuvaene, siis ei ole pinnal püsimine just kõige kergem töö, seega tuli mul kogu pildistamise ajal hoida plangust kümne küünega kinni ja jalgadega koguaeg siputada. Eriti lohutav oli vetteminuku juures muidugi see, et mu fotograaf oli sellest veest sama hirmul kui mina ja ütles et uppumise korral ta mulle järele ei tule. Õnneks ära ma ei uppunud ja pildi sain ka kätte!\n3. Lühikeste pükste saaga\nSelle pildistamisega kaasneb ilmselt ka minu üks kõige mõtlematud tegusid, mida ma olen reisides teinud. Ma kandisin lühikesi pükse... ühes kõige usklikumas Türgi linnas, kus vähemalt pooled naistest katavad oma juukseid, rääkimata õlgadest või jalgadest. Kuigi ma olin selleks hetkes elanud seal juba umbes 2 kuud ja teadsin väga hästi, kuidas peab riidesse panema, otsutasime sellel päeval kanda oma toanaabriga just jalgu paljastavaid riideesmeid, sest kätte oli jõudnud esimene soe päikesepaisteline ilm, mida tahtsime tähistada shoppinguga ja pikinikuga kesklinnas. Oh boy, oli vist üpris hea, et ma tollel ajal türgi keeleseid roppusi ei osanud, sest peale etteheitvate pilkude saime ka nende osalisteks. Päeva tipposaks sai muidugi piknik, kus ühel hetkel olid ohutus kauguses ümberringi palju mehi, ma pakun u 30 ja lihtsalt jõllitasid meid, osa neist on ka juuresoleval pildil näha. Tollel päeval ei juhtunud meiega õnneks rohkem midagi, kuigi oleks võinud, eriti kui oleksin otsustanud pimedas samasuguse outfitiga liikuda. Ühtalsi oli see ka viimane kord kui ma Konyas välja minnes kandsin lühkesi pühkse või miniseelikut ilma sukkade või retuusideta.\n4. Näljased kassid\nSelle pildistamise ajal jäime ilma aga oma lõunasöögist. Käes oli viimane päev Kreekas, Halkidiki poolsaarel, viimaste tundide nautimiseks otsime koha, kus saaksime rahulikult mere ääres süüa. Kuna portsjon oli üpris suur ja ma kihelesin mere äärde pildistama, siis tegime einestamisest väikese pausi ja suundusime u 20-30 m kaugusel asuvasse randa, mis oli ühenduses söögikohaga. Samal ajal virutasid meie toidu ära aga kohalikud näljased kassid, tagasijõudes laua juurde oli näha ainult rasvast triipu linal, mis juhatas meid näppajate peidupaigani lähedal oleva põõsa alla.\nNiimoodi nimetan oma fotograafe, kes käivad minuga külmemal ajal pildistamas ja peavad tihti mu jopet, salli ja mütsi kandma. Mäletan, et ka tollel pildistamisel oli väga külm, lõpuks ikka täitsa värisesin, vähemalt oli meil sellel päeval auto. Keskkooli ajal aga ei olnud mul probleem käia talv otsa kleitidega ja mõnikord niimoodi ka õues pilte teha, kusjuures vahepeal ei saanud autos soojendamas käis, pilte saab näha nt SIIN ja SIIN, nüüd olen aga vanemaks jäänud, selg ja põis ei kannata enam külma ja niisuguseid fotoshoote enam üldiselt ette ei võtta, kuigi hõlmad lahti või sooja kampsuniga võin ka talvel poseerida. Minu kõige ekstreemsem pildistamine külma ilmga jääb samuti keskkooli aega, mil õues olid parajad miinukraadid, midagi kerge pakase kanti ja mina kandisin õhukest pitspluusi, pilte saab näha SIIN.\nSeda lugu olen kunagi jutustanud ning pikmat versiooni koos piltidega saab näha SELLEST ja SELLEST postitusest. Lühidalt öeldes on see halenaljaks lugu sellest, kuidas täiskasvanud inimesed ei oska oma asju selgeks rääkida. Enne Annika kolimist Inglismaale otsustasime teha pildistamise Tondil asuvas vanas ja lagunenud majas, otsisime koha, kust sisse pääseda ilma maja lõhkumata ja see ka meil õnnestus. Poole pildistamise peal märkisn ühte noormeest majja sisenemas, just sinna kohta, kuhu me olime oma asjad jätnud, jõudes tagasi (see maja oli üüratu) ei olnud seal enam kedagi, küll aga olid meie asjad laiali loobitud. Jumal tänatud, et ma sellel päeval olin läpaka koju jätnud. Järgmisel hetkel meie sissepääs majja löödi plankudega kinni, üle käidi ka kõik muud esimese korruse aknad, meie olime aga liiga hirmu ja häbi täis, et appi karjuda, seega lasimegi ennast lõksu panna, lõpuks jäi kõik vaikseks. Ma ei mäleta kaua me seal pärast seda kükitasime, pakun et u 40 minutit, nuputasime kuidas välja saada ja lõpetasime ka poolelioleva pildistasime, sest kinni olime seal niikuinii. Kuna me ei tahtnud maja kahjustada, siis oli veidi keeruline välja saada, kaalusime isegi kellegi endale redeliga appi kutsuda, et pääseda teise korruse akendest välja. Lõpuks lõime katki alumise korruse kõige pehmema vineerplaadi, mis akna ees oli ja pugesime sellest august välja, mäletan, et kriimustasin oma selga. Kuigi pildid tulid ilusad ja tegelikult on see usukumatu lugu, olen siiani vastaspoole käitumisest väga üllatunud, muidugi ei õigusta ma ka enda käitumist.\n7. Ajapeale pildistamised\nTavaliselt toimuvad pilditsamised väga kiiresti siis kui õues on külm. Mõnikord on vaja aga ka aja peale pildistada, näiteks üks selline kord oli siis, kui olime tagasi sõitnud Idast, mina nõudsin pilte, mis oleks rongis tehtud, aga terve sõidu oli see muidugi puupüsti täis. Tallinnasse jõudes olin pettunud ja mossis, pean tõdema, et pildistamiste või blogi pärast juhtub seda kahjuks liiga tihti, siis aga tuli mu tookordselt fotograafil idee teha kiired pildid rongis, mille väljamisaeg oli alles 10-15 minuti pärast, te oleks pidanud kontrolöri nägu nägema, kui me seletasime, miks keeldume ostmast pileteid ja miks me seal rongis tegelikult oleme.\n8. Džungel keset Eestit\nSee pildistamine toimus Idas, pankrannikul või õigemini panga all, mere ääres metsas, kus suviti on mõnusalt suured sõnajalad. Et sinna aga kõige lühemat pidi alla saada on vaja ronida kalameeste poolt ehtitud teed mööda alla, mis pigem meenutab väiekst seiklusrada. Seega oli kogu outfit mul tookord kaasas ning riietevahetus toimus alles all. Kuna sellel fotoshoodil muutsime ka asukohti, tuli mul riideid korduvalt vahetada, küll aga kõndisin väikesmad vahemaad ära oma platvormkingadega, mida tuli pärast korralikult liivast puhastada. Ärgem unustage et kogu komejandi pidi kaasa tegema ka mu fotograaf. Originaalpostituse leiab SIIT.\n9. Kapriissuse uus tase\nSellel suvel kirjutasin postituse, kus jagasin teiega ühe oma outfiti postituse behinde the secenesid. Täna jagan ma neid küll palju rohkem, kuid järgev pildistamine läheb selle suvise omaga ühte auku. Kui viidatud postituses kandsin pika rohu sisse peidetud crocse, siis all oleval pildistamisel plaanisin alguses kanda samuti crocse ja pidžaamapükse, kuna esialgne fotosess pidi olema ainul meigist, siis aga hakkas see look ja taust mulle nii meeldima, et tahtsin saada täispikkuses pilte. Vahepeal oli aga õues hakanud tormama ja vihma sadama, ma ei mäleta, mis põhjustel, aga mu fotograaf pidi tuppa jooksma lausa kahel korral, sest mina ei tohtinud märjaks saada, üks nendest kordadest sisaldas kindlasti õigete pükste toomist. Sel samal päeval väljusin haiglast ka kolme õmblusega kuklas, sest mu koerale ei meeldi pildistamine nii palju kui mulle- karma is a bitch!\n10. Fake AF\nSee pilt on minu blogiajaloo ilmselt üks kõige suuremaid pettusi, samas on see minu jaoks olnud ka kindlasti üks kõige naljakamaid pildistamisi. Ma olin tollel ajal jõudnud just Eestisse tagasi oma teiselt Erasmuselt ehk ma polnud mitu head kuud trennis käinud, seega oli paiduvus ja jõud kätes veel halvem kui tavaliselt. Küll aga tahtsin ma teha lahedaid spordipilte, üsna pea selgus, et ega mul midagi väga hästi välja ei tule, kuid paari asjaga saaks vast hakkama. Üks neist oli kätel seis, sinna ma ise ennast lükata ei jaksanud ja ausalt ei öeldes ka ei julgenud, seega tuli appi mu tädi, kes aitas saada vastavasse asendisse ja siis pildi pealt minema jooksis, aega pildi saamiseks oli u 5 sekundit, sest kauem ma ennast hoida ei jaksanud, neid katseid tegime korduvalt. Seega on sellest fotosoodist mul palju pilte, kus mu tädi lippab elu eest, kui tähelepanelikult vaadata ka seda pilti, siis paremas ääres on näha udusemat kogu, kus kunagi ilutses mu tädi kand. Matt mu all on muideks julgestuseks ja pehmemaks kukkumiseks, mitte iludetailina.\nJa sellised olidki minu juhtumised ja mul on neid teiega suurim heameel jagda, sest tegijal juhtub ja kõik ei alati nii ideaalne kui paistab! Suur suur aitäh veelkord oma fotograafidele, et olete minuga seda Kolgata teed käinud!\nPostitaja: Kelly kell 19:14\nLeave a Comment MINUST


Kuidas Shade pliiatsiga - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas Shade pliiatsiga\nvarjutamine pliiats annab oma joonised sügavust ja aitab luua illusiooni sära ja peegeldus.Kuigi see võib võtta mõned praktikas, saate teada, et varju pliiatsiga.Formaalseid ei nõua.\nPraktika varjutamine pliiatsiga\nVali suur ala ja varju seein mõtlemata varjundiga tehnikat.Samm tagasi ja vaadata oma tööd.Sa tõenäoliselt leida, et oma varjund on ebaühtlane ilme põhjustatud käivitamiseks ja seiskamiseks oma pliiats samas kohas kui joonistada.\nVali teine suur ala ja praktika varjundiga ebakorrapärase mustriga.Kuigi tumenevad, muuta pikkuse käigu sageli.Üks pliiats insult võib olla lühike ja horisontaalne, samas kui kõrval on pikad ja diagonaali.\nVältida püüab varju väikesteks tükkideks ala täielikult enne liikuma.See on parim, mis võimaldab valged alad kaudu näidata oma pliiats märgid, kuni sa täita kogu piirkonnas.\nVary oma survet pliiats simuleerida mõtteid või tipphetki.Õhurõhu kui keskmise insult, on eriti tõhus\nluues loomuliku tipphetki.\nProovige Circular varjutamine\nShade ebakorrapärase, ümmarguse insult.Kasutage kindlasti väga leebet, et ringid läbi ei paistaks tumenevad.\nSpace oma ringid läbi erinevate kauguste saavutada sile tekstuur.\nTöö aeglaselt pinna katmiseks.Ehitage kihtidesse ümmarguse lööki kuni jõuate varju soovite.\nkasutamine Contour varjutamine Loo Kujundid\nPraktika varjundiga ümber kontuurid joonistatud objekti luua kolmemõõtmelisi efekte.\nVary oma survet pliiats, kui varju ääres objekt, luua heledamad ja tumedamad alad.Heledamad alad ilmuvad olla lähemal sind kui tumedamad alad, tekitades tunde mahu.\nMatch oma tumenevad lööki perspektiivi jooned joonisel.See tähendab, muutes nurka oma pliiats lööki kui te täidate objekti.Perspektiivi nurgad on teravam allosas ruut, näiteks kui ülaosas, mistõttu on vaja kohandada oma tumenevad tehnikat.\nLoo soovitud mõju oma pliiats.Varjutamine külgmise pliiatsi loob pehmem ilme.Tumenevad otsaga pliiats annab teile suurema kontrolli ja võimaldab detailsemalt.\nHoiduge suunda muutes samas varjundiga.Kui ühes piirkonnas on varjutatud horisontaalsete lööki ja ala kõrval on varjutatud vertikaalse lööki, oma tumenevad otsib ebaühtlane.\nKuidas teha Scooter Exhaust Vaiksemast\nKuidas kasvatada Butterflies


» RATTASÕIT»Rattariided ja jalatsid»Kindad»Lühikesed kindad»Giro Zero kindad\nGiro Zero pehmendusteta kindad.\nGiro Bravo pehmendusteta kindad, mille pealispind on tehtud venivast hingavast materjalist. Kinnaste ergonoomiline disain lisab mugavust. Kinnastel on takjaribaga kinnitused.\nPeopesas asetseb ehtsast lambanahast hingav materjal, mis teeb lenksust kinnihoidmise kindlamaks, lastes kätel samal ajal hingata.\nIdeaalne valik ratturitele, kes eelistavad õhemat pehmendusteta kinnast.


Ungari populaarseim sõltumatu uudisteportaal Index jooksis peatoimetaja tagandamise järel ajakirjanikest tühjaks - Delfi\nUngari populaarseim sõltumatu uudisteportaal Index jooksis peatoimetaja tagandamise järel ajakirjanikest tühjaks\nUngari populaarseima uudisteportaali Index enam kui 70 ajakirjanikku ja muud töötajat teatasid ametis lahkumisest, süüdistades valitsust katses nende portaal hävitada.\nIndex on viimane sõltumatut ajakirjandust viljelev suurväljaanne Ungaris, ent selle peatoimetaja Szabolcs Dull sunniti teisipäeval ametist lahkuma, vahendab uudistekanal BBC.\nAjakirjanike sõnul oli peatoimetaja vallandamine selge sekkumine toimetuse töösse ning katse ajakirjanikele survet avaldada.\nOtsus Dulli vallandamise kohta tuli mõned kuud pärast seda, kui peaminister Viktor Orbanit toetav äritegelane Miklosz Vaszily soetas väljaandes suurosaluse.\nKümned tuhanded meeleavaldajad kogunesid reede pärastlõunal Budapesti tänavatele, et avaldada meelt ajakirjandusvabaduse lämmatamise vastu, marssides erinevaid loosungeid skandeerides peaministribüroo ette.\nAlles eelmisel kuul hoiatas Dull, et "Index on sellise välise surve all, et see võib tähendada meie toimetuse lõppu, nagu me seda täna teame". "Oleme mures, et kavandatud organisatsiooni restruktureerimise tõttu kaotame need väärtused, mis tegid Indexist Ungari suurima ja enimloetavama uudisteportaali."\nViimase kümnendi jooksul on rahvuskonservatiivse peaministri Viktor Orbani toetajad võtnud järk-järgult kontrolli Ungari sõltumatu meedia üle, vaigistades kriitika valitsuse suunal. Ungari on langenud pressivabaduse indeksis 89. kohale, olles Euroopa Liidu riikidest halvimal positsioonil.


- Juhend tulevase ja valikulise strateegia jaoks\nJuhend tulevase ja valikulise strateegia jaoks,\nMõne otsuse tegemiseks, näiteks aruande ulatus ja piir, tuleb arvestada sidusrühmade laiema skaala mõistlike ootuste ja huvidega. Oluline on nende otsuste tegemisel kasutatud protsessid ja meetodid dokumenteerida. Sidusrühmi saab kaasata ka neid aruande koostamisest teavitades. Nüüd CSV-faili on kõik korras ühiskasutusse teiste haridustöötajatele. Organisatsioonid võivad kasutada ka muid vahendeid, näiteks meedia, teaduskogukond või koostöö teiste organisatsioonide ja sidusrühmadega.\nLiikuge Üldine kanali ühes oma tunde ja valige vahekaart ülesanded.\nSee avab rubriik looja. Lisage pealkiri nõutavvalikuline Kirjeldus, ja punktide sisse lülitada, kui soovite määrata oma liigitamise kriteeriumide punkt väärtused. Kohandada oma liigitamise kriteeriumid: Hea, hea, messi ja halb vaikesätted saab redigeerida oma liigitamise strateegia vastavaks.\nKohandada ka siin, kui olete otsustanud, et lisada need. Uute veergude ja ridade lisamine oma kriteeriumide olevaid plussmärke abil. Rea või veeru kopeerimiseks valige Kopeeri.\nKUKA Nordicu uus mobiilplatvorm ENG veebiseminar\nValige rea Kaubanduse jalgpalli strateegiad V3 veeru kustutamiseks prügikasti ikoon. Näpunäide: Sisestage protsendinakui soovite teatud kriteeriumide võrreldes teiste kaal. Veenduge, et kõik summeeritakse kuni Kui teil on vaja, valige uuesti määrata kõik teie protsentide ühtlaselt levitamine kaalu.\nKui olete oma rubriik kohandamise lõpetanud, valige Manusta.\nÜlesande andmed ja seejärel valige saatmiseks õpilastele määrata. Kui õpilased on avatud ülesanne, nad juurde oma rubriik avada ja vaadata seda viite. Uuesti kasutada rubriik, mis on juba tehtud Iga kord, kui loote mõnda rubriik ja manustada selle ülesande, salvestatakse see rubriik loendisse. Uuesti kasutamiseks on rubriik tehke järgmist.\nJÃ¤tkusuutlikkuse aruandluse juhend\nValige Lisa rubriik ja valige loendist soovitud rubriik, valige edasi. Teil on vaja rubriik muudatused teha. Valige Manusta. Klassi õpilaste töö on rubriik abil Liikuge oma tunni Üldine kanali ja valige vahekaart ülesanded.\nValige arvustate ülesanne. Juhend tulevase ja valikulise strateegia jaoks dokument teie kool on lisatud all olek täisekraani liigitamise vaate avamiseks.\nValige rubriik nimi ning see avaneb Studenti dokumendi kõrval.\nLäbi vaadates oma õpilase töö, kasutage rippmenüü või nooli valige kriteeriumid, mida olete hindamisel. Valige vastava hinde soovite anda sellele kriteeriumile õpilase.\nKui valite, hinded ruutu omakorda sinine. Sisestage isikupärastatud tagasisidet, mida soovite siduda kriteeriumid tagasiside väljale. Jätkake, kuni olete töötanud teed läbi rubriik ja seejärel valige valmis.\nKui punkt väärtused ja kaal ajal luua oma rubriik punktides ülesanne on juba olla tabelina. Kui soovite, liiga, lisage täiendavad siia tagasiside.\nValige tagasi saata selle töö uuesti oma kool kohe või jätkake järgmise õpilase hoida liigitamine noolte abil. Kui õppur saab tagastatud töö, nende rubriik avada ja vaadata, kuidas te viskas oma tööd, sh oma isikupärastatud tagasiside: Kustutage soovitud rubriik nii, et seda ei kuvata enam teie rubriik loendis. See ei eemalda rubriik ülesanded, kus on juba lisatud.\nValige Lisa rubriik uude või olemasolevasse ülesande mustand. Valige x kõrval rubriik, mida soovite eemaldada. CSV laaditakse tagasi meeskonnad, jääb rubriik kõigi esmalt algse struktuuri ja sisu.\nLihtsalt oma kasutamiseks kohandada ja lisada ülesandele. Laadige alla mõne rubriik jagamiseks Liikuge Üldine kanali ühes oma tunde ja valige vahekaart ülesanded. Valige oma rubriik manustatud, seejärel redigeerida ülesandeülesandele. Valige rubriik selle avamiseks.\nValige alla laadida CSV ja järgige viipasid oma rubriik salvestamine csv-failina. Nüüd CSV-faili on kõik korras ühiskasutusse teiste haridustöötajatele. Anna ühiskasutusse anda igaühele PLC või töötajate meeskonnatöö juurde. Rubriik üles ja valige CSV-faili valige edasi.\nLoomine ja haldamine rakenduses Microsoft Teams liigitamise kategooriate\nVaadake üle rubriik lisasite rubriik looja aknas ja tehke soovitud muudatused. Valige Manusta ülesande lisamiseks. Saate küll paraleelne tulevaste ülesanded, jaoks liiga uuesti kasutada.\nTahame, et sellest sisust oleks teile abi. Andke meile teada, kui see teave oli teile abiks. Soovi korral saate ingliskeelset artiklit lugeda siit.\nSoltumatu IRA aktsiaoptsioonid\nCryptocurrency Daily Trade maht\nBinaarne valik Indoneesia Apakah Penipuhan\nBitcoin Trader Robert Downey\nValikud Kaubandus 2021. aastal\nBinaarsed valikud signaale IQ valik


Pariis: Louvre jalutuskäigud – KertuTravels\n17th august 2016 2 kommentaari\nViimased päevad on Pariisis olnud tapvalt palavad – rohkem kui 30 kraadi kuumust ja ainult sinine päikseline taevas ilma ühegi pilveta.\nMul on selline tunne, et ma sulan ja päeval väljas käimine on olnud tohutult väsitav. Samas õhtud on olnud mõnusad ning seda oli ka üks mõnus õhtupoolik Louvre ja Seine jõe ääres jalutades.\nMina ja Rachel pidime Invalides juures kohtuma, kuid loomulikult lõpetas metroo ootamatult töötamise – kusjuures selgitused anti vaid prantsuse keeles – ja ma pidin ise tee Rachelini leidma, mis tähendas, et ma jäin pool tundi hiljaks ja mu jalad olid juba kõndimisest villis. Pärast pikka jõe ääres istumist ja lobisemist (no vaadake kui ILUS seal on) liikusime me edasi kohvikusse, kus mina sain lõpuks oma keha kinnitada. Toit siin on super nagu võibki arvata.\nRachel õpetas mulle mõned uued prantsuse keele laused (tuleb välja, et on väga olla suhtes prantsuse noormehega, niimoodi on tema enamuse keelest selgeks saanud) ja mina sain veidikene oma jalgu puhata. Pariis on hiiglaslik. Kuigi ma võtan enamasti metroo, kõndisin ma täna siiski 12 kilomeetrit kontsadel. Pole lõbus, üldsegi mitte. Igatahes jõudsime täpselt õigeks ajaks – päikeseloojanguks – Louvre juurde.\nLouvre on maailma suurim muuseum ja ilmselt ka kõige kuulsam. Kuigi mulle tundub, et paljud inimesed käivad seal vaid selleks, et püramiidi ees pilte teha ning ei huvitu kunstist muuseumi sees. Louvre on aga seest veel huvitavam, kuigi ma soovitan maalide uudistamise jätta mõnele vihmasemale päevale.\n23rd august 2016, 10:22 p.l.\n23rd august 2016, 10:23 p.l.


Kultuurilised iseärasused tekitavad segadust - Sekretar\nAutorid: Urve Vilk, Urve Vilk, Ehitusuudiste kuukirja toimetaja • 9. november 2011\n2011. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ettevõtlusauhinna pälvinud Fortumo üks asutajatest Martin Koppel peab rahvusvahelises äris tegutsemisel vürtsi lisavaks aspektiks kultuurilisi erisusi, kirjutab ajakiri Juhtimine.\nKuidas loodi Fortumo?\nFortumo kasvas väljaemaettevõttest Mobi Solutions OÜ, mis tegeles mitmesuguste mobiilsete lisaväärtuste arendamise ja turustamisega. Otsustati luua huvitav ja innovaatiline teenus. Kuna 2004. aastal oli blogide loomine lihtne, igaüks sai seda teha, siis arvati, et SMS-teenused võiksid olla sama lihtsad ega tohiks nõuda finantsilisi investeeringuid. Nii loodigi iseteenindusportaal, mis võimaldas inimestel ja ettevõtetel luua mobiilseid lisaväärtusteenuseid kiirelt, lihtsalt ja tasuta.\nMis oli ettevõtte loomisel keeruline, kas midagi tuli ka üllatusena?\nSee pole küll otseselt alustamisega seotud teema, aga näiteks kultuurilised iseärasused tekitavad sageli segadust. Meie ettevõttes töötab erinevate rahvuste inimesi: serblasi, rumeenlasi, poolakaid, taanlasi ja ameeriklasi.\nNäiteks kui eestlasele negatiivset tagasisidet konkreetselt ja otse anda, siis eestlane solvub. Kui aga ameeriklasega nii rääkida, siis ameeriklane jookseb suurest vihast hoopis ära, sest neile ei tohi midagi otse ja negatiivselt öelda. Samamoodi on koostööpartneritega. Enesekehtestamine on erinev – on riike, kus diplomaatial on väga oluline koht, ja riike, kus diplomaatiline olemine näitab sinu enda nõrkust.\nKui palju Teil erinevate riikide ärikultuuride kohta eelteadmisi oli ja kui palju olete neid kohapeal tundma õppinud?\nOtsisime kedagi, kes oleks töötanud meie valdkonnas ning kes tuleks Eestisse, aitaks ja hariks meid, enne kui Aasiasse minema hakkame. Leidsime inimese, kes oli varem Aasias Saksa mobiilifirma asju juhtinud.\nKas Teie pakutavad teenused on riigiti samad või erinevad?\nNeed on võrdlemisi samad, aga on ka teenuseid, mida me osas riikides seal valitsevate regulatsioonide pärast ei paku. Meie teenused on tegelikult meie tehnoloogia pakendamise viis. Pole oluline, kas seda kasutatakse Serbias, Taiwanis, Singapuris või Lääneriikides on tarbija ettevaatlik, sest seal on olnud perioodiliste sisuteenuste puhul tarbijaga manipuleerimist rohkem. Virtuaalsete hüvede maksustamise äri on mõjutatud ka teiste maksevahendite kasutamisest. Riikides, kus krediitkaardid on levinud, näiteks Ameerikas, on teadlikkus ja kasutatavus võrreldes arenevate riikidega väiksem. Ida-Euroopas on krediitkaarte võrdlemisi vähe, siin on inimesed mobiililembesed.


Arst Juri Gustav: "Sauna tuleb vastu võtta kui kohta, kus parandatakse tervist, aga ka kui haigusi ärahoidvat asutust."\nAllikas: Äripäev, Mall Oja\nKodu, kus pole sauna, pole kodu\nKüdev saun, haukuv koer, kirev kukk ja näuguv kass  need on kodu suurim varandus, võtab soomlaste kreedo kokku Juhani, seitsmest vennast vanim Aleksis Kivi vennakeste reas.\nSelle hinnangu põhjal on küll kõik soomlaste ulualused ka kodud, sest 5 miljoni elanikuga riigis on umbes 1,5 miljonit sauna.\nEvelin Int-Lamboti elu välisminister Ilvesega on paika loksumas, kuid sellest ta targu veel ei kõnele. Samas julgeb Evelin tunnistada, et Toomasega veedetud aeg on tema elus esikohal.\nKes Evelini harjumustega veidigi rohkem kursis on, teab, et Eesti Päevalehe energiline turundusdirektor on ka suur saunafänn.\nSaun treenib ja karastab organismi, parandab selle kohanemisvõimet. Kuidas see toimub?\nKehasoojust reguleeritav süsteem kahandab organismi talitust väliskeskkonna tingimuste muutustega ja säilitab ühtset kehasoojust. Tsivilisatsiooni hüvedest ümbritsetud tänapäeva inimene kaitseb aga end talle mugava mikrokliimaga, riietub talvel soojalt, liikumiseks kasutab sõidukit. Niiviisi ei koorma inimene termoregulatsiooni mehhanisme täiel määral ning ebasoodsatesse tingimustesse sattudes ei toimi need siis vajalikus ulatuses - tekivad külmetushaigused. Samas käivitavad suured temperatuuri muutused kord ühes, kord teises suunas toimuvaid termoregulatsiooni protsesse ja süstemaatilise treeningu tulemusena ei vea need enam alt ka külmetusohu tekkides.\nSaun ilma vihata ja vihtlemiseta pole õige saun. Vihtlemine on omamoodi massaaži toimega puhastumisrituaal. Vihtlemine kiirendab pindmist vereringet, soodustab jääkainete eemaldumist organismist.


Toyotale kaksikvõit sportautode MM-sarja etapil - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » Toyotale kaksikvõit sportautode MM-sarja etapil\nToyota TS050 Hybrid autodel sõitnud meeskonnad saavutasid kaksikvõidu sportautode kestvussõidu MM-etapil Fuji ringrajal.\nParimalt stardikohalt alustanud meeskond koosseisus Sebastien Buemi, Kazuki Nakajima ja Brendon Hartley edestasid 6-tunni sõidus tiimikaaslasi Mike Conway’d, Kamui Kobayashit ja Jose Maria Lopezit finišis enam kui poole minutiga. Kolmandana ületas finišijoone Rebellion R13-Gibson autol sõitnud meeskond. GT-autodel olid võidukad Nicki Thiim ja Marco Sörensen autol Aston Martin Vantage, edestades Porsche tehasetiimi autot ringiga.\nEelmise põlvkonna Hilux peab jätkuvalt hästi vastu (4)


Ostuinfo – Ruum & keraamika\nRuum & Keraamika veebipoe omanik on FIE Ala-Vagula talu (registrikood 12816103).\nStuudio asub Pärnu mnt 154, Tallinn ARSi maja www.arsimaja.ee\nVeebipoest: vali keraamikatooted, sisesta andmed ja esita tellimus.\nE-mailiga: kui soovid tellida tooteid suuremas mahus või midagi eripärast, mida poest ei leia, siis saada e-kiri aadressil marit@ruumjakeraamika.ee. Valmimise tähtaeg sõltub tellimuse keerukusest või esemete kogusest, enamasti on tähtaeg 2–3 nädalat.\nFoto puhul vali galeriist sobiv pilt ja esita tellimus. Foto valmistamiseks kulub umbes nädal. Soovi korral aitame teosele leida sobiva raami. Suuri formaate interjööridesse on võimalik eraldi tellida. Nende teostuse, vormistuse ja hinna küsimustes võta ühendust tonu.noorits@gmail.com.\nKaupade eest tasumine toimub ettemaksuna e-mailiga saadetud tellimuskinnituse või arve alusel. Hinnale lisandub tasu kauba kättetoimetamise eest, mille tasub ostja.\nKauba eest tasutakse FIE Ala-Vagula talu kontole EE317700771003091772\nSelgitusse märkida tellimuse kinnituse või arve number. Tellimus läheb üldjuhul täitmisele peale raha laekumist.\nKui toode on laos, saab tellimus täidetud 5 tööpäeva jooksul (enamasti pannakse kaup teele järgmisel päeval).\nKauba saatmiskulud kannab ostja vastavalt kehtivale hinnakirjale. Tellitud kaup toimetatakse teie valitud pakiautomaati. Paki saabudes pakiautomaati, saadetakse teie mobiilile sõnum personaalse uksekoodiga. Koodi sisestamisel pakiautomaadi ekraanile avaneb uks ning saate paki kätte. Saadetis ootab pakiautomaadis 7 päeva.\nFototeoste kohaletoimetamise aeg on üldjuhul 5 tööpäeva. Väikesemõõduliste teoste transpordiks on võimalik kasutada pakiautomaati või kullerit. Lisaks on võimalik fotodele meie stuudiosse (Pärnu mnt 154, Tallinn) ise järgi tulla.\nKeraamikatooteid on õigus tagastada 14 päeva jooksul alates kauba kättesaamisest. Kauba eest tasutud summa makstakse tagasi 30 päeva jooksul kauba tagastamisest. Kõik tagastatud esemed peavad olema terved, puhtad ning kasutamata. Kauba tagastamisega seotud saatmiskulud kannab ostja.\nKauba tagastamiseks või vaide esitamiseks saatke e-mail: marit@ruumjakeraamika.ee , kus märkige ära tagastatav toode, toote puudused, tellimuse number, tellija nimi ja kliendi arveldusarve, kuhu raha tagasi kanda.\nFotodel tagastamisõigust ei ole.\nTeie isikuandmed, mille ostude sooritamiseks sisestasite, on konfidentsiaalsed ja Ruum & Keraamika ei avalda neid kolmandatele osapooltele, v.a. seadusega ettenähtud juhtudel.\nRuum & Keraamika veebipood jätab endale õiguse muuta toote hinda, saadavuse infot, müügitingimusi ja veebipoe tekste. Nimetatud muudatusi kajastatakse veebilehel ruumjakeraamika.ee\nMüüjal on õigus tellimusest taganeda, kui müüja vastava toote varu on ammendunud. Sellisel juhul makstakse ostjale raha tagasi. Tagasimaksmine toimub 14 päeva jooksul tellimuse saabumisest.\nKeraamikatooted võivad üksteisest kergelt erineda, kuna tegemist on käsitööga.\nFotod on prinditud kõrge kvaliteediga 100% puuvillasele fotopaberile ning autori poolt signeeritud ja tiražeeritud. Tiraaž kokku 5+1. Võimalus on teostega enne ostuotsuse langetamist ka lähemalt tutvuda.


Compact Action on parim valik algajast peegelkaamera omanikule, kes kasutab standardseid objektiive ning jäädvustab rohkelt fotosid ning videot. Ergonoomilisel juhtkangil on pea suunamiseks sujuv rullikurattaga lukustussüsteem. Selle mugav pide võimaldab jäädvustada sujuvaid klippe vähese vaevaga. Uuenduslik rattakujuline päästikuga plaat muudab kaamera kinnitamise ja eemaldamise vaevatuks tegevuseks. Tänu selle kujule ei ole kaamera suund kunagi probleemiks. Sulgege lihtsalt hoob juhtkangi pideme kohalt. Lisaks kinnitusplaadile aitab stabiilsust lisada ka häälestusnupp, mille abil on võimalik kaamera asendit peenreguleerida. Foto- ja videorežiim pakub uutsorti vabadust fotode ja video jäädvustamisel, muutes statiivi seadistust vastavalt.TüüpTripodMaks. kõrgus1.55 mMin. kõrgus0.44 mMaks. kandevõime1.5 kgMaterjalaluminum legs and technopolymerkaal1.16 kgvärvuswhite / anthracitetootjaManfrotto


Miracle retsept liigesevalu ulevaatuste vastu Hüpotermia ja seljavalu\nKõige loogilisem oleks jagada need kõvadesse ja pehmetesse. Seletusi otsivad arstid seostavad tavalist seljavalu lihaspõletiku ja -pingetega, venituste ja nihestuste, pitsunud närvide, ishiase.\nPodagra keelatud toidud tuleb patsiendi toitumisest täielikult eemaldada. Eksperdid ei soovita ka tugeva tee, kohvi, kakao kasutamist. Selliste toodete kasutamine on minimaalne: vaarikad, kondiitritooted, šokolaadid, viigimarjad, viinamarjad. Soolaste juustude kasutamine on samuti keelatud ja terav. Kõige tähtsam asi korda päevas, et seda valulikku kohapeal hõõruda.\nPõlveliigese ja puusaliigese osteoartriidi tüübid Põlveliigese hemofaasis: mis see on, põlveliigese ravi Hüperartroos: sümptomid ja põlveliigese ravi Põlveliigese artroosi deformeerumine: 1 ja 2 kraadi artriidi ravi Õlaosa liigesetüve deformeerumine: sümptomid ja ravi Puusaliigese artroosi deformeerumine: artriidi ravi Liigeste artroosi diagnoosimine: diagnoosimine Kuidas ravida õla õlaliigese artroosi.\nSpondüloosi deformeerumine spondüloarthroos : nimmepiirkonna ravi Spondüloartriit deformeerib: Miracle retsept liigesevalu ulevaatuste vastu Anküloseeriva spondüliidi diagnoos: vereanalüüsid ja muud meetodid Anküloseeriva spondüliidi dieet: anküloseeriva spondüloartriidi toit Anküloseeriva spondüliidi ravi: kuidas ravida haigust, ravimid raviks Paksuspektrofiilide spondüloartroos Anküloseeriva spondüliidi eluea prognoos: kas päritud Psoriaatiline, aksiaalne ja reaktiivne spondüloartriit: sümptomid ja ravi Nimme spondüloartroos: põhjused, sümptomid ja ravi Mis on anküloseeriv spondüliit: anküloseeriva spondüliidi sümptomid ja ravi, selgroosa nimmepiirkond Mis on anküloseeriv spondüliit: märgid foto ja ennetus Mis on 2.\nKas ma võin juua podagraga alkoholi viin, õlut, veini Kas podagra korral on tomatid: podagra toitumine Miks tekib podagra artriit? Sergei, 66, Gubakha Valu jalad pärast jooksmist.\nJuri Nikolajevitš 44, Moskva Kõik liigesed on valesti omakorda.\nNatalia, 47, Kirov Kõhupuhitus lapsel. Svetlana, 37, Surgut Põletik ja põlve turse pärast süstimist. Alexandra, 51, Murmansk Ärge andke tagasi ja kaela valu.\nMihhail, 45, Liski Ahtine valu vaagnapõõsas ja liigeses. Olga, 61, Kungur Halva paindumise ja jalgade vigastuse.\nLiudmila, 47, Perm Sagedased valu käte ja õlgade liigestel. Julia Vladimirovna, 35, Perm Sageli vähendab vasika jalad öösel.\nLiigeste ravi röntgenikiirgusega, vastunäidustused Lastel puusa düsplaasiaga elektroforees Põlveliigese terapeutilist massaaži põlve artroosi korral: kuidas seda teha video Liigeste massaaž: küünarliigese ja hüppeliigese liite massagrid Põlveli massaaž: põlve isearmassatsioon artroosi korral Käte ja põlvede artriidi reumatoid massaaž Anküloseeriva spondüliidi massaaž: seljaga video võimlemine Puusa düsplaasia massaaž vastsündinutel.\nMillised on varajaste kortsude põhjused


Toimetuselt: armastuse aega! - Eesti Päevaleht\nLP 23. detsember 2016\nToimetuselt: armastuse aega!\nMe ei leidnud teile jõulupühadeks soojemat ja tundeküllasemat lugu kui see, mille rääkisid oma noorest suhtest lauljatar Evelin Samuel-Randvere ja klassikatäht Johan Randvere. Loodan, et loost õhkuv õrnus kandub trükiridade kaudu ka teie hinge ja kodudesse. Paneb kaaslasele sügavalt silma vaatama ja ütlema sõnu, mis on argirutus ununenud.\nJõulupühad on üksteise hoidmise, hoolimise ja armastuse aeg. Siis on õiged hetked rääkida lähedastega muu hulgas ka armastusest. Võib avada oma hinge ja südame, kartmata, et see mõjuks kohatult või läägelt. On lubatud unustada mobiiltelefon koos (terrori)uudiste ja Facebookiga jopetaskusse või käekotti ning rääkida päriselt, silmast silma.\nNendega, kelleta elu oleks palju väärtusetum ja õnnetum. Tee mehele pai ja emba naist. Kuula oma last ja kallista teda kauem kui tavaliselt. Külasta vanemaid ja vanavanemaid ning püüa mõista nende silmadest vastu peegelduvat elutarkust.\nSüüta küünal armsa lahkunu haual. Rahulikku jõuluaega ja kauneid pühi, kallid lugejad!


1 SHP et AUD ᐈ Teisenda £1 Saint Helena nael sisse Austraalia dollar\n1 SHP et AUD\nTe olete konverteerinud 1 🇸🇭 Saint Helena nael et 🇦🇺 Austraalia dollar. Summa sõnades: üks (Saint Helena nael). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 1 SHP et AUD. Kui palju £1 Saint Helena nael et Austraalia dollar? — $1.893 AUD.Vaata tagasikäik AUD et SHP.Võibolla võite olla huvitatud SHP AUD Ajalooline diagramm, ja SHP AUD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 1 Saint Helena nael et Austraalia dollar\nHindamise järgi: $1.893 AUD (0.000040)0.00225%\nInverse: £0.528 SHP\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Saint Helena nael et Austraalia dollar oli: $1.750. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 0.142 AUD (8.14%).\n50 Saint Helena nael et Austraalia dollar100 Saint Helena nael et Austraalia dollar150 Saint Helena nael et Austraalia dollar200 Saint Helena nael et Austraalia dollar250 Saint Helena nael et Austraalia dollar500 Saint Helena nael et Austraalia dollar1000 Saint Helena nael et Austraalia dollar2000 Saint Helena nael et Austraalia dollar4000 Saint Helena nael et Austraalia dollar8000 Saint Helena nael et Austraalia dollar1 Kanada dollar et Vietnami dong2140 Kanada dollar et Vietnami dong1.24 Kanada dollar et Vietnami dong2.34 Kanada dollar et Vietnami dong1.64 Kanada dollar et Vietnami dong189 USA dollar et Austraalia dollar33450 Ungari forint et Taiwani dollar1 Ungari forint et Taiwani dollar33450 Ungari forint et euro1 euro et Norra kroon1500 USA dollar et Tai baat1780 Taiwani dollar et USA dollar550 USA dollar et Tai baat2750 Singapuri dollar et India ruupia\nVahetuskursid uuendatud: Sun, 17 Nov 2019 05:35:02 +0000.


Traagiline päev liikluses: teedel sai viga 6 inimest, hukkus ühe sõiduki juht - DELFI\nTraagiline päev liikluses: teedel sai viga 6 inimest, hukkus ühe sõiduki juht\n26.september 2016 06:21\nMöödunud ööpäeval toimus kuus liiklusõnnetust, milles sai kannatada kuus inimest ning üks inimene hukkus. Samuti tabas politsei 2 narko- ja 22 alkoholi tarvitamistunnustega mootorsõiduki juhti.\nEile kella 4.10 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnumaal Tõstamaa alevikus Audru-Tõstamaa-Nurmsi tee 38ndal kilomeetril, kus sõiduautot BMW 330D juhtinud 25-aastane mees, kaldus suurel kiirusel teelt välja vastu aiaposti. Juht hukkus sündmuskohal ja kaasreisija, 19-aastane mees, toimetati Pärnu haiglasse.\nKella 13.05 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnus Vana silla all Laia tänava poolsel küljel, kus üksteisele vastu liikunud jalgratturid, 75-aastane naine ja teadmata isik, põrkasid kokku. Kiirabi andis naisele kohapeal esmaabi. Teine jalgrattur lahkus sündmuskohalt.\nKella 13.40 ajal toimus liiklusõnnetus Paides Pärna tn 3 juures, kus samas suunas liikunud jalgratturid, 81-aastane naine ja 20-aastane mees, põrkasid kokku. Naine toimetati Järvamaa haiglasse. Liiklusõnnetuse põhjused on selgitamisel.\nKella 14.58 ajal toimus liiklusõnnetus Tartumaal Tartu vallas Jõhvi-Tartu-Valga maantee 125ndal kilomeetril, kus sõiduautot Peugeot 208 juhtinud 58-aastane naine, ei näinud sõidutee parempoolsel äärel samas suunas liikunud jalgratturit, 59-aastast meest, ning sõitis jalgratturile tagant otsa. Jalgrattur toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nKella 15.00 ajal toimus liiklusõnnetus Põlvamaal Orava vallas Kahva külas Niitsiku - Võmmorski tee 2. kilomeetril, kus veokit MAN juhtinud 46-aastane mees sõitis teelt välja kraavi. Juht toimetati Põlva haiglasse ja sealt edasi Tartu Ülikooli Kliinikumi.\nKella 18.10 paiku toimus liiklusõnnetus Valgamaal Helme vallas Käärikmäe-Koorküla maantee 5ndal kilomeetril, kus sõiduauto Mazda MX3 sõitis teelt välja kraavi. Sõidukis viibisid 33-aastane mees ja 23-aastane mees. Mõlemad isikud olid alkoholijoobes, sõiduki juht on selgitamisel. Kiirabi toimetas 33-aastase mehe Valga haiglasse kontrolli.\nPäev liikluses: Tartus sai auto ja jalgratta kokkupõrkes viga rattur, Tallinnas sõitis juhtimisõigusteta mees vastu parklas seisnud autot ning seejärel vastu puud (1) 07.09.2016\nPäästjad Jõhvis: tööline ei saanud korvtõstuki rikke tõttu maa peale tagasi, laohoone katus süttis põlema (1) 15.11.2016\nPere kutsus purjuspäi sünnipäevalauast rooli läinud pojale politsei, kuid õnnetust ära hoida siiski ei õnnestunud (24) 05.04.2017


Mõjus inimlik dokument — Sirp\nЛотманы. Семейная переписка 1940–1946 [Lotmanid. Perekondlik kirjavahetus aastatel 1940–1946]. Koostajad, eessõna ja kommentaaride autorid Tatjana Kuzovkina, Larissa Naiditš, Natalja Obraztsova, Gabriel Superfini osalemisel. Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2022. 716 lk.\nLotmanite perekonna sõjaaegse kirjavahetuse mahukas publikatsioon, mille „peategelane“ on suure pere noorim laps Juri Mihhailovitš Lotman, paneb mõtlema tema staatuse üle kultuuris. Kes ta on – kas õilis rüütel, Tartu geenius, kes hingestab kõike, mida puutub, renessansliku mastaabiga isiksus? (Ülistussõnade rida võib hõlpsasti jätkata.1) Või hoopis silmapaistev õpetlane, kes elas teadlasena läbi keerulise ja huvitava evolutsiooni?\nEsimese käsitlusviisi puhul ei ole kirjade avaldamine mingi küsimus: geenius ongi geenius seepärast, et tema looming eksisteerib otsekui väljaspool aega, iga tema sõna – olgu noorusajast või küpsest east – kuulutatakse tähendusrikkaks ja vaieldamatuks kultuuriväärtuseks. Probleem on aga siiski olemas: millise eesmärgiga need tekstid publitseeritakse? Kui ajastu dokumentidena, siis ei ole sisulist vahet, kelle omad need on. (Dokumendid on huvitavad niivõrd, kuivõrd nad iseloomustavad ajastut ja selle vaimu.) Kui need tekstid avaldatakse aga elulooliste dokumentidena, siis on tähtis küsimus, kust on nende autor saanud, kasutades Lotmani sõnu, „õiguse biograafiale“. (Dokumendid on huvitavad sel määral, kuivõrd nad iseloomustavad autorit ennast ja tema kujunemist kultuuriliseks isiksuseks.)\nKui läheneda Lotmani pärandile teadusajaloolisest vaatepunktist, siis oodatakse uurijalt teaduslike ülesannete püstitamist. Näiteks: kuivõrd unikaalne oli omas ajas Lotmani kui juudi päritolu vene intelligendi biograafia? Mil määral tähenduslikud on ühised ettelugemised või muusikakuulamised – kas need on kordumatud lotmanlikud jooned või tehti seda paljudes intelligentsetes Peterburi (ja muude kohtade) peredes?\nVastse kogumiku fookus sõnastatakse eessõnas järgmiselt: „Avaldatavad tekstid panevad mõtlema sõjakogemuse mõjust Lotmani isiksusele ja teaduslikule loomingule. Selle teema kohta mõtteaine pakkumise nimel püüdsid koostajad anda viiteid ja tsitaate kõigist laialt tuntud „Mitte-memuaaride“ „paralleelkohtadest““ (lk 34-35). Küsimus sõjakogemuse mõjust Lotmanile on õigustatud – mitte asjata ei korranud ta, nagu mäletavad tema lapsed ja kolleegid, et mäletab igat sõja päeva. Kuid on arusaamatu, miks viitavad raamatu koostajad sellest rääkides vaid „Mitte-memuaaridele“, mitte aga tema teadustöödele. Samuti võis kirjavahetus mõjutada Lotmani õe Lidia, tollase Vene Kirjanduse Instituudi aspirandi teaduslikku loomingut – temaga arutab Juri kõige intensiivsemalt kirjandusteaduslikke teemasid. See küsimus jääb lahtiseks.\n1940.-46. aasta kirjade kõrval on raamatus publitseeritud rida arhiividokumente samast ajast ja ülihuvitav valik Lotmani sõjamälestustest – kõigepealt lühimemuaar 1980. aastast (ilmunud ajalehes Tartu Riiklik Ülikool), seejärel tema sõjajutustused Ljubov Kisseljova salvestatuna ja viimaks Mihhail Lotmani artikkel „Isa sõjast“. Selline „erikarvalisus“ tekib seetõttu, et oma panuse andsid väljaandele mitu inimest eri maadest ja ülikoolidest. See tuleb raamatule kasuks: selles ilmnevad erinevad vaatepunktid Lotmanile.\nInimliku dokumendina avaldab Lotmanite kirjavahetus tugevat emotsionaalset muljet. Alguses on raske pääseda retrospektiivsest pilgust. Lotman – 18aastane nooruk, kes visalt palub kodustel saata suhkrut – asub sõjaväeosas Kutaisis (Gruusias), ta kirjeldab naudinguga Kaukaasia turul käimist ja eksootilisi puuvilju, vestlusi grusiinlastega ja oma „lingvistilisi võimalusi“.2 Tänapäeva lugeja aga teab ega saa mitte mõelda sellele, et vähem kui aasta pärast algab Lotmanile päris sõda. Et peret mitte ärevusse ajada, teatab Lotman rahulikult, peaaegu argiselt 1941. aasta aprillis nende polgu üleviimisest piirile lähemale Vinnitsasse (Ukrainasse), kuigi „Mitte-memuaaridest“ me teame, et juba tollal ei kahelnud enam keegi peatses sõja puhkemises Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel.\nJuri Lotman sõdurina. Foto tagaküljele on kirjutatud: „Kallile emale tema „välismaa“ pojalt. Juri. 6. VIII 46. a.“\nN. J. Obraztsova arhiiv\nÜtlematajätmised jätkuvad ka pärast lahingute vallandumist, näiteks kirjas 2. VIII 1941: „Sakslastega kaklesime natuke, aga nüüd viidi meid puhkuseks ja täienduste tegemiseks tagalasse, ilmselt kaheks kuuks (praeguseks on uued kahurid jne)“ (lk 92). Mihhail Lotmani selgitust mööda tuleb seda mõista nii: „Raskete lahingute tulemusel kandis sõjaväeosa tõsiseid kaotusi elavjõus ja tehnikas ja ta suunati täiendavale formeerimisele“ (lk 580). Optimismi täis on ka jutustused elust muldonnides, 25. IV 1942: „Muldonn on väga mugav elupaik, mis ehitatakse järgneval moel. Kaevatakse ruudukujuline auk, pisut madalam kui inimese pikkus, kaetakse kinni, puistatakse õlgedega üle, sinna püstitatakse ahi, telefoniaparaat, ja pilvelõhkuja ongi kasutamiseks valmis“ (lk 96). Taas pöördume seletuse saamiseks Mihhail Lotmani poole: „Kohati tuli läbi ajada ka ilma ahjuta. Muldonn oli inimesi nii täis, et kõik pidid olema ühel küljel pikali ja kui üks külg külmus ära, keeras kogu muldonn käsu peale läbi une teise külje“ (lk 582). Palju aastaid hiljem, 1978. aastal, püüdes veenda oma lähedast sõpra Boriss Uspenskit mitte emigreeruma (tasub mainida, et raudne eesriie lahutas sõbrad sama tõhusalt kui surm), tunnistas Lotman talle: „Uskuge mind, palju kordi tahtsin sõjas, et mind tapetaks [—]. Kuid [—] ma tundsin, et mul pole selleks õigust.“3 Et Lotman ei hukkunud rindel, on muidugi suur õnn. Võimalik, et teda aitas ka asjaolu, et kuna ta kutsuti ajateenistusse 1940. aasta sügisel, oli tal rindele saatmise ajaks järgmise aasta suvel olemas juba vajalik väljaõpe.\nSedamööda, kuidas Lotman teadvustas, et sõda kestab kaua, hakkavad tema iseloomus üha selgemini ilmnema enesekriitika ja maksimalism. Kirjad tegevarmeest annavad ereda ettekujutuse „hinge kasvatamisest“: „Vaadeldes ennast selles sõjas, võin endale etteheiteid teha väga paljus. Ma olen kaotanud kõik teadmised, mis olin saanud enne sõda, ja elan mineviku pudemeid mäletsedes. Ma olen väga kaleda tajuga – võin vaadata kõige südantlõhestavamaid stseene ja need ei puuduta mind (vabandan, kui väljendun hämaralt ja konarlikult – pole enam harjunud; püüa mõista). Peale selle, tõsi, olen mõnikord (ja üsna tihti) – siin on nii palju maha tõmmatud, sest mul on raske end väljendada – röövinud, valetanud, isegi iseendale. Mõnikord olen ilmutanud argust, kuid mõnikord olen olnud ka väga vapper. Vaprus on mul kõige sagedamini baseerunud selle mitte uskumisel, et mind tegelikult (nagu teisigi) võidakse tappa või haavata, mõnikord püüdlusel teha nii, et kukuks „ilusasti” välja [—]. Kogu teeseldud skepsis, mida ma varem pidasin intelligentsuse tunnuseks, on minust kadunud, ja ma olen (üllatusega) tähele pannud, et suhtun kõigesse – ka praegu – mitte ainult mitte-skeptiliselt, vaid vastupidi väga usaldavalt ja isegi naiivselt” (31. XII 1942, lk 116).\nSiin on muidugi omajagu liialdusi. Ülikoolist saadud teadmisi polnud Lotman rindel kaotanud, vaid neid mitmekordistanud: ta luges palju, tõlkis luulet, arutles kirjanduse üle; röövimistesse ja teistesse sõjalistesse vägivallategudesse suhtus alati eitavalt. Samas kirjas kirjeldab Lotman oma üleelamisi selle pärast, et lihtne sõjaline loogika ei tööta keerulise moraalse valiku olukorras. „Mitte-memuaarides“ kirjeldab ta konkreetsemalt, mida ta pidas silmas „südantlõhestavate stseenide“ all.4 Lahingu ajal sideliini taastades nägi Lotman jõe kaldal elutult lamavat naist: „Poisike tema kõrval, kes midagi ei taibanud, tiris teda käest. Siiani pole ma suutnud otsustada, kas ma toimisin õigesti: ma mõtlen sellele pidevalt ja näen sageli seda stseeni. Mul oli liin katkenud, mis tähendas, et patarei tegevus on halvatud. Sakslaste tulistamise intensiivsuse tõttu oli selge, et mõne minuti pärast algab massiline tankirünnak, aga patarei on vait. Mul tuli juhtmed ühendada ja ma jooksin edasi. Tol hetkel polnud mul vähimatki kõhklust, mida ma pean tegema.“5 Hiljem saab Lotman teada, et laps päästeti, aga ema oli kohapeal surnud: „Pean tunnistama, et tol korral ei tekitanud see minus mingeid tundeid [—]. Aga kohe esimesel joomasel ööl pärast sõja lõppu nägin ma kõike seda jälle. Seda ja palju muudki. Pole juhus, et jõime end silmini täis ja oli palju enesetappe.“6 See episood projitseerub David Samoilovi tuntud luuletusele „Neljakümnendad“, kus on read:\nJa lonkan rohkem kui tarvis / ja pajuki murran kaheks / ja kõike maailmas mõistan. // Kuidas see oli! Kuidas ühte sattusid – / sõda, häda, unistus ja noorus! / Ja kõik see imbus minusse / ja alles hiljem tuli minus meelemärkusele!…\nTõepoolest, paljud sõja läbi teinud, sh Lotman, on meenutanud, et nad tundsid end rindel vabamalt (vrd „sõda lihtsustab kõike väga“, lk 561). 1930. aastail oli arusaamatu, mille eest saadetakse laagritesse ja lastakse maha sõpru ja tuttavaid. Ses mõttes on iseloomulik Lotmani klassivenna Boriss Lahmani lugu, kelle autobiograafia, mis on arhiivist leitud, on avaldatud arvustatavas raamatus.\nKui palju räägivad Lotmani sõjaaegsed kirjad tema iseloomu kujunemisest, on sama vaieldav kui tees sellest, et sõja-aastail „toimus Lotmani semiootilistes töödes hiljem teoks saanud ideede kujunemine“ (lk 27). Kohane oleks kõnelda sõjale vaatamata säilinud huvist, plaanidest, visanditest. Näitena osutan sellele, kuidas üht ja sama tsitaati kirjast õde Lidiale kommenteeritakse eessõnas ja Mihhail Lotmani artiklis. „Iga mingilgi määral terviklikku ajalooperioodi näen ma ühtse organismi laadsena, mille mis tahes osa on võimatu mõista ilma tervikut mõistmata ja tervikut ei saa mõista ilma mõistmata äärmiselt suurt osade hulka“ (6. IV 1945, lk 335). Eessõnas öeldakse: „kultuuri vaatlemine ühtse tervikuna tema süsteemsetes seostes on jälgitav juba 1943. aasta kirjades [—]. Seejuures esitas [Lotman] juba tollal endale küsimuse kultuuri sünkroonia ja diakroonia erinevuse ning nende uurimise meetodite kohta“ (lk 27-28). Aga nii kirjutab Mihhail Lotman: „Huvitavad on visandid semiootika ja kultuuritüpoloogia valdkonnas koos sünkroonia ja diakroonia selge piiritlemisega; kusjuures ammu enne Saussure’i ideedega tutvumist annab [Lotman] eelistuse sünkrooniale, sest just see on süsteemne“ (lk 601). Teisel juhul on meie ees märkimisväärne teadusajalooline väide, esimesel juhul teaduselaadne sõnadekogum: on arusaamatu, mis asi on „ühtne tervik tema süsteemsetes seostes“. Kuid mis peamine – sünkroonia ja diakroonia ei „erine“ [различаются] (nagu sinine, must ja valge värv), vaid neid just nimelt piiritletakse [разграничиваются]: näiteks ühele ja samale nähtusele (näiteks Puškini luulele) võib läheneda nii sünkrooniliselt (Puškini luule tervikuna eristatuna tema kaasaegsetest ja eelkäijatest, tema enda proosast jne) kui ka diakrooniliselt (Puškini luule aastate ja autori evolutsiooni perioodide kaupa).\nViimaks märgin ära ka mõned häirivad toimetamislapsused. Tiitli pöördel pole teadusagentuuri nimi korralikult vene keelde tõlgitud, seepärast näeb see kummaline välja: „Väljaande ettevalmistamist toetas Eesti teadusagentuur teaduse alal“ [Издание подготовлено при поддержке Эстонского научного агентства по науке]. Sealsamas antakse teada, et oma rahalise panuse andis ka Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste Instituudi Uuringufond – kuid see on kirjutatud vigaselt „TÜHI Uringufond“ – sic!). Vähestel eestikeelsetel nimetustel pole raamatus üldse vedanud: näiteks leheküljel 43 on Lotmanite perekonna biograafiliste andmete lõpus väikeses kirjas ära toodud allikate loetelu, kus on kirjas „Mittetulundusühingu MTÜ Ruthenia Ühing internetiprojekt „Lotmaniana Tartuensia““ [Интернет-проект „Lotmaniana Tartuensia“ некоммерческого объединения MTÜ Ruthenia Ühing]. Lühend MTÜ tähendabki „mittetulundusühing“: nõnda on teaduselaadset ilu taga ajades sündinud keeltevaheline pleonasm.\nNeed märkused ei muuda siiski peamist: koostajate tehtud töö Lotmanite perekonna kirjavahetuse kogumisel ja kommenteerimisel toob käibesse väärtusliku materjali (need pole ainult kirjad, vaid ka näiteks fotod), millest on palju kasu nii teadus- kui ka kultuuriloolastele.\nVene keelest tõlkinud Aare Pilv.\n1 Ilmeka näite leiame Konstantin Azadovski tagakaanetekstist: „Unikaalne raamat! Maailmakirjanduses ei leidu sarnast kuju: humanitaarist sõdur“. XIX sajandi suurkujudest tarvitseb meenutada partisanist luuletajat Deniss Davõdovit, Vene armee Napoleoni-vastastes sõjakäikudes osalenud Konstantin Batjuškovi ja muidugi Lev Tolstoid. Kui rääkida Nõukogude Liidu sõjast Natsi-Saksamaaga, siis rindele sattusid peaaegu kõik vastavas eas ja tervislikus seisukorras olevad mehed – nende hulgas näiteks Aleksandr Solženitsõn, Bulat Okudžava ja paljud teised.\n2 Vrd: „Ma elan päris hästi, mida soovin ka teile. Lingvistilised võimalused on mul väga avarad, kuivõrd meie patareis on kokku umbes 15 eri rahvust: venelased, grusiinlased, armeenlased, juudid, tšehhid, ukrainlased, mordvalased, tatarlased, kasahhid jne“ (24. XI 1940, lk 59).\n3 Ю. М. Лотман, Б. А. Успенский. Переписка 1964–1993. TLU Press, 2016, lk 438.\n4 Kommenteerijad on antud juhul otsustanud piirduda viitega ilma tsitaadita.\n5 J. Lotman. Mitte-memuaarid. Tlk M. Salupere. – Jalutuskäigud Lotmaniga. Koost M. Lotman. TLU Press, 2010, lk 76-77.\n6 Samas, lk 77.


Tänane kuupäev 06 Aug, 2021 1:11\nMa selgitaks natuke akf nolemile mõningaid kriminaalõiguse nüansse. Ja selleks võtaksin ette meie seadused. Kõne all siis need ebaseaduslikud illegaalid, kes kohe peaksid (akf sõnade kohaselt) olema automaatselt kriminaalid. Eesti seaduse järgi saab karistada see isik, kes ebaseaduslikult Eesti riig...\nTjah, paljud kõrvaltvaatajad on ennustanud, et need Habarovski protestimarsid kuivavad külmade ilmadega kokku ja ongi rahval õhk välja lastud ning porovoz laseb samamoodi edasi, nagu varemgi. Ise ei tahaks aga seda asja uskuda. Võtame kasvõi needsamad Habarovski VDV vennad, kes olid täitsa kained (p...\nMoskva duumasaadik Stupin, kes ise kompartei liige, on väga kriitiline Putini ning Ühtse Venemaa partei osas (vaadake tema esinemisi duumasaadikute ees). Siin arutleb ta Habarovskis toimuvat ja seda kõike seoses sügisel saabuva kommunaalkrahhiga Venemaal - tööd ei ole, sissetulekud langevad ära ning...\nTänagi siis suur rahvamass Habarovskis väljas, vaatamata vihmasele ilmale https://www.youtube.com/watch?v=YXDHtr0QNg8 . Hinnangute järgi sinna 100 tuhande kanti. Ilmselgelt võib see blogija - KrikNews - olla järgmine, keda pokri pistetakse. Meeldis üks kommentaar selle video alt: У мудреца спрашиваю...\nKohapealsete ajakirjanike ning elanike hinnangul olid eelmise nädala laupäeval väljas ca 100 000 protestijat. Ilmselt on see arv pisut ülepaisutatud, kuid vaadates videosid, siis arvan, et neid võis olla ikkagi sinna 60-70 000 kanti küll. Mis aga peaks võime ettevaatlikuks hakkama tegema on see, et ...\nRepliigi korras märgiks juurde kaks asja: 1. Tõesti on olnud juhtumeid, kus on patrullis nähtud nn kontoritädisid KMA-st, kuid niipalju on tõde ka selles, et seda tegid nad kui AP-d. 2. Nüüd mis puudutab seda eripensioni asja. Need kes praegusel ajal saavad kohe-kohe 50 ja võiks/peaks minema pension...\nEhk siis üldine sisseastujate hulk on samaks jäänud, kuid jaotus on muutunud reapolitseinike kahjuks. Selle viimase lõigu valguses tulebki vaadata seda, miks 50 inimese asemel tahetakse võtta 75. Sest seaduse järgi veel enne 01.01.2020 ametisse võetu puhul laienevad talle eripensioni hüved, hilisem...\nJa siin veel ühe Lõuna-Venemaa atamani pöördumine jõustruktuurides osalevatele ametnikele: https://www.youtube.com/watch?v=fSAHGHIMaWY&t=514s. Ilmselgelt on näha, et Venemaal hakkab (mõtleval)rahval vaikselt üle viskama see riigi poolne poh...ism inimestega suhtlemisel, jõulised miitingute laial...\nTundub, et ka jõustruktuurides hakkab asi "hapuks" minema. Nimelt on internetiavarustes ringlemas video Rosgvardia prapori üleskutsest kunagisele Putini ihukaitsjale aka pragusele Rosgvardia juhile Zolotovile. Nimelt julges mees kritiseerida juhtkonda mõnes osas ning kohe leiti tema vastu ...\nSiin videos https://www.youtube.com/watch?v=5kcWdKc5iVM alates 0:35 käib läbi number 550. Videos esineja, kes oli külastanud oma kaaslast, kes asub sõjaväehaiglas Moskva lähedal, räägib et osales Deir ez Zori all 550 wagnerlast. Neist "tuli välja" 200. Ehk siis 350 jäi kõrbesse. Samas ta e...\nÜks arvamus veel selle B-52H osalemise kohta Deir ezZori all. Nimelt pakutakse välja võimalus, et strateegiline pommitaja oli operatsiooni kaasatud selleks, et võimalikul Vene lennuväe aktiviseerimise mahasurumiseks oleks rünnatud vastavaid lennuväebaase. Osalt kindlasti ehk utoopia valdkonda kalduv...\nKahju, et valmistasin pettumuse. Aga pean mainima, et kui s..t on s..t siis ei ole võimalik asju ilustada. Pole minu teene, et seal jätkuvalt seda s..a leidub, kuigi ei peaks ja juba ei võiks. Silmade kinni panek ja enesele millegi sugesteerimine ei tee reaalsust olematuks. Minu tümitamine muideks ...\nAga ma paneks siia siis ksf vastuseks sellise uudise: http://censor.net.ua/photo_news/316900/3_v_1_uchenye_podarili_ukrainskim_voennym_krohutank_kotoryyi_mojet_byt_i_razvedchikom_i_saperom_i_strelkom Nimelt töötasid Ukraina teadlased välja minitanki, millega saab läbi viia luureoperatsioone, sapööri...\nPostitatud: 10 Dets, 2014 21:48\nVabatahtlikud tšetšeenid UKR poolel https://www.youtube.com/watch?v=8XxEyfzxM8w&index=7&list=UU0OHVSua0Otuf7wjIU8CefA Mis puutub ukrainlastesse, siis juba nõuka ajal oli neil omavahel sõjaväes kana kitkuda, ühed olid hahollid ja teised bandeeralased. Vaevalt, et see sõdagi neid tõsiselt ühe...


Lugeja küsib: kas töötaja võib keelduda tööst, mis seab ohtu tema tervise? - Maaleht\nLugeja küsib: kas töötaja võib keelduda tööst, mis seab ohtu tema tervise?\nKiivrid.Foto: Andres Putting\nLugeja küsib: Olen ehitusettevõtja. Töötajate kukkumisohu vältimiseks olen nad varustanud turvarakmete ja kinnistussüsteemidega ning korraldanud nende kasutamiseks väljaõppe.\nTöötajad aga keelduvad viie meetri kõrgusel asuva seina viimistlemisest meetrilaiuselt vahelaelt ning nõuavad kukkumisohu vältimiseks kaitsepiirete paigaldamist. Kas töötajatel on õigus seda teha ning mida peaksin tööandjana olukorra lahendamiseks ette võtma?\nVastab Indrek Avi, Tööinspektsiooni töökeskkonna konsultant: Töötervishoiu ja tööohutuse seaduse kohaselt on töötajal õigus keelduda tööst või peatada töö, mille täitmine seab ohtu tema või teiste isikute tervise. Seadus sätestab ka töötaja õiguse nõuda tööandjalt töötervishoiu ja tööohutuse nõuetele vastavaid töötingimusi ning ühis- ja isikukaitsevahendeid.\nTöötajad on veendunud ja Teie tööandjana mõistate, et meetrilaiusel vahelael töötamisel on kukkumisoht. Kuigi olete andnud töötajatele kinnitussüsteemidega turvarakmed ehk isikukaitsevahendid, tunnevad töötajad end ebaturvaliselt ja leiavad, et töö ohustab oluliselt nende tervist. Nii on neil õigus tööst keelduda või see ajutiselt peatada. Tegite väga õigesti, et andsite oma töötajatele isikukaitsevahendid, ent paraku näeme sageli, et neid ei kiputa kasutama. Turvarakmetele ja kinnitussüsteemidele seetõttu lootma jääda ei saa. Õigusakt näebki ette täiendavad ohutusmeetmed. Ennetuspõhimõtte kohaselt tuleb eelistada ühiskaitsemeetmeid ja -vahendeid isikukaitsevahendite kasutamisele.\nKui töötamise või liikumise ajal on kukkumisoht, peab suurema kui kahemeetrise kukkumiskõrguse puhul rakendama ohutusabinõusid nagu kaitsepiirded, ohutusvõrgud jt analoogsed kaitsevahendid. Kui töö laadi tõttu on nende kasutamine võimatu, tuleb ohutuse tagamiseks anda töötajale ohutusvöö või –rakmed, kinnitada need ohutustrosside või -köitega või kasutada teisi julgestusmeetodeid.\nEhitustehniliselt on vahelae väliskülgedele võimalik paigaldada kaitsepiirdeid - selles on veendunud ka Teie töötajad. Seetõttu tuleb eelistada kaitsepiirdeid, mille kasutamisel saab töötada ohutult ning ennetada tööõnnetust.