Kuidas parandada maailma?: 2014\nKirjutas Triin Toomesaar at 10:58 4 kommentaari:\nHea Veerenni asumi elanik, teisipäeval, 28. oktoobril kell 18.00 toimub kohvikus Kuus Hernest (aadress Herne 6, eks ole) järjekordne kogukonna koosolek*. Esmalt arutatakse, kuidas Magasini 31 ja 31B kinnistutele planeeritav hoonestus võib mõjutada asumi tulevikku ja siinsete elanike igapäevaelu, misjärel astutakse suur samm lähemale Veerenni asumiseltsi loomisele. Mh vaadatakse otsa põhikirja mustandile, kohendatakse seda meie kõigi jaoks sobivamaks ja loodetavasti jõutakse otsuseni selts luua.\nMõttevahetuste kõrvale saab kohvikust head ja paremat mahesöögipoolist osta.\nKui sind huvitab, kellega kõrvuti elad, või tahad teada, kas tulevik toob meie piirkonnas kaasa kinnisvarahindade tõusu või languse, tule, ütle ka sõna sekka!\n*Varasemaist koosolekuist võid lugeda siit.\nKirjutas Triin Toomesaar at 13:00 Kommentaare ei ole:\n3. oktoobril kirjutasin ERRi arvamusportaalis (kooli)kiusamisest nii:\n„Klassi tuleb uus tüdruk. Kõik tundub sujuvat tavapäraselt: neiu tegeleb oma asjadega, suhtleb vabalt, aeg-ajalt ehk pisut edevalt, juhtub ka möödarääkimisi. Tüdrukul on teatud võimalusi, mida teistel ei ole. Ühel hetkel jäävad aga grupile ette tema kehaehitus ja hambad, riided ja soeng, tema kombed, teod ja kokkuvõttes isik tervikuna.\nTüdrukut hakatakse avalikult arvustama, tema tegevustele näpuga näitama, küsimata, kuidas ta end tunneb, andmata tüdrukule võimalust end kaitsta. Kui neiu püüab end grupile vastuvõetavamaks teha, leitakse tema juures üha uusi külgi, mida arvustada – ning kiusamine ei ole tänasekski päriselt lõppenud.\nSee tüdruk ei ole väljamõeldis, see tüdruk on päriselt olemas. Ja väga paljud selles suures klassis on mingil moel aidanud teda kiusata. Mõni kuulujutte kuulates, mõni neid teistega jagades, keegi kolmas kiusajaid õigustades või hirmust tülli minna lihtsalt kaasa noogutades. Mina ise vaikides, arvates, et olukorrale tähelepanu tõmbamine teeb asja hullemaks.\nSuur osa – eriti just kaasanoogutajad ja vaikijad – isegi ei teadvusta, et on olnud kaudsed või otsesed kiusajad ning andnud sellega halba eeskuju nendele, kellel on veel lootust kiusamismustritest välja murda.“\nKes see tüdruk on? Miks ma temast kirjutan? Sellest võite edasi lugeda ERRi arvamusportaalist (siin), sest mu eesmärk ei olnud artiklit kajamisse lihtsalt ümber postitada.\nTahtsin hoopis jagada oma head meelt selle üle, kui paar päeva pärast artikli ilmumist leidsin meediast nuppe, tekste, mis puudutasid samuti kiusamist ning teistsugusele või „lihtsalt imelikule“ näpuga näitamist – ning seda täiskasvanute poolt.\nEsmaspäeval, 6. oktoobril kirjutas Sven Mikser kooseluseaduse pärast ja ümber toimunud agressiivset vastandumist silmas pidades (siin): „Koolikiusajad, kellelt nende tegude motiivide kohta aru päritakse, oskavad oma tegusid harva loogiliselt põhjendada. Pigem kehitatakse õlgu ja küsitakse vastu: „Aga mis ta siis on sihuke… muna!?“ Just nii saab enamuse võimetus mõista „teistsuguste“ teistsugususe põhjusi, piisavaks õigustuseks, et neid diskrimineerida.“\nSamal esmaspäeval ilmus Eesti Päevalehe paberväljaande meelelahutusrubriigis Mart Niineste tähelepanek surnute austamisest ja elavate pidevast retsimisest: „Igatahes tundub, et meie kultuuritegelaste elu ja loometee on halvemal juhul üks lõputu rebaste retsimine ning paremal juhul lihtsalt leebe, kuid stabiilne koolikiusamine. See ulatub mürgistest remarkidest kuni selleni, et nii õpetajad (loe: kriitikud) kui ka neist eeskuju võtvad klassikaaslased (loe: publik) ignoreerivad neid. Kes selle kõik üle elab, on tegija.“\nMida enam täiskasvanuid teadvustab, et ka meie, hoolimata vanusest, sageli lastele oma sõnade ja tegudega halba eeskuju anname (mõnitades avalikult kedagi tema välimuse, apsude või lihtsalt-teistsugune-olemise pärast); mida enam meie, küpsed ja targad täiskasvanud jälgime oma käitumist, oma kommentaare meist erinevate kaaskodanike suhtes, seda suurem on tõenäosus, et laste omavahelist kiusamist jääb pikas perspektiivis vähemaks, seda enam kindlustame, et lapsed võivad lasteaedades, koolides ja igapäevases virtuaalsfääriski aina turvalisemas ja sallivamas keskkonnas vaimselt ja füüsiliselt terveks kasvada.\nSeega mõelgem oma igapäevastele valikutele. Nagu kirjutasin ka artiklis: „Haarates perioodikaletilt järjekordse skandaalihõngulise väljaande, toetame oma ostuga kuulujuttude levitamist kui normi. Vastates portaalide üleskutsetele kellegi välimuse või isiklike valikute kohta anonüümselt arvamust avaldada, saates väljaannetele vihjeid tuntud inimeste poekäru sisust või öistest jalutuskäikudest – eriti olukorras, kus keegi on püsivalt meedia hammaste vahele järada võetud –, anname oma tegudega heakskiidu sellele, et kiusamine on sobilik ja vastuvõetav. Ka skandaaliootusega vürtsitatud pealkirjaga üllitisi lihtsalt huvi pärast avades teeme samal ajal lastele karuteene.“\nMilliseid valikuid teed sina?\nKirjutas Triin Toomesaar at 10:47 5 kommentaari:\n„Triinude mäng“ (5/7): digipööre 19. sajandi koolis?\nTrienerys vaatab enda ees seisvat Rikkumatute armeed. Nad on treenitud kindlaid käske täitma juba maast madalast, nad on harjunud elama paljude reeglite ja piitsaga juhitud ühelaadsusele ja kordamisele toetuvas süsteemis, mis on mõeldud neilt maha lihvima igasuguse individuaalsuse.\n„Kas nad järgneksid mulle ka piitsa kasutamata?“\nArgipäev tavakoolis tähendab üldiselt seda, et õpilased käivad ühest tunnist teise ning õpivad igas aines elu erinevaid tahke: näiteks eesti keeles käänamist, kirjanduses Kreutzwaldi ja Faehlmanni, ajaloos Muinas-Egiptust ja Vana-Kreekat, vene keeles mõnda padježži, inglise keeles ebareeglipäraseid verbe, ühiskonnaõpetuses era- ja avaliku sektori erinevusi, muusikaõpetuses eesti rahvalaulu elemente jne.\nIgas tunnis püüavad pedagoogid õpilastele meelde jätta pildiosa ühel pisikesel pusletükil: selle värve, mustreid, võib-olla ka eristatavaid lõike mõnest kehast või muust objektist...\nKui paljud noored (ja millises vanuses) oskavad iseseisvalt nendest erinevatest tükkidest suurt elupuslet kokku panna ning seda sealjuures nii, et tekib mõistmine, et õpilased ise on samuti osa sellest killumängust? Veerand? Kolmandik? Pooled noortest? 6. klassis? 9. klassis? 12. klassis? Kui suure tõenäosusega on õpilane tervikpilti kasvõi vilksamisi näinud või selle nägemisest aru saanud, et pilti juhuslikult ja ükshaaval jagatavatest juppidest lõpuks kokku saada?\nKogen praegu oma elus õppimisviisi – omamoodi pusletamist –, mida naudin pea iga ihurakuga ja millist ma tahtnuks kogeda ka koolis. Järelkuulan Vikerraadio ajaloosaateid „Müstiline Venemaa“ ja „Eesti lugu“, kusjuures mõlemate saadete puhul olen jõudnud etappi, kus käsitletakse 20. sajandi algusaastaid, täpsemalt u. 1905.-1925. aastaid. Loen paralleelselt Johannes Aaviku „Päevaraamatut“, kus keeleuutja mõtiskleb 1916.-1929. aastatel nii era- kui ühiskondlikus elus laiemalt toimuvast. Märksõnu ja nimesid, mis nii saadetest kui raamatust kõrva ja silma torkavad, toksin interneti otsimootoreisse, jõudes nii üha uute ja põnevate seosteni. Saated, raamat ning internetist juurde leitu põimuvad omavahel, samal ajal kerkivad mälusoppidest seosed kunagi nähtud etenduste või filmidega, tekib parem mõistmine tollaste kirjandus-, kultuuri- ja poliitikategelaste (mitte)seotusest ja Aja loost, aja loo kujunemisest kui millestki hoopis laiemast.\nMulle on viimaks võimaldatud korraga terve karp erinevaid pusletükke ja aegamööda otsides, tuhnides, tervikpilti uurides, seda keerates ja analüüsides ma saan nendest kildudest kokku terviku.\nÕpin korraga eesti keelt, eesti ja väliskirjandust, keeleteadust ja -ajalugu, ühiskonnaõpetust, mh soorollide muutumist ühiskonnas, aga ka poliitilisi rühmitusi, nende kujunemist, erinevaid maailmavaateid, Eesti ja maailma (sõdade) ajalugu, prantsuse ja ladina keele aluseid, inglise ja vene keelt, kinokunsti- ja muusikaajalugu ning „lihtlabast“ seostamist, võrdlemist, allikakriitilisust, konfliktide lahendamist ja veel palju muud, mida ma hetkel loetledagi ei oska.\nKoolides aga avatakse pahatihti ühes tunnis õpik leheküljelt 56, teises tunnis nokitsetakse töövihiku kallal lünki täita, kolmandas tunnis vastatakse teksti lõpus olevatele küsimustele, näpuga rasvases kirjas mõisteid taga ajades ning vastuseid vihikusse kopeerides...\nMingem veel sügavamale.\nKogu riiklik mure koolivõrgu kulukuse ja õpetajate vähesuse üle püsib eeldusel, et koolisüsteem – kastisüsteem – oma tuumalt ei muutu. Kui me muretseme, et x kooli tuleb järgmise y aasta jooksul kinni panna, sest õpilasi on liiga vähe, siis see „liiga vähe“ tähendab seda, et järele jäänud õpilased ei täida riigi rahakoti jaoks mõistlikul määral ära klassikalises suuruses klassiruumi ühes klassikaliselt kavandatud koolimajas, mis peaks pakkuma ikka veel 19. sajandi hõngulist* klassikalist (kasti)haridust.\nE-Eesti, kes tihti taob ennastunustavalt häälekalt rusikatega vastu rinda: „Vaata mind, maailm, meil on digiallkiri, meil on digiretsept, meil on digi-see ja digi-too,“ räägib muudkui ka mingisugusest hariduslikust digipöördest. Kahjuks tähendab see liigpaljude kujutlusis peamiselt seda, et vihiku (või harvem õpiku) asemel antakse õpilastele nutiseade, kuhu on paar vilede ja kelladega programmi laaditud.\nMilline võiks olla tuumakas ja kandev digipööre, mis võiks korraga lahendada nii tühjenevate koolimajade, õpetajate vähesuse kui ka elu- ja üksteisekaugete ainesüsteemide probleemi?\nKui digiallkiri on fantastiline seetõttu, et inimesed ei pea enam füüsiliselt kuhugi kaugelasuvasse asutusse käsitsi allkirja andma sõitma (loe: aja ja raha kokkuhoid), siis milline võiks olla 21. sajandi digipööre nendes suletavates koolimajades? Kas on üldse mõeldav, et aastatega aina rohkem kaugtööd võimaldava tööturu kõrval on paralleelselt koolisüsteem, kus õpilane 5 päeva nädalas ja 7-8 tundi päevas füüsiliselt kohal peab olema?\nJa kui saaks veel teisendada klassikalise ainekaupa õppimise teemade süvaõppimiseks läbi erinevate valdkondade, kasutades ära nii paber- kui e-raamatuid, audio- kui videolahendusi, erinevaid virtuaalallikaid, andes õpilastele korraga kätte võimalikult palju pusletükke, juhendades ja suunates tervikpildi loomist kord füüsiliselt, kord virtuaalselt, aga võimaldades tükid neil siiski ise ritta lükkida?\nSellises koolis tahaksin mina käia küll.\nSeniks aga lugu, mille ühe eelnevalt nimetatud saate põhjal väljaguugeldamine võttis mul kunagi pisut aega, arendas mh seni olematut leedu keele oskust, aga oli igati seda väärt:\n*Kooli 19. sajandi hõngust kirjutas nt 2013. aasta augustikuises Õpetajate Lehes ka Mati Heidmets: loe siin.\nKirjutas Triin Toomesaar at 12:13 Kommentaare ei ole:\n„Triinude mäng“ (4/7): kadunud sõbra juhtum\nTrienerys mehkeldab maailma kurjade jõudude käest päästa. Üha uusi plaane luues, läbi mõeldes, täiendades, ellu viies ja analüüsides kaob aeg käest. Ühe järjekordse lahingu järel märkab Lohede Ema oma higiste ja väsinud võitluskaaslaste vahel üht hägusalt tuttavat nägu.\n„Kes ta on? Miks ma teda tean? Kus me kohtunud oleme?“\nVaevalt saab Trienerys oma küsimustele vastuste leidmisesse süveneda, kui juba kõlab sõjasarv. Naine hüppab lohe selga – on too siis parasjagu Ivar, Jevgeni või Toivo – ning sööstab tagasi võitlusesse parema maailma nimel.\nEraelu pole viimase 2 aasta jooksul minu jaoks just midagi igapäevast olnud. Eelkõige on vähegi eraeluks nimetatav aeg piirdunud mingilt muult tegevuselt magamiseks või lihtsalt enese tühjaks mõtlemiseks röövitud tundidega. Avastasin, et olen võimeline end töö- ja haridusmaastikuvälisest maailmast nii konkreetselt välja lülitama, et mitmetele õpetaja-aastatele eelnenud ajast pärit sõpradele läksin kaduma justkui paralleelreaalsusesse. Aktiivsemalt olen suhelnud nendega, kes mulle ise füüsiliselt koju kätte on tulnud või kes olid lihtsalt juhtumisi seal, kus minagi.\nAitäh teile, sõbrad, kes te olete koolituste, koorilaulu, koolitöö, kogukonnaürituste, vilistlasliikumise või ka laiemalt vabakonna ja (sotsiaal)meedia kaudu minu ellu tulnud ja seda paremaks ning põnevamaks teinud.\nAitäh teile, sõbrad mu õpetajaametieelsest ajast, kes te olete minu paralleelreaalsusesse kadumisest hoolimata endiselt alles jäänud ning valmis ümbersündinud minuga (taas)kohtuma.\nAitäh, emme, issi, vend ja kassid, kelle juurde ma pole jõudnud üldse nii tihti, kui ma tegelikult tahtnuks, ja eriti suur aitäh, et olete kuulanud lõputuid tead-mis-täna-koolis-juhtus-jutte või ma-ei-tea-kas-ma-ikka-jaksan-kurtmisi ning kõigest hoolimata kõikvõimalikul viisil minu kohati lõppematuna näinud vabatahtlikku ja õpetlikku odüsseiat toetanud.\nAegamisi loodan nüüd, mil lõpuaktus(ed) selja taga, teid ükshaaval või mitmekesi näha. Kellega tantsida, kellega laulda, kellega lugeda, kellega kohvitada, kellega filosofeerida, kellega organiseerida, kellega amüseerida, kellega koostada järgmist plaani maailma parandamiseks...\nMa paneks teile Vaiko Epliku lugu „Rahu võtmed“, aga seda pole kahjuks Youtube’is ega Soundcloudis. Kui teil on võimalik leida plaat „Nõgesed“, siis ostke/laenake ja kuulake „Rahu võtmeid“. „Kas pole veider sinu elu? Minu oma küll on...“\nLohutuslooks Vaiko „Nelgid“:\nKirjutas Triin Toomesaar at 09:53 Kommentaare ei ole:\n„Triinude mäng“ (3/7): marsasõidu põhitõed võhikutele\nTrienerys kontrollib 3 korda, kas uks sai ikka lukku ja tormab majast välja. Pika Hermanni tornist mängitakse selle auks üle kesklinna Eesti hümni ning heisatakse sinimustvalge lipp. Ameerika saatkonna esise klaaskarbi rahvast tervitab ta igal hommikul mõttes, tõstes huultele kohvitermose.\nVälisministeeriumi nurgale jõudes näeb Trienerys peatuses valget lohet ja mõtleb: „Täna on Ivar!“\nJuba käesoleva aasta alguses hõiskasin ühel hommikul välja (siin) mõtte kirjutada marsajuhtide välimääraja. Ma ei ole mõtte teostamiseni veel jõudnud, aga tänane postitus võiks minult, kes ma olen 2 aastat truult igal tööpäevahommikul marsasõitu harrastanud, olla esimene samm lubatud välimääraja suunas: mõned nipid nii algajale kui ka juba kogemustega marsasõitjale.\nKui tahad tingimata istekohta saada, on tipptunniaegseid marsasid püüdes mõistlik jõuda peatusesse vähemalt 5 minutit enne marsa väljumist.\nArvesta, et viisakas on seista järjekorras, eriti algpeatuses. Harilikult moodustub järjekord nii, et selle pea on väljumise suunas, kulgedes seejärel oma sabani sõiduteega paralleelselt. On ka ebaharilikke järjekorralaadseid moodustisi, milles kehtib julgeimate trügijate eesõigus.\nKui otsustad, et sa pole järjekorrainimene ja trügid ette, võib tööle hakata igapäevasõitjate kollektiivkaitse, mis su ikkagi järjekorra lõppu kupatab. Minusugused kortsutavad kulmu ka.\nSuitsetamine marsajärjekorras on minusuguste poolt äärmiselt taunitav. Kortsutan kulmu ja köhatan valjult ning korduvalt. Kohvijoojaid tervitan mõttes.\nKuigi lõpuks jääb marsajuhile meelde, kuhu sa igal hommikul sõidad, siis viisakas on ikkagi sihtkoht iga kord selgelt välja öelda. Soovitan seda teha näiteks nii: „Tere! Jürri, palun! [...] Aitäh!“\nRatta kohal istuda on hüplik: ei soovita, kui plaanid sõidu ajal midagi juua, aga pideva harjutamise korral on see tegevus võimalik ka künkaid-mättaid ületades.\nKui väljud mõnes pigem varem kui hiljem saabuvas peatuses, pole sul mõtet kuhugi marsa tagumisse otsa ronida, sest tipptunnil tihedalt täituvas marsas pead pärast paljudest seisvatest kehadest mööda liibuma. Kõigile ei pruugi see meeldida.\nTurvavöö kinnitamine on kirjade järgi küll kohustuslik ning ilma selleta liiklemine rahalise trahviga karistatav, ent enamik sõitjaid vööd siiski peale ei pane. Sinul on võimalus näidata aktiivselt ja pidevalt eeskuju ning see kinnitada. Kui sa oled eriti julge, võid paluda seda teha oma pinginaabril, sinu taga ja/või ees olevatel sõitjatel või siis – miks mitte? – kogu bussil.\nKui sul ikkagi on lõpuks vaja paljudest kehadest mööda liibuda, on võimalik, et hõikad marsajuhile bussi tagumisest otsast valjult, et maha soovid, ning liibud kaasreisijatest mööda siis, kui sõiduk on juba peatunud. Harilikult kasutatakse aga võtet, mille käigus liibutakse juba sõidu ajal varakult bussi ette, astudes mõnele liibutavale ihule varba vm kehaosa peale, aga jõudes lõpuks õigeks ajaks peatust küsima juhi kõrvale. Loota, et sõitjad sinu ees ka marsast väljuvad, et siis hiljem peale tagasi ronida, pole mõtet: marsasõitjaile liibumismängud vist meeldivad.\nMarsast väljumisel on omamoodi viisakusnorm öelda juhile „Aitäh!“ või „Head päeva!“ või „Nägemist!“ või „Suur tänu!“ või midagigi. Nii lihtsalt on. Üks kord soovitas marsajuht mul Ansip Euroopasse valida. Ma ütlesin, et ei vali, aga sõidu eest tänasin ikkagi.\nMarsat mõnes vahepeatuses püüdes tuleb selgelt (ja mõistlikust kaugusest) käega viibata, et soovid selle peatumist. Üks kord sattusime kolleegiga juteldes äärmiselt hoogu ning magasime marsa möödumise maha. Pidime järgmist ootama.\nIgas (tipptunni)marsas on ilmselt mõneti omalaadne kultuur, mistõttu see teave siin ei pruugi sajaprotsendiliselt ideaalset sõitu tagada. Püüa aegamisi seltskonda sulanduda.\nSeltskonda sulandumiseks võid oma marsajuhte ja sõidukaaslasi jälgida ja püüda neid (üle)analüüsida, aga see pole kohustuslik. Küll aga teades, millised inimesed sinust kaugemale sõidavad, millised väljuvad sinust varem, aitab sul teadlikumalt ja asjatundlikumalt valida mugavaimat istekohta kogu sõiduks!\nSissejuhatus ja teaser ka „Marsajuhtide välimäärajasse“:\nJevgeni on härra Tõhusus ja mitme-peegli-mees. Kui ma oleks ise ka marsajuht, oleks ma ilmselt samasugune, v.a tõhususideaalile mitte vastavate reisijate peale porisemise komme. Ideaalis peab kõik toimuma efektiivselt ning võimalikult väheste liigutustega.\nIdeaalne marsareisija a la Jevgeni: sisened sõidukisse, samal ajal kõlab selgesti su huultelt soovitud sihtkoht ning täpne summa libiseb su pihust marsajuhi pihku, paralleelselt tõmbub su selja taga kinni uks ning sa oled juba valmis marsas oma kohale liikuma ning Jevgeni, olles ulatanud ühe käega sulle pileti ning lükates teisega õigesse asendisse bussi käigukangi, sõidab sujuvalt edasi. Kui sa oled vähem tõhus reisija, siis võib Jevgeni pisut poriseda, et sa kiiremini liigutaksid või seisaksid teise kohta, et ta saaks vähemalt ise edasi sõita, samal ajal kui sa kotist raha otsida kohmitsed jne.\nJevgenil on marsas võrreldes teiste juhtidega ka oluliselt rohkem peegleid, et ta saaks olukorda bussis paremini jälgida ega peaks selleks oma pead üleliia pöörama. Samuti meeldib talle, et reisija püsib enne sõiduki täielikku peatumist uksest eemal kollase joone taga, sest muidu ta ei näe peegleid piisavalt hästi.\nToivo on rahva- ja jutumees, aga ka viimase-minuti-mees. Tema tervitab sõitjaid omamehelikult, mõne lemmikreisijaga räägib aeg-ajalt pikemalt. Ta viskab nalja: nt kui mitu reisijat järjest teatas piletit ostes: „Jüri!“, mainis Toivo, et küll see Jüri on ikka populaarne mees. Peale naljatamise kommenteerib Toivo liikluses nähtut, mh teiste juhtide sõidustiili või reisijate pealetulemise tihedust. Miks on Toivo aga viimase-minuti-mees? Ta saabub algpeatusesse üldiselt viimasel minutil ehk siis ajal, mil marsa juba väljuma peaks. Kui sihtkohta soovib jõuda 20-25 inimest, väljume piletimüügi tõttu u. 5 minutit hiljem ning jõuame ühtlasi hiljem sihtkohta(desse). Mulle meeldib jõuda õigel ajal või lausa varem...\nIvar on mu lemmikjuht. Mäletan seda päeva, mil Ivar mu esimesel õpetaja-aastal tööd alustas – Toivo juhendas teda kõrvalistmelt. Mõtlesin endamisi, ei tea, kauaks Ivar tööle jääb. Jäi. Ivar kuulab aeg-ajalt Vikerraadiot ja see meeldib mulle. Ivar sõidab sujuvalt, ta on viisakas-rahulik ning algpeatuses alati 5-7 minutit varem. Sellest ka minu teadmine juba Välisministeeriumini jõudes, kui roolis on Ivar. Ivar on sõbralik. Kui ma ühel hommikul Jevgenit püüdsin teha – st proovisin vahepeal peatumata hoida samaaegselt vihmavarju, kohvitermost ning leida kotist õige summa raha, et siis sujuvalt marsasse sisenedes see juhile ulatada, olles vahepeal kinni tõmmanud vihmavarju – ja selle käigus vastu posti kõndisin, naeris ta (koos minuga).\nMõnikord on roolis ka Aleksandr ja Arvi, aga nendega ma sõidan juhuslikel aegadel Jürist koju. Aleksandr armastab hands-free’d kasutades telefoniga rääkida ning keskmisest valjemini bussiraadiost muusikat mängitada. Arvi on rahulikum. Ja üks Jevgeni on peale härra Tõhusa veel, aga tema on Loksutaja: sujuvast pidurdamisest ja manööverdamisest ta väga ei hooli ning lõpp-peatusesse jõudes mul üldiselt pärast temaga sõitmist süda läigib.\nMarsareisijad on aga kohati nagu omamoodi kollektiiv, keda aasta(te)ga tundma õppida:\nÜks mees armastab teadlikult istuda üksinda ja eespool, sest väljub marsast ühena esimestest. Üks venekeelne vanapaar armastab teineteisega valjuhäälselt lobiseda, aga nad ei istu kunagi kõrvuti, vaid marsasse varem sisenenud mees istub üksikule toolile ning naine siis vastavalt olukorrale tema taha või ette: ja siis nad hakkavad omavahel rääkima. Üks Sossi mäel peale tulev vene naisterahvas pahandas nendega korra, et nad nii kõvasti karjuvad. See naisterahvas on alati väga hoolitsetud ja peen, mis on aeg-ajalt pannud mind juurdlema, mis kell ta ärkab, et kell 7.25 nii triksis-traksis välja näha suudab.\nJüri Gümnaasiumisse sõitvaid õpilasi-õpetajaid on marsas 3-9 olenevalt päevast ja olukorrast. Peetris tuleb aeg-ajalt peale üks pikk noor mees, kes ilmselt elab mõnes uuselamus oma vastse perega; pisut hiljem tuleb peale üks hilises keskeas proua, kes on hästi pisike ja elav ja üldiselt istuma ei saa, sest marsa on nii täis, aga sellest pole tema meelest lugu, ta tatsab niisama energiliselt kuskil vahekäigus. Üks ilus poiss sõidab ka marsaga, aga viimastel päevadel pole teda alati enam olnud. Olen sellest järeldanud, et ta ilmselt elab kuskil linnaosas, mille transporti mõjutab trammitee remont, sest hilinema ja puuduma hakkas ta pärast Tondi tänava sulgemist.\nJa mina? Mina olen see tüdruk, kes naljalt ilma kohvitermoseta sõidukisse ei astu. Kui ma üldiselt lödistan kohvi enda peale, siis ühe korra lödistasin seda ka kaassõitja peale, aga õnneks oli tegemist päriselukolleegiga, mistõttu ta väga ei pahandanud. Paar korda on mu termoses olnud kohvi asemel tee ning paar korda pole ma termost hommikul vajalikuks pidanud. Ei tea, kas mu kaassõitjad on seda märganud?\nKirjutas Triin Toomesaar at 11:01 Kommentaare ei ole:\n„Triinude mäng“ (2/7): muundumine öökullist aolõokeseks\nTrienerys loeb voodis lohesid. Neid on kokku saanud juba omajagu, aga öö oodatuim mees (Une-Mati – toim.) ei ole ennast ikka näole andnud. Kell 3 viskab Lohede Ema hoogsa tüdimusega teki pealt, paneb kohvi küdema, pesumasina tööle ning hakkab lugemiskontrolle parandama.\nKliendi-pakkuja-suhe Une-Matiga oli mu teisel õpetaja-aastal väga kehv. Mees käis, kuidas juhtus, aga väga harva siis, kui minul vaja oli. Kui varem sain kelkida, et mul pole magamajäämisega probleeme ning seda ajast või kohast sõltumata, siis nüüd näis kodu olevat (ainus) koht, kus und ei tulnud, ning sobilikku aega magamaminekuks justkui polnudki.\nPüüdsin probleemile läheneda ümber väga mitmete nurkade – loobusin pärastlõunasest kohvijoomisest, katsetasin taimeteede ja teiste looduspreparaatidega, proovisin erinevaid füüsilisi aktiviteete, lugesin voodis surmigavat raamatut jne. Uneliiva monopolist oli mind ilmselgelt kandnud mingisugusesse musta nimekirja, sest ükski meetod ei töötanud piisavalt hästi.\nTegelikult olen ma öökull: toimin kõige paremini (hilis)õhtul ja öösel. Siis on mul pea ideid, keha energiat täis; mõte töötab, luuletusi ja muid tekste kukub varrukast alates südaööst ning üldse on minu hinnangul mõnus uinuda kell 4 hommikul, et uuel pärastlõunal uue tuhinaga jätkata.\nÕpetajana – või noh, tõdegem, ka pea igasugust muud tööd tehes – on kirjeldatud režiimi järgi keeruline, et mitte lausa võimatu elada. Kell 8 peab olema triksis-traksis ning kedagi ei huvita, et ma ideaalis sel ajal alles oma öö 2. unenägu lõpetaksin. Mis seal siis ikka: kell 22 magama ja kell 6 üles!\nKahjuks see unegraafik ei töötanud väga erinevatel põhjustel. Näiteks ei tahtnud Une-Mati vabatahtlikult enne südaööd või mõnikord ka mitu tundi pärast südaööd mulle külla tulla, mistõttu tiksusin tihti niisama lage vahtida, paremal juhul luuletada, uusi sõnu välja mõelda, sõnamänge mängida, päevaplaane kokku panna, kuni kell oli 3-4, et saaksin äratuseni paariks tunniks sõba siiski silmale.\nProbleemi tuum ehk siis põhjus, miks uni piisavalt vara tulla ei tahtnud, peitus selles, et tegin enne magamaminekut enamasti intensiivselt tööd. Kui ma koolist (harilikult) kella 18 paiku koju jõudsin, olin kui tühi nutitelefoniaku, mis paar tundi laadimist vajas, enne kui uueks päevaks tunde planeerima ja töid parandama suutsin hakata. Alustasingi päeva teise töövahetusega kella 20-21 paiku ning lõpetasin heal juhul koos hilisõhtuse vestlussaatega või sagedamini hiljemgi veel.\nMinu öökulliaju ei suutnud pärast tundide planeerimist mõista, et tegelikult meil siiski ei ole plaanis koidikuni tööd vihtuda, vaid uneaeg on nüüd, kohe, siin ja praegu. Esimesel õpetaja-aastal olin oma sisemist öökulli piinanud sel määral, et tundsin kevadel tõemeeli, et ta näeb välja selline nagu all paremal:\nTeisel aastal ilmselt otsustati koos Une-Matiga pikema tööstreigi kasuks. Neljanda veerandi eel, mil tundsin, et magamatuse all kannatav öökull hakkab vaikselt kustuma, katsetasin viimaks muundumist. Pärast koolitööpäeva ei liigutanud ma kodus ühtegi õpikut ega parandamata tööd, läksin koolimõtetest pooltühja peaga magama ning ärkasin kell 4 hommikul. Seejärel jäi mul 2 tundi, et valmis saada sama päeva tunnid ning – kui hästi läks – parandada 1-2 pakki töid.\nEarly bird’i ehk triinukeeli aolõokese rütmi järgi elamine õnneks toimis, kuigi mul polnud tegelikult esialgu sellesse usku. Ühtlasi välistas see minu sundmuundumise angry bird’iks, sest pikemat aega magamata Triin muutub tahes-tahtmata pahuraks. Uus probleem, mis tekkis, oli aga see, et minu muidu niigi nigel sotsiaal- ja eraelu kuivas veel rohkem kokku, sest lõokeserežiimi leplikumalt suhtunud Une-Mati lõi mind liivakotiga jalust juba enne „Aktuaalset kaamerat“. Pidin loobuma isegi oma igaõhtustest poliitikasaadetest, sest kell 4 ärkamine nõudis ka hiljemalt kell 21.30 magama minemist. Varem ma tõesti ei suutnud...\nKevadhommikud olid omamoodi mõnusad, seda enam, et päike hakkas päev-päevalt üha varem tõusma. Need 2 töötundi olid justkui paralleelaeg ning kell 6, mil end viimaks riidesse sättisin, oli minu jaoks uus ärkamine ehk siis sain endale iga päev 2 hommikut. Energia, millega 4. veerandil koduuksest välja astusin, oli oluliselt intensiivsem ja kestvam kui esimesel kolmel veerandil, mil alles kell 6 oma paaritunnisest vaevusaabunud unest ärkasin.\nKohati on mul nüüd, mil töö õpilastega on läbi, isegi keeruline koolieelsesse tavarütmi tagasi saada. Vägisi tuleb uni kell 22-23 ning linnud kipuvad mind äratama koos päiksetõusuga. Muidu poleks isegi ju lugu: võiksin ka aolõokesena elada, õppisin varahommikuid omamoodi nautima. Head mõtted ja kirglik tööelevus – need aga saabuvad ikka alles südaööl. Rääkimata sellest, et hommikuti üksinda kohvipidu pidada on küll mõnus (meeleldi loeks ajalehte, seda paberil ajalehte ka kõrvale, aga post(iljon) tuleb millegi pärast alles pärast kella 7-t), ent mõnikord tahaks õhtul ka kauem vastu pidada kui viimaste uudisteni.\nÜks mu töövihtumislauludest. Mõnikord vihtusin tantsu ka.\nKirjutas Triin Toomesaar at 10:46 Kommentaare ei ole:\nVeerenni asumi elanik, ajurünnakule!\nKas asumiseltside loomine on niisama popp ja noortepärane või on sellest potentsiaalse(l)t kasu ka? Ega enne väga täpselt ei tea, kui ise järele ei proovi!\nMõned Veerenni puitasumi elanikud kogunesid 5. juunil esimestele asumi mõttetalgutele kohvikusse Kuus Hernest, kus mh tegid oma toimetamistest ettekande Juhkentali asumiseltsi esindajad. Sellele järgnenud arutelu käigus tekkis mõte ka Veerenni asumiselts luua.\nSelleks, et lihtsast mõttevälgatusest tegudeni jõuda ning asumiselts kohalikele elanikele ka võimalikult kasulik saaks, tuleb veel korduvalt maha istuda, arutamaks, mismoodi neid edasisi samme seada. Hea Veerenni asumi elanik, tule neljapäeval, 19. juunil kell 18.00 ajurünnakule maakauba kohvikusse Kuus Hernest! Mõtleme, millist tulevikku oma asumi(seltsi)le tahame ja mida meie selleks teha võime. Aktiivse mõttetöö kõrvale pakub kohvikumeeskond ka meeldivalt mahedaid suupisteid.\nKui sina ise Veerenni asumis ei ela, aga tead kedagi, (kes teab kedagi,) kes naljatleb, et tema kodust on vangla, surnuaed ja sünnitusmaja kiviga visata, või kes uhkeldab, et elab huvitava ajalooga puitasumis Baltika kvartali lähedal, anna talle teave edasi, sest mida rohkem asumiaktiviste, seda (vaimu)rikkam asumielu!\nTähepanu ka, kõik Juhkentali ja Kadrioru asumite elanikud! Juhkentali Selts korraldab juba sel reedel, 13. juunil pisikese rattaretke, mille käigus testitakse kohalikke rattaliikluse võimalusi ja kavandatavaid kergliiklusteid. Üks teedest järgib Härjapea jõe kulgemist, teine aga endist kitsarööpmelist raudteed. Retk algab kell 18.00 Sossi mäelt Fahle maja eest. Põigatakse ka Veerenni asumisse ning retke lõppsiht viib välja Kadriorgu.\nKirjutas Triin Toomesaar at 14:32 2 kommentaari:\n„Triinude mäng“ (2/7): muundumine öökullist aolõok...


Miks kogu keha valutab, Valu lihaste ja liigestega tsirroosi\nSel juhul on puhkus parim teraapia. Kuid enamikul juhtudel võivad seljavalud areneda selgroo või siseorganite tõsiste haiguste korral.\nSelja- või alaseljavalude kõige levinum põhjus on seljaaju häired, näiteks: Osteokondroos. Pealegi on lisaks Kate uhisoone ja kasi iseloomulik ka krigistamine selgroos ja liigutuste piiramine; Herniated-ketta korral võivad seljavalud olla selle arengu varane sümptom.\nSelliste sümptomite ilmnemisel nagu tuimus, jäsemete nõrkustunne, valu süvenemine on vajalik haiguse täpseks diagnoosimiseks ja ravi määramiseks pöörduda neuroloogi poole. Teine seljavalude põhjus võib olla neerude ja kuseteede haigused.\nSel juhul võib valudega kaasneda sagedane ja valulik urineerimine. Naiste seljavalu võib olla märk günekoloogilistest seisunditest, näiteks emaka fibroidid, endometrioos, düsmenorröa ja muud menstruaaltsükli häired. Mida teha, kui kogu keha valutab? Valude esinemise korral kogu kehas, millega ei kaasne temperatuuri tõus, on vaja proovida aru saada, kas see on seotud varasema füüsilise või psühholoogilise stressi, lihaspingete, stressi, ebaõige kehahoiakuga ja pika aja selles olemisega.\nNendel looduslikel põhjustel saate end puhata puhates. Kui kehavalusid ei seostata suurenenud stressiga, need ei kao iseseisvalt ja kestavad mitu päeva, peate otsima eriarsti abi. Ainult arst suudab vajalike uuringute ja analüüside abil õige diagnoosi panna ja määrata sobiva ravi.\nMiks keha pärast grippi valutab? Miks gripi lihased valutavad ja liigesed valutavad? Miks tekivad gripiga sellised rasked sümptomid: valutavad liigesed, lihased, pea. Miks on need märgid ohtlikud ja kas improviseeritud vahendite ja ravimitega on võimalik neist kiiresti lahti saada. Iga gripisümptom on viiruste mõju organismile tagajärg. Patogeensete mikroorganismide paljunemise ja leviku mehhanismi välja selgitamiseks peate üksikasjalikumalt teadma, mis on gripp ja kuidas see ilmneb.\nMe teame kohutavatest epideemiatest, mis tappisid kooliaastatest alates miljonite inimeste elu. Bioloogiatundides, rääkides A- B- ja C-tüüpi viiruse avastamisest, tuletasid õpetajad meelde eelmise sajandi 30ndate hispaanlast. Gripipandeemia tappis seejärel umbes 50 miljonit inimest.\nSiis oli ka muid haiguspuhanguid, kuid tänu vaktsiini loomisele suudab haigus kergekujulises vormis või suurel hulgal inimestel üle elada. Siiski on probleem, viirus kohaneb kiiresti uut tüüpi vaktsiinidega, nii et teadlased töötavad igal aastal uue ravimi väljatöötamiseks. Ja need, kellel polnud aega vaktsineerida, saavad gripi nakkuse kergesti kätte.\nGripi sümptomid Selleks, et mitte segi ajada külmaga, peate teadma, et gripp algab kurguvalu, kuivade limaskestadega. Selle põhjuseks on patogeensete mikroorganismide tungimine läbi hingamisteede õhus nakatumise ajal. Viirus settib limaskestale ja paljuneb, seejärel tungib rakkude epiteeli, hävitab need ja siseneb vereringesüsteemi.\nToimub joobeseisund, põhjustades: peavalu ja peapööritus; naha kahvatus; tsüanoos nasolabiaalses kolmnurgas. Kaugelearenenud juhtudel võib gripp põhjustada iiveldust ja oksendamist.\nKui sümptomeid ühendavad lööve, krambid, hallutsinatsioonid, võib esineda tüsistus meningiidi, kopsupõletiku, entsefaliidi, bronhiidi, sinusiidi jne kujul. Miks gripp valutab?? ARVI-ga on veel üks levinum sümptom palavik, palavik, külmavärinad. Probleem on seletatav ajukeskuse talitlushäirega - hüpotalamusega, mis annab käsklusi kehas termoregulatsiooniks ja soojusvahetuseks. Rikkumine toimub joobeseisundi tõttu pärast patogeenide edukat paljunemist limaskestal.\nViirused tungivad vereringesse ja lümfisüsteemi ning läbi meie keha "rännaku" nakatavad ja häirivad elundite tööd.\nNotsitseptorid või, nagu neid nimetatakse ka valurakud, annavad meie närvisüsteemile viivitamatult märku ebaõnnestumistest ja füsioloogilisel tasandil tajutavad signaalid just seda valu. Mõnikord kurdab patsient valu kogu kehas, mõjutatud Valu lihaste ja liigestega tsirroosi ka lihased ja liigesed. Valu olemus Valu lihaste ja liigestega tsirroosi jõuda haripunkti, kus pole võimatu liigutusi teha, pole vahet, kas on kõrge temperatuur või mitte.\nGripi korral valutavad luud: mida teha Hoolimata asjaolust, et see sümptom kaasneb sageli gripiga, soovivad vähesed inimesed ebamugavust taluda. Ebamugavuse leevendamiseks on mitu võimalust: Võtke anesteetiline ravim: Ibuprofeen, Paratsetamool, Tylenol, Atsetaminofeen. Võite teha ka kerget massaaži kamforõliga, Valu lihaste ja liigestega tsirroosi salviga. Vahendid leevendavad valu, aga ka põletikuvastast toimet. Tähtis: juhtudel, kui imikutel ilmneb valu, pöörduge viivitamatult lastearsti poole.\nAlla aastastele lastele ei tohi mingil juhul anda aspiriini ja atsetüülsalitsülaatide derivaate, kuna on oht Reye sündroomiks - rikkalik veritsus ja limaskestade läbilaskvus. Joo võimalikult palju vedelikku. Ainult vesi, kompott, puuviljajook, taimeteed on võimelised puhastama keha viiruste ja rakkude lagunemise ensüümidest. Teisest küljest suurendab dehüdratsioon põletikku ja valu.\nViiruste vastu võitlemiseks vajab keha energiat, mida saab koguda voodipuhkuse pidades. Valu lihaste ja liigestega tsirroosi tugevdatakse immuunsust ja kaitsevõimet. Lihasevalu gripiga: ravi Sellest sümptomist vabanemiseks vajate gripi terviklikku ravi. Kõigepealt kogub arst anamneesi ja uurib vajadusel viiruse SOOVITATUD pohjus määramiseks vereanalüüsi, uriini.\nOn välja kirjutatud viirusevastased ravimid, mis pärsivad patogeenide kasvu ja levikut: Remantadin, Amantadine. Tähtis: grippi pole mõtet antibiootikumidega ravida.\nNeed on ette nähtud selliste komplikatsioonide korral nagu kopsupõletik, bronhiit, eesmine sinusiit, sinusiit, meningiit jne. Enda interferooni tootmise stimuleerimiseks on ette nähtud sellised ravimid nagu Viferon, Kipferon, Aflubin, Amizon, Kagocel.\nSõltuvalt köha tüübist on ette nähtud bronhodilataatorid või mukolüütikumid. Toksiinide keha kiirendatud puhastamiseks peate võtma sorbente: Atoksiil, aktiivsüsi, valge kivisüsi, Enterosgel.\nMillal on vaja kliinikut külastada: Lihase või liigese ümber on tekkinud punane laik. Tuimuse tunne põletikulises liigeses või lihases.\nSeetõttu satuvad mürgised ained vereringesse, põhjustades tõsiseid autoimmuunseid, Valu lihaste ja liigestega tsirroosi, nakkuslikke patoloogiaid. Elada aktiivset eluviisi. Hommikune jooksmine, Sustavi ravi maksumus, ujumine ja isegi kerged jalutuskäigud igal õhtul suurendavad vereringet, toidavad rakke ja kapillaare hapnikuga. Söö korralikult. Seedetrakti, maksa, neerude laadimine säilitusainetega, rasvane, praetud, suitsutatud toit on mitte vähem ohtlik kui alkoholi tarbimine.\nIsegi gripilaadse seisundi korral võib kõrge temperatuuri Valu lihaste ja liigestega tsirroosi kodus kasutada füsioteraapiat. Kasulikud on soojad vannid kuiva sinepiga, jalutamine soojadel kividel. Lihtsate joogaharjutuste suurepärane efekt keha soojendamiseks.\nPiisab, kui teha paar kükki, painutada küünarnukites, painutada kehaga ja seisund leevendab koheselt. Miks keha valutab külmaga Iga inimene soovib suurepärast tervist, kuid sageli ebaõnnestub keha immuunsussüsteem ja sellesse tungivad mitmesugused mikroobid ja bakterid. Nohu ägedad hingamisteede infektsioonid, ägedad hingamisteede viirusnakkused, gripp iseloomustavad ninakinnisus, kurguvalu, köha ja muud sümptomid. Kehavalud külmaga on märk, et kehas areneb gripp, kuid mõnikord võib nohu, mis ei avaldu palaviku ja muude nähtude korral, põhjustada kehas valu.\nSee võib olla hääldatav või ilmneda perioodidel, ilmneda temperatuuriga või ilma. Patsiendid kurdavad sageli lihasvalu ja liigesevalusid. Inimesel on raske isegi voodist välja tulla.\nPaljud inimesed küsivad, miks keha valutab külmaga? Kui inimesel on külm, millega kaasneb temperatuuri tõus, ilmnevad kehas värinad ja ta näib külmutavat.\nPidevalt on tunda väsimust, uni on häiritud, asteenia, neurootiline haigus, hakkab progresseeruma. See ilmneb viiruste ja bakterite tungimise tõttu kehasse, mis mürgitavad siseorganeid oma ensüümidega, tekib joobeseisund.\nEt mõista, miks luud külmaga valutavad, peate teadma mehhanismi, mille abil bakterid mõjutavad meie keha. Lokaliseerimiskohast tungivad viirused veresoontesse ja lümfisüsteemi, levides järk-järgult kogu kehas.\nRakud, mis vastutavad impulsi edastamise eest, saadavad närvisüsteemile signaali. Vastuseks sellele ilmub kehavalu. Hingamisteede viirusnakkusega inimesel on ebamugavustunne, mis väljendub järgmistes sümptomites: kehatemperatuur tõuseb; ilmub valu peas ja luudes; ninakinnisus; kurguvalu ja köha.\nRavi On ebatõenäoline, et lihtne valuvaigisti aitab kehavaludega toime tulla. Kui keha valutab Valu lihaste ja liigestega tsirroosi ja temperatuur on kõrge, on vaja ravida põhihaigust, see tähendab grippi või ARVI-d. Mida peate selleks tegema: Joo palju vedelikke tee, puuviljajook, kompott, tavaline vesi.\nVedelik aitab kehast toksiine välja viia ja patsient saab kiiremini paremaks.


Seiklused ja jutud: Akvaarium\nPostitas: Anu at 20:09\nAnonüümne 27/4/13 08:45\nSelle shokolaadikoogiga tuleb mul ikka ja jälle meelde, kuidas me kunagi kooliajal sinu juures seda hapukoore-kakao kreemi tegime koguaeg ja kuidas ükskord meil kogused kuidagi sassi läksid ja tuli siuke tume paks ja mõru kört :D :D :D see ei lähe mul vist iial meelest :) H\nAnu 27/4/13 10:16\nOlid ajad... :)\nTarvo 29/4/13 17:35\nIlus :) Ootan huviga videot. Töö osas pole veel midagi selgunud? Täna juhtus nii, et sattusin ise ühele töövestlusele :)\nAnu 30/4/13 08:12\nKuidas vestlus läks? Tule siia vestlema parem!\nTarvo 30/4/13 13:48\nMa arvan, et läks hästi :) Eks varsti ole näha, kas tahetakse veel näha või suutsin esimese korraga ära tüüdata. Ma arvan, et ma juba oleks seal, kui pealik ennast töölt lahti võtaks ja sellega nõus oleks.


2017 - Muusikaleht\nTallinna Keskraamatukogu veebileht > Muusikaleht > Soovitame > 2017\nDiana Krall “Turn Up The Quiet”. 2017 (CD)\nDiana Krall – kodanikunimega Diana Jean Krall – on Kanada päritolu laulja ja pianist, kellelt on käesoleval aastal ilmunud 14. järjekorranumbrit kandev album. Plaadilt leiame 11 vaieldamatult jazzmuusika klassikasse kuuluvat pala. Olgu siinkohal näitena Cole Porteri „ Night and Day“ või Irving Berlini „ Blue Skies“. Meeldivalt positiivset mõju avaldab muusikapalade mitmekülgne interpretatsioon. Olgu siis tegemist 1930-ndate swingi mõjutustega või hilisema cool jazzi tunnustega.\nHoogne seikluskomöödia „Sangarid“ viib meid 80ndatesse aastatesse. Kolm Eesti kutti põgenevad Nõukogude Liidust välismaale, et vabas maailmas elada just nii šeffi elu nagu nähtud telesarjades „Miami Vice“, „Knight Rider“ ja „Santa Barbara“.\nViieliikmeline vokaalgrupp Pentatonix moodustati Texases Arlingtonis 2011. aastal. Oma esimese albumi avaldasid nad aasta hiljem. Bänd on tuntuks saanud oma laitmatu vokaali ja beatbox’i meisterliku kasutamise tõttu, samuti huvitavate arranžeeringutega.\nBuddy Miles “Miles Away From Home”. 1998 (CD)\nEnamik meist on kuulnud ütelust: „Legend juba oma eluajal“. Armastatud trummari ja vokalisti Buddy Miles’i (kodanikunimega George Allen Miles jr) puhul kehtib see suisa mitmekordselt. Kahjuks saame selle aasta septembris meeles pidada mitte tema 70. sünnipäeva, vaid sünniaastapäeva – andekas muusik lahkus meie hulgast südamepuudulikkuse tõttu vaid 60 aasta vanuselt.\nKogumikult „Muinaslugu sinilinnust“ leiame 18 vaieldamatult eesti kergemuusika klassikasse kuuluvat aegumatut pala.\nRedel ruudus “Maa ja taevas”. 2016 (CD)\nAlbumilt „ Maa ja taevas“ leiame üheksa vaimuliku sisuga laulu – peamiselt vaimulike rahvalaulude seaded, aga ei puudu ka omalooming.\nÜlimenukas sari “Sõbrad” („Friends“) jooksis USA-s aastatel 1994-2004, olles seega üks pikimalt eetris olnud komöödiasarjadest. Selle fännidele on esimese hooaja soundtrack kindlasti toredaks meenutuseks, mida tasub kuulata.\nTerry Milleri & Andrew Shahriari “World music: a global journey”. 2017\nRaamat „World music: a global journey“ viib lugeja tõepoolest ümbermaailmareisile, nii nagu pealkiri lubab. Muusikalises mõttes pole tähelepanu keskmes mitte kitsalt maailmamuusika kui stiil, vaid maailma muusika lahkukirjutatult ja laiemas tähenduses. Laias laastus vaatleb raamat maailma eri regioonide muusikat etnomusikoloogi pilguga (või peaks ehk ütlema „kuulab etnomusikoloogi kõrvaga“). Enne muusikalisele ümbermaailmareisile asumist mõtiskletakse põhjalikult selle üle, mida muusika kui niisugune endast üldse kujutab, kuidas maailma eri paigust pärit muusikat kuulata ja millele sealjuures tähelepanu pöörata.\nFalco “The ultimate collection”. 2008 (CD)\nAustria artisti Falco (kodanikunimega Johann Hölzel) puhul oli tegemist ühe huvitavama ja karismaatilisema lauljaga saksakeelses pop- ja rockmuusikas. 40-aastaselt autoõnnetuses hukkunud muusikust jäid maha mitmed tuntud hitid nagu “Rock Me Amadeus”, “Der Kommissar” ja “Jeanny”.


Näopalvesed: foto, põhjused ja ravi - Kanapähklid 2021\nSiit saate teada, mis on parem - Utrozhestan või Duphaston\nAeg-ajalt on paljud silmitsi Weni väljanägemisega. Veelgi enam, need kooslused võivad tunduda absoluutselt kõikjal. Kuid võib-olla kõige ebameeldivam üllatus on selle tuvastamine näol. Pealegi on lipoomid kipuvad suurenema, pärast seda on peaaegu võimatu seda ravida, seega on küsimus: kuidas eemaldada wen? - on üsna asjakohane.\nMis on rasvane nägu või lipoom?\nWen või lipoma on healoomuline kasvaja. See areneb naha all sidekoedes. Kui te ei anna seda väärtust ega jookse, siis võib see kasvada ja moodustada vaskulaarsete kimpude ja lihaste vahel.\nRasvavähk ei ole ohtlik ja on täiesti valutu ja mobiilne. Vaatamata kasvupotentsiaalile on see protsess üsna aeglane. Pärast eemaldamist on taassünni võimalus praktiliselt langenud nulli.\nWen näol - foto\nMiks Wen ilmub? Wen näol - põhjused\nWen välimus võib olla põhjustatud paljudest põhjustest. On olemas versioon, mille järgi sageli moodustub põhjus taimede ja närvisüsteemi funktsioonide haigus või patoloogia. Wen võib olla ka trauma tagajärg, kuid enamikul juhtudel võib need moodustuda pärast püsivat survet teatud nahapiirkonnas.\nÜldiselt on lipoomide moodustumist mõjutavad järgmised tegurid:\nNäole Wen'i moodustamine ei ole otseselt seotud onkoloogide probleemidega. Näo lipopasid on healoomulised kasvajad. Wen on rämpsposti kogum, mida ümbritseb membraan.\nEkspertide arvamused hariduse põhjuste kohta on väga erinevad. Mõned usuvad, et see on geneetika mõju, kuid see seisukoht on vastuoluline. Ebamõõdetud dieedi tagajärjel on versioon näo kohta. See on tingitud asjaolust, et tarbitud toit ei võimalda keha korralikult puhastada ja selle tulemusena moodustuvad rasvhapped.\nSamuti on võimalik, et näo nägu on seotud järgmiste teguritega:\nkiirtoitude söömine, söömine toiduga, söömata toitumine ja muu asi;\nMis on nägu vaev?\nValge wen näol - akne. Nende välimus tundub väga meeleolu, erinevalt sellest, mida nad kergesti ekstrudeeritakse.\nVäiksed näopiirkonnad (milia), mis võivad olla primaarsed ja sekundaarsed, tekivad juuksefolliikulite või rasunäärme blokeerimise tõttu. Selle protsessi põhjus on primaarsete müaanide puhul surnud naharakkude katkemine või rasva sekretsiooni düsregulatsioon. Omakorda võib sekundaarne milia kujuneda armide või naha põletiku või trauma tagajärjel. Inimestel on milia paremini tuntud kui "prosyanka". Enamasti moodustunud nina, põsesarnade ja laubade tiivad. Kuna milial pole voolu, ei saa neid välja tõrjuda.\nNahaalune wen näol - see on tavaline lipomaad (vulgaarne). Need asuvad naha all ja neil on ilopõivad. Vaatamata subkutaansele asukohale ei õnnestu seda tüüpi wen nahale keevitada ja liigub teatud tüüpi kapslisse. Enamasti ilmneb metaboolsete häirete tagajärg. Võib olla mitu tüüpi: tihedad, hajuvad, lokaliseeritud või pehmed.\nWen'i ühendamine näol - ksantoomid. Need asuvad peamiselt silmalaugude või lähedaste silmade läheduses. Selle tüübi tõmblukud ühendavad tihti kokku.\nSuur nägu - xanthelasma, ksantoomide tüüp. Need on suuremad kui milia ja neil on tavaliselt kollane toon. Selline wen kaldub laienema, kasvama ja seejärel ühinema. Mõnel juhul võivad nad olla mobiilsed, mistõttu nende eemaldamisel on tihendite ja tihendite tihendamine ja fikseerimine vajalik.\nKas see on võimalik ja vajalik, et eemaldada Wen näol?\nPaljud, kellel on sarnane probleem, mõtlevad sellele, aga kas peaks olema võimalik wen eemaldada? Kuna nad ei kannata terviseriske, kas on võimalik neid mitte puudutada? Kindlasti on vastus ainult jah. Esiteks on wenil üsna mitte esinduslik välimus ja see on vajalik esteetiliste kaalutluste tõttu. Ja loomulikult, kuna mõned liigid kasvavad kergesti ja tähelepanuta jäetud on raskesti eemaldatavad, on parem pühkida probleem rootalt. Lisaks võivad lipoomid põletikulised.\nTuleb meeles pidada, et mingil juhul ei saa Wen kosmeetikatoodete maski maskeerida, muidu võib tekkida põletik ja punetus. Kui ilmneb punetus, kiireneb wen kasv, millega kaasneb valulik valu. Põletiku ajal on eemaldamine keelatud. Esiteks peate eemaldama turse ja põletikku.\nLisaks sellele ei kao ise wen ise ka peale kasvaja kasvu, suurendab rohkem valu. Selle tulemusena võib lipo jõuda 15 cm läbimõõduni. Vaha õigeaegne eemaldamine tema asemel jääb vaevu märgatavaks. Tulevikus jätab eemaldamine edasijõudnutele raami. Sellepärast on mõistlik ette näha selline näiliselt ohutu kasvaja, et vältida asjatuid probleeme tulevikus.\nKuidas eemaldada wen näkku - meetodeid ja tehnikaid\nSelleks, et vabaneda wenist ja unustada sellest igavesti, kasutage laser eemaldamist. Lisaks sellele kasutatakse meetodit nii varajases staadiumis kui ka tähelepanuta jäetud olekus. See on tõenäoliselt kõige usaldusväärsem ja tõhusam meetod. See on tingitud asjaolust, et:\nmõjutab tala ainult kahjustatud piirkonda, mõjutamata tervislikku koed;\nlaser mitte ainult ei eemalda lipoomi, vaid ka desinfitseerib kahjustatud nahapiirkonda;\nKuid hoolimata nendest eelistest on lipoomide laser eemaldamisel ka puudusi:\nlaser ei eemalda sügavale või suurele lipomaale;\ndiabeedi, raseduse, herpes, immuunpuudulikkuse ja menstruaaltsükli ajal ei teostata protseduuri;\npärast laseride eemaldamist on haigusjuhtude kordumine sagedasem kui pärast operatsiooni.\nProtseduuri viib läbi onkoloogi kirurg kohaliku anesteesia all. Kui see juhtub, eraldatakse nahka laseriga, mis ka veresoonte juustele. Pärast wen eemaldamist kooritakse ja haava servad õmmeldakse.\nKehalise koorimisega kasutatakse üsna tihti ka wen eemaldamise viisi. Kuid see ei sobi igat tüüpi laimidele. Seega ei saa te põletikuliste ja kiiresti kasvavate liposoomide eemaldamist. Lisaks sellele soovitavad eksperdid seda meetodit ennetava meetmena. Küünte ajal rasvade näärmete puhastamine. Pärast protseduuri tõuseb tõenäosus veeni uuesti nakatamiseks ja laagerdumiseni.\nnahk on eemaldatud armidest, armidest ja muudest ebaühtlustest.\nMiinuseid saab valida ainult mõne päeva taastumisperioodiks, mis on kodus väärt.\nLipamate kirurgiline eemaldamine\nLipomaaride kirurgiline eemaldamine on ehk kõige äärmuslikum meetod, mis on kasutusel ainult wen'i töökorras oleku korral. Kuid mõnel juhul viiakse patsiendi soovil läbi kirurgiline eemaldamine ja väikesed liposoomid kohaliku anesteesia all. Kui tegu on suurte suurustega, siis kasutage üldanesteesiat.\nKirurgiline eemaldamine hõlmab lipo lõikamist ja selle eemaldamist. Pärast seda, kui ümbritsevatest kudedest on tekkinud jääk-wen'i koorimine. Järgnevalt asetatakse õmblusniidid nahaalusesse kudedesse ja wen-i eemaldamise kohale asetatakse sandaat. Pärast operatsiooni võib jääda arm, mis aja jooksul muutub peaaegu tundmatuks.\nSee wen eemaldamise meetod hõlmab elektrokoagulatsiooni nuga või elektrivoolu kasutamist. See eemaldatakse naha ülemisest kihist, seejärel eemaldatakse seisak moodustumine.\nKui mehaaniline puhastus viiakse läbi, teeb spetsialist kahjustatud ala sisselõige või punktsioon. Peale selle tõmmatakse näole vaht õrnalt välja ja selle hoidmiskohta ravitakse antiseptikidega. See meetod on üsna valus ja selle tagajärjel võib jääda armid ja armid. Suurte lipomaatide eemaldamine sellisel viisil on võimatu, sel juhul tehakse ainult kirurgilist eemaldamist.\nCryodestruction hõlmab vedela lämmastiku kasutamist. Sellist meetodit Weni eemaldamiseks kasutatakse harva. Protseduuri eeliseks on see, et haav ei vaja mõne nädala jooksul edasist töötlemist ja tervenemist. On võimalik, et protseduur tuleb uuesti läbi ja selle tulemusena võib jääda märkimisväärne märk.\nLipamate raadio laine eemaldamine\nRaadiolaine eemaldamine hõlmab kudede sisselõike ja väikeste veresoonte verejooksu lõpetamist. Samas põhjustab seade minimaalse kudede vigastuse, mis võimaldab tulevikus vältida jämedate armide või armide tekkimist. Ja see aitab kaasa ka kiirele paranemisele.\nArvestades, et raadiolaine omab bakteritsiidset omadust. Sellepärast vähendatakse hematoomide tekke riski veelgi. Kui väikest lipo eemaldatakse raadiolainete abil, ei pruugi õmblus tulevikus olla vajalik. Südamestimulaatoritel on see protseduur vastunäidustatud.\nKuidas vabaneda wen näol seebiga?\nSelle tööriista ettevalmistamiseks ei vaja mitte ainult seepi, vaid ka sibulaid. Kõiki koostisosi võetakse võrdsetes osades ja hõõrutakse riivis, seejärel keedetakse üle väikese kuumusega. Pärast tööriista jahutamist kantakse see pooleks tunniks veeni ja eemaldatakse seejärel nahast sooja veega. Seebi seebil ja sibul on antibakteriaalsed omadused ja täiuslikult juhib rasva. Selleks, et lipoomi unustada, on lihtsalt mõned protseduurid.\nMitte vähem efektiivne ja tihti kasutatav lipamiidide ravimeetod on kärbsepuks. Inimestel kasutatakse seda taimet väga tihti. Protsessi alustamiseks piisab, kui kinnitada äsja kinnitatud lehti vennale väljastpoolt. Parim on jätta see ööseks.\nRavi wen Kalanchoe ja aloe\nTihti Wenist vabanemiseks kasutatakse Kalanchoe't. Selleks peate lõikama taime värske lehe pooleks, seda on kõige parem teha. Pärast seda tuleb kahjustatud kohale kanda paberimass. Parim on jätta mõnda aega kreemist peale kipsi kinnitamist. Kui te regulaarselt seda meetodit kasutate, muutub lipoom aja jooksul väiksemaks ja kaob lõpuks kokku. Parim on jätta kompress ööseks, siis mõne nädala pärast avaneb lipoma ja ilmub rod, mis tuleb eemaldada.\nSama võib teha koos aleuesoonega ja jätta kompressioon ööks, kinnitades selle krohviga. Taime bioloogiliselt aktiivsed ained tungivad läbi naha sügavuse ja hakkavad töötama rasva metabolismi normaliseerimisel. Lisaks on aaloe suurepärane võimalus naha puhastamiseks.\nSelleks, et vabaneda lipoost sibulaga, peate esmalt küpsetama selle ahjus. Pärast tööriista ettevalmistamist hõõrutakse pesumasin seep peal ja sibul läbib lihaveski. Saadud koostisained segatakse ja rakendatakse lipomaale ja fikseeritakse. Selleks, et toode saaks tulemuse, viiakse protseduur läbi 3 korda päevas, kuni lipoma kaob.\nVeni vabanemine võiga\nRahvameditsiinis kasutatakse võiga võitlemiseks võid. Selle 50 g. õli tuleb segada 2 spl söögikorda. l naine Selle tulemuseks peaks olema homogeenne mass. Nii et tulemus on märgatav nii varakult kui võimalik, tööriista rakendatakse lipoamile üks kord päevas, kuni patoloogia kaob.\nPunane savi kui võõrutusmaterjaliks lubi\nPunaviimist peetakse mitte vähem tõhusaks. Sellel on põletikuvastane ja lahutuv toime. Selleks, et valmistada punase savi mask, ja tegelikult sellisel kujul toob see kaasa nii palju kasu nii olemasoleva lipo vabanemiseks kui ka ennetava meetmena, on see lahjendatud väikese koguse veega. Samuti võite teha savi kooki, kinnita see mõjutatud kohale ja parandada. Parim on hoida kogu öö läbi.\nLihtne retsept Wen näole: küüslauk ja oliiviõli\nOliiviõli ja küüslaugu segu, mis on eelnevalt purustatud ja muundatud, aitab see suurepäraselt laimidele. Saadud tööriist tuleb pikka aega mõjutada kahjustatud piirkonda, et mitte põleda terve koe. Protseduur viiakse läbi kuni lipo kadumine.\nJaapana, sibulast ja meest valmistatud korterikoogi peetakse suurepäraseks vahendiks. Kõik koostisosad tuleb võtta võrdsetes osades. Enne kui kõik segatakse, sibul hõõrutakse peeneks riiviks ja seejärel segatakse teiste koostisosadega. Parim on jätta kook kogu öö, määrates kipsi.\nKuldsed vuntsid on taim, mida traditsioonilises meditsiinis aktiivselt kasutatakse. Erandiks ei olnud tema kasutamine võitluses wen'i näol. Enne kasutamist puhastatakse taim hästi, kuni ilmub mahl. Seejärel rakendatakse kahjustatud alale kuldseid vuntsid. Seda meetodit saab kõige paremini kasutada koos midagi.\nWen'i ravi küpsetatud sibul näol\nSibul, nagu ka teised traditsioonilised ravimid, on kasulik näo näol. Selleks, et sellest lahti saada, alustatakse sibulat küpsetamist, seejärel rakendatakse kahjustatud alale. Mõned protseduurid on piisavad, et unustada lipoomi. Kompresse saab pärast nakatamist ja soojendamist puuvillaga üleöö.\nÄädikas kui ravivõimalus wenile\nWen'i vahendina on võimalik kasutada äädika põhinevat ravimit. Selleks segage see joodiga. Pärast mõjutatavat piirkonda on punktieritud valmisainega. Loomulik tulemus ilmub sõna otseses mõttes pärast 4 protseduuri.\nSmetanno-mee mask wenilt\nLipomast saab lahti saada maskiga, mis sisaldab soola ja meest. Kõiki koostisosi tuleb kasutada võrdsetes osades. Kõiki komponente kuumutatakse veevannis. Pärast seda on kahjustatud piirkond või kogu nägu kaetud ettevalmistatud vahendiga. Protseduuri aeg on 20 minutit, pärast mida mask pestakse veega. Protseduurid viiakse läbi kuni wen'i kadumiseni üks kord päevas. Tavaliselt võib see vajada 10 kuni 20 lähenemist.\nLinde paastumise, kaneeli ja sibulaga vabanemine\nVaatamata välise ravi kasutamisele pole traditsioonilise meditsiini retseptide kasutamine üleliigne. Hea abi on kasutada iga päev Art. l kaneeli ja sibulaga iga söögikorda. Kui 3 korda päevas süüa kogu pirn, siis mõne aja pärast linde puude suuruse vähenemine ja nende edasine kadumine. Samuti on täheldatud inimeste naha seisundi paranemist paastu ajal.\nMändi õietolmu kasutamine mõjutab wen'i sisekülge. Vahendid taastab õige ainevahetuse. Lisaks põhitoimingule taastatakse kapillaarid, kopsud, neerud ja veresooned. Niisiis, tööriista ettevalmistamiseks peate segama mee ja männi õietolmu võrdsetes osades. Tund enne sööki tuleb võtta artikli Art. l segu, joomistes oma teed punetistega.\nNeurodermatiidi haigus on krooniline põletikuline protsess nahas, millel on neuro-allergiline iseloom. Selle haiguse levimus on 40% kõigist nahahaigustest.\nMida ütlevad moolid - mooli tähistamine kehal


Maarja ja Joosep lähevad Petlemma ja sünnib Jeesus | Tõeline usk\nARTIKLI KEEL abhaasi afrikaani aimara albaania ameerika viipekeel amhara araabia armeenia armeenia (lääne) aserbaidžaani aserbaidžaani (slaavi kiri) atšoli basaa bataki (Karo) bataki (Toba) baule baškiiri bemba bengali bikoli birma brasiilia viipekeel bulgaaria colombia viipekeel djula eesti efiki eve fidži filipiini viipekeel fääri gaa ganda gruusia grööni guaranii gudžarati guni haiti hausa heebrea herero hiina (kantoni/lihtsustatud) hiina (kantoni/traditsiooniline) hiina (mandariini/lihtsustatud) hiina (mandariini/traditsiooniline) hiligainoni hindi hispaania hispaania viipekeel hollandi horvaadi ibo iloko indoneesia inglise isoko itaalia itaalia viipekeel jaapani jaava jao joruba kabije kannada kasahhi katalaani ketšua (Ancash) ketšua (Ayacucho) ketšua (Boliivia) ketšua (Cusco) kikuju kirgiisi kongo konzo koosa korea korea viipekeel kreeka kuuba viipekeel kvangali kvanjama leedu lingala lozi luba (Kasai) luba (Katanga) lunda luo maaja makedoonia makua malagassi malai malajalami malawi viipekeel malta marathi mauritiuse kreoolkeel mehhiko viipekeel mihhe (põhjakesk) mongoli moore nahua (Põhja-Puebla) ndebele ndebele (Zimbabwe) ndonga nepali ngabere niasi njandža (Malawi) njaneka norra nzima oromo osseedi pandžabi pangasinani papiamento (Aruba) papiamento (Curaçao) pedi peruu viipekeel poola poola viipekeel portugali (Brasiilia) prantsuse pärsia rootsi ruanda rumeenia rundi saksa samoa sango sapoteegi (Ístmo) sebu seišelli sena serbia (ladina kiri) serbia (slaavi kiri) sgoo sidamo singali slovaki sloveeni songe soome sotho (Lesotho) sranani suahiili suahiili (Kongo) suulu svaasi taani tagalogi tahiti tai tamili tatari telugu tetela tetumi (Dili) tigrinja tivi totonaki tsonga tsotsili tsvaa tsvana tumbuka tvii türgi türkmeeni tšehhi tšiili viipekeel tšitonga (Malawi) tšitonga (Sambia) tšuvaši ukraina umbundu ungari urdu urhobo vajuu varai venda vene vene viipekeel vietnami volaita zande šona\nTa „tegi järeldusi oma südames”\n1., 2. Millisele rännakule oli Maarja asunud ja miks see oli talle kurnav?\nMAARJA püüdis eesli seljas istudes mugavamat asendit leida. Teekond oli kestnud juba tunde, Joosep aga kõndis tema ees aina edasi Petlemma poole, mis oli nende pika rännaku sihtpunkt. Taas tundis Maarja, kuidas laps ta üsas end liigutab.\n2 Piiblijutustusest ilmneb, et selle sündmuse ajaks oli Maarja rasedus jõudnud lõppjärku (Luuka 2:5). Kui nad möödusid ühest põllust teise järel, võisid kündjad ja külvajad pead pöörata ja imestada, miks küll sellises seisundis naine teekonnal on. Miks reisis Maarja kodupaigast Naatsaretist nii kaugele?\n3. Millise ülesande Maarja sai ja mis küsimust me vaatama hakkame?\n3 Kõik oli alanud juba palju kuid tagasi, kui see juudi neiu sai Jumalalt enneolematu ülesande: ta pidi ilmale kandma Jumala enda poja — lapse, kellest pidi saama Messias! (Luuka 1:35.) Ent siis, kui sünnitamise aeg ligines, tuli Maarjal ette võtta teekond, mis pani tema usu mitmel moel katsele. Vaatame, mis aitas tal vaimselt tugevaks jääda.\n4., 5. a) Miks olid Joosep ja Maarja teel Petlemma? b) Millise prohvetiennustuse täitumisele aitas kaasa keisri korraldus?\n4 Joosep ja Maarja ei olnud ainsad teelised. Keiser Augustus oli hiljuti andnud korralduse, et kogu riigi rahvas üle loetaks, ning kõik pidid minema oma esivanemate linna ennast kirja panema. Mida Joosep tegi? Piiblist võime lugeda: „Muidugi läks ka Joosep Galileast Naatsareti linnast üles Judeasse Taaveti linna, mida nimetatakse Petlemmaks, kuna ta oli Taaveti kojast ja soost” (Luuka 2:1—4).\n5 See, et keiser just sel ajal niisuguse korralduse andis, ei olnud pelgalt juhus. Umbes seitsesada aastat varem oli kirja pandud prohvetiennustus, mis andis teada, et Messias sünnib Petlemmas. Väärib märkimist, et üks Petlemma-nimeline linn asus Naatsaretist kõigest 11 kilomeetri kaugusel. Kuid eelmainitud prohvetiennustus täpsustas, et Messias sünnib „Petlemm Efratas”. (Loe Miika 5:1.) Et jõuda sellesse linnakesse, tuli minna Naatsaretist läbi Samaaria mööda mägiseid teid 130 kilomeetri kaugusele. Sellesse Petlemma pidigi Joosep minema, sest niihästi tema kui ta noorik põlvnesid kuningas Taavetist, kes oli pärit Petlemmast.\n6., 7. a) Miks võis rännak Petlemma olla Maarjale raske? b) Kuidas mõjutas Maarja otsuseid see, et nüüd oli ta abielunaine? (Vaata ka allmärkust.)\n6 Kas Maarja oli valmis toetama Joosepi otsust minna sellisele teekonnale? Tema seisundis rännata ei olnud kindlasti kerge. Ilmselt oli käes varasügis, seega hakkas kuiv periood lõppema ja oli oodata kergeid vihmahoogusid. Veelgi enam, neil tuli minna „Galileast . . . üles”, kuna Petlemm asus umbes 750 meetri kõrgusel merepinnast. See tõus võis pärast mitmepäevast rännakut üpris vaevaline olla. Võib arvata, et Maarja seisundi tõttu kestis nende reis tavapärasest kauem, sest tõenäoliselt tuli neil teha mitmeid puhkepeatusi. Sellisel ajal ihkaks iga naine olla kodus sugulaste ja sõprade lähedal, kes sünnivalude puhkedes saaksid kiiresti appi tulla. Pole kahtlustki, et niisugusele teekonnale minek nõudis Maarjalt palju vaprust.\nRännak Petlemma polnud kergete killast\n7 Sellegipoolest läks Joosep, „et lasta end arvele võtta koos Maarjaga”, nagu märgib Luukas. Samuti kirjutab ta sellest, et Joosep võttis reisi ette ühes Maarjaga, „kellega ta oli abiellunud” (Luuka 2:4, 5). Joosepiga abiellumine mõjutas suuresti Maarja otsuseid. Maarja mõistis, et Jumal on andnud ta mehele juhtpositsiooni ning et tema kui naise roll on olla mehe abiline ja tema otsuseid toetada. * Maarja oli valmis oma abikaasale kuuletuma ja selles väljendus tema usk.\n8. a) Mis veel võis ajendada Maarjat koos Joosepiga Petlemma minema? b) Mis mõttes on Maarja eeskuju innustuseks ustavatele jumalateenijatele?\n8 Mis põhjusel veel võis Maarja Joosepile kuuletuda? Kas ta teadis prohvetiennustust selle kohta, et Messias sünnib Petlemmas? Piibel sellele ei vasta. Siiski ei saa me seda võimalust välistada, kuna see ennustus oli ilmselt üldteada nii usujuhtide kui ka lihtrahva seas (Matt. 2:1—7; Joh. 7:40—42). Ja Maarja tundis Pühakirja väga hästi (Luuka 1:46—55). Ükskõik kas ta soostus teekonnale minema selleks, et kuuletuda abikaasale, järgida keisri käsku või tegutseda kooskõlas Jehoova prohvetiennustusega — või arvestas ta kõigi nende teguritega —, on ta meile suurepäraseks eeskujuks. Nii meeste kui ka naiste puhul on alandlik, sõnakuulelik hoiak Jehoova silmis palju väärt. Eriti meie ajal, kui allumine näib olevat üks enim ärapõlatud voorusi, on Maarja eeskuju innustuseks ustavatele jumalateenijatele kogu maailmas.\n9., 10. a) Millele võisid Maarja ja Joosep Petlemmale lähenedes mõelda? b) Kus Joosep ja Maarja ööbisid ja miks?\n9 Kui Petlemm viimaks nähtavale ilmus, võis Maarja kergendunult ohata. Ülesmäge minnes ja oliivisaludest möödudes (oliivide koristamine oli üks viimaseid saagikoristusi) võisid Maarja ja Joosep mõelda selle linnakese mineviku peale. Nagu ütles prohvet Miika, oli Petlemm liialt tähtsusetu, et arvestada teda Juuda linnade hulka. Ometi olid just siin rohkem kui tuhat aastat tagasi sündinud Boas, Noomi ja Taavet.\n10 Kui Maarja ja Joosep Petlemma jõudsid, oli linnake rahvast tuubil täis. Kuna enne neid oli hulk teisigi saabunud ennast kirja panema, ei leidunud neile enam ööbimiseks kohta. * Neil ei jäänud muud üle kui ööbida laudas. Võime vaid kujutleda Joosepi muret, kui ta nägi, et tema naine kannatab teravate, järjest tugevnevate valuhoogude käes, mida ta kunagi varem polnud tundnud. See oli küll viimane koht, kus sünnitada.\n11. a) Miks võivad naised kõikjal maailmas hästi mõista, mida Maarja tundis? b) Millises kahes tähenduses oli Jeesus esmasündinu?\n11 Naised kogu maailmas mõistavad hästi, mida Maarja võis tunda. Jehoova oli umbes 4000 aastat varem andnud teada, et päritud patu tõttu tuleb naistel valuga lapsi ilmale tuua (1. Moos. 3:16). Pole mingit alust arvata, et Maarja oleks selles suhtes erand olnud. Luukas jätab taktitundeliselt kirjeldamata, kuidas kõik täpselt toimus, vaid ütleb lihtsalt: „Ta sünnitas poja, esmasündinu” (Luuka 2:7). Jah, see oli ta esimene poeg ning hiljem sünnitas ta veel vähemalt kuus last (Mark. 6:3). See laps aga oli eriline: ta polnud mitte ainult oma ema esmasündinu, vaid Jehoova enda ainusündinud poeg, „kogu loodu esmasündinu” (Kol. 1:15).\n12. Kuhu Maarja lapse asetas ja mille poolest erines tegelikkus sellest, kuidas Jeesuse sündi tavaliselt kujutatakse?\n12 Nüüd lisab jutustus kuulsa detaili, öeldes, et Maarja „mähkis ta mähkmetesse ning asetas ta loomasõime” (Luuka 2:7). Jeesuse sündi kajastavad etendused, maalid ja väljapanekud kõikjal maailmas loovad sellest olukorrast ebarealistlikult halearmsa pildi. Püüdkem aga seda olukorda reaalselt ette kujutada. Sõimest ju söövad kariloomad. Perekond leidis ulualust laudast, kohast, kus on kõike muud kui hea õhk ja hügieenilised tingimused. Milline lapsevanem tahaks, et tema laps sünniks laudas, kui tal oleks mõni muu võimalus? Enamik vanemaid tahab oma lastele üksnes kõige paremat. Kui palju enam võisid Maarja ja Joosep soovida pakkuda parimat Jumala pojale!\n13. a) Kuidas andsid Maarja ja Joosep oma olukorras endast parima? b) Mismoodi saavad targad vanemad tänapäeval Joosepit ja Maarjat jäljendada?\n13 Ometi ei kibestunud nad oma piiratud võimaluste pärast, nad lihtsalt tegid oma olukorras parima. Näiteks pane tähele, et Maarja hoolitses ise vastsündinu eest: mähkis ta mugavalt sisse ja pani hellalt sõime magama, kus lapsel oli soe ja hea olla. Maarja ei lasknud murel hetkeolude pärast end takistada ja tegi lapse heaks kõik, mis suutis. Samuti teadsid nii Joosep kui ka Maarja, et kõige tähtsam lapse heaoluks on õpetada teda Jumalat armastama. (Loe 5. Moosese 6:6—8.) Tänapäeval tuleb vanematel laps üles kasvatada maailmas, kus ei väärtustata Jumala teenimist. Seepärast teevad nad targasti, kui seavad endale samasugused prioriteedid, nagu olid Joosepil ja Maarjal.\nKarjaste julgustav külaskäik\n14., 15. a) Miks tahtsid karjased nii väga last näha? b) Mida tegid karjased pärast seda, kui olid last sõimes näinud?\n14 Rahulikku olemist katkestas ootamatu sigin-sagin. Lauta tõttasid karjased, tulvil elevust ja näod säramas rõõmust, soovides seda peret ja iseäranis last näha. Nad olid kohale jooksnud mäenõlvadelt, kus nad oma karjadega ajutiselt elasid. * Karjased jutustasid hämmastunud vanematele äsja asetleidnud imelisest sündmusest. Neile oli mäenõlval keset ööd ilmunud üks ingel, nii et kogu ümbrus oli särama löönud Jehoova aupaistusest. Ingel ütles neile, et Petlemmas on äsja sündinud Kristus ehk Messias ja et nad leiavad lapse mähituna sõimes magamas. Seejärel oli toimunud midagi veel erakordsemat: oli ilmunud suur hulk ingleid, kes Jehoovat ülistasid! (Luuka 2:8—14.)\n15 Pole siis ime, et need lihtsad mehed tõttasid Petlemma. Kui vaimustunud nad võisid küll olla, nähes vastsündinut sõimes lamavat, täpselt, nagu ingel oli öelnud. Karjased ei hoidnud seda rõõmusõnumit endale: „Kui nad seda nägid, andsid nad teada, mida neile selle väikse lapse kohta oli räägitud. Ja kõik, kes kuulsid, imestasid selle üle, mida karjased neile rääkisid” (Luuka 2:17, 18). Võib arvata, et tolle aja usujuhid suhtusid karjastesse põlgusega. Jehoova aga hindas neid alandlikke ja ustavaid mehi. Ent kuidas mõjus nende külaskäik Maarjale?\nJehoova hindas alandlikke ja ustavaid karjaseid\n16. Milles ilmnes Maarja oskus asjade üle sügavalt järele mõelda ja mis aitas tal tugevat usku hoida?\n16 Maarja oli pärast sünnitust kahtlemata kurnatud, ometi kuulas ta teraselt karjaste igat sõna. Veelgi enam, „Maarja jättis kõik need sõnad meelde ja tegi järeldusi oma südames” (Luuka 2:19). See noor ema oskas sügavalt mõtiskleda. Ta mõistis, et ingli sõnum on erakordselt tähtis. Tema Jumal Jehoova tahtis, et ta teaks ja mõistaks, kes on ta poeg ja kui tähtis roll sel pojal on täita. Seepärast tegi Maarja enamat, kui lihtsalt kuulas. Ta talletas need sõnad oma südamesse, et nende üle tulevastel kuudel ja aastatel ikka ja jälle mõelda. Just tänu sellele suutis Maarja kogu elu tugevat usku hoida. (Loe Heebrealastele 11:1.)\nMaarja kuulas hoolikalt karjaseid ja pani nende sõnad oma südamesse tallele\n17. Kuidas me võime jäljendada Maarjat, kui asi puudutab vaimseid tõdesid?\n17 Kas sina järgid Maarja eeskuju? Piibli leheküljed on tulvil elutähtsaid tõesõnu. Kuid abi on neist vaid juhul, kui pöörame neile tähelepanu. Selleks tuleb lugeda Piiblit korrapäraselt — mitte kui mõnd juturaamatut, vaid kui Jumala Sõna (2. Tim. 3:16). Seejärel tuleb meil talletada Piibli sõnad oma südamesse, mõelda nende üle, teha järeldusi nagu Maarja. Kui mõtleme loetu üle järele, kaaludes, kuidas Jehoova nõuandeid veelgi enam ellu rakendada, toidame oma usku ja aitame sel kasvada.\nSiimeon ja Hanna\n18. a) Mida Maarja ja Joosep Moosese seaduse kohaselt tegid? b) Mida Joosepi ja Maarja templis toodud ohver näitab nende majandusliku seisu kohta?\n18 Kui laps oli kaheksapäevane, lasid Maarja ja Joosep ta Moosese seaduse kohaselt ümber lõigata ja panid talle nimeks Jeesus, nagu neid oli kästud (Luuka 1:31). Maarja puhastuspäevade täitudes, kui laps oli 40-päevane, viisid nad ta Petlemmast kümmekonna kilomeetri kaugusel asuvasse Jeruusalemma templisse ja tõid seal ohvri, mille seadus lubas vaesemal rahval tuua: kaks turteltuvi või kaks muud tuvi. Kui neil oligi piinlik, et nad ei saanud tuua ohvriks jäära ja turteltuvi nagu teised vanemad, surusid nad sellised tunded alla. Igal juhul said nad templis viibides suurt julgustust (Luuka 2:21—24).\n19. a) Millised Siimeoni sõnad pani Maarja oma südamesse tallele? b) Mida tegi Hanna, kui nägi Jeesust?\n19 Nende juurde astus eakas mees nimega Siimeon ja lausus sõnad, mille Maarja taas oma südamesse tallele pani. Jumal oli Siimeonile tõotanud, et ta näeb veel enne oma surma Messiat, ja nüüd andis Jehoova püha vaim talle teada, et väike Jeesus ongi tõotatud päästja. Siimeon ka hoiatas Maarjat, et see saab tulevikus tunda valu, mis läbistab teda nagu mõõk (Luuka 2:25—35). Kuigi need ennustussõnad võisid tol hetkel karmilt kõlada, aitasid need Maarjal ilmselt vastu pidada, kui see raske aeg kolme aastakümne pärast kätte jõudis. Pärast Siimeoni nägi väikest Jeesust ka naisprohvet Hanna ning ta kõneles temast kõigile, kes ootasid Jeruusalemma vabastust. (Loe Luuka 2:36—38.)\nMaarja ja Joosep said Jehoova templist Jeruusalemmas suurt julgustust\n20. Miks võib öelda, et Jeesuse toomine Jeruusalemma templisse oli tark otsus?\n20 Kui õige otsuse tegid Joosep ja Maarja, et tõid oma pisipoja Jeruusalemma Jehoova templisse! Nii hakkasid nad pojas juba varakult juurutama harjumust käia ustavalt Jehoova templis. Seal tõid nad jõukohaseid ohvreid Jehoovale ning said kuulda õpetus- ja julgustussõnu. Võib kindel olla, et Maarja lahkus sel päeval templist kindlama usuga, süda tulvil tähtsaid vaimseid tõdesid, mida mõttes mõlgutada ja teistega jagada.\n21. Kuidas saame meie Maarja sarnaselt usus üha kasvada?\n21 On meeldiv näha, kuidas vanemad tänapäeval samamoodi teevad. Jehoova tunnistajatest lapsevanemad võtavad alati oma lapsed koosolekutele kaasa. Sellised vanemad annavad Jehoovat teenides oma parima ja püüavad oma lahkete sõnadega kaaskristlasi julgustada. Nad naasevad koosolekult kindlama usuga, õnnelikumana ja tulvil häid mõtteid, mida teistega jagada. Meil on alati hea meel selliste õdede ja vendadega koos olla. Nii võime kogeda nagu Maarja, et meie usk saab üha tugevamaks.\n^ lõik 7 Pane tähele, kui erinevalt on kirjeldatud üht Maarja varasemat rännakut: „Neil päevil võttis Maarja kätte ja läks” Eliisabetile külla (Luuka 1:39). Tol ajal oli Maarja küll kihlatud, kuid mitte abielus, ning ta võis ilma Joosepiga nõu pidamata teele asuda. Pärast abiellumist räägitakse nende ühisest rännakust kui Joosepi, mitte Maarja ettevõtmisest.\n^ lõik 10 Tol ajal oli tavaks, et igal linnal oli ööbimiskoht ränduritele ja mööduvatele karavanidele.\n^ lõik 14 Fakt, et karjased viibisid sel aastaajal oma karjadega öösel väljal, kinnitab sedasama mida Piibli kronoloogia: Kristus ei sündinud mitte detsembris (kui kariloomad olid toodud kodu lähedale ulualla), vaid pigem oktoobri alguse paiku.\nKuidas andis Maarja head eeskuju allumises?\nMida me võime õppida sellest, kuidas Maarja vaesusega toime tuli?\nMis osutab sellele, et Maarja oli vaimne naine, kes oskas asjade üle sügavalt järele mõelda?\nKuidas oled sina otsustanud Maarja usku jäljendada?\nKas Maarja on jumalaema?\nNii Piibel kui ka kristluse ajalugu annavad sellele küsimusele selge vastuse.\nJaga Jaga Ta „tegi järeldusi oma südames”\nMaarja. Ta „tegi järeldusi oma südames”\nMaarja. Ta tuli toime südantlõhestava kaotusvaluga\nMida võime Maarjalt õppida


Kernu põhikool muudetakse 6-klassiliseks – Harju Elu\nEsileht / Kernu põhikool muudetakse 6-klassiliseks\nKernu põhikool muudetakse 6-klassiliseks (0)\nDirektor Marek Männik Kernu kooli ees.\nPoolteist sajandit haridust andnud Kernu põhikooli kohal hõljuvad murepilved. Õpilaste arv on langenud 56 peale. Sügisel tuleb esimesse klassi ilmselt vaid paar last.\nKolmapäeva pärastlõuna Kernu koolis. 4.-6. klassi õpilastele korraldatakse üritust “Kokkame koos”, mille eesmärgiks on vähendada toiduraiskamist. Laste silmad säravad.\n“Me teeme koolitoidust makaronivormi. See toit on juba natukene valmis ja see teeb selle tegemise kiiremaks. Me segame kokku tänased makaronid, hakklihakastme, sulatatud juustu ja oad,” ütleb Melanie Fuks Harju Elule.\nPaul Pihelgas küpsetab pannkooke. “Ma õppisin täna, et enne pannkookide küpsetamist tuleb panni soojendada. Pannkooke on lihtne teha, sest ma tainast tavaliselt ise ei tee,” lisab poiss.\nVaid 56 õpilast\nKui Kernu vald ühines Nissi valla, Saue valla ja Saue linnaga Saue ühendvallaks, sõlmiti kokkulepe, et aastatel 2017-2021 Kernu kooli kinni ei panda. Direktor Marek Männiku silmade vahel on siiski murekorts.\n“Koolimaja mahutaks ära 160 last, aga õpilasi on meil nimekirjas ainult 56. Majast on praegu täidetud kolmandik. Seda kooli toitnud Haiba küla lapsed on suureks kasvanud, linna ära läinud. Siin kohapeal ei ole sellist tegevust, mis tooks siia noori lastega peresid,” selgitab direktor.\nPraegu on esimeses klassis lapsi 9, teises 5, kolmandas 6, neljandas 9, viiendas 5, kuuendas 2, seitsmendas 7, kaheksandas 4 ja üheksandas 6. Mõistagi õpitakse liitklassides. Lisaks on väikeklass 3 õpilasega.\nDirektori arvates lahendaks probleemi, kui iga aasta tuleks esimesse klassi 9 õpilast. Juba on aga teada, et sellel sügisel alustab esimeses klassis vaid 2-3 õpilast.\nÕpetajaid on kokku 18, kes jagavad omavahel 8,3 õpetaja kohta. “Meil on kaks pedagoogi, kellel on kaks tundi nädalas. See on vähem kui 0,1 kohta,” selgitab direktor.\n“Kernu põhikool ja Haiba lasteaed on juba täna ühise juhtimise all. 2019. aasta eelarves on kooli ülalpidamiseks planeeritud 455 000 eurot ja lasteaiale 212 000 eurot, kokku 667 000 eurot,” selgitab Saue abivallavanem Andres Kaarmann.\nEt Kernu koolis käib vaid 56 õpilast, teeb see aastaseks kuluks õpilase kohta 8125 eurot. Direktor Männiku sõnul on kulu õpilase kohta Kernu koolis seitse korda kõrgem kui näiteks Saue gümnaasiumis.\nKing pigistab ka Haiba lasteaia osas. Haiba lasteaias käib praegu 31 last. Nendega tegeleb neli õpetajat, kaks abi, poole kohaga õppejuht, aednik-majandusala juhataja ja kokatädi.\n“Vallavalitsus on kinnitanud Haiba lasteaia arvestusliku kohatasu maksumuseks 591 eurot kuus, mis on ligi kaks korda kõrgem kui samuti endises Kernu vallas tegutseva Laitse lasteaia oma,” selgitab Kaarmann.\nÕpilased pärastlõunasel üritusel „Kokkame koos“.\nSeetõttu on nii Kernu kooli direktor Marek Männik, hoolekogu esimees Milko Milatškov kui Saue abivallavanem Andres Kaarmann jõudnud järeldusele, et Kernu kool ja Haiba lasteaed tuleks viia eraldi hoonetest ühe katuse alla.\nMänniku sõnul oleks koolil koos lasteaiaga samas majas lihtsam üritusi korraldada, oleksid ka ühised söökla-, koristamise- ja küttekulud, oleks tagatud laste parem sotsiaalne areng. Selle kõige eelduseks on mõistagi korralik remont ja tugevad klassiõpetajad.\nÜhise katuse alla viimine tähendab aga ka seda, et Kernu koolilt kaob kolmas kooliaste ehk 7.-9. klassid. “Asi ei ole ainult rahas, oleme ka õpilaste suhtes ausad – nii väikese õpilaste arvuga ei ole võimalik tagada õppekava täiemahulist täitmist ja mitmekülgseid võimalusi kolmandas kooliastmes. Kodulähedane 6-klassiline põhikool-lasteaed on Kernus minu hinnangul parim lahendus,” arvab Kaarmann.\nSulgemine pole teema\n“Olen olnud üks selle idee toetaja, et kool ja lasteaed oleks ühise katuse all. Tekiks väike hariduskeskus, kus lasteaia kaks rühma saaksid olemasolevas koolimajas eraldi tiiva ning õpilaste jaoks võtaksime kasutusele seni tühjalt seisvad ruumid,” arvab Kaarmann.\n“Kindlasti annab see olulist kokkuhoidu majandamiskuludelt, aga võimaldabka personali paremini kasutada. Eskiisprojekt on valmis ja veebruari alguses vaatame hoolekogus selle veel koos üle ja paneme töösse,” lubab Kaarmann.\n“Kinni Kernu kooli ei tohiks panna. Kui me kooli sulgeme, siis me tegelikult määrame selle maanurga hääbumisele. Seda tuleks püsti hoida kasvõi sellistel sotsiaalsetel põhjustel,” arvab direktor.\n“Sulgemine pole tänase vallavalitsuse jaoks teema,” lubab ka Kaarmann.\nTEAVE: Kernu kool numbrites\n• Asutatud 1869. aastal.\n• Praegune peahoone valmis 1933.\n• Korduvalt laiendatud ja remonditud, viimati 2017.\n• Direktor Marek Männik.\n• Õpilasi 56.\n• Õpetajaid 18.\n• Tänavune eelarve 455 000 eurot.


Kenny Kivikas – Vikipeedia\nKenny Kivikas (sündinud 24. märtsil 1991) on eesti orienteeruja ja kergejõustiklane.\n2010. aastal lõpetas Tartu Tamme Gümnaasiumi. 2013. aastal lõpetas Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala. 2015. aastal kaitses Tartu Ülikooli Pärnu Kolledžis ärijuhtimise magistri kraadi teenuste disaini ja juhtimise erialal magistritööga "Rahvaspordiürituste atraktiivsust kujundavad tegurid Eestis" (juhendaja Eneli Kindsiko).\nAastatel 2006–2009 võitis orienteerumisjooksu Euroopa noorte meistrivõistlustel kulla, hõbeda ja 2 pronksi teatevõistlusel Eesti meeskonna koosseisus.\nAastatel 2009–2017 on ta võitnud orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 4 kulda, 5 hõbedat ja 6 pronksi.\nAastatel 2013–2017 osalenud orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 4. koht teatejooksus, 16. koht tavarajal ja 19. koht sprindis 2017. aastal ning 9. koht segateatesprindis 2016. aastal.\n2016. aasta orienteerumise Euroopa meistrivõistlustel sai ta sprindidistantsil 18. koha ja segateatesprindis koos Annika Rihma, Raido Mitti ja Evely Kaasikuga 8. koha.\n2013. ja 2017. aastal tuli OK Ilves võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.\nAastatel 2010–2016 võitnud Eesti meistrivõistlustel ekidenis 5 kulda, ühe hõbeda ja ühe pronksi Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi meeskonnas. Lisaks võitnud Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi meeskonnas Eesti kergejõustiku meistrivõistlustel 4x1500 meetri teatejooksus kulla 2013. aastal ja hõbeda 2016. aastal.\n2018. aastal võitis ta Soome klubi Koovee meeskonnas Jukola teatejooksu.\nTa oli Guinnessi rekordina kinnitatud 2018 suvel Eesti Vabariik 100 sündmuste raames korraldatud 100 x 10 km teatejooksu võistkonna liige.\nTema ema ja ühtlasi treener on orienteeruja Elo Saue. Tema vanaisa on Arvo Kivikas.\n2006 Tartu parim noorsportlane\n↑ Tartu Tamme Kool. Tamme Gümnaasiumi 64. lend\n↑ Tartu Ülikooli lõpetajate tähestikuline nimekiri\n↑ Kenny Kivikas. Rahvaspordiürituste atraktiivsust kujundavad tegurid Eestis. Magistritöö. Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž. Pärnu 2105\n↑ Tartu Ülikooli magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri\n↑ 5,0 5,1 ESBL sporditulemused. Kenny Kivikas\n↑ Eesti Orienteerumisliit. Uudised\n↑ Guinness World Records. Fastest relay 100 x 10 kilometres\n↑ Rekord on ametlik! EV100 Guinnessi rekordi jooksu tulemus sai ametliku kinnituse. Delfi Sport, 21.01.2019\n↑ Hiiumaa spordiblogi. Orienteerumine\nSpordielamused. Kenny Kivikas\nWorld of O. Athlete profile: Kenny Kivikas\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kenny_Kivikas&oldid=5487911"\nLehekülje viimane muutmine: 13. november 2019, 08:00


Buratino tegutseb jälle: Tulnukad | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Lavastuslik → Buratino tegutseb jälle → Buratino tegutseb jälle: Tulnukad\nBuratino tegutseb jälle: Tulnukad\nPärast ulmefilmi vaatamist läheb Artemon päris pööraseks. Ta kujutab tõsimeeli ette, et on tulnukas teiselt planeedilt. Kas tulnukad on päriselt olemas ja missugused nad välja võiksid näha ning mida nad meist inimestest võiksid tahta? Vastuseid aitab mõista tulnukate-uurija Igor Volke.\nHajameelselt abielus: Tulnukad00:21:22\nLastetuba: Uno ja tulnukad00:10:36\n00:00:42 Pierrot koorib kartuleid, malviina loeb lehte, teised vaatavad telekat. Pierrot imestab, et Malviina teda ei aita koorimisel\n00:02:04 Malviina avastab, et neil on saates rollid segamini läinud. Pierrot on malviina koha peal ja vastupidi. Pierrotile meenub, et ta tahtis hommikul isegi malviina kleiti selga panna, kiljatas kui ämblikku nägi jne. Malviinale jälle meenub, et kirjutas tund aega tagasi ühe poeemi.\n00:03:36 Kiiresti vahetavad kohad ära ja malviina hakkab edasi kartuleid koorima ja pierrot lehte lugema. Tundub et kõik on korras jälle\n00:04:42 Buratino ja Artemon kahekesi teleka ees. Räägivad ufofilmist, mis telekast tuleb parasjagu. Hakkavad arutama, kas tulnukad on päriselt ka olemas? Ei oska kumbki öelda. Aga kas nad usuvad??? Arutavad selle üle, et teglikult võib vabalt olla mujal elu ka. Fantaseerivad.\n00:08:35 Artemon sooviks, et tulnukad talle karjakaupa külla tuleksid. Fantaseerivad edasi.\n00:09:37 Artemon mõtleb, et kas ufod tulevad ise selle pale, et nad peaksid neile külla tulema. Toovad vana raadio välja, mille kohta artemon ütleb, et kosmoseuuringute aparaat, kuulavad sellega ufode hääli.\n00:12:12 Malviina koorib jälle. Pierrot loeb jälle.\n00:13:04 Tuleb Artemon, tulnuka juhtmed küljes. Mängib ufot\n00:13:44 Sisse jookseb buratino, seletab et artemon arvab, et ta on ufo teiselt planeedilt. Artemon ikka ufo edasi.\n00:15:03 Buratino räägib pierrotile ja malviinale, et nad vaatasid ufofilmi ja nüüd artemon arvabki, et ta on ufo. Teised on artemoni käitumisest hirmunud. Artemon käitub tõesti imelikult.\n00:16:47 Buratinoile tuleb mõte, et kui ta võtab artemonilt ära kõik need juhtmed, et äkki ta siis muutub normaalseks tagasi. Kargavad talle kallale ja rebivad juhtmed ära.\n00:17:18 Artemon on jälle normaalne tagasi. Räägib et nägi unes, nagu oleks ta tulnukas. Teised seletavad, et ta tegi seda kõike päriselt.\n00:18:11 Artemon ütleb, et teda hakkas see ufovärk hirmsasti huvitama. Arutavad, et mida need tulnukad siit otsivad, mis reise nad siia korraldavad. miks pole tõestatud, et nad olemas on?\n00:19:31 Malviina pakub välja, et kutsuks kellegi siis külla. Tulnkukauurija ntx. Pierrot lahkub. Väntavad\n00:20:45 Intervjuu Igor Volkega ufodest.\n00:27:34 Saate lõpp, musta.


Kliendi ootuste pidev muutumine ja suurenev logistikavõrgustike arv on saadetiste olemust oluliselt muutnud. See viib toote elutsükli lühenemise ja klienditellimuste arvu fragmenteerumiseni. Tagajärjeks on see, et jaemüüjad püüavad hoida oma kaubavarud nii väikesed kui võimalik.\nTänu oma võrgustikule seame kõrged nõudmised nii transpordi kvaliteedile, tarneajale kui jälgimisinfo pakkumisele. Nii saab iga klient, kel pole kas aega või piisavalt suuri kaubakoguseid täiskonteineri jaoks, kasutada Kühne + Nageli LCL vedu, et saata oma kaubad osakoormana. See võimaldab meie klientidel vähendada oma laomahte läbi väiksemate tellimuste ja erinevate tarnijate (väiksemad kogused).\nUsaldusväärne meretrandpordi kogemus\nOleme üks maailma juhtivaid meretranspordi teenuse pakkujaid ja meie LCL eksperdid suudavad pakkuda just teie osakoormatele sobivaid lahendusi. Lisaks saate kasu Kühne + Nageli arvestatavast turupositsioonist, mis võimaldab teil optimeerida oma kulutusi logistikale ja parandada tarneahela tõhusust.\nTäielik tähelepanu igale väiksele saadetisele\nKühne + Nagel pakub oma konsolideeritud LCL konteinerteenust ja tegutseb kõigil peamistel kaubateedel. Pakume sujuvat uksest ukseni teenust kindla tarneajaga ja kõikidesse majanduslikult olulistesse sihtpunktidesse. Me kombineerime nii oma teadmised, kogemuse, konkurentsitu globaalse haarde kui kohaliku kompetentsi, et planeerida kauba liikumisteekond võimalikult efektiivselt. Meie eesmärgiks on aidata oma väärtuslikel klientidel leida uusi turge, säilitades samal ajal vanad.\nKN LCL - meie globaalne lahendus osakoormate jaoks suurendab teie tarneahela tõhusust\nKühne + Nageli enda opereeritav konsolideerimise teenus kõigisse võtmesihtkohtadesse üle maailma\nPühendunud LCL spetsialistide meeskonnad, kes tagavad vajaliku ekspertiisi kõikjal üle maailma\nStrateegiliselt asuvad laod efektiivseteks tarneahela lahendusteks\nOtse või ühe peatusega marsruudid, et tagada saadetiste veo kiirus, kindlus ning maksimaalne paindlikkus\nPakume terminaliteenust (LCL) kõikides suuremates sadamates üle maailma\nJälgimine läbi meie veebikeskkonna KN Login\nMeie konsolideerimise kogemusega LCL eksperdid on välja arendanud terve hulga lisateenuseid, mis muudavad teie elu kergemaks.\nVeokulude optimiseerimine läbi mõistlikuma konsolideerimispraktika\nParanenud kaubavoog läbi transpordisuundade optimeerimise\nRiskide efektiivne vähendamine läbi protsesside pideva seire\nKeskkonnasõbralikud ja jätkusuutlikud tarneahela lahendused, et vähendada CO2 emissiooni\nMe arendame oma meretranspordi konsolideerimislahendusi pidevalt, kindlustamaks, et meie kogemused ja sidemed üle maailma kajastaksid kiirelt muutuvat tarneahela dünaamikat.\nSeeläbi saame pakkuda usaldusväärset ja kuluefektiivset lahendust teie saadetiste transpordile, mis võimaldab teil omakorda vähendada ladustatavaid kaubavarusid ja optimeerida kulutusi transpordile.\nKühne + Nageli rahvusvaheline meretranspordi terminalide võrgustik\nVõtke meiega ühendust, et saada rohkem infot LCL või osakoormate lahenduste kohta


Tujumuutus: ManU ründeäss ei soovigi klubist lahkuda - Sport\nTujumuutus: ManU ründeäss ei soovigi klubist lahkuda\nManchester Unitedi ründaja Dimitar Berbatov andis teada, et hoolimata Meistrite liiga finaalist eemalejäämisele ei soovi ta ikkagi klubist lahkuda.\n"Olen Manchester Unitedi mängija ning mängin rõõmuga oma lepingu lõpuni. Kõigil on olnud raskuseid ning olen alati võidelnud ning kavatsen võitlemist parema koha eest klubis jätkata. Ma pole kunagi elus alla andnud."\n"United on olnud minu kõrgeim aste. Siit edasi oleks samm madalamale. See moment kindlasti tuleb, kuid seni olen Unitedi mängija ning tahan jääda ning aidata võita 20. tiitlit. Olen kindel, et see on tulemas."\nBerbatov lõi sel hooajal liiga parimana 20 väravat ning aitas Unitedil võita ajaloo 19. Inglismaa meistritiili. Meistrite liiga finaali jälgis pettunud Bulgaaria täht hotellitoast.\nHiddink on valmis Chelsea peatreeneriks hakkama\nTevez kutsuti tagasi Argentiina koondisesse\nLegendaarne Unitedi jalgpallur lõpetab karjääri\nBerbatovi vastu tunneb suurt huvi Newcastle United\nTottenham pani staarid müüki, hinnaks 75 miljonit naela\nAjalooline hetk: Walesi klubi pääses Premier league´i\nManU soovib oma ründeässa maha müüa\nChelsea pakub noore Brasiilia tähe eest 23 miljonit naela


Kaks koledas seisus tänavat läbivad uuenduskuuri - Sakala - Uudised\nAvaldatud 24.06.2012 kell 11:52 Kaks koledas seisus tänavat läbivad uuenduskuuri\n: Teisipäeval kell 13 allkirjastavad Viljandi linnapea Loit Kivistik ning ehitusfirmade TAVT juhataja Ivar Sova ja P.K. juht Peeter Kuusik raekojas Lutsu ja Pika tänava remondilepingu.\nTööde tegemiseks sõlmib linnavalitsus järgmisel nädalal lepingu osaühingutega TAVT ja P.K. Riigihanke võitnud kahe firma ühispakkumus jäi hankemenetluses konkurentideta. Remont läheb maksma 398 959 eurot. Lisaks linnavalitsuse soovidele seab oma piirangud muinsuskaitseamet ning arvestades Pika tänava järsku olemust läheb kahe tänava kordategemiseks tavapärasest rohkem raha.


Foorumid Programmeerimine PHP & MySQL dünaamiliselt genereeritav staatiline menüü\ndünaamiliselt genereeritav staatiline menüü\nKuidas teil menüüd tehtud on?\nTahaks võimalikult kergelt muudetavat ja seetõttu on mõttekas info panna MySQL-i.\nEt saab näiteks ka menüünuppe ja mooduleid aktiveerida ja deaktiveerida. Samas kui iga kord kui veebilehte laetakse,pöördutakse andmebaasi poole, on ju asjatu ressursi raiskamine ja seetõttu oleks ilmselt mõistlik genereerida staatiline fail menüüst, mis inkluuditakse veebileheküljele.\nKuidas teie seda teeksite, millised on ettepanekud ja lahendused. Eriti selles osas vajaks nõu kuidas genereerida iga kord peale muudatust andmebaasis see staatiline fail.\nRE: dünaamiliselt genereeritav staatiline menüü\nMinul on rippmenüüd kõik sqlist võetud - kui seal midagi muutub, muutub ka rippmenüüs.\nOlen rentinud serveri ja ausaltöeldes ei huvita see, kui natuke rohkem ressursse kulub - teenusepakkuja peab tagama stabiilse töö.\n<select name="menuu" size="1">\n$sqlc= mysql_query("SELECT id,nimi FROM $tabel;");\nwhile ($nimi= mysql_fetch_array($sqlc))\n//EDIT - no ei saa aru, miks see php center pidevalt mingid <br> ja muud html tagid koodi sisse paneb!!\nidee on huvitav...\naga milleks see andmebaas sinna vahele toppida?\ntahad teha süsteemi: lihtne uuendamine, keeruline käsitlemine..\naga proovi vastupidi: keeruline uuendada, lihtne kasutada või midagi sellist...\ntopi kohe andmed staatilisse faili..?!\nno nii, kas siis keegi oskaks aidtata selle dünaamilise menüü tegemisel?\nTäna on laupäev, 22. veebruar 2020. Kell on 18:50.


Eesti õunakasvatajad kuulutavad piiritagusele ubinale sõja - Läänlane.ee\nBy Ivar Soopan on 31. aug. 2017 Kommentaare pole\nEestimaa suurimaks õuna- ja sõstrakasvatajaks kerkinud Mulgi Õun tahab välismaised viljad poelettidelt minema pühkida, kirjutab Maaleht. Läinud nädalal sõlmisid OÜ Aran PM ja OÜ Chaga ühisrahastuse lepingu, millega omandasid eelkõige autoärimehena tuntud Toomas Rüütmanni kümne aasta eest rajatud 104 hektari suuruse musta sõstra ja õunaistanduse Pollis. Ettevõtjate suurest plaanist saab lähemalt lugeda Maalehest.\nTõnis Mägi Mikk Mikiverist: ta oli kui mereäärne üksik puu\nLavastajana haruldaselt peen ja diskreetne. Oli Eesti teatris see mees, kes kandis edasi härrasmeeste järjepidevust, iseloomustab Tõnis Mägi oma head sõpra Mikk Mikiveri, kes saanuks 4. septembril 80aastaseks. Tõnis Mägi avaldab Maalehes, millise suure pöörde tõi Mikk Mikiver ta ellu.\nKuidas leebelt kulti kohitseda?\nSaksamaal kastreeritakse aastas ligi 20 miljonit põrsast, kes on protseduuri ajal täie teadvuse juures. Seda kinnitavad kisa, šokiseisund ja kramplik värisemine. Alates 2019. aastast seda enam ilma narkoosita Saksamaal teha ei tohi. Maaleht vaatleb, kuidas näeb välja võimalikult säästev ja valutu kastratsioon, mis vastab loomade heaolu nõuetele.\nMati Hint: võõras ja reetlik vaim võib maad võtta ka ilma võõrasteta\nKui tahetakse olla keegi teine, mitte enam ise, siis ei ole inimene enam mitte keegi – ei see, kes ta on, ega ka see, kellena tahab paista. Nii hoiatab Tallinna ülikooli esimene auliige, emeriitprofessor Mati Hint, kes 28. augustil sai 80aastaseks.\nPiraadisaar Mohni lööb tänavu külastajate rekordi\nKui jutuks on saar, patuteele läinud mungad, piraatlus ja erakordne loodus, siis on see nagu põneva seiklusromaani kirjeldus. See romaan on juba valmis kirjutatud ja kannab pealkirja “Mohni saar”. Ivar Soopan käis saarel koos kaameratega uudistamas.\nTarmo Leinatamm oli kui jäälõhkuja\nLaupäeval saanuks 60aastaseks Tarmo Leinatamm, mees, kes suutis kõigest halvast hää välja väänata. Ja kui ligi astus ning käe pihku pistis, oli selge – nüüd saab nalja, kirjutab Kreisiraadio režissöör Rene Vilbre.\nLase lapsel köögis toimetada\nKuna koolilõuna on algklassidel üpris vara, juba enne kella 11, siis on juntsudel pärast tunde koju jõudes kõht tühi, kuid vanemate saabumiseni jääb veel mitu tundi. Maaleht küsis asjatundjatelt soovitusi, millist toitu võiks algklassilaps köögis tegema õppida.\nRiik avab rahakraanid teedele, raudteele ja koolidele\nValitsuse järgmise aasta investeeringuprogramm sisaldab kümneid miljoneid eurosid maanteede, raudteede ning kinnisvaraobjektide ehituseks ja uuendamiseks. Argo Ideon uuris, mida täpsemalt plaanitakse selle raha eest teha.\nMargus Mikomägi hindab lõppeva suve lavastusi\nSelle suve lavastustes näitasid ennast paljud noored näitlejad, keda tahaks märgata ka edaspidi, kirjutab Mikomägi oma ülevaates. Lehest saab pikemalt lugeda, millised etendused olid vaatamist väärt.\nMis juhtuks inimesega, kui mesipered keskkonnamuutustele vastu ei pea?\nTeadlastel on keeruline prognoosida, mis oleks mesilaste kadumise pikem mõju inimkonnale. Evolutsiooniliselt leidub kindlasti keegi, kes meemesilaste niši täidab, kuid see võtab tõenäoliselt rohkem aega, kui inimkond oodata jõuaks, kirjutab Tiit Kändler oma teadusloos.\nJõepere perede lugu: kiivalt varjatud Vabadussõja saladus\n45 elanikuga Jõepere küla tegi ajalugu, tuues rahva ette nii tundmatu peatüki Vabadussõja loost kui ka hukkunute mälestuskivi, millest kõik teadsid, aga keegi ei rääkinud. Lugu on sarjast EV 100 peret.\nIlmunud on Targu Talita sügisnumber.\nEesti õunakasvatajad kuulutavad piiritagusele ubinale sõja added by Ivar Soopan on 31. aug. 2017


september 2019 – Lasteaed Kannike\nTõesti üks hea lasteaed!\n26/09/2019 by Kannike Kommentaare pole\nKannikese lasteaia meeskonna esindajad käisid täna Väärtuskasvatuse konverentsil. Võtame sealt lasteaiale kaasa tiitli – HEA LASTEAIA TREERAJAJA!\nVandersellide avastusretk viis seekord Eesti Põllumajandusmuuseumisse, kus omandasime uued teadmised, kuidas Eesti tähtsaim toiduaine – leib, meie lauale ikka satub. Üheskoos küpsetasime valmis väikesed leivapätsid ja vahustasime vahukoorest võid. Loomulikult katsetasime ka vanaaegseid leiva tegemise kombeid ja traditsioone. Õppekäigu lõpus maiustasime enda küpsetatud leivaga, millele määrisime peale oma kätega vahustatud võid.\nVandersellid tänavad Eesti Põllumajandusmuuseumi töötajaid toreda päeva eest.\nTule näitusele! Kuidas seikleb õpetaja?\n25/09/2019 by Kannike Kommentaare pole\nTule näitusele! Kannikese vahva sahver\nMeie sahver jõudis ka Terevisooni (hooaeg 20, osa 148 4.10.2019 kl 8.53). Vaata järgi!\nSuured ja väikesed nautisid ilma ja tegevusi. Täname Ritat ja Liisi põnevate tegevuste eest!\nTaibud käisid Tartu Loodusmajas “Seenejutte” kuulamas. Õppeprogrammi juhendaja rääkis lastele, kus ja kuidas seened kasvavad, kes seeni söövad ning missuguseid seeni tasub metsas korjata. Lapsed uurisid mikroskoobiga eoslehekesi ja eostorukesi, luubiga uuriti lähemalt seeni, mütseeli ning putukaid, kes seente sees toimetasid.\nSpordinädala puhul jalutasid Taibud lasteaiast Tartu Loodusmajja ja pärast tagasi ka.\nKeelesaksad käisid 23.09 Tartu Saksa Kultuuri Instituudis vaatamas mustkunstnik Tobias Campoverdet otse Saksamaalt. Super vahva, lahedad trikid, lapsed naersid laginal. Tobias kaasas lapsi imeliselt!\nSuured, suured tänud meid külla kutsumast!\nÕpetajad Legoroboti koolitustel\nMöödunud nädalal oli õpetajatel võimalus harida ennast robootika valdkonnas ja nii said meist paljud uusi teadmised nii Lego WeDo 2.0 komplekti kui ka Lego Coding Express progerongi osas. Saadud teadmisi ja ideid saame rakendada edasises õppetöös lastega ning muuta hariduslikud klotsid laste jaoks veel rohkem arendavamaks.\nKeelesaksad õppekäigul Tartu Loodusmajas\n14/09/2019 by Kannike Kommentaare pole\n05/09/2019 by Kannike Kommentaare pole\nTäna oli vahva kohtumine pihlaka paviljoni all.\nSeigeldes sattus lasteaia õuele hunt, kes tõi uue õppeaasta puhul Kannikesele lilli ja tegi lastega koos vahva mängu. Ühel hetkel aga oli kuulda suurt kisa ja murule ilmusid roosad põrsad, kes gloobuse ja kaardi abil olid jõudnud Kannikesse. Seda kisa kuulis aga rebane ja oli hea ja hooliv sõber ja tutvustas põrsastele GPS-i, et sellega on tänapäeval hulga lihtsam seigelda. Põrsad õpetasid lastele oskusi, mida peab oskama, kui maailma avastama minna – ronimine, hüppamine, ujumine, plaksutamine jne. Kõiki neid oskusi on sul vaja, et hakkama saada. Et igal peol on ka midagi maitsvat, tuli leida üles lasteaia õuealalt direktor, kes ootas saaliaknal maitsvate kringlitega.\nIlusat seiklusteaastat meile kõigile!