muti metroo | Lehekülg 2\nVändrast läbi voolav lõiguke Pärnu jõge, mida kohalike seas Vändra jõeks nimetatakse, oli kunagi uhke. No muidugi mitte nii uhke kui seda on Emajõgi või mõni veelgi suurem jõgi maailmas, kuid uhke. Seda vähemalt minu silmis, kes ma paarkümmend aastat tagasi 10 aastane põngerjas olin. Siis me parvetasime ja sõitsime kummipaadis Vändra jõe alt üles ja ülevalt alla, sinna ja tagasi, läbi. Püüdsime kala ja sulistasime selle jõe ainukeses ujumiskohas. See oli liivase kaldaga osa jõest, kõige laiem osa. Seal oli ka riietumiskabiin. Ning rahvast käis palju.\nTäna, 20 aastat hiljem, on jõgi unustusse vajanud. Keegi ei uju enam, jõgi on madal ja seda ähvardab tugevasti eutrofeerumine (kinni kasvamine), kala on vähe, vaid teatud kohtades. Kohaliku omavalitsust ei huvita jõgi. Teinud neile vastavasisulise noodi läbi kodulehe sain vastuseks, et jõe korrastamine on väga kulukas tegevus ning lisaks peab keskkonna ametilt luba küsima ning kooskõlastama. Ühesõnaga, liiga palju paberimäärimist, millega keegi ei viitsi tegeleda. Selle asemel ehitatakse jalgapalli väljakuid. Jah, see üks, uus ja uhke, Pärnumaa parim staadion, on tore ja vägev küll, olen rahul, kuid kuulnud, et siia pisikesse Vändrasse plaanitakse veel kaks väljakut ehitada ei mahu pähe. Milleks? Ja siis see tenniseväljak. Suur raha maeti selle alla, väljak sai vägev, kuid keegi ei hoolda. Tänaseks see laguneb, suured tükid väljaku katet lihtsalt koorub.\nJõgi oleks vaja korda teha.\nKäisin ühel nädalavahetusel mööda jõge ja klõpsisin selle loo jaoks pilte teha. Kusjuures üle poole jõe pikkusest (sellest osast, mis jääb Vändra alevi piiridesse) suutsin läbida kuiva jalaga.\nPosted: juuli 3, 2013 in Uncategorized\nInimene on ehteks ametikohale, mitte ametikoht inimesele.\nMida ei saa öelda meie riigi poliitikute kohta….\nPosted: mai 21, 2013 in Uncategorized\nSel ajal, kui lehed pasundavad rikkurite räigetest liiklusrikkumistest, kus roolikeerajad muutuvad keset päeva maanteedel potensiaalseteks mõrvariteks (ja raisad on selle üle veel uhked ka!) ei kajastanud ükski leht meie presidendi sõnavõttu telekanali CNN usutluses. Või olen ma ise hiljaks jäänud. Vaatasin seda igatahes täna, praegusest hetkest mõni minut tagasi. Toomaselt uuriti euro käekäigu kohta ja üks lause meeldis mulle väga. Nimelt mainis president, et see, et vaesemad riigid peavad rikkad riigid (kus on kõrgemad palgad ja suuremad pensionid) pankrotist välja ostma, tekitab tublisti pingeid.\nÄRATUS!!! Mitte üheski veebilehes polnud säärast uudist. Gumballi ahvid on vallutanud Eesti meedia…\nPerearstikeskuse infoliin 1220\nPosted: aprill 20, 2013 in Uncategorized\nRakse on, kui väike laps kodus haige on. Pidevalt muretsed ja vaatad , et tal ikka hea ja mugav oleks. Palavik kõigub 37.9 ja 38.8 vahel. Ei taha last palavikuravimeid täis ka pumbata. Kurk ka punane, köhib. Ilmselt on külma saanud.\nOstsin tüdrukule köhasiirupit, perearst kirjutas välja antibiootikumid. No hea küll siis…\nAga probleem tekkis kui pidin rohtu andma. Tekkis küsimus, kas ma tohin neid mõlemaid anda. Kas nad ei pärsi teineteise tööd või muutuvad koos mõjudes tervisele suisa ohtlikuks? Infolehed on täis meditsiinilisi termineid ja peab olema täielik Sherlock, et sellisel juhul üks ja üks kokku liita. Helistasin siis perearsti keskuse liinile. 1220. Esimest korda elus.\nPeale kolme-nelja minutit ootejärjekorras passimist sain liinile. Minu abistajaks oli keegi naisterahvas, kes pildus sõnu nagu kuulipildujast. Hakkasin siis pihta: “Lapsel on suur köha ja kurk punane, palavik. Mul on siin köhasiirup ja…”\nTelefonil olev perearstiks kehastuv naisterahvas põrutas vahele: ” Kui vana laps on?”\n“Aasta ja kaheksas kuud,” vastasin.\n“No mina nii väiksele lapsele küll köhasiirupit ei soovita anda,” sõnas naine telefonil, rõhutades “nii väikesele lapsele”. “Köhasiirup on röga lahtistav ja laps nii väike, et ta ei oska veel seda välja köhida.”\nMis mõttes, imestasin mina. Ega ta kaheksa kuune pole. Peaaegu ju kahe aastane. Ju jäi “perearstil” see osa minu tekstist kuulmata. Jätkasin.\n“Ja siis on mul siin perearsti välja kirjutatud antibiootikumid nimega….”\n“Ja väga õigesti tegi,” segas naisterahvas mu jutule taaskord vahele. “Kui lapsel on ikka kõri väga punane ja köha raske ning ilmselt ka kopsu jõudnud siis on vaja antibiootikumidega ravida. Ega paljalt köhasiirupiga terveks ei saa.”\n“Ja jah,” targutasin järele. “Aga miks ma üldse helistasin ja küsida tahtsin oli see, et kas neid kahte, köhasiirupit ja antibiootikume, võib üheaegselt anda. Ega nad koos……”\n“Võib anda küll,” katkestas “perearst” jõuliselt mu lause, “võib anda küll.”\n“Noh, tore siis,” olin teeseldult rõõmus, “Aitäh!”\n“Palun!” ja kõne katkestati järsult.\nMiks ma teeseldult rõõmus olin? Muidugi olin ma südames äärmiselt rahul, et ma neid kahte ravimit võin koos anda, kuid kogemus pererastikeskuse infoliiniga oli pehmelt öeldes ebameeldiv. Mind abistanud naisterahval näis nagu hirmus kiire olevat. Sõnad väljusid tema huulte vahelt tempokalt, ta katkestas mind pidevalt ja ega ta väga suurt tähelepanu mulle ei pööranud. Ilmselt tegeles veel millegi muuga. Miks muidu kuulis ta, et laps on kaheksa kuune, kuigi ütlesin selgelt et aasta ja kaheksa kuu vanune. Me oleks ju kiiremini saanud, kui ta oleks mind kohe ära kuulanud, sest minu küsimus koosnes vaid ühest lausest. Tem ahakkis selle aga kolmeks.\nLõppeks ja jäi mulle tunne, et olin oma tegelikult tõsise murega sattnud nagu liinitööliste liinile. Kiirelt-kiirelt kaelast ära ja – JÄRGMINE!\nTäna nägin ma kevadet\nPosted: aprill 16, 2013 in Uncategorized\nHommikul rattaga tööle sõites panin ühel hetkel tähele taevas kolmunurgana lendavat haneparve. Muidu poleks vist näinudki, kuid kõrvu hakkas nende häälitsus. Vaatasin kiirelt ringi ja nägingi neid küllaltki madalal lendamas.\nHiljem, rattaga lõunale sõites märkasin aga kollast liblikat. Loperdas teine saamatult ja otsis õit. Mida aga kahjuks veel pole. Ja jõe äärde jõudes panin tähele, et jõgi on lahti. Suure hooga voolas see oma sängis kandes endas suuri lahmakaid jääpankasid. Niisamuti märkasin puuoksal metsvinti. Ma vähemalt arvan, et see oli metsvint, kuna linnukese tiibadel olid laiad vöödid.\nJa tööl olid naised nagu ikka parajad bitchid, eriti see blondiin, kes laohoidja puudumisel ise, olematu rind kummis, ülemuseks hakkab ja hirmus tark oma jutuga näida püüab.\nÜhesõnaga – KEVAD\nPosted: aprill 9, 2013 in Uncategorized\nNaljakas, et mul oli suur juubel, millest ma ise suurt numbrit ei teinud. Teised jooksid ennast segaseks, et kõik oleks äge. Ikkagi juubel ju! Ja siis?\nÜldse inimesed tormavad. Ümber ringi. Kõikjal. Ja on närvilised.\nMitu ja mitu inimest, kes mulle õnne soovisid teatasid tähtsalt, et ongi see poisikese iga läbi ja nüüd on meheiga käes. Mmmm, mõistsin vaid ümiseda, oma hallikas-siniste silmadega neile otsa vaadata, ja küsida, et mis nüüd siis saab? Kas ma peaksin nüüd omale karvased toasussid ostma? Kiiktooli? Tegema tõsisemat nägu?\nKeegi ei osanud vastata. . .\nSeega kõigile teadmiseks – 30 on meheiga. Kas naistele ka?\nMöödnunu nädala parim soovitus: “Hoia mõistus avatud!”\nPosted: jaanuar 4, 2013 in Uncategorized\nJa siin ongi kiire ülevaade blogist möödunud aastal.\nSeda blogi vaatas möödunud aastal 2 500 inimest.\nEdasine tekst on inglise keeles kui klikkad all olevale lingile.


Keili Sükijainen: “Inglite aeg” annab ülevaate sellest, millised on Eesti elanike kõige suuremad raskused - Maaleht\nSaatejuhina on Keili aastate jooksul näinud, et kõige tõsisemad lood jõuavad avalikkuse ette just teiste inimeste kaudu. Hädasolijad sageli pelgavad ise abi küsida või arvavad, et küllap on teiste mured suuremad. Peljatakse ka kaamera ees esinemist.\n“Inimesed kardavad tähelepanu ja seda, mida teised pärast ütlevad või kusagil kommenteerivad,” tõdes Keili Sükijainen. “Aga kui mõelda, et üks intervjuu võib muuta nii palju, siis on see tegelikult vähim, mida abi saamise nimel teha. Lõpuks ei ole keegi kahetsenud, et ta saatesse tuli, vaid olnud just tuhat korda tänulik. Headusel ja ühtehoidmisel on suur jõud ning me tõestame seda oma saates igal aastal.”\nInimestelt kogutud info annab tegijatele üsna hea ülevaate sellest, millised on praegu Eesti elanike kõige suuremad raskused.


Praod portaalil | K&T\nKord tuli Jeesuse juurde mees, heitis põlvili ning päris Temalt: „Õpetaja, mis head ma pean tegema, et saaksin igavese elu?“ Tema kostis: „Miks sa minult küsid, mis on hea? On vaid üks, kes on hea. Kui sa tahad ellu minna, siis pea käsud!“ Mees küsis: „Millised?“ Jeesus lausus: „Ära tapa, ära riku abielu, ära varasta, ära anna valetunnistust, austa isa ja ema ning armasta oma ligimest nagu iseennast!“ Noormees ütles: „Seda kõike ma olen pidanud. Mis mul veel puudub?“ Jeesus lausus talle: „Kui sa tahad olla täiuslik, siis mine müü oma varandus ja anna vaestele, ja siis on sul aare taevas, ning tule, järgne mulle!“ Seda kuuldes läks ta süngeks ning lahkus kurvastades (Mt 19:16–22 par). Ja Jeesus ei jooksnud talle järele ega öelnud, et ära muretse, Jumal armastab ka sind sellisena nagu sa oled.\nMees oli elanud laitmatut elu, armastanud ligimest nagu iseennast, ent ta ei olnud selle üle uhke ega arvanud, et tema on parem kui teised (Lk 18:11). Ta päris alandlikult, mida sõna täies mõttes head ta peaks tegema, et väärida igavest elu. Ta aimas, et tal „puudub veel“ midagi olulist. Kui siis selgus, et aarde taevas saab ta ainult siis, kui teeb oma maise varanduse rahaks, jagab selle vaestele ning hakkab almustest elama, lahkus ta lööduna (Mk 10:22).\n„Ei kaugel Jumala Riigist, ja siiski veel vande all,“ ütleb üks „Tallekiituse“ laulusalm. Diskvalifitseeritud jäävad suletud ukse taha ulguma ja hambaid kiristama, nagu viis lihtsameelset pruutneitsit (Mt 25:11 j). Neile, kes püüdsid, aga ei jaksanud (Lk 13:24), ei anta mingit lootust (Lk 13:25, 27 j).\nSellised Jeesuse sõnad olid liiga radikaalsed, et neid oleks saadud võtta täht-tähelt. Pealegi olid esimeste koguduste liikmed enamikus ise pärit vaeste ja viletsate seast (1Kr 1:26–28), kellel polnudki kinnisvara, mida rahaks teha. Kui mõni varakas katsus slikerdada, tabas teda surmanuhtlus koha peal, nagu Hananiast ja Safiirat (Ap 5:1–11). Kummatigi paistab, et Korintose koguduses leidus siiski ka jõukaid, kes kippusid laiama (1Kr 11:21 j).\nKui Jeesus nõuab omadelt absoluutset vaesust, siis Ta ei looda, et sellega saaks viletsust ühiskonnast ära kaotada. Ta sedastab üsna sarkastiliselt: „Vaeseid on teie juures ju alati, ning kui te tahate, võite teha neile head“ (Mk 14:7). Ent kuidas saab santidele soovi korral almust anda, kui kõik viimseni on juba laiali jagatud?\nIgal juhul oli esimeste kristlaste üksteise igakülgne toetamine äärmiselt oluline komponent. Briti antiigiuurija Eric R. Dodds kirjeldab:\n„Ja lõpuks: tulud kristlaseks saamisest ei piirdunud tulevase maailmaga. Kristlik kogudus oli algusest peale kogukond palju sügavamas tähenduses kui mis tahes Isisele või Mithrale pühendunute ühendus. Tema liikmeid ei sidunud üksnes ühised riitused, vaid ka ühine eluviis ning – nagu Kelsos teraselt märkis – ühine oht. Nende viivitamatut valmidust tuua vendadele vangistuses või muus kitsikuses ainelist abi ei tunnista mitte ainult kristlikud autorid, vaid ka Lukianos, kaugeltki mitte kaasatundev pealtnägija. Ligimesearmastus ei ole eranditult kristlik voorus, kuid meie perioodil paistavad kristlased seda praktiseerivat palju mõjukamalt kui ükski teine rühmitis. Kirik tagas sotsiaalse turvalisuse jaoks kõige olulisema: hoolitses leskede ja orbude, eakate, töötute ja vigaste eest; tagas vaestele matmisraha ja epideemiate ajal haigehoolduse. Siiski oletan, et veel tähtsam ainelisest kasust oli kokkukuuluvustunne, mida kristlik kogukond sai anda. /…/ Epiktetos on kirjeldanud meile kohutavat üksindust, mis võib vallata keset kaasinimesi. Taolist üksindust tundsid kindlasti miljonid: linnastunud maainimene, tööd otsima tulnud talupoeg, demobiliseerunud sõdur, inflatsiooniga vaesunud rantjee, vabakslastud ori. Sellises olukorras inimestele võis liikmeksolu kristlikus koguduses olla ainus tee säilitada austus enese vastu ja anda oma elule mingi tähenduse vari. Kogudus pakkus inimlikku soojust: keegi oli neist huvitatud, siin ja ka hiljem. Nii pole üllatav, et kõige varasem ja hämmastavam edu saatis kristlust suurlinnades – Antiookias, Roomas, Aleksandrias. Kristlased olid enam üksteise „liikmed“ kui pelgalt vormilises tähenduses: usun, et see oli peapõhjusi, võib-olla kõige olulisem kristluse leviku põhjus“ (Dodds 2003, 88 j).\nNobeli kirjanduspreemia laureaat 1987. aastast Joseph Brodsky iseloomustab kristluse menukust Constantinuse ajal:\n„Ei tohi kahe silma vahele jätta ka tõsiasja, et heategevus ja vastastikune abi kristlikus kirikus olid /…/ viimane väljapääs suurele osale puudust kannatavast elanikkonnast. Kristluse populaarsus ei põhinenud tol ajal mitte niipalju hingede võrdsusel Kõigekõrgema ees kui käegakatsutava hädaabisüsteemi puudumisel. Kristlus oli omal kombel kombinatsioon toidutalongidest ja Punasest Ristist. Isise kultus ega neoplatonism midagi niisugust ei pakkunud“ (Brodsky 1996, 126 j).\nPauluse kirjades on üksteise koormate kandmisest juttu vaid möödaminnes (nt Gl 6:2), pealegi nägi ta terane silm, et kogu oma maise vara ohverdamine võib olla ka nipp taevariiki pääsemise pileti lunastamiseks ning tühi raiskamine, sest ilma armastuseta ikka kasutu (1Kr 13:3). Tema peamure oli Jeruusalemma „pühadele“ toetuse kogumine (Ap 11:29; Rm 15:25–28, 31; 1Kr 16:1; 2Kr 8:3–6 jm) – ainult selle hinnaga aktsepteerisid algkoguduse „sambad“ tema misjonitööd (Gl 2:10).\nÜksteise armastamine on Jeesuse käsk. Esimene Johannese kiri õhutabki tegelikule toetamisele tegudega: „Kui nüüd kellelgi on selle maailma vara ja ta näeb oma venna olevat puuduses, ent lukustab oma südame tema eest – kuidas saab Jumala armastus jääda temasse? Lapsed, ärgem armastagem sõnaga ja keelega, vaid teoga ja tõega!“ (1Jh 3:18 j).\nEt kristlik jumalateenistus on praktiline armastustöö, sõnastas selgelt apostel Jaakobus: „Kui keegi arvab end Jumalat teenivat, oma keelt aga ei ohjelda, siis ta petab oma südant. Selline jumalateenistus on tühine. Jumala ja Isa silmis puhas ja laitmatu jumalateenistus on käia vaatamas vaeslapsi ja lesknaisi nende viletsuses ja hoida iseennast maailma poolt määrimata“ (Jk 1:26 j). Keelega ehk sõnadega (jutlusega?) Jumala teenimine on võimalik, aga oht vääratada ja pälvida karm karistus on suur (Jk 3:1 j). Isegi kui ei saa eeldada ega loota, et lesknaiste ja vaeslaste viletsust saab kuigivõrd kergemaks muuta, on juba nende vaatamas käimine „puhas ja laitmatu jumalateenistus“.\nMõnes liturgia sektoris kasutatavad vormelid on väga püsivad, toimugu ühiskonnas mistahes muutused. EELK „Litaanias“ (KLPR 474) palutakse praegugi Kõigevägevamat: „Kosta kõigi leskede ja vaeslaste eest!“ ning „Litaania – oremus universalis“ (KLPR 475) tõstab nad samuti eraldi välja: „Meie palume Sind kõikide leskede ja vaeslaste eest, et Sa armust neid rõõmustaksid!“ Nende eest palvetatakse, et Jumal nende eest kostaks ja neid rõõmustaks – aga kas neid nende erilise seisuse tõttu vaatamas käiakse? Ma ei tea. Lihtne see igatahes ei oleks. Kust leski ja vaeslapsi leida? See on probleem. „Õigeid“ leski ei olnud isegi apostlite päevil piisavalt (1Tm 5:3–16).\nPatriarhaalses ühiskonnas oli perekonnapea ootamatu surma tõttu viletsusse sattunud lesknaisi ja orbusid igas kogukonnas ning nad olid armetud ja abitud olendid. Vanas Testmendis, eriti Tooras, on kümneid manitsusi: „Ära vääna võõra ja vaeslapse õigust, ja ära võta pandiks lesknaise riideid!“ (5Ms 24:17, üksikasjalisi korraldusi vt 5Ms 24:19–21). Paavst Franciscus möönab: „Ristiusk on võtnud üle heebrea traditsiooni pärandi ja prohvetite õpetuse selle kohta, et orbe, leski ja võõraid tuleb kaitsta“ (Franciscus 2016, 74).\nOrbude ja leskede eristaatuse traditsioon on kiriku kuulutuses endiselt olulisel kohal, kuid ühiskond ei ole paigal seisnud ja riiklik sotsiaalabi on ka neile tagatud. Kui aga mees on jätnud maha naise kolme lapsega ega maksa talle alimente – kas selline ema ei või olla suuremas hädas kui lastetu noor töötav lesknaine? Võib-olla tuleks tänases maailmas palvetada hüljatud naiste (ja meeste) eest? Ja laste eest, kellel on igal aastal uus „isa“?\nSaksa sotsioloog Ulrich Beck sedastab, et pole enam selge, kas abiellutakse, millal abiellutakse; kas elatakse koos ilma abiellumata, kas abiellutakse ilma koos elamata; kas laps saadakse ja kasvatatakse üles abielu raames või väljaspool abielu, sellega, kellega koos elatakse, või sellega, keda armastatakse, kuid kes elab koos kellegi teisega; enne või pärast või keset karjääri. Kõikidest kokkulepetest on põhimõtteliselt võimalik lahti öelda. Mõistete (perekond, abielu, lapsevanem, ema, isa jne) konstantsus katab kinni nende taga peituvate olukordade kasvava mitmekesisuse (näiteks lahutatud isad, üksikute laste isad, üksikisad, abieluvälised isad, välismaalastest isad, võõrasisad, töötud isad, pühapäevaisad, tööl käiva abikaasaga koduisad, kommuunis elavad isad jne) (Beck 2005, 131).\nNii nagu meie keskel on lesknaisi ja vaeslapsi või lastekodulapsi, nii on ka õnnelikult aastakümneid koos elavaid tuumperesid. Aga need on erandid. 21. sajandil on kulutatud palju püssirohtu nn traditsioonilise perekonnamudeli säilimise eest võitlemiseks. Selle mudeli all ei mõelda mitte aastasadu, õigemini aastatuhandeid elujõuliseks osutunud patriarhaalset suurperet, kus mitu põlvkonda elas koos (vt minu artiklit „Martin Luther ja traditsioonilised pereväärtused“), vaid (Eestis alles sajand-poolteist tagasi) linnastumise ja industrialiseerumise toimel tekkinud kipakat nukleaarperet isa-ema-laps(ed).\nEuroopa arengule võib vaadata kui allakäigule (loe nt Thilo Sarazin, Saksamaa käib maha. Ohtlik mäng oma riigiga, Tallinn: OÜ Hea Lugu, 2013) või kui sallivuse, hoolivuse ja võrdsuse kasvamisele. Tuleb lihtsalt välja valida sobivad parameetrid ning võrrelda neid, et saada soovitud tulemus. Alexis de Tocqueville kirjutas poolteist sajandit tagasi, et lehitsedes Prantsusmaa ajaloo lehekülgi, ei leiagi me õieti viimase seitsmesaja aasta vältel suursündmusi, mis poleks edendanud võrdsust inimeste vahel:\n„Ristiretked ja sõjad Inglismaaga veristasid aadlit ja tükeldasid nende maad. Linnade omavalitsuse sisseseadmine pani demokraatliku vabaduse seemne idanema otse feodaalse monarhia ihus. Tulirelvade leiutamine võrdsustas lahinguväljal lihtmehe ja aadliku; trükikunst pakkus nende mõistusele võrdset toitu; post kandis hariduse valgust nii hurtsiku lävele kui lossiväravasse; protestantlus kuulutas, et kõik inimesed on ühtviisi suutelised taevateed otsima. Maailmale avanev Ameerika pakkus rikastumiseks tuhat uut võimalust ja kinkis tundmatule seiklejale võimu ja varanduse“ (Tocqueville 1995, 12).\nVõib ju vastu väita, et valgustusaeg oli kristluse hülgamise aeg. Aga see ei olnud ühtigi nii üheülbane protsess. Georg Henrik von Wright, üks moodsa modaalloogika rajajaist, arutledes progressimüüdi erodeerumist, nendib:\n„See neist kolmest loosungist, mis endiselt kõlab kulumatult ja lootusrikkalt, on fraternité, idee inimeste üleüldisest vendlusest. Maailmas, mis on unifitseerumas tänu tehnoloogilistele ja tööstuslikkudele arengutele ning ühiskondlik-poliitilise korra ratsionaliseerumisele (demokratiseerumisele), on vajadus inimeste solidaarsuse järele saanud uued mõõtmed. Seda ei saa enam piirata lähedase veresuguluse või ametihuvide ringiga. See peab ületama kõik rahvuse, rassi või religiooni piirid, et saada globaalse vastutuse tunnetuseks. „Globaalne” tähendab siin seda, et see tunnetus hõlmab ka neid, kelle jalg astub siia Maale pärast meid. Sisimas ei ole see ju midagi muud kui kristliku käsu – armasta oma ligimest kui iseennast – täitmine“ (Wright 1996, 47).\nPostkristlik maailm tähendab, et kristlus on imbunud ühiskonda nagu suhkur, nähtamatult, ning kultuurimaitset märkimisväärselt tempinud (vt minu kirjutist „Luther ja meie“). Uskumatu küll, aga kirik ise ei usu, et ta töö on rohket vilja kandnud. Olen üritanud jõudumööda sellele tähelepanu juhtida (vt minu kirjutisi „Täidetud missioon“ ja „Kasutu Kristus“ ning optimistlikus tonaalsuses „Pidurdamatu protsess“). Ka marginaliseerununa on kirikul oma roll ja ideoloogiline tähendus (vt „Kiriku tähendus näib olevat tõusuteel“).\nDr Jaan Lahe meilis mulle muljetest teekonnal läbi Euroopa (30.09.2016):\n„Mind on juba pikemat aega häirinud üks suundumus tänapäeva kirikus / vaimsuses – ristiusu olemust nähakse mingis utoopilises maailma parandamise programmis. Sa tead, et Saksamaal on toimunud mitu terroriakti järjest. Ma olen hetkel Heidelbergis külalisteadur /…/. Käisin just kohalikus kirikus, kus oli terroriohvrite mälestusjumalateenistus. Kohalik noor naispastor rääkis sellest, et kõik inimesed on oma olemuselt head, ka terroristid, aga meie süü (just nii ta ütles) on ilmselt selles, et me pole neile seda piisavalt rääkinud. Kristluse ülesanne on seega rääkida inimestele vaid seda, kui head nad on ja siis järsku nad ongi head. Mul oli seda kõike piinlik kuulata, sest see meenutas nõukaaegseid rahuvõitluse jutlusi.“\nMõistan oma sõbra muret, nagu ka Meie Kiriku muret süvatrendide pärast Euroopa kristluses. Ka mina tahaksin, et ristiusk ei oleks nii täielikus unisoonis oma kaasajaga (Rm 12:2), vähemalt vahel võiks või peaks sõnum olema prohvetlik ja kaugemale vaatav. Paraku on üsna ükskõik, kas suu teeb lahti protestantlik naispastor või katoliku kiriku priimas. Toon iseloomuliku lõigu paavst Franciscuse isiklikust ja südamlikust pihtimusest:\n„Paavstki on inimene ja tal on vaja Jumala halastust. Boliivias Parmasolas ütlesin ma seda siiralt vangidele, nendele meestele ja naistele, kes olid mind nii soojalt vastu võtnud. Ma tuletasin neile meelde ka seda, et püha Peetrus ja püha Paulus olid ise olnud vangid. Mul on eriline suhe vangis olevate inimestega, kes on jäänud ilma vabadusest. Ma tunnen alati nendega suurt lähedust just seepärast, et tunnen ennast patusena. Iga kord, kui ma lähen vanglaväravatest sisse püha Missat pühitsema või külaskäigule, mõtlen alati: miks nemad, aga mitte mina ise? Mina peaksin siin olema. Ma olen siin olemise ära teeninud. Nende eksimus võiks olla ka minu oma. Ma ei tunne, et oleksin üle nendest inimestest, kes seisavad mu ees. Ja nõnda kordan veel kord üle ja palvetan: miks tema, aga mitte mina? See võib šokeerida, aga mina leian lohutuse Peetrusest: ta reetis Jeesuse, aga sellest hoolimata valiti ta ikkagi välja“ (Franciscus 2016, 39).\nPihtimus on tõepoolest šokeeriv. Nii võinuks öelda paavst Leo X. Aga pühaku eluviisidega Franciscus? Pidin kaua juurdlema, enne kui tabasin ilmselge mõtte. Kui kirikupea ütleb „Miks nemad, aga mitte mina ise? Mina peaksin siin olema. Ma olen siin olemise ära teeninud. Nende eksimus võiks olla ka minu oma. Ma ei tunne, et oleksin üle nendest inimestest, kes seisavad mu ees,“ siis ta väljendab pateetiliselt tundmust – kõik inimesed on võrdselt head. Need õnnetukesed on kogemata komistanud ja nüüd trellide taga, aga iseenesest nad on täpselt samasuguse õilsa südame ja hingega kui seda on paavst või Peetrus.\nPeetrust ei pandud vangi Jeesuse reetmise eest (kas salgamine on sama, mis reetmine?), vaid ta vangistati ja hukati Jeesuse tunnistamise tõttu. Rooma keisririigi aegsed vangid ei olnud terroristid (geriljad) – sellised riputati pikemata ristile nagu need kaks, kes olid Jeesuse paremal ja vasemal käel. Tol ajal ei kulutatud eelarveraha eluaegsetele vangidele, et pidada neid eurotingimustele vastavates vanglates. Antiikajal ei koosnenud vangide kontingent narkomuuladest, sutenööridest ega sarimõrvaritest. Põhiliselt olid vangitorni heidetud eeluurimisalused (Ap 4:3; 16:23, 36 j jm) ning võlavangid (Mt 5:25 18:30), kuni omaksed nad välja ostsid.\nAlgkristlased tundsid vangidega solidaarsust kõigepealt seepärast, et vangis olid sageli nende vennad Kristuses. Paulus palus Timoteost: „Ära siis häbene tunnistamast meie Issandat ega mind, tema vangi, vaid kannata koos minuga kurja evangeeliumi pärast Jumala väe abil“ (2Tm 1:8).\n„Litaanias“ (KPLR 474) me palvetame: „Päästa lahti kõik ilmsüüta vangid.“ Palve sõnastajad eeldasid tol vanal ajal vaikimisi, et kuna maine kohtusüsteem on korrumpeerunud, on pandud trellide taha lisaks kurikaeltele ja retsidele ka süütud. Praegu on kõik ilmsüütud – olude ohvrid.\nKolmandast viienda sajandini oli ristikoguduse põhiküsimuseks Kristuse kahe loomuse ühendamine ning ühitamatus ja triniteedidogma sõnastamine. Kuueteistkümnendal sajandil sai peaprobleemiks õigeksmõistmise õpetus. Kahekümne esimesel sajandil ei tülitseta enam teoloogia finesside tõlgendamise pärast.\nUus sotsiaalkirik ei ole mingi seletamatu hälve kirikuloos, vaid loogiline ja kiiduväärne, kui võtta sõna-sõnalt Jeesuse sõnu Mäejutluse lõpus (Mt 7:22 j), eriti aga programmkõneks peetavas sikkude ja lammaste lahutamise loos, kus ei küsita kelleltki ta usu järele, olulised on ainult heateod: „Mul oli nälg ja te ei andnud mulle süüa, mul oli janu ja te ei andnud mulle juua, ma olin kodutu ja te ei võtnud mind vastu, ma olin alasti ja te ei riietanud mind, ma olin haige ja vangis ja te ei tulnud mind vaatama. /…/ Tõesti, ma ütlen teile, mida te iganes olete jätnud tegemata kellele tahes mu kõige pisematest vendadest, seda te olete jätnud tegemata minulegi“ (Mt 25:41–46).\nHeaoluühiskonnas on riik suurema osa hoolekandest enda peale võtnud (kas on ikka meeles, et veel Eesti Wabariigis said pensioni vaid erru läinud riigiametnikud?). Kuid kui pingutada, leiab alati abivajajaid – võib ju võtta enda juurde elama mõne kodutu. Kristlusest läbi imbunud humanistlik ühiskond hindab sotsiaalkristlust. Nendes asjades valitseb üksmeel konfessioonide vahel, ja vaated on vastavuses humanistliku ühiskonna ning riigi toimimisega (vt minu „Koguduse ja ühiskonna / kogukonna suhted“ http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=2234&Itemid=2 – pole kahjuks enam kättesaadav – TOIM).\nIgal ajal, ka meie omal on võimalik imetleda Michelangelo vihast Kristust viimsel kohtupäeval kui kaunist kunstiteost, aga me kujutluses on Ta ikka selline nagu Thorvaldsenil, kes võtab avasüli vastu kõik. Nii nagu Reekviemi kole karmid sõnad: „Dies Iræ! dies illa / Solvet sæclum in favilla / Teste David cum Sibylla! / Quantus tremor est futurus, /quando judex est venturus, / cuncta stricte discussurus!“ (mida enamik kuulajaid – õnneks – tõlgituna ei tea) ei sega Mozarti kauni muusika nautimist.\nKristlusel on palju eri nägusid ja nad kõik on mingit pidi „õiged“. Uku Masing terutas lunastusreligioone iseloomustades: „Üteldu tähendab, et mu meelest ei ole olemas „genuiinset (puhast, tõepärast, ürgset jne.) kristlust“ ega ka „genuiinset budismi“, vaid ainult vastavaid usklikke. Siis muidugi on lollus küsida, kumma kristlus on „tõelisem“, kas M. L. Kingi või K. Barthi?“ (Masing, 248).\nMe ei tea, kas teisenemised inimloomuse mõistmises on pelgalt krohvipraod fassaadil või märk võlvide viletsast seisundist. Aga võib-olla on pudenev krohv hoopis märgiks, et kiriku seinad oleksid kaunimad, kui kõik krohv viimseni maha lüüa, et nähtavale tuleks puhas paas?\nTahaksin uskuda, et ajad tulevad ja lähevad, ent igal ajastul on võimalus olla „pühade kaaskodanik ja Jumala kodakondne, ehitatud hooneks apostlite ja prohvetite alusele, mille nurgakiviks on Kristus Jeesus ise, Tema, kelles kogu hoone kokkuliidetuna kasvab pühaks templiks Issandas ja kelles meidki üheskoos ehitatakse Jumala eluasemeks Vaimus“ (Ef 2:19–22).\nUsk on võimatu uskumine.\n Eestis on vähemalt 4500 meest, kes ei maksa alimente, vt „Võlgadest isad „Radaris“: „Mis alimente ma maksan, kui lapsi ei näidata?““. Mida teha? – „Mida hakata peale isaga, kes ei maksa alimente? Nõu annab vandeadvokaat“. Ega muud üle ei jää, kui hoolekanderiik peab selle kohustuse enda peale võtma – „Riik hakkab üksikvanematele alimente maksma“.\n Vt dr Ingmar Kure analüüsi „Kirik sekulaarses linnas“ (ilmus esmalt Meie Kirikus, aga pole enam ligipääsetav, vt aga kogumikus Elu turvalises linnas. Taastava õiguse käsiraamat. J. Kangur, I. Kurg, koost. Tallinn: Balti Kriminaalpreventsiooni ja Sotsiaalse Rehabilitatsiooni Instituut, 15−26 – TOIM).\n Vt nt meeldivaid uudiseid „Saksa katoliku piiskopid tunnustavad Martin Lutherit kui „usu õpetajat“, „Ameerika luterlik kirik kiitis heaks ühisdokumendi katoliiklastega: oleme teel ühtsusele“.\nBeck, Ulrich (2005) Riskiühiskond. Teel uue modernsuse poole. Tõlk Andres Luure, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.\nBrodsky, Joseph (1996) „Reis Istanbuli“ (tõlk Piret Lotman) – Koguja rõõm, M. Lotman, koost. Tallinn: Vagabund.\nDodds, Eric R. (2003) Paganad ja kristlased ängistuse ajastul. Tõlk Marju Lepajõe. Tallinn: Varrak.\nPaavst Franciscus (2016) Jumala nimi on Halastus. Vestlused Andrea Tornielliga. Tõlk Toomas Help, Tallinn: Gallus.\nMasing, Uku (1998) „Religioon kultuuriloos“ – Meil on lootust. H. Runnel, U. Tõnisson, koost. Tartu: Ilmamaa.\nTocqueville, Alexis de (1995) Tähelepanekuid Ameerika demokraatiast [De la democratie en Amerique, 1874]. Tõlk Henno Rajandi. Tallinn: Hortus Litterarum.\nWright, Georg Henrik von (1996) „Progressi müüt“ (tõlk Jaan Kaplinski) – Minerva öökull, Tallinn: Vagabund.


Õnne Pillak: erahuvikoolide toetuse taastamine lõpetab seni valitsenud ebaõigluse Tallinna laste suhtes | Reformierakond\n21 tundi 12 minutit tagasi\n23 tundi 27 minutit tagasi\n2 nädalat 27 minutit tagasi\n3 nädalat 49 minutit tagasi\n09. September 2019 12:15\n"Minu jaoks on alati olnud oluline, et iga laps leiaks endale meelepärase huvitegevuse, arendaks oma andeid. Seetõttu olen viimased kaks aastat koos erahuvikoolide liiduga töötanud selle nimel, et Tallinna juhte veenda, et nad taastaks erahuvikoolide toetuse. Meid on kuulda võetud ja see on positiivne," ütleb Pillak.\nPillaku sõnul on erahuvikoolid oodanud kümme aastat, et linn taastaks kärbetega ära võetud omapoolse toetuse. "Linn peab toetama kõigi laste huvitegevust. Liiga kaua vaadati sellest mööda ja jäeti erahuvikoolides käivad lapsed toetuseta. Minu tunnustus, et see sai muudetud ja linn taastas erahuvikoolide toetamise."\nVaatamata headele uudistele on Pillak tuleviku suhtes äraootav. "Ma loodan, et lõpuks ühiselt jõutud muudatuse näol ei ole tegu pilootprojektiga, vaid linn jätkab erahuvikoolide toetamist ka järgmistel aastatel ja siis juba aasta algusest ning suuremas mahus," sõnab ta.


Haridus- ja Teadusministeerium › Välislepingud\nAvaleht › Õigusloome › Välislepingud\nÕigusloome andmebaasidVälisministeeriumi välislepingute andmebaas\nLehekülge toimetab: Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö osakond. Kontakt\tAnneli Roose, tel 735 0169\tPrindi\nAkadeemilise mobiilsuse teemalised koostööprogrammid ja välislepingud\nAndmebaas on mõeldud informatsiooni andmiseks Eesti Haridus- ja Teadusministeeriumi akadeemilist mobiilsust puudutavate välislepingute kohta ja ei asenda õigusakte.\nAndmebaasi haldajad ei kanna vastutust mistahes otsese või kaudse kahju eest, mis on põhjustatud andmebaasi kasutamisest, selles sisalduva informatsiooni võimalikust mittetäielikkusest, andmetes sisalduvatest ebatäpsustest või vigadest.\nVastavalt Sihtasutus Archimedese ning Haridus- ja Teadusministeeriumi vahel sõlmitud kokkulepetele korraldab SA Archimedes Eesti riigi ja välisriikide vahel sõlmitud üliõpilas- ja teadlasvahetust sisaldavate koostöölepingute rakendamist. Samuti vahendab SA Archimedes informatsiooni erinevate välisriikide poolt ühepoolselt pakutavate õppimis- ja stipendiumivõimaluste kohta.\nLisainfo ja konkursside tingimused: http://www.archimedes.ee/amk/.\nKoostööprogrammide ja lepingute nimekiri\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Hiina Rahvavabariigi Haridusministeeriumi vaheline koostööprogramm aastateks 2008–2012. Kehtiv kuni 31.12.2012. Leping eesti keeles, leping hiina keeles, leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Ungari Vabariigi Haridusministeeriumi vaheline koostööprogramm aastateks 2010-2012. Leping eesti keeles, leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Tšehhi Vabariigi Haridus-, Noorsoo- ja Spordiministeeriumi vaheline koostöö kokkulepe hariduse, teaduse ja noorsootöö valdkonnas aastateks 2009–2012.\nLeping eesti keeles, leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Kultuuri- ja Haridusministeeriumi ja Taani Haridusministeeriumi haridusalase ja teaduslikku uurimist puudutava koostöö leping.\nUuendatakse igal aastal. Leping eesti ja inglise keeles.\nEesti Vabariigi ja Flandria Valitsuse vaheline koostööprogramm aastateks 2012-2014 Eesti Vabariigi ja Flandria Valitsuse vahelise koostöölepingu rakendamiseks. Leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Valitsuse ning Belgia Prantsuskeelse Kogukonna ja Vallooni Piirkonna koostöökokkuleppe täitmise alalise ühiskomisjoni 3. istungjärgu protokoll aastateks 2011–2014.\nKehtiv kuni 2014. Leping eesti keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi, Läti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Leedu Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi vaheline leping üliõpilaste, teadustöötajate ja õppejõudude vahetuseks.\nKehtiv kuni 2016. Leping eesti, läti, leedu ja inglise keeles.\nEesti Vabariigi Valitsuse ja Iisraeli Riigi Valitsuse vaheline kultuuri-, haridus- ja teadusalase koostöö programm 2008–2010. Leping pikeneb automaatselt kolme aasta kaupa. Leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Kultuuri- ja Haridusministeeriumi ja Poola Vabariigi Haridusministeeriumi vaheline koostööleping hariduse valdkonnas aastateks 1995–1997.\nKehtiv kuni 1998, pikeneb automaatselt. Leping eesti keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi stipendiumid Ukraina üliõpilastele (ametliku kirjavahetuse alusel ning vastava koostööprogrammi raames).\nPikeneb automaatselt. Leping eesti, vene ja ukraina keeles.\nEesti Vabariigi valitsuse ja Kreeka Vabariigi valitsuse haridus- ja kultuurikoostöö programm aastateks 2005, 2006 ja 2007.\nKehtiv kuni 31.12.2007, pikeneb automaatselt. Leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi valitsuse ja Türgi Vabariigi valitsuse kultuuri-, haridus-, noorsoo- ja spordikoostöö programm.\nPikeneb automaatselt. Leping eesti keele, leping inglise keeles.\nEesti-Prantsuse üliõpilaste vahetusprogramm aastateks 2006–2008.\nPikeneb automaatselt. Leping eesti keeles, leping prantsuse keeles.\nVastastikuse mõistmise memorandum Eesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja Ameerika Ühendriikide Riigidepartemangu vahel Fulbrighti akadeemilise vahetusprogrammi kohta. Kehtib kuni 09.12.12 Leping eesti keeles, leping inglise keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Kasahstani Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi haridus- ja teaduskoostöö kokkulepe. (Üldine raamleping. Üliõpilaste ja teadustöötajate vahetust lepingu raames ei toimu.) Kehtib kuni 14.09.2014, pikeneb 10 aasta kaupa. Leping eesti, kasahhi ja vene keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Aserbaidžaani Vabariigi Haridusministeeriumi haridus- ja teaduskoostöö kokkulepe. Kehtib kuni 07.04.2015. Pikeneb 5 aasta võrra. Leping eesti, aserbaidžaani ja inglise keeles\nEesti Vabariigi valitsuse ja Moldova Vabariigi valitsuse haridus-, kultuuri-, noorte- ja spordikoostöö kokkulepe. Leping eesti, moldova ja inglise keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ning rahvusvahelise mittetulundusliku haridusühingu World ORT (Haridusvahendite ja tehnoloogiaõppe organisatsioon) vaheline vastastikuse mõistmise memorandum, allkirjastatud 19.12.2011, kehtib kaks aastat, siis pikeneb automaatselt. Eesti ja inglise keeles.\nEesti Vabariigi haridus- ja teadusministri ning Prantsuse Vabariigi välis- ja Euroopa asjade ministri vaheline kokkulepe Eesti-Prantsuse programmi „Parrot“ ühiste teadusprojektide kohta. Allkirjastatud 10.03.2011, kehtib kaks aastat ja pikeneb automaatselt. Eesti ja prantsuse keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ning India Vabariigi Inimressursside Arengu ministeeriumi vaheline hariduskoostöö vahetusprogramm, allkirjastatud 15.10.2013, kehtib viis aastat ja pikeneb automaatselt viie aasta kaupa. Leping inglise, hindi ja eesti keeles.\nEesti Vabariigi Haridus- ja Teadusministeeriumi ja India Vabariigi Teadus- ja Tehnoloogiaministeeriumi vaheline biotehnoloogiakoostöö vastastikuse mõistmise memorandum. Allkirjastatud 14.10.2013, kehtib viis aastat. Memorandum inglise keeles.\nEesti Vabariigi valitsuse ja Ameerika Ühendriikide valitsuse teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkulepe. See jõustus /kirjutati alla 11.12.2008, kehtib 10 aastat. Leping on inglise keeles ja eesti keeles.\nEesti, Läti ja Leedu haridus- ja teadusministeeriumide vaheline kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonikoostöö vastastikuse mõistmise memorandum. Allkirjastatud novembris 2012, kehtib kuni 31.12.2020. Memorandum on inglise keeles.


Maksed veteranid arutavad Bitcoin vs Apple Pay uues NY advokaadikonverentsil | EE.concellodemelon.org\nMaksed veteranid arutavad Bitcoin vs Apple Pay uues NY advokaadikonverentsil\nBuzz ümbruskonna Apple Pay võis esialgu jahmunud mõned Bitcoin entusiastid, kuid tööstuse eksperdid jätkuvalt rääkida, miks viimane mobiilimaksete lahendus on ainult passiivselt huvitav.\nKell Bitcoin seadus konverents, sündmus toimus New York Law School teisipäeval, American Express VP ja vanemriiginõunikuna Emily Goodman Binick nimetatakse Apple Pay põnev, sest see toob kaasa rohkem tarbijaid oste oma telefonid.\nÜhine perspektiivi, mis on kujunenud on, et kuigi Apple Payis ole just uuenduslike soodustab see mainstream tarbijad omaks mobiilimaksete - samm, mis peab toimuma, kui Bitcoin kunagi olema laiemalt vastu kui valuuta.\n"Ma ei usu, et see lõpuks saab olema, et muutusi alates tasud perspektiivi või et see on sama muutusi võimalusi, nagu Bitcoin," Binick ütles. "See on lihtsalt teine mängija väärtusahelas mitte kaotada inimesed väärtusahela."\nKonverentsi kokku mitmete juristide Bitcoini ja maksete jaoks hommikul arutelu reguleerivate väljavaated digitaalse valuutades.\nKorraldaja New York Law professor Houman Shadab, kes on olnud liider väli Bitcoin kogukond, kui arutati ka pangandus- ja täitmise challengesfacing tööstuses.\nCoinComply tegevdirektor Brian Stoeckert rõhutati, et tutvustatakse avalikkusele mobiilimaksete samuti. Oma sõnavõtus rõhutas ta, et nooremad tarbijad on kõige tõenäolisem sihtmärk nii Bitcoin ja Apple Pay nagu see demograafiline on üldiselt kiirem võtta digitaalse tehnoloogia.\nStoeckert ütles, et mingil hetkel, Bitcoin võiks isegi võimsus tooteid nagu Apple Pay, kuid nüüd, Apple'i toodete teeme palju edasi vastuvõtmist mobiilimaksete.\n"See on kiirendades liigub oma traditsioonilise rahakoti üle oma nutitelefoni lõpus päeval," ütles ta. "Kui see ei tegelikult startida, see läheb, et aidata mass vastu kasutada rohkem mobiiltehnoloogiast ja nutitelefoni rakendused päev-päevalt kasutamine."\nTa läks märkida, et enamik tänapäeva noored on mugav läbi finantstegevust Internetis - nad kasutavad liikuva panga rakendusi ja veebisaite, näiteks näha staatuse Palk, mis on otseselt hoiule oma pangakontod.\nBinick ütles, et praktilisest seisukohast, seal ei ole tõesti olnud tarbija väärtust juhtmõtteks makstes telefoni.\n"See ei tundu lihtsam. Niisiis, ma arvan, et see põnev, ma ootan huviga, kuidas see on testitud. [.] Lõpuks, ma ei näe Apple Pay disintermediating. Ma arvan, et see on hea asi, kuid kuna seal on lihtsalt teise isiku võttes tükk pie, Apple ei kavatse meid palju. "\nTurundus ja skaala\nEt Binick seisukohast, Brian Koffler president Koffler & Legal Consulting Services, tõstis asjaolu, et Apple Pay ei ole esimene maksete lahendus suure tech hiiglane, tsiteerides teised enne seda nagu Google Wallet ja Visa tellimused - tooted, mis kunagi sai väga vastu, kuid näitavad, et tehnoloogia on olemas.\nSee on avalike suhete teema rohkem kui midagi muud, tema sõnul ja sama küsimus mõjutab Bitcoin.\n"See punkt tõesti rõhutab mõju turunduse ja avalike suhete finantsteenuste ja Bitcoin üldiselt. [.] Apple'i suurepärane turundus firma, nad pakendatud seda kena paketi ja ma arvan, et inimesed hakkavad seda kasutama hakata rohkem."\nJerry Brito tegevdirektor mittetulunduslik uurimis- ja propageerimise keskus Müntide Centeradded, et seal on ka juhul tuleb teha, et skaalal Apple'i äri. Põhjus muude maksete lahendusi ei ole maha võetud viis Apple Pay võiks on see, et nad "väike ja killustatud", sõnas ta.\n"Igaüks sai oma lahenduse," ütles ta. "Apple, sest see on nii suur integreeritud ettevõte on skaala. Registreerida kõik pangad, kõik krediitkaardi võrkude ja see sisse lülitada samal päeval."\nKui midagi, Brito järeldada, Apple Pay saavad inimesed kasutavad makstes oma telefone - ja see saab olema hea Bitcoin.\nUus mobiilimaksete süsteem Paym esitab väljakutse Bitcoinile


Palun võtke meiega ühendust,saame vahetada teile. Suurustabelit Müügijärgne teenindus Kohaletoimetamine : Mõnikord on hõivatud transpordi,nii et see võib veidi aeglane. Tagasiside Teie tagasiside on meile väga oluline,kui olete rahul kostüüm olete saanud,palun jätke a 5 star positiivset tagasisidet.\nPakendi Suurus: 40cm x 30cm x 15cm Kui ei ole sobiva suurusega,palun andke meile oma mõõdud,saame kohandatud teile. Kui suurus on liiga suur,See on kohandatud tasu.\nTransport võib natuke aeglane mõnikord,palun ette valmistama oma kostüümi ette. Kui teil on tarneaeg, palun teatage meile, kui tellida. Meil on käsitsi valmistatud,seega on meil vaja umbes tööpäeva teha kostüüm,kui kostüüm on raske teha,seda võib vaja minna rohkem aega. Kui teie plaan kuupäev on kiire,palun võtke meiega ühendust, enne kui Taiuslik suurusega tagasiside.\nSuurustabelit Müügijärgne teenindus Kohaletoimetamine: Mõnikord on hõivatud transpordi,nii et see võib veidi aeglane.\nAga ärge muretsege,vaid võtke meiega ühendust laiendada ostja aega. Ka meil on kontakt express et aidata teil leida oma paketi.\nKui see kadunud,siis Me saadame selle teile uuesti või anda teile täielikku refound. Kvaliteet : Kui sa saad kostüüm ,Kui on mõni küsimus,palun võtke meiega ühendust, esimene,ja võtta photoes,me kinnitage see.\nKui on kindel, et on mõned küsimused,me anname teile osaliselt refound nagu compensastion,või võite saata see tagasi ,me anname teile täieliku refound. Suurus: Palun veenduge, et teie suurus on õige,teeme kostüüm accordding suurusele sa meile anda,kui annad vale suurus,sa ei saa seda kanda, kui sa saad selle.\nTeave kauba kohta Enne tellimuse esitamist.\nJojo ' S Bizarre Adventure Rohan Kishibe Cosplay Kostüüm , Täiuslik Kohandatud Teie Jaoks !\nKavandatud spetsifikatsioonid Enne tellimuse esitamist. Kui ei ole sobiva suurusega,palun andke meile oma mõõdud,saame kohandatud teile. Kui suurus on liiga suur,See on kohandatud tasu. Transport võib natuke aeglane mõnikord,palun ette valmistama oma kostüümi ette. Kui teil on tarneaeg, palun teatage meile, kui tellida.


Tartu aastal 2017 – tegudest ja tegematajätmistest | Linnaleht\nTartu aastal 2017 – tegudest ja tegematajätmistest\nJüri Laurson, Tartu Majaomanike Ühingu asutajaliige, 21. detsember 2017, 16:26\nJüri Laurson, Tartu Majaomanike Ühingu asutajaliigeFoto: ALDO LUUD\nHeade mõtete linnas Tartus elas 11. detsembril 2017. aastal 99 512 elanikku. Siin on tehtud palju tegusid, kuid kahjuks on ka tegematajätmisi, mis väärivad ära märkimist.\nTehtud tegudest paistab eriti silma Maarja kiriku kõrval lammutatud hoone asemele ehitatud Naerumaa lasteaed. Lasteaias jagub kohti 120–144-le lapsele. Ehitise teeb eriliseks selle arhitektuurne lahendus: murukatus, väliskuju, päikesepaneelid katusel jne. Lasteaia ehitusel on kasutatud häid soojustusmaterjale, tänu millele on saavutatud ligi nullenergiatarbega hoone, kus küttekulud peaksid eelduste järgi olema ka külmal talvel madalad. Tegelikku küttekulu saame muidugi teada siis, kui saabub tõeline talv. Tehnilistest parameetritest nähtub, et Naerumaa on Tartu esimene A-klassi energiamärgistusega lasteaed.\nKahju, et Tartu pole suutnud lasteaiatasusid kontrolli all hoida, need on aasta-aastalt ohjeldamatult tõusnud ning on ühed Eesti kõrgemad, mis käib paljudele väikse sissetulekuga lastevanematele üle jõu.\nPositiivne on, et Tartu teadvustab oma külje alla reostusohtliku tselluloositehase rajamisega kaasnevaid probleeme, kuid negatiivne on, et linn pole tänavu teinud midagi tähelepanuväärset sellest tehasest hoidumiseks. Vaikimise puhul võib korduda see, mis toimus Rail Balticuga – Tartut arutellu ei kaasatud ja otsused tulid linnarahva jaoks negatiivsed.\nPositiivne on, et linn teadvustas parkimisprobleeme Tartu linnas, kuid negatiivne on, et selle lahendamiseks ei loodud tegelikke parkimiskohti, vaid suurendati tasulisi parkimispiirkondi ning tõsteti märkimisväärselt parkimistasusid. Nii tehti väga suurele hulgale inimestele paljudes piirkondades elamine ning töölkäimine ebamugavaks ja kulukaks.\nPositiivseks võib lugeda, et linn on jõukam ning linnajuhid saavad endale südametunnistuse järgi lubada 26%-list palgatõusu, negatiivne on aga, et sama ei saa lubada õpetajatele, arstidele, õdedele ja sotsiaaltöötajatele. Ka pensionid ei tõuse samas tempos.\nPositiivne on, et Tartu on juba mitu aastat teadvustanud pensionäride korraliku ühise huvikeskuse vajadust ning päevakorras on olnud Eesti Rahva Muuseumi endise hoone selleks otstarbeks ostmine, kuid negatiivne on, et 2017. aasta lõpuks pole pensionäride huvikeskuse probleemile ikka veel lahendust leitud.\nLoodan, et 2018. aasta on Tartus tulemusrohkem kui 2017. aasta ning Tartu leiab lahendused ka probleemidele, millele on seni läbi sõrmede vaadatud.


üldkogu - 159 õppematerjali - Annaabi.ee, lehekülg: 5\nEelarve küsimusi ei saa panna rahvahääletusele (PS § 106). Eelarve küsimused hõlmavad nii eelarve vastuvõtmise korda reguleerivaid seadusi (RES, VLES) kui ka riigieelarvet ennast. Riigieelarvet ei saa kehtestada, muuta ega tühistada presidendi seadlusega (PS § 110). 86. Aasta riigieelarve seaduse olemus: kas tuleb käsitleda õigustloova aktina, ehkki sisaldab üksikregulatsioone? Riigikohtu üldkogu on asunud seisukohale, et seadust, mis sisaldab nii õigusnorme kui ka üksikregulatsioone, käsitletakse õigustloova aktina, kaasa arvatud riigieelarve seadust. 87. Otsuse-eelnõu (OE) menetlemise üldskeem Vt lisa 88. Otsuse-eelnõude erimenetlused (mõned näited, erimenetluse eesmärk) 15 Vt lisa 89. Kellel on õigus algatada seaduseelnõu? Riigikogu liikmel, R...\nSamal ajal kuuluvad kõik Eestis alaliselt advokaaditeenust osutavad advokaadid kohustuslikus korras advo- katuuri liikmeskonda: AdvS § 22 lõike 6 kohaselt võib Eestis advokaadi kutsenimetuse all õigusteenust osu- tada üksnes Eesti Advokatuuri liige, kui seadusest ei tulene teisiti. Advokatuur ega selle organid (üldkogu, 13 Vabariigi presidendi kõned 1992–2001 (viide 11). 14 Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon. Tekst koos muudatustega, mis tehti 01.06.2010 jõustunud protokolliga nr 14 (ETS nr 194). Arvutivõrgus: http:www.echr.coe.intNRrdonlyres1125B8C7-01C2-46CD-BE4C-37- EACCFDFFC10EST_CONV.pdf. Konventsiooni ja selle protokollide allkirjastamise ning ratifitseerimise hetkeseis, samuti deklaratsioonide ja reservat...\nTeenistusliku järelevalve peamiseks väljundiks on distsipli- naarmenetlus, mille algataja võib koguda distsiplinaarasja lahendamiseks vajalikke tõendeid ning nõuda seletusi (KS § 91 lg-d 2 ja 3). Distsiplinaarmenetluse algatamise õigus on KS kohaselt eelnimetatud isikutel, lisaks Riigikohtu esimehel ja õiguskantsleril kõigi kohtunike suhtes ning Riigikohtu üldkogul Riigikohtu esimehe suhtes. Varem kehtinud kohtuniku staatuse seaduse*10 (KSS) § 21 kohaselt oli ka justiitsministril esimese ja teise astme kohtuniku suhtes distsiplinaarmenetluse algatamise õigus. Euroopa Liidu kandidaatriikide kohtusüsteeme uurinud eksperdid leidsid, et see võib riivata kohtute sõltumatust.*11 Euroopa Nõukogu 5 Vt nt D. Liiv, M. Sarapuu. Kohtute sõltumatus ja selle piirid tegelikkuses.  P. Pruks jt. Kohtute sõ...\ncoe.intcom.instranet.InstraServlet?command=com. instranet.CmdBlobGet&InstranetImage=1465390&SecMode=1&DocId=838058&Usage=2. 30 RT I, 16.03.2011, 2. 31 Prokuratuuriseaduse muutmise seaduse seletuskiri, lk 1. Arvutivõrgus: http:www.riigikogu.ee?page=eelnou&op=ems& emshelp=true&eid=1147532&u=20111101154023. 32 Bordeaux’ deklaratsiooni seletuskiri (viide 10), p 10. Sellisele seisukohale on asunud ka Eesti prokuröride üldkogu 05.03.2010 heaks kiidetud deklaratsioonis. Arvutivõrgus: http:www.prokuratuur.eeorb.awclass=fileaction=previewid=49663% DCldkogu+deklaratsioon+05+03+2010.pdf. 33 Kuigi üksikutes Euroopa riikides (Itaalia, Hispaania) on legaliteediprintsiip absoluutne, avaldub prokuröri lähtumine ots- tarbekusest (oportuniteediprintsiibist) ja seega tema otsustuste diskretsioonilisus esmajoones selles, milliseid kriminaalasju mene...\nRahalise hüvitise nõudmiseks tuleb kuni uue riigivastutuse seaduse (RVastS) eelnõu*24 vastuvõtmiseni lähtuda Riigikohtu üldkogu 22. märtsi 2011. a otsusest.*25 Riigikohtu otsusega tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks ebamõistlikult pika menetlusega tekitatud kahju hüvi- tamise reeglite puudumine RVastS-s ja samas mõisteti isikule kriminaalmenetluse kohtueelse menetluse ebamõistliku kestuse eest välja konkreetne rahaline hüvitis. Kuigi tuleb märkida, et on teatud ebakõla Riigikohtu ülalviidatud 30. detsembri 2008. a määruse*26 ja 22. märtsi...\nPõhiseadusliku järelevalve põhiline funktsioon on õigustloovate aktide ja välislepingute PS-le vastavuse kontroll. 95. Mis on Eestis põhiseaduslikkuse järelevalve kohus? Riigikohus 25 96. Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium Põhiseaduslikkuse järelevalve asju lahendab Riigikohtus põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium või üldkogu (PSJKS § 3). Riigikohtu esimees on seaduse järgi põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi esimees. Kolleegiumi ülejäänud kaheksa liiget nimetab Riigikohtu üldkogu (KS § 29). Kolleegium otsustab asja viieliikmelises, kaebuse valimiskomisjoni otsuse või toimingu peale kolmeliikmelises koosseisus. Kolleegium võib asja tähtsust arvestades anda selle lahendamiseks üldkogule. 97. Riigikohtu üldkogu PS järelevalve teostajana Ko...\nTALLINNA ÜLIKOOL RIIGITEADUSTE INSTITUUT ÕIGUSKANTSLERI MENETLUSE ANALÜÜS Põhiseaduslikkuse järelevalve Tallinn 2014 Õiguskantsleri pädevus ja funktsioonid Õiguskantsleri seadus ütleb, et õiguskantsler on oma tegevuses sõltumatu ametiisik, kes...\nmai Einselni. 17. juunil andis president talle kindralmajori aukraadi. 12. mai Tartu ülikooli teadusraamatukogus võeti arvele 5 000 000. raamat. Eesti võeti 29. riigina vastu Euroopa Nõukogu täisliikmeks. 14. mail heisati 13. mai Strasbourgis Euroopa Nõukogu peahoone ees lipuvardasse Eesti lipp. Tartu raekojas toimus Rait Maruste eesistumisel Eesti Riigikohtu üldkogu esimene 27. mai istung. 28.–30. mai Tallinnas toimus laulu- ja tantsupidu „Slaavi pärg '93”. 19.–20. Tallinnas toimus VII koolinoorte laulu- ja tantsupidu, millest võttis osa 26 000 juuni inimest. 30.juuni Tallinnas avati Prantsuse kultuurikeskus. Narvas ja Sillamäel korraldasid Vene-meelsed ringkonnad omal algatusel 16.–17. referendumi rahvuslik-territoriaalse au...\nKõik seadused tuleb teatavaks teha avaldamise teel. 54. Seaduse ja Riigikogu otsuse vahetegu 14 Seadused on harilikult üldaktid, seadused materiaalses mõttes. Erandiks on seadusena vastu võetav iga-aastane riigieelarve, mis kannab küll seaduse nimetust, kuid ei ole üldakt, sest see sisaldab üksikregulatsioone (vt ka § 59 komm 3). Riigikohtu üldkogu on samuti sedastanud, et EESTI õiguspraktikas on seadusi, mis sisaldavad nii õigusnorme kui ka üksikregulatsioone. Selline seadus oli näiteks 1999. a riigieelarve (vt RKÜKo 17.03.2000, 3-4-1-1-00). Seadusandlikku menetlust reguleerib PS VII peatükk. Riigikogu otsused on üksikaktid. Riigikogu peab küsimuse lahendama otsusega, kui tegemist ei ole seadusega materiaalses mõttes. Erandiks on iga-aastane riigieelarve, mis § 115 lg 1 jär...\nKodanikel peab olema võimalus õiguslike vaidluste puhul pöörduda kohtu poole. Kohtunikud on sõltumatud, kuna on nimetatud ametisse eluks ajaks, teda saab tagandada vaid kohtuotsuse alusel, I ja II astme kohtunikele saab esitada süüdistuse ainult Riigikohtu üldkogu ettepanekul ja presidendi nõusolekul. Riigikohtu kohtunikule võib kriminaalsüüdistuse esitada ainult õiguskantsleri ettepanekul ja Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul. Põhiõiguste ja –vabaduste garanteerimine tähendab, et riik sekkub isiku ellu on pmst piiratud. 4.2.2. Õigusriigi materiaalsed tunnused Need on:  käsk austada ja kaitsta järjekindlalt inimväärikust.  ülipositiivse õiguse tunnustamine  sea...


Kui müüja annab ostjale üle lepingutingimustele mittevastava asja, võib ostja rakendada erinevaid õiguskaitsevahendeid. Tarbijalemüügi puhul on Euroopa Liidu liikmesriikide õigus ühtlustatud direktiiviga 1999/44/EÜ. Direktiiv on Eesti õigusesse üle võetud võlaõigusseadusega, mis näeb muuhulgas ette samade õiguskaitsevahendite kasutamise võimaluse. Direktiiv ei reguleeri kahju hüvitamist.\nLepingu rikkumise korral kohaldatakse võlaõigusseaduse kohaselt reeglina garantiivastutust, mis tähendab, et võlgnik vabaneb vastutusest vaid vääramatu jõu esinemisel (§ 103 lg 1). Müügilepingu suhtes on Eesti õiguskirjanduses võetud seisukoht, et ostjale puudustega asja üleandnud müüjat ei vabasta vastutusest isegi vääramatu jõud – see tähendab sisuliselt müüja absoluutset vastutust. Käesoleva artikli autorite arvates on sellise tõlgenduse põhjus selles, et direktiivi 1999/44 ülevõtmisel ei ole Eesti seadusandja arvestanud selle 6. põhjendusega, mis välistab direktiivi mõju lepingulise vastutuse riigisisestele põhimõtetele.\nArtiklis näidatakse, et müüja absoluutse vastutuse jaatamine võib vähemalt teatud juhtudel viia ebaõiglase tulemuseni. Selleks võrreldakse artiklis ostjale puudustega vallasasja üle andnud müüja vastutuse standardit võlaõigusseaduse, Saksa tsiviilseadustiku ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute Viini konventsiooni järgi, kuivõrd viimased kaks on olnud võlaõigusseaduse müügilepingu regulatsiooni peamised allikad. Võrdlemisel kasutatakse üht Saksamaa Ülemkohtus arutusel olnud juhtumit.


Kuivjää - kiire jahutaja ning tõhus puhastaja\nKuivjää on kättesaadav pikka aega, kuid selle arvukatele kasutusvõimalustele pööratakse vähe tähelepanu - lisaks toiduainetööstusele saab kuivjääd kasutada ka näiteks määrdunud pindade puhastamiseks.\nKuivjääd valmistatakse vedelast süsinikdioksiidist, mis kiirelt rõhu alt vabastades muutub süsihappelumeks. Saadud "lumest" pressitakse kokku kuivjää ehk süsihappelume plokid, viilud või graanulid. Kuivjää on lõhnatu ja maitsetu, soojenedes muutub see gaasiks ja haihtub jälgi jätmata. Seega on kuivjää kasutamine praktiline, kuna jää haihtub ja pinnad ei jää märjaks.\nMida soojem on keskkond, seda kiiremini kuivjää gaasistub. Toatemperatuuril püsib kuivjää mitu tundi. Seda säilitatakse spetsiaalses vahtplastkastis, kus see seisab kuni mitu ööpäeva.\nKuivjää on suurepärane abimees tingimustes, kus puudub energiaallikas. Näiteks spordivõistlusel või reisil, kus kaasavõetud toidud püsivad kuivjää abil pikki tunde värskena. Lennukites asendab kuivjää külmkappi ja jäätisefirmad kasutavad kuivjääd oma toodete transportimiseks. Sügavkülmikut sulatades ei sula külmutatud toiduained üles, kui panna need kuivjääga täidetud nõudesse.\nKuivjääd kasutatakse ka toidu efektseks serveerimiseks ning dekoratsioonideks, näiteks udu tekitamiseks kontsertidel, teatrietendustel ja pidudel. Udu tekitamisel peab vesi olema soe (75-80 YC), jääd tuleks lisada vähehaaval, et vesi liiga kiiresti ei jahtuks.\nLauakaunistamisel on kuivjää abil võimalik luua efektseid suitsevaid kompositsioone. Näiteks kahe üksteise sisse asetatud nõu abil võib boolist saada tõeline pilgupüüdja sünnipäevapeol.\nUudne kuivjää kasutusala on Cryoclean puhastusmeetod, kus pindu puhastatakse samal põhimõttel nagu liivapritsiga, kuid pinnale pritsitakse liiva asemel kuivjää graanuleid nii, et ka raskesti eemaldatav mustus eraldub.\nKuivjääpuhastus on keskkonnasõbralik, kuna ei kasutata kemikaale. Selline puhastusmeetod on ka jäägivaba, ei teki heitvett ega jääkliiva. Jäägraanulid on võrreldes liivaga pehmed ning nendega saab puhastada ka õrnemaid pindu. Sellisel moel puhastamine on täiesti kuiv ning sellepärast sobib hästi materjalidele, mille puhul ei saa või ei soovita kasutada vett, lahusteid, liiva vmt. Hõlpus on kuivjääga puhastada näiteks õli, rasva, liimi, tahma, värvaineid, tolmu, kummi- ja plastmassijäänuseid.\nKuivjääga puhastamise tehnoloogiat rakendab Eestis OÜ CLE Baltic.


Leonbergeri kasvatamise juhend\nKindlasti olete juba perekonnas otsutanud, kes saab koera peremeheks. Koju sõites soovitame tulevasel peremehel oma uut sőpra autos süles hoida ja edaspidi ainult temal kutsikat toita. Sellega on esimene samm karjajuhiks saamisel astutud. Enne kutsika koju toomist, tuleb kodu teha nö. kutsikakindlaks - vaata, et kutsikas ei saaks kätte kemikaale, ravimeid. Samuti jälgi, et ta ei saaks närida elektrijuhtmeid, mürgiseid toataimi jms. Arvatavasti olete perekonnas juba aegsasti kokku leppinud, mida koer tulevikus teha tohib, mida mitte, mida te talle őpetada kavatsete jne. - koera ja ta uue pere vahelise suhte loomine ning kasvatamine algab ju esimeset päevast.\nPuhtuse pidamise õpetamine\nKutsika enda juurde kutsumine\nEnne, kui kutsikas pole täielikult kodunenud, teda kindlasti üksi jätta ei tohi! Alguses vőib kutsika jätta üksi kőigest mőneks minutiks ja seda ka siis, kui kutsikas on väsinud. Esialgu piisab, kui lähed teise tuppa, hiljem hetkeks välisuksest välja jne. järk-järgult äraolemise aega pikendades. Ära minnes ja tagasi tulles tuleb käituda rahulikult ja mitte teha sellest suurt numbrit. Kui juhtub, et kutsikas hakkab niutsuma vői kiunuma, siis kunagi ei tohi kutsika juurde tagasi minna. Sellest ta őpib, et see on sinu tagasikutsumise viis. Oota, kuni ta lőpetab ja alles siis mine tema juurde tagasi. Tagasi tulles ära tervita kutsikat, isegi kui ta on endast väljas. Sellega vőid talle tahtmatult jätta mulje, et sinu äraolek on midagi koledat.\nKeelamine ja karistamine\nNüüd hammaste kasutamisest. On üsna loomulik, et maailma tundma õppimiseks kasutab kutsikas ka oma hambaid, st. ta proovib meie käsi närida, ta püüab meie püksisääre küljes rippuda jms. Selle asemel, et teda kohe keelama hakata, tasuks teda hoopis őpetada oma hambaid őigesti kasutama. Kutsikale tuleb näidata, et hammustamine on valus! Kui kutsikas mängides sulle hammastega haiget teeb, karjata “Ai”, vaata talle hetkeks etteheitvalt otsa ja mine tema juurest paariks minutiks ära. Niimoodi toimiksid ka tema vennad-őed. Selle kutsikaga, kes teistele liiga teeb, lihtsalt ei mängita. Kui tagasi tuled, on ta tegu loomulikult andeks antud. Pea meeles, et kutsikaga maadlemine, tema selilisurumine jms. on mőttetu. Karjajuht ei kasuta kunagi vägivalda! “Vőidetud” kutsikas ei ole “vőidetud” täiskasvanud koer. Halvimal juhul hakkab koer sind kartma, aga et ennast tőestada, võib muutuda laste ja endast nőrgemate vastu agressiivseks. Sama mőttetu on koera peale karjumine (koera kuulmine on inimese omast kordi tundlikum), see teeb kutsikast närvilise ja ebakindla. Jäta meelde, et kartlik koer = agressiivne koer.\nLooma reie- või sääreluu on sobiv närimiseks. Linnu- ja seakondid on ohtlikud, kuna neist eraldub teravaid kilde. Kondid ei ole koera toit, vaid ajaviitevahend, eriti hammaste vahetumise ajal. Tegevuse andmiseks ja niisama närimiseks sobivad ka muud kuivatatud tooted (pullipeenis, seakõrvad, liha jms.), koerteküpsised, porgandid või nahksed närimiskondid. Toidu- ja veekauss peavad alati olema puhtad. Kui koer keeldub söömast, tuleb toidukauss 10-15 minuti pärast eest ära võtta ja uuesti pakkuda süüa alles järgmise söögiaja saabudes. Kutsikat tuleb algusest peale harjutada sellega, et peremees võib tema toidukaussi või näiritavat konti puutuda: võta tema eest söögikauss või suust kont, kuid anna see KOHE tagasi, seejuures kutsikat ohtralt kiites. Õpeta kutsikas loovutama asju, mis on parasjagu tema suus. Värske ja puhas vesi peab olema alati saadaval. Paiguta joogikauss kindlasse kohta, näiteks käterätiku peale või vannituppa, sest kutsikas võib ronida vahel sinna suplema. Toidu mõju kutsikale on individuaalne - kõik toidud ei sobi kõigile. Jälgi koera seedimist, sellest saad teha järeldusi toidu sobivuse või mittesobivuse kohta. Kui ilmneb kõhulahtisus, tuleb tingimata selgusele saada, millest see põhjustatud on, sest kõhulahtisus võib olla kutsikale ohtlik. Kui arvad, et kuivtoit on kõhulahtisuse põhjustaja või kui kutsikas keeldub pidevalt kuivtoitu söömast, pöördu kindlasti kasvataja poole. On võimalik, et esimestel päevadel uues kodus ei ole kutsikal söögiisu. Ole rahulik, küll see tuleb. Esimestel päevadel võib ise söögikausi juurde põlvili minna ja matkida häälekalt söömist - kutsikas nimelt igatseb õdesid-vendi ja taoline käitumine ärgitab teda sööma. Kodutoitu andes veendu, et toit oleks sobiva temperatuuriga. Külm toit ei ole kutsikale sobiv.\nLuustiku kasvu- ja arenguhäired on kahjuks selles tõus tavalised. Seetõttu on vajalik jälgida kutsika kasvamist. Tavaliselt on arenguhäirete esmatunnuseks esikäppade rannete nn. läbivajumine ehk paindumine. Samuti võivad tunnusteks olla eriti kiired “kasvamishood”, mis võivad kutsika liikumise muuta vaevaliseks.\nnormaalne ranne läbivajunud ranne\nHalvemad muutused on esijalgade pöördumine väljapoole ja tagajalgade pöördumine sissepoole (nn.X-I).\nnormaalne väljapoole pöördunud normaalne sissepoole pöördunud\nKui täheldad muutusi kutsika jäsemetes, pöördu kasvataja poole. Tema annab sulle nõu, mida teha. Tähtis on, et koer saaks kiirelt abi kasvuhäirete korral.\nKuni 9-nda elukuu lõpuni soovitame kodus kutsika toitmist jätkata sama kuivtoiduga, mida ta sõi kasvataja juures. Lihatooteid ei soovita juurde lisada igale toidukorrale. Vahel maiuspalaks küll, kuid seda vaid maiuseks, mitte terve söögikorra eest.\nVeel võib kutsikale anda juurde puu- ja juurvilju - porgand, õun, pirn, ananass, banaan jne. See maitseb kutsikale, ning on ka hea vaheldus.\nKuivtoitu soovitame esialgu veidi leotada, ning alati peab saadaval olema värske vesi. Kuivtoidule võib veel lisada maitsestamata jogurtit, keefiri, A-hapupiima ja mahedat kohupiima. Kutsikale ei sobi tugevalt maitsestatud toidud. Need rikuvad kutsika haistmismeele ning teevad kõhule liiga. See toit, mis teil peres järele jääb, ei kuulu kutsika menüüsse. NB! Vaata, et kutsikal ei oleks juurdepääsu toidukotile! Tema jaoks ei ole probleem see katki närida ja süüa sealt nii palju, kui talle sisse mahub. See aga võib tekitada eluohtliku probleemi – toit paisub ja koer põhimõtteliselt sööb end lõhki. Ole ettevaatlik!!!\nVäljas peab kutsikas saama olla võimalikult palju, eeldusel et ilm on kuiv. Niiskus, tuul ja pakane on väikesele kutsikale ohtlikud, kuna kutsikakarv ei kaitse niiskuse ja külma eest. Kutsikas võib kergesti külmetuda, kui tal lubatakse väljas maapinnal lamada või isegi magada. Ka täiskasvanud koeral peab välistingmustes olema kuiv magamiskoht (puitalus koos niiskust isoleeriva materjaliga), kui koer talvisel ajal õues elab või on. Teisest küljest võivad suur kuumus ja otse koerale peale paistev päike viia kuumarabanduseni. Poriste ilmadega tuleb koera käpad ja kõhualune hoolikalt kuivatada (kasutada võib selleks froteerätikut). Samuti kui kutsika kõhualune ja käpad on rohus märjaks saanud, tuleb need kuivatada. Kui koristad kutsika järel põrandat, siis ära kasuta tugevatoimelisi keemilisi puhastusvahendeid. Puhastusvahendites (kodukeemias) sisalduvad ained võivad esile kutsuda nahaärritusi, mis omakorda võivad põhjustada terviseprobleeme kutsikale.\nPõrand, millel kutsikas liigub, ei tohi olla libe ja küüned peavad olema lõigatud. Samuti ei ole hea koht jalutamiseks libe jää. Treppidest käimine ei ole kutsikale tervislik, kuid ta tuleb õpetada ettevaatlikult treppidest üles-alla liikuma. Kahele käpale tõusmine on keelatud, samuti suurte koertega möllamine. Luustiku ja lihaskonna arenemine võtab aega .\nKui kutsikas on 6 kuune, võib tasapisi hakata teda harjutama pikemate jalutuskäikudega, tasapisi neid pikendades. Ettevaatlik tuleb olla paksude lumehangedega, need on arenevale luustikule koormavad. Kui alustate jalutuskäikudega, kandke hoolt, et need toimuksid iga päev. Aeg-ajalt toimuvad pikemad jalutuskäigus ei arenda lihaseid, vaid koormavad arenevat luustikku.\nKutsikat tuleb harjutada kaelarihmaga ja jalutusrihmaga juba algusest peale. Oma koduõues ära pane koerale kaelarihma. Harjuta kutsikat, et kui kaelarihm pannakse siis sellele järgneb vahva jalutuskäik. Koer ei tohi tirida jalutusrihma otsas. Tirimise vastu aitab väike kiire tõmme jalutusrihmast.\nUjumine on suurepärane liikumisharjutus. Koer harjutatakse veega mänguliselt, mitte mingil juhul sunniga. Kevadel ja sügisel tuleb ettevaatlik olla õhukese jääga. Ujumise järel tuleb koer kuivatada. Ujumine lisab karvahooldusvajadust. Nahaprobleeme võib tekkida, kui karv jääb niiskeks. Seetõttu on vaja nahka kontrollida, eriti kõrvade alt ja tagant.\nKoera pestakse siis, kui ta on must. Pesemiseks kasutatakse leiget vett ja koerashampooni. Jälgida tuleb seda, et ei vesi ega shampoon satuks koera kõrvadesse või silmadesse. Kõrva võite pesemise ajaks asetada tropid, mis aitab välitda vee kõrva sattumist. Shampoon tuleb korralikult välja loputada. Seejärel tuleb karva käsitseda palsamiga, mis vajadusel välja loputatakse. Kui pesemise ajal koer soovib end raputada, siis pane käsi koera turjale, ning koer jätab raputamise pooleli. Karv tuleb hoolikalt kuivatada. Kuivatamiseks on kõige mugavam kasutada spetsiaalset koertefööni. Inimestele mõeldud föönid, millel puudub temperatuuriregulaator ei ole sobivad, kuivõrd nendest tulev õhk on kuum, ning see kahjustab koera nahka ja karvkatet. Lase koeral toas kuivada. Märga koera ei tohi õue lasta. Kõrvad tuleb kohe pesemise järel hoolikalt kuivatada.\nKüüsi lõigatakse kord nädalas. Kasvõi millimeetri ära lõikamine on oluline. Lõigatud küüne ääri võib viimistleda küüneviili või peene liivapaberiga, see hoiab ära küünte lõhenemise. Kui küüsi regulaarselt ei lõigata, kasvab küünesäsi pikemaks ja siis on küünte lõikamine juba raskem ja valulikum. Kutsikat tuleb küünte lõikamisega algusest peale harjutada. Kes hoiab kutsikat süles küünte lõikamise ajal, ise temaga rahustavalt rääkides, kes lõikab küüsi magaval kutsikal. Ei tohi alla anda, kui kutsikas hakkab rabelema või kiunuma – küüned tuleb ära lõigata.\nVähim, mida koeralt nõutakse, on korralik kodune kasvatus. Oma suuruse ja jõulisuse tõttu peab koer oskama käituda. Esimesed nädalad ja kuud on uuele koeraomanikule pingelised. See aeg nõuab täielikku keskendumist kutsikale. Palju kergem on ju mitte tähele panna väikesi käitumisvigu või mitte viia kutsikas iga natukese aja tagant välja oma hädasid tegema. Need hooletused maksavad end hiljem kätte suuremate probleemidena. Koera kasvatatakse armastuse ja hoolikusega. Ta peab tundma, et teda hoitakse ja armastatakse. Räägi kutsikaga palju, õpeta ta ennast kuulama. Kasuta abina hääletooni, mitte hääle võimsust. Koera ei saa kasvatada liiga karmi käega. Ta on õrnatundeline (ei ole teenistuskoer) ja õpib paremini, kui teda koheldakse sõbra ja pereliikmena. Kutsikas on nagu laps, kuid ärge kujutlege talle juurde inimlikke omadusi. Tema käitumine põhineb instinktidel ja vaistul. Sinust sõltub, milline koer kutsikast kasvab. Mitte mingil juhul ei tohi koera kiusata ega ärritada\nSina vastutad oma koera eest kõikides olukordades!\nLapsed ei tohi koera kiusata, kuna koer jätab kõik meelde ja hiljem tuleb tasumise aeg, mis ei pruugi olla meeldiv.\nSihikindlus on koera kasvatamisel tähtsaim osa. See, mis on keelatud, on keelatud juba siis, kui kutsikas tuleb majja. Kõik perekonnaliikmed peavad järgima ühtesid ja samu reegleid. Koer ei tohi olla mitte mingis olukorras otsustaja rollis. Olge oma koeraga õiglased. Õpeta kutsikale kohe keelav sõna “EI”. Kui kutsikas teeb midagi keelatut, tuleb talle rahulikult, lühidalt ja sisendavalt öelda “EI”. Kui üks ütlemine ei aita, tuleb korrata. Kui kutsikas ka siis veel keelatud tegevust ei lõpeta, võta piisavalt kõvasti ja kindlalt turjanahast ja korda veel “EI”. Vajadusel võib teda pisut raputada. Kuigi kutsikas võib väikse urinaga vastu hakata, tuleb talle kindlalt selgeks teha, kes on majas peremees. See ei käi aga mängides kuuldavale toodava urina kohta. Kui kutsikas ikka veel vastu uriseb, tuleb haaret ja raputust tugevdada, kuni kutsikas urisemise lõpetab. Samas ei või raputamisega liiale minna – ole ettevaatlik!\nTeine karistamisviis on, et kui kutsikas ei lõpeta keelatud tegevust siis võta kutsikal põskede juurest kindlalt kinni mõlemalt poolt ning vaatad otse silma ning oma hääletooniga ja etteheitva jutuga teed talle selgeks, et ei tohi. Oma haarde lased lahti alles siis, kui kutsikas annab järgi – laseb ennast lõdvaks. See on psühholoogiline mõjutamine ja toimib kenasti.\nKutsikas ei tohi närida inimeste käsi, jalgu ja riideid. Ka ei tohi ta rõõmu pärast inimeste peale üles hüpata vaid inimene kummardub alla kutsika juurde.\nKoer on kutsikas kahe aastaseks saamiseni. Ta ei oska hinnata oma jõu piire, seepärast tuleb temaga käituda rahulikult. Möllamismängud ei ole suurele koerale.\nKui kutsikas närib mööblit või midagi muud keelatut, siis tuleb teda keelata ja anda talle midagi sellist, mida on lubatud närida, näiteks tema lelu või närimiskont. Keelamine ja karistus peavad toimuma just siis, kui kutsikas teeb midagi keelatut. Tagantjärele on see täiesti kasutu, kuna koer ei saa siis enam aru, mille eest teda karistatakse. Koera õpetatakse kiituse ja julgustamise kaudu. Koera noomitakse ainult siis, kui ta oma-algatuslikult teeb midagi niisugust, mida ta teha ei tohi. Kui õpetate koera läbi kiituse, saate omale koera, kes rõõmsal meelel teid kuulab. Kui aga ainult keelate ja noomite, saate endale õnnetu ja masendunud kaaslase, kes ei tea, mida ta tohib teha ja mida mitte.\nTähtis on, et kutsikas peale vaktsineerimisi hakkab tutvuma teiste koerte ja uute inimestega. Ta peab harjuma uute asjade, müra, liikluse jms.\nKutsikana on koer kõige kergemini õpetatav. Kõik sõltub tegelikult omaniku nupukusest – kuidas, mida ja kui kiiresti kutsikas õpib. Paljudes kohtades on olemas kutsikate suhtluskoolid ja koerte treeningrühmad. Nendes koolides kohtub kutsikas teiste omasugustega ja omanik saab koolitajalt häid näpunäiteid koera kasvatamiseks ja koolitamiseks. Leonbergeriga on hädavajalik läbida esmane kuulekuskoolitus. See annab teile ja teie koerale oskused, mida kasutate terve ülejäänud elu. Suur koer, kes ei ole kuulekas - temaga on raske käia koduaiast väljas ning sotsialiseerida teiste koertega.\nKui koera koolitatakse, antakse koerale üks selge käsk, näidates talle samal ajal, mida ta tegema peab. Kui koer mõistab teid, tuleb teda ohtralt kiita ja premeerida. Oluline ei ole valju hääl, vaid hääletoon ja pilkkontakt koolitamisel. Pea meeles, et kutsikat tuleb alati premeerida, kui ta on teinud midagi õigesti. Premeerimiseks sobib ka kiitmine ja hellitamine maiustele lisaks. Karistus on ohtlik õpetamisvahend. Koera löömine näitab nii sulle endale, kui ka teistele, et oled ebaõnnestunult teda kasvatanud.\nLeonberger on õrn, tundlik ja sõbralik koer. Samas on ta toimekas ja tahtejõuline loom. Tema kasvatamiseks on vaja palju kannatlilkkust.\nSINA VASTUTAD KOERA HEAOLU EEST. HOOLITSEDES SELLE EEST, ET TAL OLEKS HEA OLLA IGAL PÄEVAL TEMA ELUS, NÄITAD, ET OLED TEMA KIINDUMUSE ÄRA TEENINUD.\nVÕTA ÜHENDUST KASVATAJAGA VIIVITAMATULT, KUI ILMNEB MINGEIDKI PROBLEEME!\nKutsika soovituslikud kaalud vanuse lõikes\nSinu koera kaal\n10 nädalal 10 – 15 kg\n12 nädalal 13 – 18 kg\n14 nädalal 15 – 20 kg\n16 nädalal 19 – 22 kg\n18 nädalal 20 –23 kg\n20 nädalal 23 –28 kg\n6 kuuselt 35 – 45 kg\n8 kuuselt 40 –50 kg\n1 aastaselt 50 –55 kg\n2 aastaselt 55 –65 kg\nTEIL ON VAHVA KOER, KES VAJAB TEIE ARMASTUST JA HOOLT.\nVASTUTASUKS SAATE TINGIMUSTETA ARMATUSE JA TRUUDUSE!


Uus viirus Magistr varjab end professionaalselt ja rikub arvuti - Äripäev\nUus viirus Magistr varjab end professionaalselt ja rikub arvuti\n20. märts 2001, 08:40\nPriit Harik 20. märts 2001, 08:40\nAlates eelmise nädala teisipäevast on liikvel uus viirus nimega Magistr, mille massilevikut ennustatakse maailmas sel nädalal.\nVõrreldes hiljutiste pahategijate Anna Kournikova ja Naked Wife on Magistr tõeliselt halb viirus. Kui Kournikova koormas üle ja jooksutas kinni e-posti servereid ja Naked Wife kustutas operatsioonisüsteemi faile, siis Magistr eksponeerib arvutis olevaid privaatfaile, kustutab andmeid jäädavalt ja rikub arvutit nii, et ta ei taaskäivitu.\nViirus levib kolmel viisil: e-postiga, lokaalvõrgus või jagatud võrguketaste kaudu. Viirus käivitub nakatunud kirjalisandi või faili käivitamisel. Viirus otsib Outlook Expressi aadressiraamatut, koostab seal olevatest aadressidest listi ja saadab kirjad välja kasutatava elektronpostiprogrammi kaudu.\nViiruse saadetud kirja teemat ehk subjecti ei õnnestu ennustada, sest viirus valib selle arvutis olevate personaalsete failide seest.\nViiruse saadetud kirjad on seetõttu saajale segase sisuga, lisaks on kirjal kuni kuus lisandit, millest 5 on kasutaja arvutist valitud juhuslikud isiklikud dokumendid ja kuues pildifaili laiendit imiteeriva nimega viirusefail. Seega pole viirusel oma kindlat nägu, mille järgi teda ära tunda, ainuke tunnus on segase sisuga saabunud kiri, millel on kuus lisandit.\nPärast üks kuu nakatunud arvuti kasutamist hakkab viirus kõvakettal olevaid faile rikkuma. Kuid mitte lihtsalt faile kustutades, vaid neid olevate fraaside asendamisega neid jäädavalt rikkudes. Seejärel kirjutab viirus arvuti Flas BIOSi üle ja pärast seda ei saa arvutit enam taaskäivitada.\nMagistr viirust arvavad spetsialistid kirjutanud olevat professionaali, kes oskab hästi programmeerida. Erinevalt varasematest hittviirustest, mis olid kirjutatud üldkättesaadavate 'täida lüngad' stiilis viiruseloomisprogrammidega, on see viirus üsna professionaalne ja end hästi varjav tavakasutaja eest.


A. Künnap "Eesti keele päritolu" (134045105) - Osta.ee\nEesti ajalugu (4795)\nA. Künnap "Eesti keele päritolu"\nEseme ID: 134045105\n6 päeva 12 tundi K 26.02.2020 16:02:19\nEseme ID: 134045105 Seisukord: kasutatud\nLõpuaeg: K 26.02.2020 16:02:19\nK 12.02.2020 16:02:19\ngepard100100% / 5232 / Vaata müüja teisi esemeid\n263 lk, tavaformaat, kõvad kaaned\nEt mõista eesti keele ja teiste uurali, s.t. soome-ugri ja samojeedi keelte ning nende kõnelejate päritolu, peame liikuma üsna ulatuslikult ajas ja ruumis ning arvestama terve rea mitmesuguste teaduste uurimistulemustega. Teisiti lihtsalt ei saa. Pealegi tuleb hoolitseda selle eest, et meie poolt kasutatavad teaduslikud andmed ja ideed oleksid kõige uuemad, sest vananenud viivad meid loomulikult eksiteele.\nOlen lisaks tähele pannud, et mitmed «jõujooned» uurali keelte rühmas kulgevad oluliselt teisiti, kui tavaliselt arvatakse. Seda märkab siis, kui vaadata hoolikamalt nende keelte tegelikku silmnähtavust ja arvestada rohkem nende keelte geograafilise paiknemise ja keelelise naabrusega, mitte aga otsida neist eelkõige oletatavasse uurali algkeelde ja vahealgkeeltesse tagasiulatuvaid jooni, sobitada silmnähtavust iga hinna eest traditsioonilise keelepuu valmis mudelitega.\nT. Fontane "Proua Jenny Treibel. Stine"\n0.10€ 5h, 3m\nLiisa Kams "Ma nägin üht tüdrukut"\n1.60€ 5h, 3m\nE. Vilde "Näidendid" 1947 (Pisuhänd, Tabamata ime, Side)\n2.60€ 5h, 5m\n"Kuutark" Astroloogia, enesemõistmine ja kuuenergiad\n7.60€ 5h, 41m\nJ. Tilton "Pettusega tagasi võidetud" Odamehe armastusromaan\nJ. Attila "Raudtee ääres"


Uderna kooliõuelt kandus hea mõte üle Eesti - Uudised - Tartu Postimees\nUderna kooliõuelt kandus hea mõte üle Eesti\n22. mai 2012, 23:05\nUderna koolimaja pargis olid Eesti emadepäeva 90. sünnipäeva tähistamas ka Helmi Mäelo suguvõsa liikmed. Koos Uderna vana koolimajaga jäid pildi peale Helmi Mäelo noorim vend Kristjan Pett (97), Helmi Mäelo tütar Marja (85) ja Marja tütar Mirjam (58).\nEmadepäeval, 13. mail mõjusid Uderna vana koolimaja parki kokkutulnuile jõudu andva energiasambana kaks olulist udernlast. Vana koolimaja ise ja selle kohal hõljuv mälestus siin õppinud Helmi Mäelost. Uderna kool on olnud inimeseks kasvamise alguseks sadadele lastele. Mõnede õppinute nimed on koolimaja seinale mälestustahvlile jäädvustatud.\nSealt loeme: «Siin asus endine Uderna ministeeriumikool, kus õppisid Konrad Mägi 1888–1889, Leopold Hansen 1895–1896, Friedebert Tuglas 1897–1900, Jaan Kärner 1901–1906, Ado Reinvald 1917–1918.»\n13. mail kogunes kohalik rahvas, samuti kaugemalt ja lähedalt tulnud kooli vilistlased, et avada Uderna vana koolimaja seinal veel üks, täiendatud tekstiga tahvel, mis nendib tõsiasja: siin, Uderna koolimajas, toimus 1922. aastal Helmi Mäelo eestvedamisel Eesti esimene emadepäeva koosviibimine.\nRõngu valla praegune toimekas kogukond kutsuski rahva kokku, et meenutada ühe lendu tõusnud koolikasvandiku 90 aasta tagust algatust.\n90 aastat tagasi\nKunagine Uderna koolitüdruk, hilisem seltsitegelane, ajakirjanik, kirjanik ja kolme lapse ema Helmi Mäelo on sellest ise oma mälestusteraamatus «Talutütar» kirjutanud: «Ühel kevadel, maikuu alguses viibisin taas Soomes. See oli maikuu teine pühapäev, millist nimetati emadepäevaks. Olin juba mõndagi head Soomes näinud ja seal õppinud, kuid selle sündmuse kohta ei mõistnud midagi ette aimata.»\nÜliõpilasneiu märkas kogu linna lipuehtes olevat. Öeldi: emade auks!\nSellel Soome emadepäeval tundis Helmi piinlikkust, et tema pole osanud oma ema tööd ja vaeva millekski eriliseks pidada ega ole mõistnud kasvatamise ja koolitamise eest talle tänu väljendada. Helmi mõistis, et ka Eesti emad vajavad tähelepanu. Selgines arusaam, et lasterohketel emadel on ju ka Eestimaal oma rahvuslik osatähtsus.\n1922. aasta suve hakul korraldas üliõpilane ja aktiivne seltsitegelane Helmi, saanud ruumikasutuseks loa Uderna tollaselt koolijuhatajalt Adolf Perandilt, emade austamise päeva. Ja see oligi esimene emadepäev Eestis. Uderna koolimajja kogunes palju rahvast.\nKuid veel ei levinud see õilis eeskuju tuulehoona üle maa. Eesti Naiste Karskusliit hakkas selle päeva mõtet ja vajalikkust selgitama tollal jõudsalt tekkinud naisseltside ja ka koolide kaudu, kuni see kujunes enesestmõistetavaks pühaks igas Eestimaa nurgas.\n1924. aastast peale hakkas emadepäeva mõtet ja tähendust selgitama ka Eesti Naiste Karskusliidu ajakiri Eesti Naine.\nTänavusel emadepäeval rõkkas vana Uderna koolimaja park linnulaulust. Koolitegevus lõppes siin kahjuks juba 1973. aasta kevadel. Vana väärikas koolihoone jätkas oma elu Elva Koduloomuuseumi filiaalina. Praegu on hoone eravalduses.\nKui vana koolimaja õue viiva tee serv oli saabujate autosid täis pargitud, mehed, naised, noored ja vanad pinkidel oma kohad sisse võtnud, keskendus tulijaist moodustunud kogukond, kõnelejad, luulelugejad, lauljad ja tantsijad kokkutulemise peapõhjusele, Eesti esimese emadepäeva 90. sünnipäeva tähistamisele.\nMeeldiv oli tähele panna, et ükski kõnepidaja ei esinenud iseennast rõhutava paraadlikkusega. Päevakava kulges väga lihtsalt ja loomulikult.\nKäärdi külaseltsi esindaja Kalev Jago tuletas meelde, mis 90 aastat tagasi Uderna koolimajas aset leidis. Viimast korda tähistati Uderna koolis emadepäeva 1940. aasta kevadel.\nRahva ette astus praegu Rootsis elav Helmi Mäelo tütar, 85-aastane Marja Jaanivald. Ta ei varjanud, et tunneb uhkust oma ema üle ja selle üle, et emadepäeva tähistamine on Eesti Vabariigis jälle au sees. On ju nii, et ema teeb ja aitab. Kõike, mida meil on vaja, küsime ema käest. Aga millest võtab ema selleks jõu? Armastusest oma laste vastu. Igal ajal ja igavesti.\nKuid lähiminevik, möödunud 50 aastat ei kulgenud ühe tiivalöögi lennul. Vahepeal tõrjutud tava tõi uuesti päevavalgusesse end 1988. aastal asutanud Eesti Meestelaulu Selts. Siis oli ärkamisaeg, meeskoorid virgutasid elustama Eesti Wabariigi traditsioone.\nEsimest korda pärast sõda tähistatigi emadepäeva Eesti Meestelaulu Seltsi algatusel Estonia kontserdisaalis 14. mail 1989. aastal. Sellest kõigest kõneles kokkutulnuile Uderna kooli vilistlane Enn Oja.\nEmadepäeva asutamise 90. sünnipäeval oli kohal ka üks haruldane külaline, kunagine Uderna poiss, kes seitsmeaastasena viibis esimese emadepäeva tähistamise kokkutulekul. See oli Helmi Mäelo noorim vend Kristjan.\nPraegu on Kristjan Pett 97-aastane ehk nagu ta ise ütleb: kolme aasta pärast sada täis. Mehe silmavaade ja jutt on selge ja sirge, ka füüsiline vorm jätab hea mulje.\nMida ta mäletab oma õe korraldatud kokkutulekust? «Helmi pani ema esimesse ritta istuma ja pärja talle pähe. Mina seisin ema põlvede vahel. Meie väike valge koer Vurr lesis jalgade juures maas.»\n1938. aastal kutsus riigivanem Konstantin Päts Kadrioru lossi vastuvõtule need Eestimaa emad, kellel 12 või enam last. Vastuvõtule oli kutse saanud ka 12 last ilmale toonud Mari Pett, Helmi Mäelo ema. Mari võttis kaasa oma kõige noorema lapse, poeg Kristjani.\n«Sõitsime rongiga Tallinna. Sugulane oli jaamas vastas. Kadriorus seisis ukse juures uhkete säravate akselbantidega ohvitser. Läksime suurest trepist üles. Panin tähele suurde kuhilasse kaetud lauda. See oli rootsi laud,» on Kristjan Petil esimesed muljed meeles.\nMilline tundus väikesele poisile tema suur õde Helmi? Kristjan Pett ohkab ja vastab vaikselt: «Helmi oli mulle kõik. Ta oli mulle ema eest. Minu ema oli suurest lastekarjast, raskest talutööst ning ägeda loomu ja napsuga liialdajast mehest vaevatud naine. Ma mäletan, kuidas ema hilja öösel pesu pesi või sulaste pastlaid lappis ...»\nPärast kaht aastat Uderna kooli võttis Helmi Mäelo oma väikevenna Kristjani ja hiljem ka venna Voldemari Tartusse oma perekonda. Kasvatas nad üles ja võimaldas neile hariduse. Kristjanist sai pärast gümnaasiumi elukutseline sõjaväelane, Eesti ratsarügemendi kaadriohvitser. Sõja lõppedes aga vang Volga laagris Rõbinskis.\nEga emadepäeval räägitud Uderna kooliõuel ainult minevikust. Rõngu valla volikogu esimees Sulev Kuus kiitis kokkutuleku taustajõude, Rõngu rahvamaja ringe ja Uderna kooli vilistlasi. Kõrvalt öeldi vahele: meil on ju laulev volikogu esimees, esineb ka solistina.\nTartu maavanem Reno Laidre ei astunud rahva ette tähtsa ametimehena, vaid kui inimene, kellele on hoolimine emast ja emadepäevast enesestmõistetav. Noor mees ütles, et kõige ilusam eestikeelne lause ongi «Ema tuli koju» ja et üks viis oma ema õnnelikuks teha on teda vanaema seisusesse tõsta.\nKõik, mis läinud pühapäeval Uderna kooliõuel avalikkuse ette toodi, oli heast kohalikust materjalist. Kui ilusa ja kandva häälega solist, Rõngu keskkooli abiturient Merilin Mäe mikrofoni Uderna kooli vilistlasele Voldemar Kuslapile üle andis, oli sünnipäevakontsert alles poole peal. Rahva ette tulid ka väikesed laulumehed. Ehk tulevased Kuslapid? Lokitatud või patsis juustega tantsutüdrukukesed etendasid vanaemaks olemist, naisansambel tõendas, et Rõngu rahvamajas ringid töötavad.\nPeo lõppedes kiitsid oma autode poole liikujad isekeskis Uderna vana koolimaja omanikku. Raul Piirimets tasunud hoone seinale kinnitatud emadepäeva mälestusplaadi eest. Uus omanik ei takistanud ka vana koolimaja õuel kõigile tähtsat kultuuriloo sündmust tähistada.\nJahimehed küttisid 6291 põtra Loe artiklit\nFOTOD ⟩ Ekskohtunik Helve Särgava liitub Keskerakonnaga (7)


Kes pole kunagi tahtnud külastada ühte Aafrika ilusamaid riike? Kahtlemata on Aafrika mandril endiselt üks maailma kõige rikkamatest kohtadest, kus on veel võimalik otsest kontakti kohaliku taimestiku ja loomastikuga. Koostatavad valdkonnad on ilmselgelt erinevad nii kliima kui ka kultuuri osas. Täna oleme otsustanud keskenduda tugeva rahvusliku identiteediga põhjariigile. Me räägime Alžeeriast. Alžeeria territooriumile on iseloomulik eriti ekstsentriline kultuur, mis kuulub Magribi ja valdavalt Sahara kõrbe.\nJa see pole veel kõik. Viimastel aastatel on olnud palju välismaalasi, kes on otsustanud alaliselt siirduda, ostes Alžeerias kinnisvara.\nMis siis, kui me ütleksime teile, et see valik võiks teile ka tõesti võita? Jah, me Realigro's oleme täna otsustanud teid üllatada, luues selge ja täieliku pildi sellest riigist.\nJa siis, kui olete valmis rohkem avastama, peate lihtsalt ennast mugavaks tegema. Realigro mini-juhend on algamas! Alustame põhitõedest, st esimestest sammudest, mida igaüks on kohustatud enne Alžeeria reaalsusega otseselt tegelema: juurdepääsudokumente.\nMe tuletame teile meelde, et vaja on passi ja viisa. Õhusõiduki või laeva pardal palutakse teil kirjutada täielik vorm koos isikuandmete ja aadressidega, mida kogub piiripolitseiamet, kui see takistus on selgitatud ja ületatud, püüame jõuda meie veeru südamesse.\nTäpsemalt analüüsime, millised on Alžeeria elukallidused. Viimaste statistiliste andmete kohaselt, st 2019. aasta juulis, on olukord üsna mugav, eriti neile, kes tulevad teistest naaberriikidest. Me tuletame teile meelde, et ametlik valuuta on Alžeeria dinaar (DZD) väärtusega 134,20 eurot.\nÜldise nägemuse hõlbustamiseks oleme otsustanud lisada miinimumnimekirja hindade ja põhitoodetega (Alžeeria kaupade ostukorvi alusel).\nLõunasöök või õhtusöök restoranis € 2.24 (DZD 300.00)\nLõunasöök 2, kolm kursust 11,18 € (1500.00 DZD)\nLõunasöök Mc Donalds 2,98 € (400 DZD)\nKohalik õlu (50 dl) 1,12 € (150 DZD)\nImporditud õlu (33 dl) 1,49 € (200.00 DZD)\nCappuccino või kohv 0,58 € (77,73 DZD)\nCoca (33 dl) 0,46 € (61,93 DZD)\nVesi (33 dl) 0,18 € (23,73 DZD)\nPiim (1 liiter) 1,57 € (210,52 DZD)\nLeib (500 grammi) 0.11 € (15.33 DZD)\nRiis (1 kg) 0,40 € (DZD 53,06)\nMunad (12) 1,04 eurot (139,02 DZD)\nKohalik juust (1 kg) 2,70 € (362,87 DZD)\nKanarind (1 kg) 1,46 € (195,56 DZD)\nPalga osas on Alžeeria keskmine palk 241,99 eurot (32,475,84 DZD), 1,157 eurot madalam kui Euroopa keskmine.\nAnalüüsime nüüd oma sektorit: kinnisvarasektorit. Alžeerias on rendilepingu keskmine maksumus 181,68 eurot (24 382,18 DZD). Selle asemel on Alžeerias maja ostmise keskmine maksumus 949,68 eurot (127,448,30 DZD) ruutmeetri kohta, mis on otsustavalt madalam kui Aafrika, aga ka Euroopa konkurents.\nMida öelda, loodame, et meie mini-juhend oli kasulik! Me tuletame teile meelde, et nendes piirkondades on räägitud keel lisaks kohalikule keelele ka prantsuse keel, kuid nüüd saab keegi inglise keelt žongleerida!\nOlge meie juures Realigro's ilus reis!\nÜürimine Villa, Alžeeria, Alger, Hydra, hydra\nmüüja rendib väga kena villa top ettevõte või piiratud elanud, elekter, gaas, vesi, 10 autot garaaž, aed, 3bathroom, 3cuisines ..... elamurajoonis hüd...


Navigeerimisseiklus Vaksalijaht – Villis.ee\n“Vaksalijahi” nimeline navigeerimisseiklus hõlmab endas toredat ja avastamisrohket sõidumängu, mille käigus tuleb legendis etteantud raudteejaamade juurde leida kõige otsem tee. Kohale jõudes tuleb vaksal “fikseerida” fotole koos sõidukiga või võistkonnaliikme(te)ga ning märkida legendile kohale jõudmiseks kulunud kilomeetrite kogusumma. Seejärel tuleb suund võtta järgmisele etteantud raudteejaamale jne.\nKui kõik legendis märgitud vaksalid on leitud, pildistatud ning kilometraaž üles täheldatud, kohtume Viljandi raudteejaama ees või Venevere puhkekülas ( http://venevere.ee ), kus fikseeritakse lõpptulemus.\nPäev jätkub ühise õhtusöögiga ning võitjate väljakuulutamisega. Sauna kütame samuti soojaks ning külmakartmatuid võtab avalisüli vastu järv.\nLaupäevase õhtusöögi järel räägime reisilugusid. Esineja selgub peatselt.\nSeikluse eesmärgiks on läbida etteantud punktid võimalikult väheste läbisõidukilomeetritega. Ajafaktoril puudub igasugune tähtsus. Sõit toimub liikluseeskirjade järgi ja erinevate kategooriatega teedel ning kogu trass on tavautoga sõidetav. Seda muidugi juhul, kui keegi asimuudi järgi sihtpunktidesse murdma ei hakka.\nNavigeerimisseikluse osavõtutasu on 60 euri ekipaaži kohta, millele lisandub (söögisoovi korral) 10 euri söögiraha iga ekipaaži liikme eest. Ekipaaži moodustavad ühes autos, mootorrattal või mõnel muul tänavalegaalsel sõiduriistal liikuvad inimesed.\nSeiklus toimub sellel aastal 21-22.09.2019\nVaksalijahi start antakse hommikul kell 10 KUMU ülemisest “Virve” pildiga parklast. Ekipaažid varustatakse legendiga ning saadetakse rajale paariminutiliste vahedega.\nNavigeerimiseks võib kasutada vabalt valitud vahendeid, olgu selleks siis kaardid, teedeatlased, navigatsiooniseadmed või meie poolest kasvõi kompassid või rändlinnud. Võitjana väljub seiklusest ekipaaž, kes läbib etteantud punktid väikseima kilometraažiga.\nSõit toimub kahes võistlusklassis: Tava- ja Suurema ratta klassis.\nVõitjatele auhinnad! Kõigi osalejate vahel loosime välja Matkaspordi 50 eurose kinkekaardi ja muud mõnusat mudru.\n(NB! Majutus lepi Veneverega palun ise kokku!!!)