Apellatsioonkaebus – Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – CEPOLi asukoha üleviimine Bramshillist (Ühendkuningriik) Budapesti (Ungari) – Personali üleviimine – Vaidlustamatu akt – Hagi vastuvõetamatus Avaliku Teenistuse Kohtus\nKohtuasjas T‑334/16 P,\nmille ese on apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. aprilli 2016. aasta otsuse FN jt vs. CEPOL (F‑41/15 DISS II, EU:F:2016:70) peale selle kohtuotsuse tühistamise nõudes,\nFN, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti ajutine teenistuja,\nFP, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti ajutine teenistuja,\nFQ, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti ajutine teenistuja,\nesindajad: avocate L. Levi ja avocate A. Blot,\nEuroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL), esindajad: F. Bánfi ja R. Woldhuis, hiljem R. Woldhuis ja D. Schroeder, keda abistas avocat B. Wägenbaur,\nkoosseisus: president M. Jaeger, kohtunikud M. van der Woude (ettekandja), S. Frimodt Nielsen, H. Kanninen ja D. Gratsias,\narvestades kirjalikku menetlust ja 16. jaanuari 2018. aasta kohtuistungil esitatut,\n1 Apellandid FN, FP ja FQ paluvad Euroopa Kohtu põhikirja I lisa artikli 9 alusel esitatud apellatsioonkaebuses tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. aprilli 2016. aasta otsuse FN jt vs. CEPOL (F‑41/15 DISS II, edaspidi „vaidlustatud kohtuotsus“, EU:F:2016:70), millega Avaliku Teenistuse Kohus jättis rahuldamata nende hagi, milles nad palusid esiteks tühistada Euroopa Politseikolledži (CEPOL) (nüüd Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet, CEPOL) direktori 23. mai 2014. aasta otsuse nr 17/2014/DIR, mis puudutas CEPOLi üleviimist Budapesti (Ungari) (edaspidi „vaidlustatud otsus“), ja vajalikus ulatuses CEPOLi 28. novembri 2014. aasta otsused, millega jäeti rahuldamata nende kaebused vaidlustatud otsuse peale (edaspidi „kaebuste rahuldamata jätmise otsused“), ning teiseks mõista CEPOLilt välja hüvitis väidetavalt tekitatud kahju eest.\n2 Vaidluse aluseks olevaid asjaolusid on kirjeldatud apellantide menetlusdokumentides Avaliku Teenistuse Kohtus ning vaidlustatud kohtuotsuse punktides 7–38. Käesoleva kohtuotsuse jaoks saab need kokku võtta järgmiselt.\n3 Euroopa Liidu Nõukogu võttis 22. detsembril 2000 vastu otsuse 2000/820/JSK, millega luuakse Euroopa politseikolledž (CEPOL) (EÜT 2000, L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 19/04, lk 36).\n4 Riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kohtunud liikmesriikide esindajate ühisel kokkuleppel tehtud 13. detsembri 2003. aasta otsusega 2004/97/EÜ, Euratom teatavate Euroopa Liidu ametite ja asutuste asukoha kohta (ELT 2004, L 29, lk 15; ELT eriväljaanne 01/05, lk 12) määrati CEPOLi asukohaks Bramshill (Ühendkuningriik).\n5 Nõukogu võttis 20. septembril 2005 vastu otsuse 2005/681/JSK, millega luuakse CEPOL ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/820 (ELT 2005, L 256, lk 63). Otsuse 2005/681 artiklis 4 on ette nähtud, et „CEPOLi asukoht on Bramshill, Ühendkuningriik“.\n6 CEPOL võttis ajavahemikul 2009–2012 apellandid tööle ajutiste teenistujatena Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimuste (edaspidi „teenistustingimused“) artikli 2 alusel. Nende vastavate teenistuslepingute artikli 2 teises taandes oli sätestatud, et „[t]eenistuskoht on CEPOLi ametlik asukoht Bramshillis, Ühendkuningriigis“.\n7 Suurbritannia ja Põhja‑Iiri Ühendkuningriigi siseminister teatas 12. detsembril 2012 CEPOLi direktorile oma ministeeriumi otsusest sulgeda Bramshillis asuv riigisisene politseikoolituse keskus, mille ruumides asus ka CEPOL. Siseminister andis teada, et kinnistu müüakse 2014. aastaks ning et ta oli teadlik Euroopa Komisjoni kavatsusest pakkuda 2013. aasta alguses välja sellise uue määruse vastuvõtmine, millega reguleeritakse CEPOLi toimimist ja milles nähakse ette CEPOLi võimalik liitmine Euroopa Politseiametiga (Europol). Ta täpsustas, et uue määruse vastuvõtmine annaks liikmesriikidele võimaluse leppida kokku CEPOLi uue asukoha kindlaksmääramises, kui see jääb eraldiseisvaks Euroopa Liidu asutuseks.\n8 Nõukogu justiits‑ ja siseküsimuste koolituse kõrvalteemana otsustasid liikmesriikide valitsuste esindajad 8. oktoobril 2013 ühisel kokkuleppel, et CEPOL säilib eraldiseisva liidu asutusena ja selle asukohaks saab Budapest niipea, kui CEPOL Bramshillist lahkub.\n9 Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 15. mail 2014 vastu määruse (EL) nr 543/2014, millega muudetakse nõukogu otsust 2005/681 (ELT 2014, L 163, lk 5). Määruse artikli 1 kohaselt muudeti otsuse 2005/681 artiklit 4 järgmiselt: „CEPOLi asukoht on Budapest, Ungari.“\n10 CEPOLi direktor võttis 23. mail 2014 teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikuna vastu vaidlustatud otsuse. Nimetatud otsuse artiklis 1 „Üleviimise kuupäev“ on ette nähtud, et „kõik töötajad […] asuvad oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues peakorteris […] Budapestis 1. oktoobril 2014 või direktori ja [asjaomase] töötaja kokku lepitud kuupäeval ning et selle juhise täitmata jätmist peetakse ametist lahkumiseks alates 30. septembrist 2014“.\n11 Vaidlustatud otsuse artikkel 2 „CEPOLi teavitamine töötajate poolt“ on sõnastatud järgmiselt:\n„Igal töötajal palutakse 30. juuniks 2014 [d]irektorile kirjalikult teada anda oma kavatsusest ühineda CEPOLiga uues [asukohas].\nKui [asjaomane] töötaja annab [d]irektorile selle tähtaja jooksul teada, et ta ei soovi Budapesti üleviimist, võib direktor kasutada seda teavet selleks, et algatada menetlus selle töötaja ametikohaga seoses reservnimekirja koostamiseks.\nTöötajatele tuletatakse meelde nende lepingus ette nähtud etteteatamistähtaega ametist lahkumise korral. [D]irektoriga võib etteteatamise tingimuste muutmises individuaalselt kokku leppida.“\n12 Apellandid andsid 30. juunil 2014 CEPOLi direktorile teada, et nad soovivad oma vastavaid lepingulisi töösuhteid CEPOLi uues asukohas Budapestis jätkata, kuid et nende vastus ei ole neile siduv ega otsusta ette ära menetluse õiguspärasust.\n13 Apellandid esitasid vastavalt 13. augustil, 18. augustil ja 19. augustil 2014 kaebused vaidlustatud otsuse peale Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade (edaspidi „personalieeskirjad“) artikli 90 lõike 2 alusel. FP väidab sisuliselt, et vaidlustatud otsusega on rikutud tema teenistuslepingut, kuna esiteks on selles ühepoolselt muudetud tema teenistuskohta ja teiseks tema palka puudutavaid õiguspäraseid ootusi, mis sõltuvad Ühendkuningriigi jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendist.\n14 FQ ja FN väidavad mõlemad, et teenistuskoha muutmine on ebaharilik ja ettenähtamatu sündmus ning seda ei saa neile ilma nende nõusoleku ja piisava rahalise hüvitiseta peale suruda. FQ kaebab ka selle üle, et nüüd kohaldatakse tema töötasule Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsienti selle kõrgema paranduskoefitsiendi asemel, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi jaoks ja millega ta arvestas kogu oma teenistuskäigu lõpuni. Neil asjaoludel on FQ seisukohal, et talle tuleb määrata sobiv rahaline hüvitis.\n15 FN toob esile ka õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumise nende selgete ja täpsete kinnituste suhtes, mida talle anti, kui ta töötas kogu oma lepingu jooksul Bramshillis. Ühest küljest heidab ta ette, et talle antud tähtaeg, et anda CEPOLile teada oma kavatsusest ühineda CEPOLiga uues asukohas Budapestis või mitte, oli lühike, ja teisest küljest, et vaidlustatud otsusega pakutud ainus alternatiiv üleviimisele oli ametist lahkumine ilma rahalise hüvitiseta.\n16 Apellandid asusid oma teenistuskohustusi CEPOLi uues asukohas Budapestis täitma 1. oktoobril 2014.\n17 CEPOLi direktor teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikuna jättis 28. novembril 2014 apellantide kaebused rahuldamata. Selleks rõhutas CEPOLi direktor esiteks, et otsuse CEPOLi üleviimise kohta võttis vastu liidu seadusandja, kellel on selles valdkonnas ulatuslik kaalutlusõigus; teiseks ei olnud apellantidele antud täpseid kinnitusi seoses Ühendkuningriigi paranduskoefitsiendi kohaldamisega kogu nende teenistuse jooksul; kolmandaks võis vastavalt kohtupraktikale teenistuselepingute sõlmimise pädevusega isik teenistuse huvides otsustada viia oma teenistujad üle teistesse teenistuskohtadesse; neljandaks ei olnud CEPOLi teenistuse huvides jätta töötajaid Bramshilli, samas kui CEPOLi tegevus ja töökohad asusid nüüd Budapestis; viiendaks on rõhutatud FN–i ja FQ kaebuste rahuldamata jätmise otsustes, et CEPOLi töötajaid teavitati pika aja jooksul CEPOLi asukoha muutmisest, isegi kui täpne ajakava tehti teatavaks alles 2014. aasta mais ning et vaidlustatud otsuses kindlaks määratud lühike vastamistähtaeg on seletatav vajadusega korraldada CEPOLi üleviimine kiiresti, kuna Ühendkuningriigi siseminister palus Bramshilli asukoha vabastada 30. septembriks 2014, ja kuuendaks osas, mis puudutab FQ taotlust rahalise hüvitise saamiseks, et viimati nimetatud isikul on personalieeskirjade kohaselt õigus oma ümberasumiskulude hüvitamisele ning päevaraha ja sisseseadmistoetuse saamisele.\n18 Avaliku Teenistuse Kohtu kantseleisse 9. märtsil 2015 saabunud hagiavalduses, mis registreeriti numbriga F‑41/15, palusid FK, FL, FM ja FO ning apellandid eelkõige vaidlustatud otsuse ja vajalikus ulatuses kaebuste rahuldamata jätmise otsuste tühistamist ning väidetavalt tekitatud kahju eest hüvitise väljamõistmist CEPOLilt.\n19 Hagi määrati Avaliku Teenistuse Kohtu kolmandale kojale ja 16. septembri 2015. aasta kohtumääruses FK jt vs. CEPOL (F‑41/15, ei avaldata, EU:F:2015:104) otsustas selle koja president Avaliku Teenistuse Kohtu kodukorra artikli 44 lõike 2 alusel eraldada FK asja esiteks FL–i, FM–i ja FO asjadest ning teiseks apellantide asjadest. Seega registreeriti hagi F‑41/15 sellisena, nagu selle olid esitanud apellandid, numbriga F‑41/15 DISS II.\n20 Avaliku Teenistuse Kohtu kantselei 27. oktoobri 2015. aasta kirjaga anti apellantidele teada, et Avaliku Teenistuse Kohus otsustas oma kodukorra artikli 55 lõike 1 alusel, et on vajalik teine kirjalike seisukohtade esitamine. Selles kontekstis paluti apellantidel repliigis sisuliselt võtta seisukoht oma tühistamisnõuete ja kahju hüvitamise nõude vastuvõetavuse kohta.\n21 Avaliku Teenistuse Kohus tegi 11. aprillil 2016 vaidlustatud kohtuotsuse, millega ta jättis apellantide hagi rahuldamata ja mõistis neilt välja kohtukulud.\n22 Esiteks lükkas Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 47–49 järgmistel põhjustel tagasi CEPOLi esitatud asja läbivaatamist takistavad asjaolud, mis puudutasid vaidlustatud otsuse kinnitavat laadi ja seda, et nimetatud otsus üksnes konkretiseerib kaalutlusõiguseta pädevuse alusel liidu seadusandja otsust viia CEPOLi asukoht üle Budapesti, mille peale apellandid ei olnud hagi esitanud ja mille õigusvastasust nad ei tõstatanud:\n„47 Sissejuhatuseks tuleb täheldada, et isegi kui on selge, et [apellandid] olid üksikult nõus asuma oma teenistuskohustusi täitma Budapestis, ei tähenda see nõusolek, et vaidlustatud otsus muutub aktiks, mis huve ei kahjusta (11. juuli 1996. aasta kohtuotsus Ortega Urretavizcaya vs. komisjon, T‑587/93, EU:T:1996:100, punkt 28).\n48 Seejärel on Avaliku Teenistuse Kohus seisukohal, et käesolevas asjas andis CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik vaidlustatud otsusega kogu ameti personalile teada, et kohaldades otsust 2005/681/JSK, mida on muudetud määrusega nr 543/2014, otsustas ta selle üle, kus ja millisel kuupäeval ameti personal uuesti teenistusse asub. Vaidlustatud otsusest ilmneb nimelt, et ta määras kindlaks põhimõtte, et ameti personal asub oma teenistuskohustusi Budapestis täitma 1. oktoobril 2014.\n49 Sellist teadet aga, isegi kui sellega rakendatakse nõukogu ja parlamendi üldkohaldatavat akti, tuleb pidada otsuseks, mis kahjustab [apellantide] huve osas, milles sellega muudetakse nende teenistuskohta tingimustel, mis on väidetavalt õigusvastased. Järelikult tuleb vaidlustatud otsus tunnistada vaidlustatavaks aktiks (vt selle kohta 24. veebruari 1981. aasta kohtuotsus Carbognani ja Coda Zabetta vs. komisjon, 161/80 ja 162/80, EU:C:1981:51, punkt 14), mistõttu CEPOLi sellekohane asja läbivaatamist takistav asjaolu tuleb tagasi lükata.“\n23 Teiseks asus Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 50 ja 51 seisukohale, et otsus tuleb teha nii vaidlustatud otsuse kui ka kaebuste rahuldamata jätmise otsuste õiguspärasuse kohta, kuna viimati nimetatud otsustes sisalduvad CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isiku uued seisukohad vastuseks taotlustele ja argumentidele, mida apellandid on oma kaebustes esitanud.\n24 Kolmandaks lükkas Avaliku Teenistuse Kohus tagasi kolm väidet, mille apellandid esitasid oma tühistamisnõuete põhjendamiseks ning mis esiteks puudutasid teenistustingimuste artikli 47 eiramist, teiseks apellantide ja CEPOLi vaheliste lepingutingimuste ja nende omandatud õiguste rikkumist ning kolmandaks hoolitsemiskohustuse, õiguspärase ootuse põhimõtte ja hea halduse põhimõtte rikkumist.\n25 Ühest küljest pidas Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 56 ja 57 edutuks esimest väidet, mille kohaselt heitsid apellandid CEPOLile sisuliselt ette teenistustingimuste artikli 47 eiramist, kuna viimati nimetatu nägi vaidlustatud otsuse artiklis 1 ette, et nende keeldumist asuda täitma oma teenistuskohustusi CEPOLi uues asukohas peetakse võrduvaks ametist lahkumisega. Selleks tuvastas Avaliku Teenistuse Kohus, et CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik ei viinud seda hoiatust apellantide suhtes täide, kuna nad olid nõus jätkama oma vastavaid lepingulisi suhteid CEPOLiga ja asuma oma teenistuskohustusi täitma selle uues asukohas 1. oktoobril 2014.\n26 Avaliku Teenistuse Kohus lisas vaidlustatud kohtuotsuse punktides 58–62, et esimene väide on igal juhul põhjendamatu. Pärast seda, kui kohus oli rõhutanud, et asjaolu, et teenistuja ei ilmu oma töökohta, võib pidada võrduvaks ametist lahkumisega teenistustingimuste artikli 47 tähenduses, märkis ta, et CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikul ei olnud mingit kaalutlusruumi otsuse 2005/681, mida on muudetud määrusega nr 543/2014, artikli 4 rakendamisel, millest tuleneb, et liidu seadusandja otsustas kaudselt, kuid igal juhul viia CEPOLi personali üle Budapesti.\n27 Avaliku Teenistuse Kohus oli aga seisukohal, et esiteks on iga ametnik või teenistuja kohustatud nõustuma tema ametikoha tegevusüksusele ja palgaastmele vastava ametisse nimetamisega – kooskõlas teenistuse nõuetega – terves liidus igale teenistuskohale institutsioonis või ametis, kus ta teenistuskohustusi on täitma asunud, ning teiseks elama personalieeskirjade artikli 20 kohaselt, mida analoogia alusel kohaldatakse ajutistele teenistujatele ja lepingulistele töötajatele teenistustingimuste artiklite 11 ja 81 alusel, kas teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi.\n28 Avaliku Teenistuse Kohus järeldas sellest, et CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikule ei saa ette heita, et ta palus CEPOLi personalil asuda oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues asukohas Budapestis. Järelikult võttes arvesse samuti ulatuslikku kaalutlusõigust, mis CEPOLil teenistusüksuste korraldamisel ja struktureerimisel on, otsustas Avaliku Teenistuse Kohus, et CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik võib igal juhul käesoleva juhule eriomastel asjaoludel otsustada oma ulatuslikku kaalutlusõigust kasutades, et kui üks tema teenistujatest keeldub asuma oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues asukohas Budapestis, võrdub see ametist lahkumisega.\n29 Teisest küljest lükkas Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 68–74 tagasi apellantide argumendi, mille nad oli esitanud teise väite põhjenduseks ning mille kohaselt rikkus CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik nende vastavaid teenistuslepinguid ja nende omandatud õigusi, kui ta viis nad üle ilma nende nõusolekuta.\n30 Kolmandast küljest lükkas Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 81–99 tagasi kolmanda väite, millega apellandid väitsid kõigepealt, et on rikutud õiguspärast ootust, millele nad enda arvates võisid tugineda nende teenistuskoha muutumatuse suhtes; seejärel, et on eiratud hea halduse põhimõtet, kuna tähtaeg, mis neile anti selle üle järele mõtlemiseks, et otsustada, kas nad jätkavad oma vastavaid töösuhteid CEPOLiga Budapestis või mitte, oli liiga lühike ja kuna CEPOL ei olnud kehtestanud üleminekukorda, ning lõpuks, et on rikutud hoolitsemiskohustust. Selle väite analüüsimisel lükkas Avaliku Teenistuse Kohus samuti tagasi argumendi, mille apellandid olid esitanud teise väite põhjenduseks ja mille kohaselt CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik oleks võinud nende teenistuskoha muutmise asemel otsustada, et ta pakub neile kaugtööd nende elukohast Ühendkuningriigis, kohaldades nende puhul jätkuvalt sellele liikmesriigile ette nähtud paranduskoefitsienti, või veel pakkudes neile rahalist hüvitist, millega kaasneb nende teenistuse lõpetamine või mitte.\n31 Neljandast küljest analüüsis Avaliku Teenistuse Kohus apellantide kahju hüvitamise nõudeid. Vaidlustatud kohtuotsuse punktides 106–113 jättis ta need rahuldamata järgmistel põhjustel:\n„106 Kahju hüvitamise nõude valdkonnas varieerub kohtueelne menetlus olenevalt sellest, kas kahju, mille hüvitamist nõutakse, on tekitatud isikut kahjustava meetmega personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses või administratsiooni käitumisega, millel puuduvad otsuse tunnused. Esimesel juhul tuleb huvitatud isikul esitada ametisse nimetavale asutusele selleks ette nähtud tähtaja jooksul kaebus asjaomase akti peale. Teisel juhul aga peab haldusmenetlus algama personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses taotluse esitamisega, millega nõutakse kahju hüvitamist ning millele vajaduse korral järgneb taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale kaebuse esitamine (25. veebruari 1992. aasta kohtumäärus Marcato vs. komisjon, T‑64/91, EU:T:1992:22, punktid 32 ja 33; 6. novembri 1997. aasta kohtuotsus Liao vs. nõukogu, T‑15/96, EU:T:1997:169, punkt 57, ning 20. märtsi 2014. aasta kohtumäärus Michel vs. komisjon, F‑44/13, EU:F:2014:40, punkt 43).\n107 Sellega seoses tuleb täheldada, et kohtupraktika kohaselt hindab seda, kas ametniku kirjutis kujutab endast „taotlust“ personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses või „kaebust“ personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 tähenduses, ainult kohus ning see ei sõltu poolte tahtest (30. aprilli 1998. aasta kohtuotsus Cordiale vs. parlament, T‑205/95, EU:T:1998:76, punkt 34; 15. veebruari 2011. aasta kohtuotsus AH vs. komisjon, F‑76/09, EU:F:2011:12, punkt 38, ja 16. detsembri 2015. aasta kohtumäärus Bärwinkel vs. nõukogu, F‑118/14, EU:F:2015:154, punkt 61).\n108 Käesolevas asjas on selge, et vaidlustatud otsuses ei võtnud teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik seisukohta personalieeskirjadest tulenevate rahaliste tagajärgede kohta igale [apellandile] üksikuna. Konkreetselt ei mainita otsuses Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendi kohaldamist Ühendkuningriigi jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendi asemel.\n109 Nagu väidab CEPOL ja nii nähtub kohtutoimikust, et alles oma vastavates kaebustes palusid [apellandid], kes olid juba nõustunud asuma oma teenistuskohustusi täitma Budapestis, vormiliselt teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikult, et nende teenistusse asumisega kaasneksid meetmed, millega kompenseeritakse õiglaselt nende netosissetuleku vähenemine, mis tuleneb kõnealusel juhul eelkõige sellest, et kohaldatakse Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsienti. Seetõttu leiab Avaliku Teenistus Kohus, et see apellantide nõue saada õiglast rahalist kompensatsiooni koos oma teenistuskohustuste täitma asumisega Budapestis kujutab endast taotlust personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses, kusjuures teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik jättis selle taotluse kaebuste rahuldamata jätmise otsustes rahuldamata.\n110 Järelikult tuleb asuda seisukohale, et kuna enne käesoleva hagi esitamist ei esitanud [apellandid] kaebust personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 alusel selle peale, et teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik keeldus neile õiglase rahalise kompensatsiooni määramisest, nagu selgub kaebuste rahuldamata jätmise otsustest, tuleb [apellantide] kahju hüvitamise nõuded vastuvõetamatuse tõttu jätta läbi vaatamata, kuna ei ole täidetud kohtueelse menetluse nõudeid.\n111 Isegi kui igal juhul eeldada, et varalise kahjuga seotud kahju hüvitamise nõudeid võiks pidada otseselt seotuks vaidlustatud otsuse ja kaebuste rahuldamata jätmise otsuste tühistamise nõuetega, peab neil olema sama tagajärg kui tühistamisnõuetel ning järelikult tuleb need igal juhul rahuldamata jätta (15. detsembri 2015. aasta kohtuotsus Bonazzi vs. komisjon, F‑88/15, EU:F:2015:150, punkt 105 ja seal viidatud kohtupraktika).\n112 Samamoodi tuleb täheldada, nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 84, et asjaomaste ametnike ja teenistujate üleviimisel selle institutsiooni või ameti teise teenistuskohta, kus nad on teenistusse asunud, kompenseeritakse isiklikud ja perekondlikud piirangud, mida teenistuses olemine võib neil asjaoludel kaasa tuua, personalieeskirjade kohaste rahaliste hüvitistega, milleks on eelkõige kodumaalt lahkumise toetus, sisseseadmistoetus ja päevaraha, ning uude teenistuskohta ümberasumise kulude ja päritolukohta sõitmise kulude hüvitamisega.\n113 Mis puudutab [apellantide] väiteid, et neile peaks jätkuvalt kohaldama Ühendkuningriigile ette nähtud paranduskoefitsienti pärast seda, kui nad asusid oma vastavaid teenistuskohustusi Budapestis täitma, siis need saab üksnes tagasi lükata, nagu on tõdetud käesoleva kohtuotsuse punktides 95–98.“\n32 Avaliku Teenistuse Kohus leidis vaidlustatud kohtuotsuse punktides 117 ja 118, et apellantide nõuded mittevaralise kahju hüvitamiseks on otseses seoses tühistamisnõuetega ja seetõttu tuleneb need tühistamisnõuete rahuldamata jätmise tõttu jätta rahuldamata.\nMenetlus Üldkohtus ja poolte nõuded\n33 Apellandid esitasid 20. juunil 2016 Üldkohtu kantseleisse saabunud menetlusdokumendiga käesoleva apellatsioonkaebuse. Samal päeval Üldkohtu kantseleisse saabunud kirjas esitasid apellandid anonüümsuse taotluse, mille Üldkohus rahuldas 15. juuli 2016. aasta otsusega.\n34 CEPOL esitas 21. septembril 2016 kostja vastuse.\n35 Üldkohus andis 1. detsembril 2016 apellantide põhjendatud taotluse põhjal loa menetlusdokumentide teistkordseks vahetamiseks vastavalt Üldkohtu kodukorra artikli 201 lõikele 1. Pooled esitasid menetlusdokumendid ettenähtud tähtaja jooksul.\n36 Üldkohtu kantseleisse 11. aprillil 2017 saabunud kirjaga esitasid apellandid kodukorra artikli 207 lõike 1 alusel põhjendatud taotluse enda ärakuulamiseks menetluse suulises osas. Ettekandja-kohtuniku ettepanekul rahuldas Üldkohus (apellatsioonikoda) selle taotluse ning seetõttu avas menetluse suulise osa.\n37 Üldkohus otsustas 20. septembril 2017 kodukorra artikli 28 lõigete 1–3 alusel ja apellatsioonikoja ettepanekul anda kohtuasi üle laiendatud koosseisule.\n38 Üldkohtu kantselei 9. novembri 2017. aasta kirjadega palus Üldkohus pooltel kodukorra artiklis 89 ette nähtud menetlust korraldavate meetmetena vastata kirjalikult kahele küsimusele esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuete vastuvõetavuse kohta. Konkreetselt esimese küsimusega soovis Üldkohus pooltelt teada saada, millises ulatuses kahjustab vaidlustatud otsuse artikkel 1 apellantide huve, kuna selles on ühest küljest ette nähtud, et „kõik töötajad […] asuvad oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues peakorteris […] Budapestis 1. oktoobril 2014 või direktori ja [asjaomase] töötaja kokku lepitud kuupäeval ning et selle juhise täitmata jätmist peetakse ametist lahkumiseks alates 30. septembrist 2014“. Sellega seoses palus Üldkohus pooltel täpsustada, kas vaidlustatud otsuse artiklit 1 tuleb tõlgendada nii, et töötajat, kes ei ole oma teenistuskohustusi asunud täitma 1. oktoobrist 2014, peetakse automaatselt ametist lahkunuks juhtumipõhise analüüsita.\n39 Pooled täitsid selle nõude ettenähtud tähtaja jooksul.\n40 Eespool punktis 38 viidatud menetlust korraldavate meetmete raames palus Üldkohus pooltel vastata kohtuistungil suuliselt kolmele küsimusele kohtuasja sisu kohta ja ühele küsimusele, mis puudutab väidetavalt tekitatud varalise kahju hüvitamise nõuete vastuvõetavuse analüüsimist Avaliku Teenistuse Kohtu poolt. Konkreetselt soovis Üldkohus viimase küsimusega pooltelt teada saada, kas Avaliku Teenistuse Kohus tegi otsuse nende nõuete ning vaidlustatud otsuse ja kaebuste rahuldamata jätmise otsuste tühistamise nõuete vahelise otsese seose kohta ning kui see on nii, kas Avaliku Teenistuse Kohus põhjendas õiguslikult piisavalt oma sellekohaseid järeldusi.\n41 Poolte kohtukõned ning vastused Üldkohtu kirjalikele ja suulistele küsimustele kuulati ära 16. jaanuari 2018. aasta kohtuistungil.\n42 Apellandid paluvad Üldkohtul:\n– tühistada vaidlustatud otsus ja vajalikus ulatuses ka kaebuste rahuldamata jätmise otsused;\n– mõista tekitatud varaline ja mittevaraline kahju välja CEPOLilt;\n– mõista mõlema kohtuastme kohtukulud välja CEPOLilt.\n43 CEPOL palub Üldkohtul:\n– jätta vaidlustatud kohtuotsus muutmata;\n44 Oma apellatsioonkaebuse põhjendamiseks esitavad apellandid kolm väidet. Kahe esimese väitega, millest esimene käsitleb õigusnormi rikkumist teenistustingimuste artikli 47 kohaldamisel ning teine õigusnormi rikkumist apellantide omandatud õiguste ja neid CEPOLiga siduvate lepingutingimuste tõlgendamisel ja hea halduse põhimõtte ja hoolitsemiskohustuse kohaldamisel, võrdse kohtlemise põhimõtte ja põhjendamiskohustuse rikkumist ja faktide moonutamist, heidavad apellandid ette nende tühistamisnõuete rahuldamata jätmist. Kolmandas väites, mis eelkõige puudutab personalieeskirjade artikli 90 rikkumist, heidavad apellandid ette väidetavalt tekitatud varalise kahju hüvitamise nõuete rahuldamata jätmist.\n45 Seevastu ei sea apellandid sõnaselgelt kahtluse alla, et Avaliku Teenistuse Kohus jättis rahuldamata neile väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamise nõuded. Apellandid piirduvad apellatsioonkaebuses selle märkimisega, et nimetatud kahju on nende tühistamisnõuetega otse seotud. Nagu aga ilmneb eespool punktist 32, asus Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 117 ja 118 seisukohale, et nõuded väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks on otseses seoses tühistamisnõuetega ja seetõttu tuleb need tühistamisnõuete rahuldamata jätmise tõttu jätta rahuldamata.\n46 Nendel asjaoludel tuleb esiteks analüüsida apellantide tühistamisnõuete rahuldamata jätmist vaidlustatud kohtuotsuses ning teiseks väidetavalt tekitatud varalise kahju hüvitamise nõuete rahuldamata jätmist samas kohtuotsuses.\nEsimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuete rahuldamata jätmine\n47 Sissejuhatuseks väärib märkimist, et vaidlustatud kohtuotsuse punktides 53–99 jättis Avaliku Teenistuse Kohus apellantide tühistamisnõuded põhjendamatuse tõttu rahuldamata. Eelnevalt leidis Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktides 47–49, et vaidlustatud otsus kahjustab apellantide huve. Nimetatud kohtuotsuse punktis 51 asus ta seisukohale, et kaebuste rahuldamata jätmise otsustes sisalduvad CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isiku uued seisukohad vastuseks taotlustele ja argumentidele, mida apellandid on oma vastavates kaebustes esitanud, ning seetõttu tuleb otsus teha nii vaidlustatud otsuse kui ka kaebuste rahuldamata jätmise otsuste õiguspärasuse kohta.\n48 CEPOL ei esitanud kodukorra artikli 202 lõike 1 alusel vastuapellatsiooni nõudega tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu otsused apellantide tühistamisnõuete vastuvõetavuse kohta.\n49 Siiski tuleb märkida, et kui Üldkohtule on Euroopa Liidu Kohtu põhikirja I lisa artikli 9 alusel esitatud apellatsioonkaebus, võib ta kodukorra artikli 129 kohaselt igal ajal omal algatusel analüüsida asja läbivaatamist takistavat avalikust huvist tulenevat asjaolu. Kuna personalieeskirjade artiklite 90 ja 91 alusel esitatud hagi vastuvõetavuse tingimused põhinevad avalikul huvil, siis kontrollib Üldkohus neid vajaduse korral omal algatusel, tingimusel et ta on eelnevalt andnud pooltele võimaluse esitada oma seisukohad. Isikut kahjustava meetme olemasolu personalieeskirjade artikli 90 lõike 2 ja artikli 91 lõike 1 tähenduses on sellise hagi vastuvõetavuse vältimatu tingimus, mille liidu ametnikud ja teenistujad esitavad selle institutsiooni vastu, kelle teenistuses nad on (vt selle kohta 12. juuli 2011. aasta kohtuotsus komisjon vs. Q, T‑80/09 P, EU:T:2011:347, punktid 129–131 ja seal viidatud kohtupraktika).\n50 Käesolevas asjas leiab Üldkohus, et tal tuleb omal algatusel analüüsida, kas Avaliku Teenistuse Kohtul oli alust asuda vaidlustatud kohtuotsuse punktides 47–49 seisukohale, et vaidlustatud otsus kahjustab apellantide huve. Siinkohal on oluline rõhutada, et isikut kahjustavad meetmed on ainult need, mille on vastu võtnud pädev asutus ja mis sisaldavad administratsiooni lõplikku seisukohta, millel on otseselt ja vahetult hageja huve mõjutavad siduvad õiguslikud tagajärjed, mis toovad kaasa selge muutuse tema õiguslikus seisundis (13. detsembri 2011. aasta kohtumäärus Marcuccio vs. komisjon, T‑311/09 P, EU:T:2011:734, punkt 74).\n51 Vastates eespool punktis 38 viidatud Üldkohtu menetlust korraldavatele meetmetele, andis CEPOL teada, et vaidlustatud otsus ei kahjusta apellantide huve, kuna selle artiklis 1 on ette nähtud, et neilt oodatakse, et nad asuksid oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues asukohas Budapestis 1. oktoobril 2014 või CEPOLi direktoriga kokku lepitud kuupäeval. Nimelt leiab CEPOL, et vaidlustatud otsuse artikkel 1 kinnitab selles suhtes puhtalt liidu seadusandja otsust viia CEPOLi asukoht Bramshillist Budapesti. Kuna selles sättes on viidatud kuupäevale, millal CEPOLi töötajad asuvad oma teenistuskohustusi Budapestis täitma, siis piirdub see nende kohustuste meeldetuletamisega personalieeskirjade artikli 20 alusel, milles on ette nähtud, et ametnik peab elama kas oma teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal, et korralikult täita oma kohustusi.\n52 CEPOL väitis samuti, et vaidlustatud otsuse artiklis 1 esinev märkus, mille kohaselt „selle juhise täitmata jätmist[, mille kohaselt kõik töötajad asuvad oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues peakorteris Budapestis 1. oktoobril 2014 või direktoriga kokku lepitud kuupäeval,] peetakse ametist lahkumiseks alates 30. septembrist 2014“, ei ole oma laadilt otsus.\n53 Nimelt piirdub see märkus ühest küljest kogu CEPOLi personali teavitamisega sellest, millised lepingulised tagajärjed tekivad, kui töötaja keeldub Budapestis oma teenistuskohustusi täitma asumast. Määratluse kohaselt ei ole selline keeldumine CEPOLi direktori tehtud toiming, vaid see tuleneb asjaomase töötaja tegevusetusest, mille õiguslik tagajärg on ametist lahkumine. Viide CEPOLi direktori „juhisele“ seda järeldust ei muuda, kuna see sõna lihtsalt viitab mittetehnilises keeles vaidlustatud otsuse artikli 1 esimesele lausele.\n54 Teiselt küljest tuleb täheldada, et CEPOLi töötajat, kes seda „juhist“ ei täida, ei peeta automaatselt ametist lahkunuks, ilma et analüüsitaks individuaalselt tema konkreetset juhtumit. Vaidlustatud otsuse artikli 1 esimeses lauses märgitud kuupäev teenistuskohustuste täitma asumiseks ei olnud absoluutne, kuna CEPOLi töötajatel oli võimalus leppida CEPOLi direktoriga kokku hilisem kuupäev teenistuskohustuste täitma asumiseks. See ei tulene mitte ainult vaidlustatud otsuse artikli 1 sõnastusest, vaid see iseloomustab ka uut olukorda, mis käib kõigi CEPOLi töötajate kohta ja mille tulemusel esineb tingimata mitu üksikjuhtumit. Nii näiteks lubati CEPOLi ühel töötajal teha kaugtööd oma elukohast Ühendkuningriigis 2014. aasta oktoobrist kuni oma lepingu lõppemiseni sama aasta 31. detsembril.\n55 Apellandid väidavad, et vaidlustatud otsus on neid kahjustav akt, kuna selles on otsustatud nende üleviimine Bramshillist Budapesti. Apellandid väidavad konkreetselt esiteks, et see otsus mõjutas neid rahaliselt nende töötasu olulise vähenemise tõttu, millega nad pidid nõustuma, kuna vastavalt Ühendkuningriigi ja Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendid erinevad. Samuti mõjutas see apellantide eraelu. FN peab jätkama Ühendkuningriiki jäänud abikaasa ja kasulaste eest hoolitsemist, samas kui FQ oli sunnitud võtma kaks kuud palgata puhkust ja ühe kuu põhipuhkust, et müüa kiiremas korras maja, mis talle Prantsusmaal kuulus ning mille hoolduskulusid ega kuumakseid ta enam tasuda ei suutnud. Apellandid viitavad oma argumentide põhjenduseks 11. juuli 1996. aasta kohtuotsusele Aubineau vs. komisjon (T‑102/95, EU:T:1996:104), mis puudutas ajutise teenistuja üleviimist, kuid milles ei käsitletud vastuvõetavuse küsimusi.\n56 Pealegi toovad apellandid oma põhjendatud huvi suhtes esile, et vaidlustatud otsus oli ainus otsus, mida nad võisid vaidlustada, et seada kahtluse alla nende Budapesti üleviimine.\n57 Apellandid väidavad samuti, et välja arvatud siis, kui CEPOLi direktoriga on kokku lepitud teine kuupäev, peetakse CEPOLi töötajat, kes ei ole oma teenistuskohustusi asunud Budapestis täitma 1. oktoobril 2014, automaatselt ametist lahkunuks. Sellega seoses rõhutavad apellandid, et juhtumipõhist analüüsi läbi ei viidud. Nende CEPOLi töötajate kohta, kes oma teenistuskohustusi Budapestis õigel ajal täitma ei asunud, ei võetud muide ühtegi üksikotsust. Apellandid väidavad teiseks, et Avaliku Teenistuse Kohus tegi ilmse vea, kui ta otsustas vaidlustatud kohtuotsuse punktis 57, et CEPOLi teenistuja keeldumist asuda täitma oma teenistuskohustusi Budapestis 1. oktoobrist 2014 „võib pidada võrduvaks ametist lahkumisega käesolevas asjas“. Nii tehes jättis Avaliku Teenistuse Kohus mulje, et sellist keeldumist ei saa pidada võrduvaks ametist lahkumisega. Apellantide arvates selgub vaidlustatud otsuse artiklist 1 aga, et sellist keeldumist „peetakse ametist lahkumiseks“.\n58 Sellega seoses tuleb tõdeda, et vaidlustatud otsus ja kaebuste rahuldamata jätmise otsused sisaldavad sisuliselt kahte osa. Esimene osa puudutab CEPOLi asukoha üleviimist Bramshillist Budapesti ning neid rahalisi tagajärgi, mis sellel üleviimisel võivad olla kõikidele CEPOLi töötajatele. Teine osa käsitleb nende töötajate olukorda, kes ei soovi oma teenistuskohustusi uues CEPOLi asukohas Budapestis õigel ajal täitma asuda.\n59 Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 48 asus Avaliku Teenistuse Kohus seisukohale, et vaidlustatud otsuses otsustas CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik nii CEPOLi personali uuesti teenistusse asumise koha kui ka kuupäeva üle. Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 49 tugines Avaliku Teenistuse Kohus 24. veebruari 1981. aasta kohtuotsusele Carbognani ja Coda Zabetta vs. komisjon (161/80 ja 162/80, EU:C:1981:51), tegemaks järeldust, et isegi kui vaidlustatud otsusega rakendatakse nõukogu ja parlamendi üldkohaldatavat akti, tuleb seda pidada otsuseks, mis kahjustab apellantide huve osas, milles sellega muudetakse nende teenistuskohta tingimustel, mis on väidetavalt õigusvastased.\n60 Siiski tuleb täheldada, et vaidlustatud otsus apellantide teenistuskohta ei muutnud. Siinkohal tasub märkimist, et CEPOLi asukoha üleviimine tuleneb liikmesriikide kokkuleppest ning liidu seadusandja aktist, nagu selgub vaidlustatud otsuse põhjendusest 3 ja kaebuste rahuldamata jätmise otsustest. Ühest küljest otsustasid liikmesriigid 8. oktoobril 2013 ühisel kokkuleppel, et kohe, kui CEPOL on oma asukohast Bramshillis lahkunud, hakkab see asuma Budapestis. Teisest küljest muutis liidu seadusandja määruse nr 543/2014 artikliga 1 otsuse 2005/681 artiklit 4 nii, et CEPOLi asukoht ei ole mitte enam Bramshillis, vaid Budapestis. Muutes nii CEPOLi asukohta, otsustasid liikmesriigid ja liidu seadusandja, nagu Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 59 märkis, igal juhul, et CEPOLi personali peab Bramshillist Budapesti üle viima. Nimelt kuna esiteks on personalieeskirjade artikliga 20 pandud personalile kohustus elada kas oma teenistuskohas või sellele piisavalt lähedal ja teiseks on CEPOLi asukoht personali ainus töökoht, on selle ameti personal põhimõtteliselt määratud CEPOLi asukohta.\n61 Järelikult piirdus CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik vaidlustatud otsuse artiklis 1 sellega, et ta tuletas meelde oma personali üleviimise põhimõtet, nagu see oli otsustatud liikmesriikide ühisel kokkuleppel 8. oktoobril 2013 ja määrusega nr 543/2014 muudetud otsuse 2005/681 artiklis 4. Seda tehes ei toonud CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik kaasa selget muutust apellantide õiguslikus seisundis, mis selles suhtes tulenes liikmesriikide 8. oktoobri 2013. aasta ühisest kokkuleppest ja määrusega nr 543/2014 muudetud otsuse 2005/681 artiklist 4. Vaidlustatud otsuse artikkel 1 selles suhtes apellantide huve ei kahjusta.\n62 Seda järeldust ei sea kahtluse alla ei 24. veebruari 1981. aasta kohtuotsus Carbognani ja Coda Zabetta vs. komisjon (161/80 ja 162/80, EU:C:1981:51), millele Avaliku Teenistuse Kohus viitas vaidlustatud kohtuotsuse punktis 49, ega 11. juuli 1996. aasta kohtuotsus Aubineau vs. komisjon (T‑102/95, EU:T:1996:104), millele tuginesid apellandid. Nimelt puudutavad need mõlemad kohtuotsused olukorda, mis on erinev käesoleva asjas esinevast olukorrast. Kummaski kohtuasjades ei olnud kõne all liikmesriikide või seadusandja otsustatud üleviimine ning see, et asjaomane institutsioon piirdus vaidlustatud akti vormis sisulise rakendamisega üldtingimuste kohaselt, nagu see on käesolevas asjas. Nendes kahes kohtuasjas on tegemist hoopis üksikaktidega, mille vastuvõtmine eeldab administratsiooni kaalutlusõiguse kasutamist. Nii oli selle kohtuasja ese, milles tehti 24. veebruari 1981. aasta kohtuotsus Carbognani ja Coda Zabetta vs. komisjon (161/80 ja 162/80, EU:C:1981:51), üksikaktid, mida võis objektiivselt pidada aktideks, mis puudutasid kahe ametniku üleviimist institutsiooniväliselt ametikohalt asukohaga Roomas (Itaalia) Euroopa Ühenduste Komisjoni asukohta Brüsselis (Belgia), kohaldades üldkohaldatavat akti, millega kehtestati rotatsioonisüsteem, mis jättis administratsioonile kaalutlusõiguse ja võimaldas tal muu hulgas võtta arvesse teenistuse eriprobleeme või asjaomaste isikute isiklikke probleeme (24. veebruari 1981. aasta kohtuotsus Carbognani ja Coda Zabetta vs. komisjon,161/80 ja 162/80, EU:C:1981:51, punktid 4–9 ja 12–15).\n63 Kohtuasjas, milles tehti 11. juuli 1996. aasta kohtuotsus Aubineau vs. komisjon (T‑102/95, EU:T:1996:104), vaidlustati samuti üksikotsus, millega ajutine teenistuja viidi üle Brüsselist Isprasse (Itaalia) ilma tema nõusolekuta, mitte seadusandja akti tulemusel, vaid põhjendusel, et selles komisjoni peadirektoraadis, kus ta oli teenistuses, ei olnud tema kvalifikatsioonile vastavat ametikohta (11. juuli 1996. aasta kohtuotsus Aubineau vs. komisjon, T‑102/95, EU:T:1996:104, punktid 1–4).\n64 Lisaks mis puudutab apellantide personalieeskirjade kohaseid rahalisi õigusi, siis tuleb esile tuua personalieeskirjade artikli 64 esimene lõik, mida analoogia alusel kohaldatakse teenistustingimuste artikli 20 lõike 1 ja artikli 92 alusel ajutistele teenistujatele ja lepingulistele töötajatele: „[a]metniku eurodes väljendatud töötasu suhtes kohaldatakse pärast […] personalieeskirjades või rakendusmäärustes ettenähtud kohustuslikke kinnipidamisi paranduskoefitsienti, mis on suurem, väiksem või võrdne 100%‑ga, sõltuvalt elamistingimustest eri teenistuskohtades“. Sellest tuleneb, et sellise ameti nagu CEPOLi personalile kohaldatava paranduskoefitsiendi kindlakstegemine ei ole jäetud teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isiku hinnata, vaid see tuleneb elamistingimustest teenistuskohas. Nagu ilmneb eespool punktidest 60 ja 61, tuleneb apellantide teenistuskoha muutmine aga liikmesriikide 8. oktoobri 2013. aasta ühisest kokkuleppest ja määruse nr 543/2014 artiklist 1. Seega tuleb teha järeldus, et apellantidele Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendi kohaldamine Ühendkuningriigi jaoks ette nähtud paranduskoefitsiendi asemel tuleneb mehhaaniliselt ühest küljest liikmesriikide 8. oktoobri 2013. aasta ühisest kokkuleppest ja määruse nr 543/2014 artiklist 1 ning teisest küljest personalieeskirjade artikli 64 esimesest lõigust, millele vaidlustatud otsus ja kaebuste rahuldamata jätmise otsused selles suhtes midagi ei lisanud ega jätnud välja.\n65 Sellest tuleneb, et vaidlustatud otsuse esimene osa ja kaebuste rahuldamata jätmise otsused apellantide huve ei kahjustanud, kuna need ei muutnud apellantide õiguslikku olukorda.\n66 Tuleb tõdeda, et vaidlustatud otsuse artiklis 1 esineva märkuse kohaselt oodatakse kogu CEPOLi personalilt, et nad asuvad oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues peakorteris Budapestis 1. oktoobril 2014 või direktori ja asjaomase töötaja kokku lepitud kuupäeval ning et selle juhise täitmata jätmist peetakse ametist lahkumiseks alates 30. septembrist 2014. Selle märkusega on CEPOLi töötajatele jäetud kaks valikut. Nad asuvad oma teenistuskohustusi CEPOLi asukohas Budapestis õigel ajal täitma või nad ei asu oma teenistuskohustusi õigel ajal täitma. Käesolevas asjas valisid apellandid esimese võimaluse. Nagu Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 57 tuvastas, ei rakendanud CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik nende suhtes vaidlustatud otsuse artiklis 1 sisalduvat märkust.\n67 Selleks et muuta apellantide õiguslikku seisundit eespool punktis 50 viidatud kohtupraktika tähenduses, peab see märkus väljendama mitte pelka CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isiku kavatsust järgida üldist tegevusjuhist, millele tuginedes ta kavatseb hiljem võtta vastu üksikotsused, vaid sellega peab olema juba lõplikult kindlaks määratud üldised kohaldamisreeglid, millest CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik ei saa põhimõtteliselt kõrvale kalduda, et hinnata sellise CEPOLi töötaja üksikolukorda, kes kindlaksmääratud kuupäeval ei ilmunud CEPOLi uude asukohta (vt selle kohta 20. novembri 2008. aasta kohtuotsus Itaalia vs. komisjon, T‑185/05, EU:T:2008:519, punktid 41 ja 47, ning 13. detsembri 2016. aasta kohtuotsus IPSO vs. EKP, T‑713/14, EU:T:2016:727, punktid 19–22).\n68 Käesolevas asjas tuleb tõdeda, et vaidlustatud otsusega ei määrata lõplikult kindlaks ühtegi sellelaadset reeglit. Nagu CEPOL õigesti märgib, ei too asjaolu, et CEPOLi töötaja ei asu oma teenistuskohustusi täitma tema uues asukohas 1. oktoobril 2014, automaatselt kaasa tema ametist lahkumist 30. septembrist 2014, ilma et analüüsitaks individuaalselt tema konkreetset juhtumit. Nimelt kuna teenistuskohast puudumisel võivad olla erinevad põhjendused, siis ainuüksi asjaolu, et CEPOLi töötaja ei ilmunud õigel ajal tema uude asukohta Budapestis, ei saa tõlgendada kui ametist lahkumist.\n69 Sellega seoses on esiteks oluline rõhutada, et vaidlustatud otsus annab CEPOLi direktorile ja töötajatele ruumi läbirääkimiseks. Nagu on märgitud vaidlustatud kohtuotsuse punktis 29, on selle otsuse artikli 2 kolmanda lõiguga ühest küljest antud võimalus seoses ametist lahkumisest etteteatamisega rääkida individuaalselt läbi CEPOLi direktori ja töötajate vahel, kes ei soovi ühineda CEPOLi uue asukohaga Budapestis.\n70 Teisest küljest võivad vaidlustatud otsuse artikli 1 kohaselt CEPOLi töötajad, kes soovivad ühineda tema uue asukohaga Budapestis, leppida CEPOLi direktoriga kokku teenistuskohustuse täitma asumiseks 1. oktoobrist 2014 hilisema kuupäeva.\n71 Teiseks nähtub esimese kohtuastme toimiku dokumentidest, et CEPOLi töötajatele, kes ei olnud õigel ajal asunud oma teenistuskohustusi täitma CEPOLi uues asukohas Budapestis, adresseeriti üksikotsus, millega CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik „otsustas nende ametist lahkumise heaks kiita“, olles kindlaks teinud, et see puudumine ei olnud õigustanud mõne meditsiinilise põhjusega.\n72 Eeltoodust tuleneb, et kui CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik võttis vastus vaidlustatud otsuse, fikseeris ta üldise tegevusjuhise, millele tuginedes ta kavatses asjakohaseid sätteid kohaldades hiljem võtta vastu üksikotsused, tuvastades vajaduse korral nende CEPOLi teenistujate ametist lahkumise, kes ei asunud õigel ajal oma teenistuskohustusi CEPOLi uues asukohas Budapestis täitma, võttes arvesse nendest igaühe konkreetset olukorda.\n73 Seega tuleb teha järeldus, et vaidlustatud otsuse teine osa ei kahjusta samuti apellantide huve.\n74 Järelikult olles pooled ära kuulanud, tuleb omal algatusel tõdeda, et Avaliku Teenistuse Kohus rikkus õigusnormi, kui ta ei tunnistanud esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõudeid vastuvõetamatuks.\n75 Ilma et oleks vaja analüüsida apellatsioonkaebuse kahte esimest väidet, millega apellandid heitsid ette esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuete sisulist rahuldamata jätmist, tuleneb sellest, et vaidlustatud kohtuotsus tuleb tühistada, kuna neid nõudeid ei tunnistatud vastuvõetamatuks.\nEsimeses kohtuastmes esitatud kahju hüvitamise nõuete rahuldamata jätmine\n76 Kolmanda väitega heidavad apellandid Avaliku Teenistuse Kohtule ette, et ta rikkus õigusnormi, kui ta hindas nende nõudeid varalise kahju hüvitamiseks. Apellandid esitavad oma argumentide põhjenduseks kaks osaväidet.\n77 Esimesega annavad apellandid sisuliselt teada, et Avaliku Teenistuse Kohus eksis, kui ta jättis vaidlustatud kohtuotsuse punktides 106–110 vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata nende nõuded neile tekitatud varalise kahju hüvitamiseks, kuna ei olnud järgitud personalieeskirjade artikli 90 lõikes 2 ette nähtud kohtueelse menetluse nõudeid. Selle põhjendamiseks viitavad apellandid mitmele liidu kohtu lahendile, millest selgub, et kahju hüvitamise nõue, mis on otseselt seotud tühistamisnõudega, on vastuvõetav tühistamisnõude lisana, ilma et sellele peaks tingimata eelnema taotlus kahju hüvitamiseks või olenevalt olukorrast taotluse rahuldamata jätmise peale esitatud kaebus. Eespool punktis 40 toodud Üldkohtu kirjalikule küsimusele vastates väitsid apellandid aga ühest küljest, et Avaliku Teenistuse Kohus ei analüüsinud tegelikult seda, kas nende tühistamisnõuete ja kahju hüvitamise nõuete vahel on otsene seos. Teisest küljest toovad apellandid esile, et esimeses kohtuastmes esitatud kahju hüvitamise nõuete ese on just kahju hüvitamine, mis on vaidlustatud otsusega otseselt seotud. Nendel asjaoludel on nad arvamusel, et nimetatud taotlusele ei pea tingimata kaebust eelnema.\n78 Teise osaväitega toovad apellandid sisuliselt esile, et kuna esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuete rahuldamata jätmisel on tehtud viga, tuleb Avaliku Teenistuse Kohtule samuti ette heita, et ta otsustas vaidlustatud kohtuotsuse punktis 111, et varalise kahju hüvitamise nõuded tuleb tühistamisnõuete rahuldamata jätmise tõttu jätta rahuldamata, kui eeldada, et varalise kahju hüvitamise nõuded on tühistamisnõuetega otseselt seotud.\n79 CEPOL vaidleb apellantide argumentidele vastu.\n80 Vaidlustatud kohtuotsuses esitas Avaliku Teenistuse Kohus kaks põhjust apellantide varalise kahju hüvitamise nõuete rahuldamata jätmiseks.\n81 Avaliku Teenistuse Kohus jättis vaidlustatud kohtuotsuse punktis 110 esiteks vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata nõuded apellantide varalise kahju hüvitamiseks, põhjendusel et ei olnud täidetud kohtueelse menetlusega seotud nõudeid. Sellele järeldusele jõudmiseks otsustas Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 108, et CEPOLi teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isik ei olnud vaidlustatud otsuses võtnud seisukohta personalieeskirjadest tulenevate rahaliste tagajärgede kohta igale apellandile üksikuna. Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 109 tuvastas Avaliku Teenistuse Kohus, et alles oma vastavates kaebustes palusid apellandid vormiliselt teenistuslepingute sõlmimise pädevusega isikult, et nende teenistusse asumisega kaasneksid meetmed, millega kompenseeritakse õiglaselt nende netosissetuleku vähenemine, mis tuleneb kõnealusel juhul eelkõige sellest, et kohaldatakse Ungari jaoks ette nähtud paranduskoefitsienti. Avaliku Teenistuse Kohus järeldas sellest, et see nõue kujutab endast personalieeskirjade artikli 90 lõike 1 tähenduses taotlust, mille rahuldamata jätmise peale kaebuste rahuldamata jätmise otsuste raames oleks pidanud esitama kaebuse. Avaliku Teenistuse Kohus on aga arvamusel, et apellandid ei olnud esitanud selle rahuldamata jätmise peale kaebust enne esimeses kohtuastmes hagi esitamist.\n82 Vaidlustatud kohtuotsuse punktis 111 otsustas Avaliku Teenistuse Kohus teiseks, et isegi kui eeldada, et varalise kahju hüvitamise nõuded on tühistamisnõuetega otseselt seotud, tuleb nende varalise kahju hüvitamise nõuded tühistamisnõuete rahuldamata jätmise tõttu jätta rahuldamata.\n83 Nii otsustades ei rikkunud Avaliku Teenistuse Kohus õigusnormi.\n84 Nagu tuleneb eespool punktidest 51–74, tuli Avaliku Teenistuse Kohtul jätta vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuded, kuna need olid esitatud akti peale, mis huve ei kahjustanud. Seega võis Avaliku Teenistuse Kohus vaidlustatud kohtuotsuse punktis 111 leida, et kui eeldada, et varalise kahju hüvitamise nõuded on tühistamisnõuetega otseselt seotud, tuleb apellantide nõuded nende varalise kahju hüvitamiseks tühistamisnõuete rahuldamata jätmise tõttu jätta rahuldamata. Seega isegi kui eeldada, et apellantidel on õigus, kui nad väidavad, et esimese väite raames tegi Avaliku Teenistuse Kohus vea, kui ta ei lähtunud nende nõuete ja nende varalise kahju hüvitamise nõuete otsese seose olemasolust, ei saa Avaliku Teenistuse Kohtule ette heita, et ta kahju hüvitamise nõuded rahuldamata jättis.\n85 Järelikult tuleb kolmas väide tagasi lükata.\nEsimeses kohtuastmes esitatud hagi\n86 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta määruse (EL, Euratom) 2016/1192 Euroopa Liidu ja tema teenistujate vaheliste vaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Üldkohtule üleandmise kohta (ELT 2016, L 200, lk 137) artiklis 4 on sätestatud, et kui Üldkohus tühistab Avaliku Teenistuse Kohtu otsuse, ent leiab, et kohtuasja menetlusstaadium võimaldab otsust teha, teeb otsuse koda, mis lahendab apellatsioonkaebust. Käesoleval juhul on see nii.\n87 Sissejuhatuseks tuleb märkida, et vaidlustatud kohtuotsus on tühistatud ainult osas, mis puudutab seda, et Avaliku Teenistuse Kohus ei tunnistanud vastuvõetamatuks esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõudeid. Nagu eespool punktides 76–85 otsustati, jääb vaidlustatud kohtuotsus põhjendatuks osas, milles sellega jäeti rahuldamata apellantidele väidetavalt tekitatud varalise kahju hüvitamise nõuded. Mis puudutab seda, et Avaliku Teenistuse Kohus jättis rahuldamata apellantide nõuded neile väidetavalt tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks, siis seda ei ole käesolevas apellatsioonkaebuses kahtluse alla seatud (vt eespool punkt 45).\n88 Seega tuleb Üldkohtul teha lõplik otsus üksnes esimeses kohtuastmes esitatud tühistamisnõuete kohta. Eespool punktides 49–75 esitatud põhjendustel tuleb asuda seisukohale, et need nõuded tuleb tunnistada vastuvõetamatuks.\n89 Kodukorra artikli 211 lõikes 2 on sätestatud, et kui apellatsioonkaebus on põhjendamatu või kui see on põhjendatud ja Üldkohus teeb ise kohtuasjas otsuse, otsustab ta kohtukulude jaotamise. Vastavalt kodukorra artikli 134 lõikele 1, mida kodukorra artikli 211 lõike 1 alusel kohaldatakse apellatsioonimenetluses, on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud.\n90 Kodukorra artikli 211 lõike 4 kohaselt võib Üldkohus siiski institutsiooni ametnike või teiste teenistujate esitatud apellatsioonkaebuste puhul erandina artikli 134 lõikest 1 otsustada kohtukulud poolte vahel jagada, kui õiglus seda nõuab.\n91 Käesolevas asjas kaotasid apellandid kohtuvaidluse nii nõuete osas, mis puudutab apellatsioonimenetlust kui ka menetlust esimeses kohtuastmes, ning CEPOL on neilt kohtukulude väljamõistmist nõudnud. Üldkohus leiab siiski õiglust ning käesoleva asja kõiki asjaolusid arvestades, et on õige otsustada, et nende mõlema menetluse kohtukulud jäetakse iga poole enda kanda.\n1. Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (kolmas koda) 11. aprilli 2016. aasta kohtuotsus FN jt vs. CEPOL (F‑41/15 DISS II) osas, milles sellega ei tunnistatud vastuvõetamatuks FN–i, FP ja FQ esitatud tühistamisnõudeid.\n2. Jätta Avaliku Teenistuse Kohtus FN–i, FP ja FQ esitatud tühistamisnõuded kohtuasjas F‑41/15 DISS II läbi vaatamata.\n4. Jätta ühelt poolt FN–i, FP ja FQ ning teiselt poolt Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL) kohtukulud apellatsioonimenetluses ja esimeses kohtuastmes nende endi kanda.


Kogu virn: 50 kuumimat virnastatud Bob-juukselõikust - Juukselõiked\nKogu virn: 50 kuumimat virnastatud juukselõikust\nÕige soeng on midagi, mis võib kiiresti ja hõlpsalt muuta kogu teie väljanägemise paremuse poole. Üks parimaid (ja alati stiilseid) juukselõike, mida proovida, on virnastatud soeng, mis on ühtaegu šikk ja moodne. Virnastatud juukselõiked võivad olla ülimalt lühikesed või keskmise pikkusega, lihtsalt puudutades kaelarihma.\nVõluvad virnastatud juukselõiked\nKvaliteetse virnastatud lõike saamiseks on kõige olulisem tagada tagumise osa täiuslikkus. Kuna see on tagant virnastatud, on tagantvaade välimuse keskpunkt, seega tuleb seda teha õigesti. Kui te pole virnade stiili suhtes veel tuttav, mõelge lihtsalt bobile, mis on tagant ümardatud järkjärgulise kihilisuse kaudu ja tavaliselt veidi ette suunatud.\nJärgmistel piltidel on palju erinevaid armsaid virnastatud lõikeid, mis sobivad erinevatele juuksetüüpidele. Niisiis, kui soovite seda soengut proovida ja vajate natuke inspiratsiooni, on need pildid siin, et tööd teha.\n# 1: virnastatud kuklast pikk Bob\nMida lühem on teie nurga all oleva bobi pikkus ja suurem kaldus, seda dramaatilisem see välja näeb ja seda rohkem on teil kroonil kõrgus. See on suurepärane lõige ümmarguse näo visuaalseks pikendamiseks ja see võib ka ruudukujulist nägu pehmendada, kui valite stiili, mille korral teie esiosad on veidi kõverdunud.\n# 2: klanitud virn\nVirnastatud bob-soengu peamine eelis on selle ümar siluett, mis näeb sirgete juustega välja veatu. Täiuslikkusega nurga all ja pehmete kihtidega komplimenteerituna näeks see lõige praktiliselt ükskõik kelle jaoks hämmastav.\n# 3: mahukas virnastatud suleline Bob\nKroonil täiendava kõrgusega virnastatud bob on naiselik stiil igas vanuses naistele. Lõik näitab palju õhulist sulgumist ja käharaga kaetud otsad sulanduvad kenasti mahuka kujuga.\n# 4: lühikese tekstuuriga virnastatud Bob\nVaadake selle lühikese virnastatud bobi külg- ja tagantvaadet, et saada aimu, kuidas õige lõige ja peen balayage loovad ümarama kuju, mis muudab peenete juuste paksemaks. Suled, küljega pühitud tukk aitavad tasakaalustada mahulist võra ja selga.\n# 5: lühike kahetasandiline Bob Cut\nÜmarate kaheastmeliste paksude juuste jaoks mõeldud bob näeb täiuslikult välja suleliste kihtidega, mis säilitavad palju tekstuuri. Virnastatud seljaosa lisab mahtu ja kõrgust. Kuld-blond värv on naiselik ja rafineeritud; see muudab teie naha terveks ja säravaks.\n# 6: räpane Edgy Pastel Purple Bob\nSee pole teie ema laotud, kihiline bob. See räägib julgust! Lõuapikkused peek-tukk-tukk jooksevad mööda nägu, täiendades seda ülimalt teravat soengut paljude kiuslike vikiliste kihtidega.\n# 7: Pixie Bob koos V-Cut kaanega\nKõrge laotud bob küljega pühitud tukk värskendab teie väsinud juukseid. V-lõikega kuklalõik teeb suurepärase töö kaela ja õlgade ning võib-olla ka teie “varjatud” tätoveeringu näitamiseks.\n# 8: Stiilne suleline lõuapikk Bob\nSiledad ja läikivad püksid sobivad suurepäraselt ka peenetele juustele, mis ei hoia lihtsalt lokit. Peek-tukk raamid muudavad näo ilusti ilusaks ja sügav külg annab lõualuu pikkusele lõigatud nurga all linnapildi. Tumepunane juuksevärv on erksav ja rikkalik.\n# 9: lühikese virnaga brünett Bob\nKui otsite viisi, kuidas kanda oma paksemaid juukseid lühema pikkusega, kaaluge lühikest, virnastatud bobi, et see näeks välja korralikult ja hästi kujundatud. Poofy kroonisektsioon on palju kõrgust ja annab sellele armasle šokolaadipruunile soengule sportliku, juhusliku välimuse. Lõua poole kaldu ümar kuju juhib tähelepanu teie graatsilisele kaelale.\n# 10: valge tuhm Pixie Bob\nAinulaadne hõbevalge värv ja tükeldatud tükid loovad moesuunaga tüdrukule futuristliku virnastatud bob-soengu. Kui soovite rohkem maapealset välimust, proovige seda lõigata oma loomulikus juuksevärvis.\n# 11: lühike karamell tagurpidi Bob\nPööratud bobi nurkne kuju näeb ideaalselt välja sirgete, paksude või õhukeste juustega. Piklikud esiosad annavad lõikele keeruka ja poleeritud välimuse. Vasetoon ja siledad tekstuurid muudavad juuksed tervena ja läikivaks.\nInstagram / @saate vastu\n# 12: kihtidega väga lühike virnastatud Bob\nKontrollige seda ilusate mõõtmetega pikslist bobi. Lühikesed paksud juuksed ei näe kunagi paremad kui siis, kui need lõigatakse eriti lühikeseks laotud kiududeks, millel on palju lainelisi kihte. Pronksipalett lisab teie lühikestele juustele sügavust ja rikkust.\n# 13: teravnurkne virn\nSelle virnastatud juukselõikuse puhul kasutatakse seljaosa dramaatilisi kihte sirge lõikega kuklaga ja pikema nurga all, muutes selle suurepäraseks naistele, kes armastavad püksilõike hõlpsalt bobi välimust. Hommikul pesemiseks valmis pole kunagi vaja muretseda, et leiate need igavesti kadunud juuksesidemed selle abil.\n# 14: tagurpidi pööratud Bob peeneks hakitud seljaga\nümberpööratud bob õrnade ja rafineeritud kihtidega paarid kaunilt peene kuldse blondiiniga. Neil, kellel on heledamate juustega juuksed, küsige oma stilistilt pulbri asemel savipõhise pleegitaja kasutamist. See annab vähem kahjulikku valgustavat efekti, et teie heledust intensiivistada ja üles tõmmata.\n# 15: ühepikkune Bob koos virnastatud kuklaga\nSee luksuslik virnastatud bob annab löögi! Sile, klanitud ja kuklasse täielikult virnastatud, näitab see juuste kadestusväärset paksust. Kaneeli pruun balayage värv aitab kaasa sügavuse ja mahu tunnetamisele.\n# 16: laineline kihiline karamell Balayage Bob\nLainelisi valides pole lokke alati kerge maha tõmmata kihiline bob lõigatud. Kuna pikkust pole, on oluline veenduda, et te ei asetaks rauda juurele liiga lähedale. Naturaalse räpase laine saamiseks võtke üks tolli pikkune lokitäis võlukepp ja mähkige juukseid ainult üks või kaks korda, enne kui neid õrnalt välja raputate.\n# 17: lühike lokkis blond Balayage Bob\nAlternatiiv pikslile on väga lühike asümmeetriline bob. Erisoodustuse laiendamine lõua karjatamiseks võimaldab suuremat paindlikkust, samas kui poisilik sisselõige võib olla stiililt jäik. Ehkki tavalist trimmi on endiselt vaja, on pikemad pikkused hoolduseks palju paremad.\n# 18: virnastatud brünett karamelli balayage'iga\nSiin pildil oleva nurga all oleva bobi keha näitab palju virnastatud kihte. Selle täiskõhutaseme saavutamiseks vajate kindlasti tugeva hoidmisega juukselakki. Piecey karamelli esiletõstmine aitab ka helitugevust suurendada, luues peaaegu peegeldava efekti.\n# 19: kärbitud laineline tume Bob koos esiletõstudega\nPuksitud lokkis lukud ja juhuslikud piklikud esiosad töötavad vastavalt ja ehitavad purustatud virnastatud kuju, mis näeb välja vaevatu ja stiilne. Kogu varbalõikes on palju kõrgust ja tekstuuri ning ettearvamatud esiletõstmised lisavad stiili veidrale olemusele.\n# 20: purustatud ploomipunane Bob\nRikkaliku värvi investeeringul on kopsakalt hinnasilt. Juuste tervise ja rahakoti huvides tasub olla ettevaatlik valitud toodete osas. Juuksehooldusprotseduuri valides otsige sulfaadivabad šampoonid, kuna tavaliste kasutamisel tekivad igavad elutud lukud.\nInstagram / @ juuksed.bybev\n# 21: Virnastatud kihtidega puhas brünett Bob\nJa siin on kena idee neile, kes eelistavad kenade ja poleeritud bobide asemel shagge. Siledad jooned ja virnastatud kihid loovad sujuva siluetiga ümberpööratud bobi. See sobib hästi sirgete juuste jaoks, mis kipuvad igavad välja nägema. Selle lõike ja värviga on see kõike muud.\n# 22: Mahukas sulgedega Bob sirgetele juustele\nKui soovite värskendada oma tasaseid elutuid õlgadest juukseid, on kaela pikkune virnastatud bob-soeng suurepärane võimalus minna. Juuksed, mis on teid maha tõmmanud, annavad teile nüüd tõstva efekti ja säravad teie jume nende šikkate metalliliste esiletõstetega.\n# 23: Lõualuu pikkusega raseeritud brünett Bob\nSelle lõualuu pikkuse virnastatud sakilise sakilise külje osa sobib hästi õhukeste juuste jaoks ja suleliste raseeritud otstega asümmeetrilised kihid loovad suurema mahu ja mahukama silueti. Pronkspalm ja selle ees olevad eriti kerged tükid on õiglase jume saavutamiseks väga meelitavad.\n# 24: Päris ümara tuhaga blond Bob\nKärbitud, laotud juukselõik, millel on dramaatiline nurk, annab kroonile täiendava kõrguse ja keha. Need pikivad ja tasakaalustavad ümarama näo. Suurepärane väljapuhutav juurte tõstevahend ja tugev juuksesprei tugevdavad efekti ja muudavad selle viimaseks.\n# 25: Tousled ümberpööratud brünett Bob\nBob-saak on suurepärane lahendus, kui olete oma pikkusest väsinud ja teie juuksed on väsinud kujundamisest. Jagatud näpunäidetest eemal hoidmiseks lisage a sügavpuhastav ravi üks kuni kaks korda nädalas. Igapäevaseks hoolduseks kasutage palsamit konditsioneeris ja tilka argaani, kanepit või kookosõli.\n# 26: Šikk Bob swoopy kihtidega\nA-line bob näitab ära mitu virnastatud kihti, mis pühitakse kukla poole. See välimus on stiilne ja dünaamiline, ümara kujuga, mis sobib ideaalselt looduslikult paksude juustega. Peenikesed vaskvärvid lisavad täiendava läike ja muudavad teie juuksed säravaks, kui päike seda tabab.\n# 27: ümberpööratud Bob koos lisatud kroonkihtidega\nIseloomulik auburn ja blondiinipalett püüavad pilku, kuid ülbete kroonikihtidega lõigatud pikk virnastatud bob pole sugugi vähem huvitav. Keskmise pikkusega sirged juuksed jagunevad küljelt ja puudutavad vaevu õlga, luues ahvatleva soengu, mis muudab paljud pead.\n# 28: Kahetooniline lühike karvane juukselõik\nKui olete liiga kiusliku krooni ja suleliste viimistluse fänn, siis meeldib teile kindlasti see pool pixie, poolenisti virnastatud bob-soeng. Põhiosa juustest on blondid, kuklaosa tumeda šokolaadi pruun.\n# 29: lühike valge Bob peenikestele juustele\nNaistel, kellel on looduslikult peened juuksed, on kasu ülilühikestest bobidest, mille tagaküljel on laotud kihid. Esiraamil olevad pikemad tükid on näo pehmete naiselike nurkadega. Parandage efekti keeruka juuksevärviga, näiteks selle õrna hõbedaga.\n# 30: lühikese pärliga blond raseeritud Bob\nVirnastatud tukkidega püksid on lämbe ja sensuaalne. Puhutage oma juukseid täiesti sirgelt või laske oma looduslikel lainetel täiendava mahu lisamise ja tõstmise tööd teha. Läbipaistvate otste ja tükk-y tekstuuriga läikivad pärl-blondid kleidid toovad lõikele noorusliku serva.\n# 31: Nurga all asetsev Bob koos swoopy suleliste kihtidega\nKeskmise virnaga bobide juukselõikusele lisavad liikumist paljud targad sulelised kiud. Pikad esitükid nihkuvad lõualuu piirist mööda, salendavad nägu ja küljega pühitud tukk hellitavad põsesarnu. Tuhapruunide juuste osalised blondid esiletõstmised näevad välja loomulikult päikese käes suudlevad.\n# 32: maasikablond punaste esiletõstudega\nVirnastatud soeng on erinevates värvides ja see punaste esiletõstudega blond on kindlasti koormav. Seda konkreetset virnast lõigatud osa võib soovitada peentele juustele, kuna lühema pikkuse ja kihilisuse tõttu loob see paksema karusnaha illusiooni.\n# 33: laineline pruun ja Burgundia kaks-ühes Bob\nVapustav nii lokkis juustele kui ka paksudele juustele on see keskmine laineline lõige seksitsuse isikupärane. Kuju täiuslikkuse suurendamiseks on lühem sirge aluskiht ning laineline ja räpane pealmine kiht, lõigatud tükeldatud ja ebaühtlane. Pruun ja Burgundia juuksed toonid lisavad lõigatud vürtsi.\n# 34: virnastatud Bob nutikate kihtidega\nAn nurga all olev bob on trendikas lähenemisviis teie tavalisele otseteele. Tekstuurisegu pihustamine ja sirgete juuste toorimine kreemja vahaga muudavad teie põhilõike praeguseks soenguks, millel on lame seltskond.\n# 35: lühike blond Bob tükk-y kihtidega\nTükiliste kihtidega ümberehitatud virnastatud bob loob purustatud ümara silueti. See sobib ristkülikukujuliste ja ruudukujuliste nägudega, eriti kui eesmised juuksed ulatuvad lõua poole. Blondid esiletõstmised, millel on kohtvalgususe viimsus, suurendades tekstuuri ja liikumist.\n# 36: esiletõstetud Bob koos virnastatud kihtide ja tukkidega\nPöörane soeng, millel on lühike tagaosa ja pikk ees, sobib ideaalselt keerukama väljanägemise otsimiseks. Ümardatud stiil koos tukkidega lisab tänapäevase tunde juba trendile räpane blond värv.\n# 37: Plaatina blond Bob\nVirnastatud juukselõikude ilu on nende võimuses rõhutama ka kõige õhemate kiudude mahtu. Kihiline selg annab teie juustele natuke lisaomadusi. Selle veelgi suuremaks saamiseks sõbrustage hea tekstureerija ja peenehambulise kammiga. Seejärel õrritage juuste juuri, et saada rohkem keha.\n# 38: mahukas keskmise pikkusega Bob\nTäieliku efekti saavutamiseks tugineb see soeng suuremale ülaosale ja külgedele, mitte ainult nende piltide enamiku bobide tavalisele virnastatud väljanägemisele. Taevakõrguse saavutamiseks proovige juukseid õmmelda, viskage mõnda kuiva šampooni või lisage isegi juuksetükk nagu “põruta“. Kas mäletate neid asju? Nad on cheesy, kuid nad töötavad.\n# 39: ümberpööratud Bob allatulistaja\nAllalöömine on rocker šikk kaldkriipsuga punk lähenemisviis sellele niigi väljaütlevatele laotud soengule. Kuna soengu endaga on nii palju toimumas, proovige värvi toonida ja jääda minimaalseks stiiliks, näiteks klanitud ja sirgeks või õrnalt kaardus. Selleks kasutatakse ümarharja tehnikat puhumiskuivatamise ajal.\n# 40: viltune Bob koos räpase seljaga\nSelle bobi selja ja esiosa vaheline järsk nurk ja pikkuse kontrast on kindlasti pilkupüüdev. Nüri lõige seljaosas kaskaadis esiosa selgelt väljendatud punkti tekitab huvi, mis ei nõua täiendavaid stiilinippe. Selle uhke laotud bob-soenguga on tekstuuri paljastamiseks väike kiusupunn.\n# 41: virnastatud Bob õhukeste juuste jaoks\nSelle A-line soengu tagantvaade näitab, miks see sobib nii hästi ka õhukeste juuste jaoks. Nurga- ja kihilõike valimisel saate stiili, mis näitab, et teie kiud on tegelikult palju paksemad, kui arvasite, et nad on.\n# 42: Tuline virnastatud Bob\nKui soovite oma värviga julgelt minna (ja paksus kirjas peame silmas elektrilist), siis miks mitte proovida sama julgeid lõikeid nagu lühikese virnaga bob? See on klanitud valik, et siduda ereda tooniga, ilma et see kahjustaks stiilitunnet.\n# 43: nutikas must Bob\nŠikk ja juhuslik, pigi must toon annab sellele lühikesele tegemisele julge pilgu. Tükised kihid annavad sellele ilusa kõmu ja liikumise. Ilmselt on selle stänni võtmise parim külg see, kui kerge see on.\n# 44: tagurpidi blond stiil\nŠikk ja hõlpsasti liikuvale naisele, see lõige lõikab nägu, hoides selle kaela tagaosa ülilühikese. See on muretu stiil, mis näeb hea välja ilma suurema hoolduseta - lisaks kiirele harjale hommikul. Tume kuklalõike ja blondide esiletõstmine elavdab pilti ülimalt loodusliku mõõtmega.\n# 45: Dimensiooniline räpane-blondide virn\nTekstiilsem virnastatud bob-soeng võtab selle tükeldatud V-lõikega kihid ja mõõtmetega rõhutab pühkimist. See tähendab, et kanda on kõike muud kui igavat.\n# 46: lühikese tekstuuriga pruun Bob\nŠikka bobi ja vanaema lemmikstiili erinevus seisneb tänapäevaste tekstuuriga kihtide lisamises. Sellega, rannalaine sobib ideaalselt. Lühikeste juustega tüdrukud võivad oma otsinguraamatutesse siiski lisada ka rannajoone, kuid suurem osa stiilist keskendub näole.\n# 47: äärmuslik kiusupunn\nMitte iga virnastatud lõige pole järsult nurga all ja klanitud, kuna mõnel neist on äärmiselt kiuslik viimistlus ja peaaegu sirge lõikega servad. Siin on teil virnastatud stiil, mis on võra juures tugevasti tagasi kammitud ja nürid üle põhja lõigatud.\n# 48: Keskmine pruun virn\nSelle virnastatud lõigu keskmise pruuni versiooni jaoks pole palju muret ega viperusi, seepärast näeb see välja nii lihvitud. Mõlemal küljel ettevaatlikult nurga all, see stiilne A-line soeng Sisaldab ka pisut eemal olevat keskosa ja armas servadega klappitud.\n# 49: armas ja diskreetne espressopruun Bob\nÜkskõik, kas valite pükstega bob või ilma, on tagavaade sama oluline kui välimuse esiosa. Kui olete sale ja teil on pikk kael, siis meelitab lühem bob teid tohutult. Vastasel juhul valige keskmise bobi või lob.\n# 50: sügava külje pauguga blond virn\nPikkade virnastatud juukselõikude osas on see tipptasemel! Kui tukk on sügavalt lahutatud ja ühele küljele tõmmatud, erksad blondid juuksevärvid ja ideaalselt kaldjoonega lõigatud lõigud muudavad seksika soengu, mida armastate rokkida. Nii peaksid välja nägema virnastatud juukselõiked.\nKeskmise ja lühikese pikkusega laineliste juuste või sirgete lokkide allahindlused on endiselt sama populaarsed kui aastaid tagasi, kui neid esmakordselt tutvustati. Üks parimatest asjadest nende juures on see, et need näevad välja üsna keerulised, kuid pakuvad igapäevase stiiliga seoses nii palju lihtsust. Kui neist piltidest ei piisa, et teid veenda, jätkake virnastatud jaotustükkide otsimist ... oleme kindlad, et leiate sellise pildi, mis jääb kõrgemale muust!


Vägivald ja viha | Para-web\n/ Vägivald ja viha\nVägivald ja viha\nMis on inimese vägivaldsuse põhjuseks? Mõtlema pani see hiljuti isikliku kokkupuute tõttu, kus kahjuks sigines kaudselt tutvusringkonda persoon, kes ärritub kergesti ja seejärel rusikad käiku laseb. Mingid vihaprobleemid, mis paisatakse väljapoole, teiste peale. Purjuspäi eriti. Mind paneb imestama, et nõnda elada suudetakse ja maailma läbi sellise pilgu vaadatakse. Ehk siis probleemide või arusaamatuste läbi vägivalla lahendamise. On siin tegu ehk inimese endalemeeldimise probleemidega või mis?\nRE: Vägivald ja viha\nHuvitav teema. Vägivald ning viha valivad endale, ja hindavad seda oma keskonda, milles parajasti viibivad.\nOn märkimisväärne, et mainitud tüüp.. mm.. liik vägivalda ei armasta üldsegi keskonda, milles on juba ees kerge\ntaustviha. Kerge selline.. põgus.\n(16-11-2012 19:20 )põlduba Kirjutas: Mis on inimese vägivaldsuse põhjuseks? Mõtlema pani see hiljuti isikliku kokkupuute tõttu, kus kahjuks sigines kaudselt tutvusringkonda persoon, kes ärritub kergesti ja seejärel rusikad käiku laseb. Mingid vihaprobleemid, mis paisatakse väljapoole, teiste peale. Purjuspäi eriti. Mind paneb imestama, et nõnda elada suudetakse ja maailma läbi sellise pilgu vaadatakse. Ehk siis probleemide või arusaamatuste läbi vägivalla lahendamise. On siin tegu ehk inimese endalemeeldimise probleemidega või mis?\nHiljuti lugesin, et inimese vägivaldsus on geneetiline ja pärilik. See artikkel oli kokku pandud raskeid kuritegusid toime pannud kurjategijate põhjal. Ehk et, siis on olemas justkui kurjuse geen.\nPsühholoogid ja psühhiaatrid on ammu selle vihapursete ja eriti psühhotroopsete ainete mõjul tekkiva agressiivsuse sidunud füüsiliste ja vaimsete ning ka ühiksondlike osade kokkulangevuseks. Erinevatel puhkudel on põhjused erinevad, kuid neid saab grupeerida.\nLihtsas keeles on agressiivne inimene eelkõige ebakindel ja pidevas kaitseasendis. Nagu haavatud loom, kes on valmis igale ühele kallale kargama, kui see vähimagi ohustava liigutuse teeb. Kuna inimene on koguaeg ärritunud olekus, siis ta suudabki probleeme lahendada ainult läbi agressiivsuse. Ega nad enamik isegi ei tunnista iialgi, et nad agressiivsed on. Kui ka midagi füüsilist juhtub, siis on põhjendus, et teine pool ajas ta nii närvi, et teisiti ei saanud.\nNende mõttemaailmast aru saada ja neisse süvenemiseks, et aru saada, miks nad nii käituvad, peaks olema kogemustega psühhiaater. Muudel puhkudel on see üsna lootusetu üritus. Sa võid endale teadvustada, et ta on selline aga teda mõista või temast aru saada, see eeldab süvaanalüüsi.\nParim mida sa teha saad, on temast eemale hoida. Vastasel juhul pead koguaeg nagu köietantsija olema. Kunagi ei tea mis hetkel tal närvid alt veavad.\nInimesel on tõepoolest alkoholiprobleemid ja ilmselt mingi kompleks (kui mõni tüüp teda silmitsema jääb, läheb juurde ja küsib kas ta on "pede" või muud ja jääb niikaua sõnelema, kuni saab ettekäände lüüa). Iseenesest olengi vältinud ja üle poole aasta polnud üldse asjale mõelnudki. Inimene ise veetis natuke peksmise eest vangimajas ja seda kuuldes ütlesin, tuttavale, et ongi normaalne kui sellise asja eest ju kinni pannakse. See jõudis tolle inimese kõrvu ja siiamaani peetakse viha. Ei oska nagu otseselt ju "kaitsta" sellise närvilise inimese eest. Ainus variant, mis meeles mõlkus, oli teha politseile avaldus ja anda inimesele mõista, et mul ta suhtes ju mingit viha pole, mind tema elu ei huvita ja sooviks, et ka minu rahule jätaks. Samas ei tea mida teha, kui inimene ei suuda kuulata mõistuse häält või probleeme sõnade abil lahendada. Lihtsalt puhas agressiivsus.\nPalun, viha : link\nViha on psühholoogiline tõlgendus. Põhimõtteliselt ego saab põntsu.\nÖeldi, et ega see inimene enne õpi, kui satub endast kõvema mehe otsa kes siis keretäie annab ja kui ta on lõpuks tappasaaja rollis, näeb asja teist külge. Samas tundub, et ta oleks üllatunud ja solvunud, kuna teda lüüakse. Kiusajate kompleks vist. Aga ma ei tea, kas tuleb siis lihtsalt oodata kuni saab kelleltki omad vitsad ja niikaua käib kuri inimene ringi?\nKen. Ma isiklikult ühte tean ja tal on veel lisaks suht tugev sõnavägi ka, nii, et liha üksi ei tee kedagi kurjaks ega taimetoit ei tee ka kedagi leebemaks.\nMa siiski kaldun arvama, et see millised me oleme tuleb millestki muust. Laste näide on hea. On lapsi, kes kõike lõhuvad ja juba üsna väiksest peale ja on lapsi, kes iial midagi lõhkuma ei hakka.\nSee agresiivsus, millest teema alguse sai on aga ajaga süvenenud. See inimene vihkab juba kõike valimatult, nii et tema toitumisstiil ei muuda midagi.\nVaadake kasvõi kaslaste käitumist. Kui miski ei meeldi või keegi on "vales kohas" saab kohe üle turja nii, et mühiseb. Inimeste puhul mängib suurt rolli empaatiavõime. Mida vähem osatakse tajuda teiste tundeid, seda lihtsam on virutada.\nInimestevahelistes suhetes on moraalne eelkõige inimese võime sisse elada teiste olukordadesse, osata teisele meeldivaid asju pidada samaväärseks enda omadega. Sisseelamisvõime puudumine on samas ka moraali puudus. Väärtuste ja moraali alus on enesehinnangus. Hävitamise soov, eelarvamused ja rassism on sageli oma väärtusetuse tunnuseks. Enesehinnangut üritatakse tõsta negatiivsete meetodite, vägivalla ja teiste halvustamisega.\n(selle postituse viimane muutmine: 16-11-2012 22:27 Balzzar.)\nMis te pullite... liha teeb vihaseks, alkohol teeb vihaseks? Sellist jama pole juba ammu kuulnud. Liha ei tee vihaseks. Vihaseks teeb vihaenergia kuhjumine inimeses. Liha aitab viha lahustada, muuta uuesti energiaks, sest liha seedumisel on organism suuremas stressis, seega tarvitab ka rohkem energiat seedimiseks. Vihaenergia on seisev energia, selleks, et viha lahustada, on tarvis see seisev energia uuesti tööle saada, aktiviseerida. Näiteks teha süüa - suunad oma vihaenergia toidutegemisse, siis sööd selle toidu ära ja energia on taas ringluses.\nAlkohol väljastab viha, laseb inimesel kõrvale heita võltsvagaduse ja kõik sotsiaalsed filtrid ning kogu see seisev vihaenergia paisatakse valimatult enesest välja. Ilma alkoholita on need inimesed vagatsevad ja kõikidele imalalt meeldida üritavad pugejad, kelle eneseuhkus on niivõrd kõrge, et nad lihtsalt peavad olema kõigist ja kõigest paremad. Sest muud moodi nad ei oska.\nMis puudutab geene, siis see on vaid pool lahendusest. Geneetika ei oma erilist tähtsust, kui eluaeg kellelegi korrutatakse, et kui su vanemad olid joodikud, siis ega käbi kuku kännust kaugele. See on enesehüpnoos, mitte geneetika. Soodumus alkoholismile võib olla pigem seotud geneetiliselt sellega, kui palju keegi alkoholi kannatab või seda vajab, et enda taju suretada, ent kohe kindlasti ei mõjuta see meid astuma esimest sammu selles suunas, kuidas enesesse koguneva vihaenergiaga tegeleda. Vihaenergia on meis kõigis ja me kõik elame seda välja erinevalt...\nMa arvan, et agressiivsus on mõnel juhul geneetiline. Ja asi ei ole ainult vihas ja temperamendis, vaid ka empaatia puudumises, ehk siis võimetuses end ohvri rolli panna. Viha on võimalik valitseda, raske see ju on, aga siiski võimalik. Võimalik on oma agressiivsust suunata. Aga kui tegu on ka empaatiavõimetu iskuga, kes on madala intelligentsitasemega, alles siis läheb asi füüsilise vägivallani. Kui just pole otsest vajadust olla sellise isiku läheduses (nt juhtub su lähisugulane olema), siis on parem eemale hoida, sest risk, et satud tänu temale mingisse jamasse (kas ise ohvrina või satud näiteks kriminaaljuurdlusesse kui võimalik kaasosaline kambast, kes kellelegi peksa andis) on ikka väga kõrge.\nMa olen sellist inimest üsna lähedalt näinud, aga õnneks olin ma alati tema "heas nimekirjas". Niisugused inimesed hakkavad mingil hetkel oma viha üles kütma, nö muudkui keeravad ja keeravad, kuni saabub tipp ja vallandub torm. Pärast on jälle heas tujus, võib-olla isegi ülevoolavalt heas, et on saanud kõik teised värisema ja paika panna ning ennast kunnina tõestada. Kuni järgmise korrani. Ja kui midagi nagu poolikuks jääb, siis peavad nad põmst lõputult viha, ehk siis, kui avaneb võimalus kätte maksta, teevad nad seda kõhklematult.\n(16-11-2012 20:48 )Ken Kirjutas: Mulle meeldib ikka see ütlus,et"liha teeb vihaseks".Ja mis ma hiljuti kuulsin,et viie kuuse imiku liigset kaalulangemist vältida, soovitas tal perearst liha anda!Täiesti mõistmatu,kuhu me jõudnud oleme?\nJälgige natuke teise pilguga neid liha õgardeid.Ja teate mõnda taimetoitlast,kellel oleksid probleemid viha ohjeldamisega?\nKen, minu meelest ajad sa siin segi põhjuse ja tagajärje. Tavaliselt on see isik, kes otsustab hakata taimetoitlaseks, juba iseenesest empaatiline. Ta ei taha ju isegi olla loomade tapmises osaline, mis siis veel inimeste vastu suunatud vägivallast rääkida. Seega, väga empaatilised inimesed hakkavad taimetoitlasteks, mitte taimetoitlased ei muutu äkki väga empaatilisteks ja rahumeelseteks.\nIseasi, kas sellel määral empaatilisus pole mitte ennast kahjustav ohvrimeelsus...\nMhmm, ja muidugi on veel teine grupp taimetoitlasi, kes on minu meelest hakanud taimetoitlasteks vaid selleks et ülejäänutele näidata kui palju erilisemad ja paremad nad ikka teistest on. Nad pole üldse eriti empaatilised ja see paistab välja juba sellest kuidas nad omnivooridest inimesi oma tõekspidamistega ründavad. Neis on lihtsalt agessiivus suunatud mingi idee toetamiseks. Ehk siis tavalised fanaatikud.\n(selle postituse viimane muutmine: 17-11-2012 10:43 zen faran.)\nKöögiviljad kah nutavad, ent sööma peab. Mis nüüd teha? Lähme kõik praanatoidule üle?\nOleks suht ebareaalne, kui terve inimene mitte üldse ei ärrituks ega muutuks agressiivseks. See oleks sisuliselt sama, et inimene mitte kunagi näiteks ei tunneks hirmu ega kurvastaks. Agressiivsust vallandav viha on otseselt seotud alateadliku emotsionaalsuse ja ähvardava rahulolematusega millegi olemasoleva suhtes. Vahest on rahulolematus rohkem põhjendatud, vahest vähem. Mida arenematum ego, seda kergemini kalduvad emotsioonid kontrollimatult alalõpmata väljapaiskuma. Üldiselt pole olulist vahet, kas inimene kaldub eufooriliselt rõõmustama, või rahulolematusest vihastuma, sisuliselt ühed vajalikud emotsioonid mõlemad. Paraku üleliigne emotsionaalsus ja tundelisus varjutab ka mõistuse, sundides liigselt igale tühisele mõttetusele reageerima.\n(16-11-2012 22:32 )Celtic Kirjutas: Vihaenergia on seisev energia, selleks, et viha lahustada, on tarvis see seisev energia uuesti tööle saada, aktiviseerida. Näiteks teha süüa - suunad oma vihaenergia toidutegemisse, siis sööd selle toidu ära ja energia on taas ringluses.\n"Suitsiidi-retsepti" ehk suitsiidikäitumise täiendus. Suunake vihaenergia toidutegemisse ja sealt läheb tema edasi toitu ja kindlasti veel käratage toidule peale "et sa krt kärvaks!" Ja vihaenergia on taas ringluses sest varem või hiljem lahkute te ise ka niikuinii bioloogilisse aineringi.\n(selle postituse viimane muutmine: 17-11-2012 15:11 Eithea.)\n(17-11-2012 13:57 )Ken Kirjutas: [quote='Celtic' pid='166453' dateline='1353097950']\nTäiesti mõistetav jutt aga mina näen seda veel natuke teise nurga alt.Liha süües me tarbime kellegi hingest jäetud emotsioone.Ja kui head need saavad olla loomas,kes on läbi käinud tapamajast(loomad lausa nutavad seal).\nMe ei erine sugugi neist olenditest,kes naudivad meie emotsioone,mida me nii ohtralt toodame.Eriline delikatess on neile veel väikese lapse hirmud.\nMiks ma näen turul käies inimesi,kes pendliga mõõdavad lambanaha stressi olemust?\nMiks kammitakse söögiks mõeldud loomi ja võimaldatakse neil igati hästi tunda,et hiljem öelda,vot see on maailma parim sink?\nMiks me ei saa tappa söögiks mõeldud looma,kes on võetud lemmikloomaks?\nLiiga palju võõraid emotsioone,mida sisse ammutame.Me oleme nagu väikesed lapsed,kes kõike,mis ette andakse suhu kohe topime.\nEi ole ise taimetoitlane aga püüan piirata seda liha tarbimist.\nKas taimed, mida sa toiduks tarbid on elutud tombud, ega kanna endas midagi?\n(17-11-2012 15:04 )Eithea Kirjutas: "Suitsiidi-retsepti" ehk suitsiidikäitumise täiendus. Suunake vihaenergia toidutegemisse ja sealt läheb tema edasi toitu ja kindlasti veel käratage toidule peale "et sa krt kärvaks!" Ja vihaenergia on taas ringluses sest varem või hiljem lahkute te ise ka niikuinii bioloogilisse aineringi.\nKui tegutsemise analoogiks võtta näiteks elektrimootor kus elektrienergia muundatakse mootoris teisteks energiateks, siis kas vihaenergia kasutamine energiaallikana ja selle tõttu töö tegemine söögitegemise näol ei või vihaenergiat muundada ja toidu sisse jõuab hoopis mingi muu energia või ei jõua midagi kuna vihaenergia kulutatakse töö tegemiseks ära?\nEithea naeruväärsed kommentaarid minu ütlemistele muutuvad iga korraga üha naeruväärsemateks. Ilmselgelt pole miskit tarka kosta, seega keeratakse ja väänatakse sõnu, kuis juhtub. Milleks üldse asja sisulist külge näha, kui saab ka niisama oma menopausi välja elada.\n(17-11-2012 15:47 )kage Kirjutas:\nTavaline inimene enamasti ei tee vahet ja ei kanaliseeri vihaenergiat ainult toidutegemiseks/valmistamiseks (kindlasti satub seda vihaenergiat ka toitu), lihtsalt ta ei oska seda teha, kuid kindlasti suudab selliselt toitu valmistada menopausi vaba meesinimene alljärgnevas.\n(17-11-2012 16:00 )Celtic Kirjutas: Eithea naeruväärsed kommentaarid minu ütlemistele muutuvad iga korraga üha naeruväärsemateks. Ilmselgelt pole miskit tarka kosta, seega keeratakse ja väänatakse sõnu, kuis juhtub. Milleks üldse asja sisulist külge näha, kui saab ka niisama oma menopausi välja elada.\nMa ütlesin, et see on üks võimalikest variantidest ja tõin juurde ka põhjenduse, kuidas asi energeetilisel tasemel välja näeb. Milline asi sind nüüd nii väga siis puudutas, et pidasid vajalikuks lõugu laksutada? Energia aktiveerimiseks on väga palju erinevaid vahendeid, vihaenergia välja elamisest selle enese kasuks tööle panemiseni välja. Kui ei taha näha oma probleemide taga reaalsust, siis on see sinu enda probleem, hoia oma nähvitsad lihtsalt endale. Või on see sinu viis endasse kuhjunut välja elada, et ehk õnnestub mõnele pähe määrida?\n(17-11-2012 16:25 )Celtic Kirjutas: Ma ütlesin, et see on üks võimalikest variantidest ja tõin juurde ka põhjenduse, kuidas asi energeetilisel tasemel välja näeb.\nÜllatavalt kena põhjendus.\n(17-11-2012 16:25 )Celtic Kirjutas: Milline asi sind nüüd nii väga siis puudutas, et pidasid vajalikuks lõugu laksutada? Energia aktiveerimiseks on väga palju erinevaid vahendeid, vihaenergia välja elamisest selle enese kasuks tööle panemiseni välja. Kui ei taha näha oma probleemide taga reaalsust, siis on see sinu enda probleem, hoia oma nähvitsad lihtsalt endale. Või on see sinu viis endasse kuhjunut välja elada, et ehk õnnestub mõnele pähe määrida?\nEi ole vaja isiklikuks minna, aga mind tõesti alati ehmatab ja hämmastab , kui sa seda nn ausat ja enesemeelest äkilist "tõde" teatad, millegipärast ei näe ma sõnu, tuleb selline "haukuva kurjakoera pilt" ette ja kaugemale ei saagi. Ma vist isegi tean, kust selline käitumine sul pärit on. Jam stiilinäide_\n(21-11-2012 10:49 )Celtic Kirjutas:\n(21-11-2012 09:34 )Tulnukinimene Kirjutas: Seal palju asju mida olen "näinud" viimase kümne aasta jooksul, maakaardi muutust, vett, nihkes reaalsust, õhk on "paksem" kui inimene, on võimalik õhku astuda, enam me ei hinga nagu preagu jne. jne....kui midagi ei juhtu, tunnistan, et mul viimased 10 a.-t luulud olnud.\nSeega on sind lihtne petta. Kirjutan jutukese sellest, kuidas õhk on närvilisem, maakaardid muutuvad, reaalsus on nihkes, inimesed muutuvad kannatamatuks, valitsused teevad lollusi, Kreekat tabab mingi rahajama jne ja siis lõppu lisan, et kõige selle tulemusena kasvab inimesele kolmas käsi selja peale ja m**n keset nägu. Sinu jaoks on see suhteliselt tõenäoline, sest kõik eelnenud sümptomid on ju ise kogetud, järelikult 21.12.12 kasvabki sulle m**n keset lõusta.\nÜldiselt tahaks rahulikku ja argumenteeritut teksti lugeda, koos praktiliste põhjendustega, sa unustad, et enamasti inimesed ei ole korüfeed sellistes asjades ja veelgi enam ei olla seda teoorias. Seega kui juba ütlesid A ( asusid õpetama ) ütle ka B ehk kuidas seda teha (viha kanaliseerida) konkreetselt toiduvalmistamise näites ja millised oleksid need erinevad vahendid jne...\nTsitaat: "Energia aktiveerimiseks on väga palju erinevaid vahendeid, vihaenergia välja elamisest selle enese kasuks tööle panemiseni välja".\n(selle postituse viimane muutmine: 22-11-2012 08:28 Eithea.)\n(17-11-2012 16:19 )Eithea Kirjutas: Tavaline inimene enamasti ei tee vahet ja ei kanaliseeri vihaenergiat ainult toidutegemiseks/valmistamiseks (kindlasti satub seda vihaenergiat ka toitu), lihtsalt ta ei oska seda teha\nKui tavaline inimene ei tee vahet, ei oska kasutada ja ei tea ega tunneta kas vihaenergiat satub toitu, siis milleks on vaja tavalist inimest hakata õpetama kuidas kellegi arvates on õige mittenähtavat ja mittetajutavat energiat kuhugi suunata? Minu avates piisab põhjendatud ja argumenteeritud seletusest kuidas keegi seda näeb ja mis Celticu poolt ka tuli (nägemus/arvamus/..., mitte õpetus) samas kui sinu poolt on kahjuks lugeda ainult seda kui halvasti sa Celticu arvamusest arvad.\nSooviks ka rahulikku ja argumenteeritud teksti lugeda.\n(17-11-2012 17:12 )kage Kirjutas:\nVäga vale järeldus Kage, ma ei arva Celdicust üldse halvasti ja ta teab seda ise ka väga hästi. Mis aga tema "kurjaks olemise" mainesse puutub siis, eks ta on ise ikka seda hoole ja armastusega kujundanud.\nMuide Sa oled palju asjalikum, kui ei tegele pidevalt Celticu kaitsmisega.\n(17-11-2012 17:21 )Eithea Kirjutas: Muide Sa oled palju asjalikum, kui ei tegele pidevalt Celticu kaitsmisega.\nMa ei tegele Celticu kaitsmisega vaid ütlen mida mina näen. Ja ma ütlesin, kui halvasti sa Celticu arvamusest arvad, mitte kui halvasti sa Celticust arvad.\n(17-11-2012 17:32 )kage Kirjutas:\nAh ära keeruta, Celtic on ise öelnud siin kusagil, et ei ole (amööbil )teil siin kõike vaja teada, seega jätab ta alati midagi ütlemata või räägib poolikut tõde.\nStiilinäide, kage Celticu kaitseingel.\n/-/ inimesele kolmas käsi selja peale ja m**n keset nägu. Sinu jaoks on see suhteliselt tõenäoline, sest kõik eelnenud sümptomid on ju ise kogetud, järelikult 21.12.12 kasvabki sulle m**n keset lõusta.\n(21-11-2012 09:34 )Tulnukinimene Kirjutas: Kummalised järeldused, kas see on nüüd selle foorumi toon? Et ma peaks vastama, et sul omal kärbub midagi ära?\n(22-11-2012 09:41 )kage Kirjutas: Mis on selles, ja ainukeses, järelduses kummalist, et sind võib olla lihtne petta? Kui sa pöörad tähelepanu mingile organile seal tekstis ja ignoreerid Celticu eeldust, et sa oled kergeusklik, siis võikski eeldada, et sa oled seda või pead väljamõeldud juttu organitest tähtsamaks kui sinu kergeusklikuks pidamist. Aga muidu - kas sul on näidata, et sinu "nähtud" asjad kehtivad Maa ja kõigi inimeste jaoks ning on otsesed viited mingile suurele lähenevale sündmusele?\n(25-02-2012 01:38 )Celtic Kirjutas: Sinu eeskujul analoogiat kasutades võiks ehk öelda, et oled kui pisike amööb, kes enda mõõdus hernepüssi valmis meisterdab ning sellega hüpergigant tähte laskma tõttab (http://en.wikipedia.org/wiki/VY_Canis_Majoris)...\nKagele veel uurimiseks.\n(02-12-2011 08:27 )Celtic Kirjutas: Ja kui päris aus olla, siis jah - mina näen asja nii, et EI OLE VÕIMALIK selline massiline avalikustamine, lihtsalt ei ole. See on tühi peaga vastu seina jooksmine ning nullib hetkega kõik selle, mida eelnevad põlved on aastatuhandetega saavutanud.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-11-2012 10:12 Eithea.)\nEithea, poolik lugemine ja lahmimine on ju nunnu. Sealsamas teemas kirjutasin ka ju nii:\nTsitaat: Üleüldse võiks inimesed rohkem mõttegu lugeda ja arutleda, mitte aga emotsionaalselt lahmida.\nMis see põhjus ikka on, inimesed on need tekitanud oma eluviisidega.


Märksõna: Laulasmaa - Andres Piht: Minu fotoretked\nÜhel pilvisel ja mõnevõrra tuulisel päeval tekkis soov kuhugi pildistama minna. Väga kaugele minna ei tahtnud. Mõtteis liikus palju erinevaid kohti, kuid sõelale jäi Laulasmaa mereäärne ala. Nii siis otsustasingi, et selles kohas tuleb ära käia. Olen sealkandis ka varem käinud, kuid täpselt selle koha peal mitte. Pakkisin asjad, vaatasin […]


Esmaspäevast saab hakata taotlema haridus- ja noortevaldkonna kriisitoetust | Haridus- ja Teadusministeerium\nAvaleht Uudised Esmaspäevast saab hakata taotlema haridus- ja noor...\n30. aprill 2021 - 15:04\nEsmaspäeval, 3. mail avaneb noorte erahuvihariduse ja -tegevuse, erakoolide, eralasteaedade ja -hoidude pidajate kriisitoetuse taotlusvoor. Lisaeelarvega eraldati haridus- ja noortevaldkonna kriisitoetuseks 6 miljonit eurot.\nToetus on ette nähtud koroonaviiruse levikuga seotud mõjude leevendamiseks ja vältimatute püsikulude katmiseks perioodi 1. märts kuni 30. aprill eest.\nToetuse suurus on kuni 40 eurot õpilase kohta. Taotluse aluseks võetakse õpilaste arv 1. märtsi seisuga.\nViimane taotluse esitamise päev on 21. mai.\nKriisitoetuse taotlejatel on võimalus taotleda ka Töötukassa töötasu hüvitamise toetust.


Sleepwell Tähesajus - Home4you\nJaanipäeva pakkumised 06-23.06\nSleepwell sooduspakkumine -20% 14.06-15.07.\nStroma madratsid -20% 25.05-23.06\nSuur Sleepwelli unestuudio Tähesaju kaupluses\nTähesaju City - Home4you Sisustuskaubamaja\nAvatud: E-L 10-20 ▪ P 10-18\nTähesaju tee 31, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\nKollektsioon koosneb laiast valikust erinevatest madratsitest - alates klassikalisest bonell-vedrustusest kuni erinevate pocket-tüüpi vedrustusega madratsiteni. Sleepwell´i kollektsioon pakub Sulle võimalust valida sobivaim järgmiste madratsite seast: vedrumadrats, kušett, kattemadrats ning tõeliselt mugav, nn kontinentaal-tüüpi voodi. Lisaks on valikus kaks ilma vedrudeta madratsit - Blue Foam ning Red Foam.\nSleepwell´i madrats on mugav ja tervisesõbralik. Oleme kasutanud naturaalseid materjale nii palju kui võimalik - vill (100%), kookos ja lateks. Need, sobivas koosluses teiste kvaliteetsete materjalidega, annavad täiusliku mugavuse. Sleepwell´i madratsid on hea õhu-läbilaskvuse ja tugeva konstruktsiooniga.\nSleepwell´i kollektsioon on välja töötatud kasutades parimaid kogemusi ning silmas pidades eelkõige magamismugavust ja vastupidavust. Sleepwell´i sarjast on võimalik igaühel leida just talle sobiv lahendus.\nTutvu kogu valikuga ka meie kodulehel: Sleepwell madratsid\nDiivanvoodi või diivan?\nJenkki- ehk kontinentaalvoodi\nAlumiiniumist raam - roostegarantii


Helen Randmäe meigikotis peidab end neoonroosa huulepulk | Buduaar\nHelen Randmäe meigikotis peidab end neoonroosa huulepulk\n2008. aasta 2. detsember 00:00\nLauljanna Helen Randmäe oskab üllatada hea ja julge maitse tasakaaluga. Temas peituv positiivsus ja nooruslikkus lööb lihtsalt pahviks. Meigikotti piiludes, saame teada, milliseid ilutooteid ta kasutab, et end särama lüüa.\nKasutan Make Up Store jumestuskreemi ja kuna ma päris igapäevaselt seda ei kasuta, siis ei olegi ma teisi jõudnud proovida, et see on ühtlasi ka mu lemmik.\nMilline ripsmetušš sul on? Kas kannad kunstripsmeid?\nYSL ripsmetušše kasutan juba mitmendat aastat, need on lihtsalt nii head ja mitte musta vaid tumelillat, see jätab kauni lillaka varjundi. Mul ei ole küll pikendusi, kuid mõnikord panen kunstripsmete tutikesi ripsmete külge ja õigesti hooldades saan paar nädalat välja venitatud, see ei ole nii kahjulik.\nMu lemmik huulepulk on YSL’i neoonroosa ja siis huuleläikena on mul kasutuses Dior kuldpruunikas huuleläige.\nSäramisega seose tulevad mulle kohe meelde litrid ja igasugused sätendused, puhas ja veatu meik ongi võti. Kerge suitsusilm toimib ka alati =)\nCarita – Ideal Douceur, muudab näonaha väga siidiseks\nOi, kehakreeme on nii palju, kord ühte ja teist, üldiselt on Victoria’s Secret kreemid väga head.\nKummaline küll, aga mul ei ole ühtegi küünelakki, sest ma ei laki üldse küüsi. Kui väga vaja, siis laenan sõbrannade käest.\nJuuksehooldusvahendeid on mul palju, sest kui ma küüntega ei viitsi jännata, siis juustega meeldib mulle väga tegeleda ja poputada neid igasuguste mõnusate palsamite ja maskidega. Põhiliselt kasutan Tigi, Sebastiani ja Senciense tooteid.\nViimane ost oligi YSL neoonroosa huulpulk, et nüüdsest võib näha mind linnapeal roosade huultega patseerimas.