Kultuuriministeerium ootab MuIS programmi vabatahtlikke – Tallinna Ülikooli üliõpilaskond\nKultuuriministeerium ootab MuIS programmi vabatahtlikke\nPosted on aprill 18, 2016 by webmaster\nKultuuriministeerium kutsub ajaloo ja kultuuripärandi huvilisi osalema muuseumide infosüsteemi MuIS vabatahtlike programmis. Oodatud on kõik, kes sooviksid anda oma panuse, et Eesti muuseumikogud oleksid veebis avalikkusele senisest paremini kättesaadavad. Registreeruda saab 25. aprillini.\nEesti muuseumide kogudes on ühtekokku umbes 8 miljonit museaali, millest muuseumide infosüsteemis (MuIS) on praeguseks rohkemal või vähemalt määral kirjeldatud veidi üle kolmandiku. Umbes 900 000 kirjeldusele on lisatud ka kujutis. Museaalide kiiremaks MuISi sisestamiseks ja kirjelduste täiendamiseks kutsume huvilisi osalema MuISi vabatahtlike programmis.\nVabatahtlikud läbivad kahepäevase koolituse, kus neile tutvutakse lähemalt nii tänapäevast muuseumitööd kui ka MuISi. Peale koolituse läbimist alustavad vabatahtlikud tööd museaalide sisestamise ja kirjeldamisega mõne programmis osaleva muuseumi juures.\nVabatahtlikult oodatakse huvi ajaloo ja kultuuripärandi vastu, väga head eesti keele oskust,\nhuvi panustada muuseumitöösse pikema aja vältel ning eelistatult võimalust käia muuseumis abiks tavapärastel tööaegadel. Täpsemad tingimused lepitakse iga vabatahtliku ja muuseumi vahel eraldi kokku.\nVabatahtlikule võimaldatakse kahepäevast koolitust, ühistegevusi koos teiste vabatahtlikega, võimalust tutvuda muuseumi ja muuseumikogudega uudse ja põneva nurga alt võrreldes muuseumikülastajaga, nii programmi- kui muuseumipoolset juhendajat, kes on toeks kogu tegevuse jooksul ning tudengitele kokkuleppel muuseumipraktika läbimise võimalust.\nKoolitused toimuvad 29.-30. aprillil Tallinnas ja 20.-21. mail Tartus.\nSoovijatel palume täita MuISi vabatahtliku ankeedi või kirjutada e-posti aadressil: kadri.nigulas@kul.ee, lisaküsimuste korral helistada telefonil 628 2352. Täidetud ankeet tuleb saata hiljemalt 25. aprilliks.\nPrevious Post Rein Otsasoni Fondi stipendiumid 2016\nNext Post Algas kandideerimine Üliõpilaskonna juhatusse!


Rahvas plaanib jälle ehitama hakata | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nStatistikaameti andmeil anti eelmise aasta neljandas kvartalis eluruumide jaoks ehituslube välja pisut enam kui kvartal varem.\nKui 2008. aasta kolmandas kvartalis said vastava ehitusloa taotlejad vajaliku heakskiidu 1035 korral, siis aasta lõpus oli loa saanud projekte üle saja võrra enam – 1159. Pisut langes siiski ehitusloa saanud eluruumide ruutmeetrite arv. Aastaga anti eluruumide ehituseks lube välja kokku 5465.\nMöödunud aasta lõpu tulemused sarnanevad selles osas aastatega 2003-2004. Ehituslubade väljaandmise tippaja, 2006. aastaga võrreldes aga on lube väljastatud kolm korda vähem.\nKuigi viimasel ajal on rohkelt olnud juttu sellest, et ka büroopindasid on ehitatud liiga palju, anti mitteeluruumide ehituseks möödunud aastal lube välja siiski rohkem kui kinnisvarabuumi kõrghetkel. Nii on ehituslube välja antud 3076 korral ehk kuuendiku võrra enam kui aasta tagasi. Samas on planeeritavate ehitiste mahud õige pisut langenud.\nKinnisvaraspetsialist Tõnu Toompark kardab, et neis arengutes veel ehitus- ja kinnisvaraturu pööret näha ei saa.\n“Seda ei saa paraku praegu uskuda, kuigi see oleks väga tore. Pigem on võib-olla asi selles, et praegu ajavad paljud kodanikud, kes kunagi ehitada plaanivad, oma dokumente korda,” märkis Toompark.\nNii on tema hinnangul praegu planeeringuid ja projekteerimistöid korrastamas kinnisvaraarendajad, et siis, kui õige hetk jälle saabub, kohe projektidega startida. Samuti võib olla, et mingil määral on ka eraisikud hakanud ehitusele mõtlema, sest ehituse hinnad on langenud kümneid protsente. Plaane on Toomparki sõnul siiski praegu raske realiseerida, sest ehituse finantseerimiseks on keeruline laenu saada.\nToompark usub, et ehitus- ja kinnisvaraturu uueks tõusuks läheb veel aega. “Kui majanduskasv hakkab üles minema, siis vähemalt aastase viitajaga selle järel hakkab ka see turg aktiveeruma,” lausus ta. “Enne vedas ehitus meie majandusarengut ja nüüd lohiseb sel järel. Enne peab majandus jalad alla saama ja siis tuleb ehitus järele.”\nKa Arco Vara arendusdivisjoni juht Veiko Taevere ei leia, et statistika ehitustegevuse aktiivsust näitaks. “Ehitama rohkem ei ole hakatud. Ehitusload aeguvad kahe aastaga ja neid võidakse uuendada ilma, et ehitustegevusega alustatakse,” sõnas ta.\nArco Vara sai 2008. aasta jooksul ühe ehitusloa, millega ettevõte võib asuda Tallinna sadama lähedusse aadressile Laeva 2 rajama uut Navigatoriks kutsutavat ärihoonet.\nArtikli autor on Agnes Ojala. Artikkel ilmus 28/01/2009 väljaandes Eesti Päevaleht.\n08.08.2019 Arco Vara: Büroo- ning lao- ja tootmishoonete ehituslubade arv pöördus I poolaastal taas kasvule\n2019. aasta I poolaastal alustati Harju maakonnas 62 300 m2 mahus uute lao- ja tootmishoonete, 41 200 m2mahus uute kaubandushoonete ning 21 100 m2 mahus uute büroohoonete ehitusega. Lao- ja tootmishoonete püstitamise osas võis sealjuures võrrel\nTags: 1Partner, Arco Vara, arendaja, arendus, buum, Eesti, Eesti Päevaleht, ehitis, ehitus, ehitusluba, eluruum, ettevõte, hinnad, hoone, kinnisvara, kinnisvaraspetsialist, kvartal, laen, linn, maja, majanduskasv, mitteeluruum, plaan, planeering, projekt, sadam, statistika, Statistikaamet, Tallinn, Tallinna Sadam, Tõnu Toompark, turg\nUuem uudis: Koolitus kinnisvaramaakleritele ››\n‹‹ Vanem uudis: Eluasemelaenude jääk on hakanud vähenema


VASTULAUSE: Ühinemislepingut tuleb täita - Saarte Hääl\nVastuseks Mart Maastiku arvamusloole “Puust ja punaseks” (SH, 7.12)\nSaaremaa vallavalitsus on esitanud volikogu menetlusse volikogu 26.10.2018 määruse “Lastevanemate poolt kaetavate kulude osa määra kinnitamine Saaremaa valla koolieelsetes lasteasutuses” muutmise eelnõu.\nValitsus teeb eelnõuga ettepaneku katta toidukulu päevamaksumus samas määras kui enne ühinemist vähemalt ühinemislepingu kehtivuse lõpuni. Seega kõrvaldatakse olukord, kus osal lapsevanematel võisid lapse lasteaias käimisega seotud kulud võrreldes ühinemiseelse ajaga 1. jaanuarist 2019 tõusta.\nFraktsiooni valimisliit Saarlane poolt esitatud sama määruse muutmise eelnõu, millega fraktsioon valimisliit Saarlane soovib lasteaia kohatasu kümnes lasteaias tõsta, on valitsuse hinnangul otseses vastuolus Saaremaa omavalitsuste ühinemislepingu punkti 8.3 teise lausega, mis ütleb, et lastevanemate makstava osa suurust ei ühtlustata ja selle arvestamise aluseks võetakse ühinemise eelselt kehtinud lastevanemate poolt kaetava osa suurus iga asutuse kohta eraldi.\nÜhinemislepingu muutmiseks ei piisa volikogus fraktsiooni valimisliit Saarlane eelnõu heakskiitmisest 2/3 volikogu liikmete poolt.\nRiigihalduse ministrilt Janek Mäggilt ühinenud omavalitsusüksustele hiljaaegu laekunud kiri, mis on edastatud ka Saaremaa vallavolikogu liikmetele, ütles selgelt, et ühinemislepingut tuleb täita ja ühinemislepingut saab sisuliselt muuta vaid viies läbi samasuguse menetluse kui ühinemislepingut koostades, sh koos vajalike avalikustamist ja kaasamist võimaldavate meetmetega.\nMadis Kallas, vallavanem\nLisatud: 12.12.2018 / 01:45\nKena lugeda, et Ühinemislepingut tuleb täita. Miks siis vallavalitsus seda ei teinud ja viimase volikogu määrusega, kus selgelt kirjas, et alates 1.jaanuarist 2019 a. vald laste toiduraha enam ei toeta.\n§ 6. Toidukulu tasumine\n1\tLapse toitlustamisega seotud kulud kannab lapsevanem.\nLisatud: 12.12.2018 / 01:55\nKallas suudab enne riigikogu valimisi veel igasuguseid sahkerdisi kokku keeta.\nLisatud: 12.12.2018 / 07:14\nJa Salme-Läätsa kergliiklustee raha võttis ka Kallas Salme rahvalt ära, kuigi lepingus oli sees ja Salme volikogu oli raha ka planeerinud\nLisatud: 12.12.2018 / 07:36\nLepingut täidetakse vaid valikuliselt. Kõige tähtsam on sotsiaaldemokraatlike väärtusi rahvale jagada ja omade asjad ära teha. Pööbel ärgu kõhigu. Selle palga eest paremini lihtsalt ei saa.\nLisatud: 12.12.2018 / 10:09\nMiks siis ühinemislepingu järgi ei elata, vallavalitsus teeb ikka seda mida tema tahab? Oli ju ühinemislepingus, et nelja aasta jooksul ei tehta suuri muudatusi. See suur vald ju ei toimi, lubati ju paremat elu, teenused paranevad ja teab mida kõike lubati. Omad joped on kõik tööle saanud valla palgalehele, kas on veel mõni kes ei ole palgalehel?\nRaha puudust ei ole, kui Hiinast tellitakse tänavakivid, Hiinas käiakse õppimas lasteaiandust. Miks abivallavanemad maal ei käi vaid teevad exelitabeli järgi koondamisi? Kellel oma firma ja valla tööks pole ju aega.\nLisatud: 12.12.2018 / 16:06\nMillal Valjalga kergliiklustee rahvamajani tuleb, kas see mitte polnud Valjala vallal plaanis? Seal on üliohtlik liikuda, eriti veel pimedas.


Pool aasta valus harja kaed, Pikka aega pere kallal vägivallatsenud mees sai tingimisi karistuse - news\nPool aasta valus harja kaed. Liigesevalu põhjused\nEVS Kui kõik otsas, siis suul südamel rahu. EVS Kes hirmuta kasvab, see armuta elab.\nLiis Velsker Abipolitseinikud tööpostil FOTO: Liis Treimann Harju maakohus mõistis esmaspäeval süüdi aastase Rando abipolitseiniku löömises ja määras talle karistuseks reaalse vanglakaristuse. Sama süüteo eest kandis mees juba eelnevalt tingimisi karistust. Möödunud laupäeval viidi aastane Rando tema kodust Tammsaare teel kainestusmajja.\nPolitsei oli talle kutsunud tema elukaaslane, kuna mees oli naise suhtes agressiivne. Rando oli ka saabunud politseinike suhtes agressiivne ja oli seda jätkuvalt kainestusmajja jõudes. Õhtul kella poole 19 paiku lõi Rando läbivaatuse ajal Merelahe tee kainestusmajas aastast meessoost abipolitseinikku.\nRando lõi abipolitseinikku peaga näkku ja põhjustas talle tervisekahjustuse. Ründaja toimetati seejärel kainestusmajast arestimaja ja tema suhtes alustati kriminaalmenetlust.\nHarju maakohus mõistis mehele tema varasemat tingimisi karistust arvestades liitkaristuseks ühe pool aasta valus harja kaed ja ühe kuu ning 27 päeva pikkuse vangistuse. Rando sai tingimisi karistada Süüdistuse järgi haaras Rando prefektuuri välijuhi selja tagant käega ümber kaela haardesse ja tõmbas teda, tekitades viimasele füüsilist valu.


Eelmine 1 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 template Järgmine\nEks see tabeliseis enne seda mängu mõjuta publiku huvi kindlasti. Kui Hertha ja Leipzig peaks juhuslikult mõlemad kõrges mängus olema, siis võiks sealt päris soliidne publikuarv tulla. Murupalliklubi fännidele on Berliini mäng kõige lähem võõrsilmäng, nii et mine tea palju neid plastikuid sinna sõita otsustab. Eks näis kas 8000 bulli Dortmundis oli erand või mitte. Kui fännisektorisse tahta kohta, siis peaks eelmüügile mõtlema.\nHertha kodulehel soovitaks silm peal hoida nii nädal enne mängu igaks juhuks. Kui seal blokid hakkavad täituma, siis võiks mõelda piletite ostule.\nEnnast mingiks publikuarvu analüütikuks ei pea ning täitsa vabalt võib tulla selline pooltäis staadion ning natuke enne mängu algust saab sellisest putkast rahulikult piletid kätte.\nIse käisin vaatamas nende mängu, kui nad olid veel 2.Bundesligas ja tõusid just ülesse 2013 aastal.\nPileti ostsin mäletamistmööda kusagilt kesklinnast nende ametlikust nännipoest.\nTäpne lõpptulemus polegi endal enam meeles aga eredamalt mäletan seda kuidas u 60 minuti ja kahe väravalise eduseisu peal hakati laineid tegema. Lõpuks käis juba veidi närvi sest nad kuidagi ei tahtnud nende tegemist lõpetada. Ise mõtlesin, et kurat küll, rahunege nüüd juba maha ja vaadake mängu\nPraegust piletite saadavust ei oska kommenteerida.\nUmbes 5 aastat tagasi vaatasin nende väljalangemishooajal kodumängu Wolfsburgi vastu. Enne mängu staadionilt (sama putka, mille pilt üleval) pileti ostmine (ca 20 EUR) oli üsna hõlbus ja kiire. Nagu siin mainitud, siis Olümpiastaadioni suurust arvestades ei peaks piletiga probleemi tekkima.\nAustria lumelauareisil õnnestus logistika nii korraldada, et jõudsin ka Bayern - HSV 8:0 mängult läbi käia. Pileti saamine oli üllatavalt hõlbus. Mängunädala alguses oli veel kodulehel saada. Kuna valikut oli, siis mõtlesin, et maksan seekord natuke rohkem, aga olen platsile lähemal. Seega võtsin alumisse sektorisse, ritta 16. Nii palju siiski norin, et see alumine sektor võiks natuke järsema tõusuga olla.\nSattusin umbes tunnike enne mängu kohale. Nagu kombeks on, oli enamus staadionist veel õlut või vorsti söömas, aga fännitsoon hakkas juba täituma. Matšist endast pole suurt midagi rääkida. Nii ühte väravasse mängu sellisel tasemel sageli ei näe.\nEelmine kord Allianzil käies võitis Bayern 4:0 Stuttgarti, seekord siis 8:0 HSV-d. Kui nii jätkub ja kunagi veel sinna satun, siis hakkab küll külalistiimist kahju, kes 16 peab välja võtma.\nUmbes tund enne mängu:\nRobben üritab žonglöörimise reksi teha:\nPärast järjekordset väravat:\nVäga 5+ ülevaade, tänud. Sul ikka on jopanud nende mängudega siis\n6.5 Hertha vs RasenBallsport Leipzig.\nMängul pikemalt peatuma ei hakka, sest tulemust ja highlightse saate või olete juba nagunii näinud. Ainus mida mängust välja tooksin oleks RB teise värava eel toimunud olukord, kui Hertha vv enne oma karjääri ühte inetuimat prohmakat tegi elu parima soorituse .\nNagu ma siin eelmisel leheküljel küsisin kui keeruline see pileti saamine ka on, siis kõik vastused mida sain olid õiged. Mängupäeval ametlikust fännipoest sain ka mina 4 piletit, pileteid sai osta ka staadioni kõrvalt putkadest. Pilet maksis 40 euri ja olime kurvi peal eelviimases reas, võib tunduda halva kohana, kuid tegelikult oli täitsa timm. Tribüüni tõus oli jube järsk ja see oli ainus asi mis häiris. Staadion ise hoolimata jooksurajast on väga ilus. Staadioni ümbruses enne mängu ja mängu ajal sai osta sisuliselt kõikke ja positiivne oli see et kõik oli odav, ametlikud fännisallid 15 euri näiteks, pannkook oma valitud kastmega 2 euri, bratwurst 2,5.\nFännid olid aktiivsed mõlemal poolel ja kõvahäälsed ning seda oli kaunis kuulata. Enne mängu üks Hertha fänn kastis õllega RB fänne ning politsei murdis ta väga kiirelt maha.\nEi jaksa rohkem siia kirja panna midagi, kes tahab see küsib.\nHInne 4/5 ja järgmiseks Inglismaa kõrgliiga\nMina istusin kunagi vähe rohkem allpool...nii oma 10-15 rida - minule ei meeldi, kui mängijate eristamine on suurim põnevus. Lisaks tekitas jooksurada tunde nagu vaataks mängu kusagil baari lõpus. Pole staadion, kuhu tahaks tagasi minna. Fännid on aga üsna tublid.\nUuriks natukene Hamburger SV kodumängude kohta. Tundub, et septembri alguses on sinnakanti minek ja 9ndal mängitakse kodus RB Leipzigiga. Kui reaalne on piletit saada (etteostmine vs. kohapealt, kas on mingi ainult-liikmetele poliitika jne), kas logistiliselt on lihtne statale jõuda jne?\nVihjed (või vastavasisulised postitused siitsamast teemast) teretulnud.\nPole ise HSV mängu vaatamas käinud.....aga. Kolasin veidi kodulehel. Pieltid sellele mängule on hetkel juba müügis, kui soovid asja varakult kindlustada.\nHSV staadion mahutab 57 000 ning eelmisel aastal oli see välja müüdud ainult vs Bayern ja vs Dortmund. Bremeni derby tõi kohale 55 000 inimest. Leipzigi mängul oli 53 000 inimest. Seega võib öelda, et üllatavalt palju. Toona olid nad äsja Bundesligasse tõusnud, mis võib tähendada, et mulluse teise koha omanik tekitab elevust ka tänavu. Arvestades ka seda, et tegemist on üsna hooaja alguses toimuva mänguga ja teades nende fänne, siis arvavad ilmselt paljud HSV fännid taaskord, et "tänavu on meie aasta". Seega võib öelda, et suure tõenäosusega tuleb sinna üsna palju rahvast kokkuvõttes. Reedene mängupäev võib seda numbrit veidikene kahandada, aga seda eelkõige Leipzigi fännide arvelt.\nEhk, kui sa oled sinna minemas ja mängu ajal on vaba, siis soovitan osta pileti ette. Saad mingi normaalse koha valida endale. Võimalik, et saada ka kohapealt, aga siis pigem midagi sellist, mis järele on jäänud lihtsalt.\nTellimine tundub lihtne ja loogiline. Mingeid eritingimusi ei ole. Lähed lihtsalt järk-järgult ja vormsitad ostu ära. Visa ja MasterCardiga saab maksta ja piletid saadetakse sinu poolt valitud aadressile. Väike saatmiskulu lisandub piletihinnale lihtsalt.\nVolksparkstadion on küll veidi linanst väljas, aga Saksamaale kohaselt on sinna lihtne jõuda. S-Bahn viib kesklinnast Stellingeni peatusesse. Sealt viivad bussid mängupäeval ka otse staadioni juurde edasi. Peatus ise on umbes 15 minutilise jalutuskäigu kaugusel. Samuti pea meeles, et mängupäeval mingist kellaajast (pileti peal täpsustatud tavaliselt) on ühistransport tasuta (mängupilet asendab seda). Kuigi staadion on veidi kaugemal, siis ligipääs on kerge.\nTänud põhjaliku vastuse eest, ole meheks!\nIse pole Berliinis mängu vaatamas käinud. Seega siinsed härrad, kes seda teinud on võivad täpsustada. Aga ma pigem kaldun arvama, et selle mängu puhul ei tohiks probleeme tekkida. Olümpiastaadion on ikkagi nii üüratult suur, et midagi saab kindlasti. Leipzig pole ka päris Bayern. Muidugi tabeliseisust võib asi hooaja eelviimase kodumängu puhul veidi sõltuda. Aga ei usu, et märkimisväärselt palju.\nMul plaanis 01.10.2017 minna just Hertha - Bayerni mängu vaatama. Kas siin peaks piletid ette ära ostma või võib staadioni suurust arvates oodata mängupäevani?\nHerthal on kergeraksu staadion. Ehk kui soov mängu näha, siis pead ikka varakult ostma. Vastasel juhul jääd platsist lihtsalt nii kaugele, et mõistlikum on telekast vaadata.\nJah, osta kindlasti ette, Hertha leheküljelt saad seda päris hõlpsasti teha!\nPärast seda, kui olime pundi persenahkadega käinud mitmeid aastaid järjest inglismaal sitta vutti vaatamas,ütles üks neljakümnele lähenev kompanjon eelmisel aastal, et talle aitab ja ta tahab nüüd lõpuks vanas eas ka bundesliigat vaadata. Egas midagi, halli pead austa, ootasime suvel fikstuuride väljatulekut nagu jõululaupäeva hommikut ja võtsime eesmärgiks 1)lennata võimalikult odavalt 2)võimalikult otse 3) võimalikult soojal ajal ja 3) näha võimalikult vähese vaevaga kahte mängu. Sisuliselt tähendas see, nagu Tallinnast väljuvaid lende tundev inimene teab, kõige tõenäolisemalt otselendu Bremenisse ja tähelepanu koondamise Werderile ja Bremenist kuni tunnikese kaugusel asuvate klubide mängudele.\nJa nii siis oligi, et istusime 22. sept õhtupoolikul vanas villemis, tegime mõned kannud õlut ja ootasime, et saaks end asutada lennujaama poole. Kuniks professiooni tõttu pidevalt lendav kaaslane vaatas bremeni lennuka lehte ja teatas, et meie lend ei ole veel sealtpoolt liikuma hakanud – hilineb. Mis seal ikka, teeme ühe ringi veel! Ilma mingite täpsustusteta püsis aga ryanairi lennuk endiselt bremenis ka pärast seda ringi. Kuna hetkel oli aktuaalne see üleüldine ryani lendude ärajäämise teema, siis hakkas meil tekkima mure, et äkki meie kaasuse puhul ka pilootidega kitsas käes – samamoodi sitsis maas ka glasgowsse lendama pidanud ryanairi lennuk, aga muude firmade omad nagu tõusid. Meie kasvava ahastuse nüanssidesse laskumata võin öelda, et lennuk püsis Bremenis veel ka siis, kui oleks pidanud juba ajakava järgi TLNs maanduma. Mingit infot ei olnud üheski ametlikus kanalis avaldatud ja ma olin selleks ajaks juba jõudnud kirjutada Twitterisse suvalisele sepale, kes tviidi järgi istus sellessamas Bremenis vegeteerivas lennukis, et tramisdelayon ja see siis lõpuks vastu ootusi vastaski, et kuskil Ryanairi terminali lähistel leiti ilmasõjaaegne lennukipomm ja kuni sellega tegeldakse, ei lenda miski ega keski. Aga kuniks meie jõudsime omadega Majaka tänava urkabaaridesse jumal teab mitmendale ringile, võttis ka lennuk lõpuks tuule alla ja tuli meile järgi ja ainult mingi paaritunnise hilinemisega olimegi juba kesk öist melu Viertelis, kus meil külaliskorter broneeritud.\nSee korter oli tõsiselt hea leid, sest esiteks mahtus sinna 7 inimest ja baldahhiinvoodis spuunima pidid ainult kaks neist; meil oli läbi kahe korruse elamine kogu lisavarustusega ja tore aiake, kus juua hommikukohvi ja –õlut või kuhu jääda segastel asjaoludel öösel luku taha; Sielwall ja kogu öine möll oli lähedal ja staadion oli umbes 5 minuti kaugusel.\nOlles hommikul nautinud vabatahtliku köögitoimkonna loodud kõrgeklassilist hommikusööki, tõime lähedalasuvast marketist mõned õlled, võtsime need käe otsas kaasa ja veetsime mängueelsed tunnid staadioni juures jõekaldal istudes ja inimesi vaadates. Ma arvan, et see Weseriäärne tiksumine on parimaid prematch olemisi üldse. Olla on seal ilus ja inimesed on toredad ja kõik on nii sõbralikud ja kohe mängu alguses tõmbasid Werderi ultrad üles suure tifo JAN FOREVER. No tänks kutid! Ma ka süda Bremen. Täiega.\nBremeni vastaseks oli Freiburg, kelle reisiv fänkond on ilmselt suht väike, üldises mängueelses skenes nad eriti esile ei kerkinud, erinevalt nt minu mõne aasta tagusest kogemusest vs Gazprom. Aga meie 20eurised kohad olid otse värava taga selles otsas, kus on ka võõrsilsektor ja võib öelda, et mängu kestel oli neid kuulda küll. Mängu sportlik tase jättis vast mõnevõrra soovida, aga kohati näidati päris toredat lahtist jalkat ja saime vaadata paari meetri pealt kenasid tõrjeid Werderi kiiprilt Pavlenkalt, kes ka vooru sümboolsesse koosseisu valiti.\nTeisel poolajal eksitasid vutivaatamist suures osas meie ees istunud noormehed, kes selleks ajaks olid juba jõudnud staadiumisse, kus õlle joomisega võrdväärselt vajalik tundus ka selle valamine enda ja kõigi ümbritsevate kodanike peale. Põhimõtteliselt oli see nagu klišeedel põhinev komöödiafilm – sa näed juba kaugelt ära, kus puänt tuleb, ent ootad seda siiski innukalt. Seega, kui Heinz tuleb õllesabast, keel püüdlikkusest hammaste vahele surutud, kahe neljatopsise pilgeni täis alusega, siis jääb ainult oodata, mis vallandab selle, mis tulemata ei saa jääda. Umbes kaks ja pool õlut jäi lõpuks siiski püsti. Vahepeal löödi ka värav, aga kuigi seda ei loetud ära, ei tähendanud see, et prematuurse tähistamise käigus kõik vahepeal juurde toodud õlu teadmata viisil eesistuvate näitsikute peale ei lennanud. Aga kokkuvõttes keegi ei pahandanudki.. eriti. Õllejoomise ja –raiskamise vahepealt suheldi muidugi ka aktiivselt oma uute idaeuroopa sõpradega ehk meiega, nii et kogu selles melus me ei pannudki väga pahaks, kui kohtumine nullnulli pealt lõppenuks kuulutati. Mängujärgselt külastasime mõningaid sulneid lokaale ja vestlesime poole ööni kohalikega järgmise päeva valimiste teemadel.\nPühapäeval oli külm ja pilves. Mul oli tekkinud üleöö vastumeelsus õlle suhtes. Sõitsime rongiga Hannoveri ja pärast tagasi. Vahepeal sadas ja me vaatasime, kuidas kohalik meeskond viigistab Kölniga 0:0.\nDSCF3844.jpg (99,0 KB, 306 vaatamist)\nDSCF3870.jpg (98,2 KB, 305 vaatamist)\nDSCF4053.jpg (101,8 KB, 305 vaatamist)\n22046175_10155745432694334_1751839936709268490_n.jpg (93,8 KB, 308 vaatamist)\nSai ka Bremenis käidud, seda samuti põhjusel, et tekkis järsku tunne, et võiks vahelduseks Bundesligat vaadata, aga kuna mingeid Dortmundi asju skeemitada ei viitsinud, siis juba kõigile tuttav Ryanair ja nende poolt pakutav Tallinn-Bremen-Tallinn pakett tundus lihtne, odav ja mõistlik. Vastaseks osutus Gazprom, millest tulenevalt oli Bremen väga sinakas ja mängul atmosfäär ikka väga kõva. Bremeni suurimaks miinuseks on ilmselt asjaolu, et nende meeskond on lihtsalt väga nõrk ja kvaliteeti napib. Ainuke särav nimi ehk Kruse sai ka kohe alguses koledasti viga. Schalke oma Goretzkade, Konoplyankadega tundus terve mäng ohtlikum ja teenitud võidu nad võtsid ka.\nPikalt kirjutada ei viitsi. Mõni illustreeriv pilt\nEdit: lisan sellise klassikalise ka. Koni näos, õlle- ja salliäri üles lükatud ning muidugi prooviti ka anti-RB teemaga veidi teenida\nDSC_0045.jpg (102,8 KB, 40 vaatamist)\nDSC_0068.jpg (99,1 KB, 37 vaatamist)\nDSC_0079.jpg (100,5 KB, 37 vaatamist)


Andres Schabelman: värbamisel hindan inimlikkust kõrgemalt kui oskusi – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nKristel Kont 27. veebr. 2020 Intervjuu, Tööelu\nAndres Schabelman on maailma suurima vabakutseliste töövahendusplatvormi Fiverr laienemisjuht. Miks peab ta värbamisel inimlikkust tähtsamaks kui oskusi ja näeb 9-st 5-ni tööd üha enam minevikku vajuvat? Sellest rääkis ta jaanuari lõpus Tartus toimunud sTARTUp DAY ärikonverentsil.\nSa töötad maailma suurima vabakutseliste “turuplatsi” Fiverr heaks. Kas vabakutseliste hulk suureneb jätkuvalt või on see juba saavutanud optimaalse taseme?\nVäga palju inimesi tahab endiselt vabakutselisena Fiverriga liituda. Nii et sageli on meie väljakutseks nõudluse suurendamine kasvava pakkumise rahuldamiseks. Fiverri platvormil on üle 300 kategooria: sisuloome, veebidisain, logodisain, pealelugemine jne jne. Sul on vaja majaeskiisi, videomängule disaini, sotsiaalmeediaturundust poliitkampaaniale – palun. Kõike, mida saab digitaalselt teha, kõike, mida suudad välja mõelda, leiad sa Fiverrist, ja see teebki selle maagiliseks.\nMis on sinu arvates vabakutselisuse kasvava populaarsuse taga? Kas see, et meil on nüüd interneti näol tehnoloogia, mis võimaldab nõudlust ja pakkumist varasemast lihtsamalt kokku viia, või on see mentaliteedi, põlvkonna küsimus?\nOsaliselt on see põlvkonna küsimus, aga üldiselt mulle tundub, et inimesed püüdlevad suurema vabaduse poole. Traditsiooniline töökeskkond on olnud üks koht, kus me pole olnud vabad, kus hierarhia on sageli võtnud inimestelt võimaluse ise otsuseid langetada.\nVabakutselisus võimaldab endale kujundada just sellise elu, nagu keegi soovib – unistusi täide viia, töötada ja reisida samal ajal või pääseda ligi globaalsele majandusele. Minu New Orleansis elav ema avaldas näiteks hiljuti lasteraamatu, millele ta leidis illustraatori Pakistanist. Ma pole kindel, kas sel Pakistani ääremaal elaval naisel oleks ilma Fiverrita võimalik globaalses majanduses osaleda. Vabakutseliste platvormid suudavad nihutada piire, mis takistavad inimestel võimalustele juurde pääseda.\nUberi-laadsetel platvormidel on ka palju kriitikuid, kes panevad neile süüks maksude maksmisest kõrvale hiilimist, puudulikku sotsiaalkaitset, ebaausat konkurentsi tavamajanduse ettevõtete suhtes. Mida sa sellisest kriitikast arvad?\nMa arvan, et neil on osaliselt õigus. Minu arvates peab vabakutseliste sektor leidma viisid, kuidas tagada parem tarbijakaitse, vältida ületööd ja võimaldada ligipääs hüvitistele. Ma arvan, et osa neist probleemidest lahendatakse ära.\nMillega ma tingimata ei nõustu, on hinnastamise kriitika ja väide, et need platvormid suruvad hinnad alla. Mõnes valdkonnas võib selles tõtt olla, aga üldiselt, kui sa teed väga head tööd ja pakud väga head teenust, siis leiad sa kliendi igas hinnaklassis. Ja tänu Fiverri-sugustele platvormidele on klientide leidmine vähem vaeva nõudev. Nii et minu meelest on ekslik arvata, et tegu on madalaima hinna võidujooksuga. On väga lihtsaid viise, kuidas teenusepakkuja saab eristuda ja edasi liikuda.\nVõib-olla tulevad lahendused sotsiaalküsimustele altpoolt? Juba on tekkinud iduettevõtted, kes pakuvad näiteks kaugtöötajatele tervisekindlustust, ja diginomaadide algatused kinnisvara ühisomamiseks ja ühisinvesteerimiseks, mis võiks toimida omamoodi pensionisambana.\nSul võib osaliselt õigus olla. Aga ma leian, et teatud sotsiaalkaitse on õigustatud. Kui töötasin Airbnb-s, polnud seadusandluses sellise tegevuse jaoks kohta. Kui su kodus peatusid külalised, oli see hotell – vahepealselt varianti polnud. Tehnoloogia puhul on teatud periood, mil asjad pole veel ideaalsed, ootuspärane.\nTõsi, lahendused võivad tulla kogukonna enda poolt. Aga me peame probleeme teadvustama, ja on oluline, et ettevõtted tunnistaksid, et me pole veel täiuslikud, kuid me püüdleme selle poole.\nEttevõtte perspektiivist vaadates on vabakutselisel teenusepakkujal vabadus valida, mida teha ja mida mitte, puudub hierarhiline töösuhe tööandjaga. Mis võiks motiveerida ettevõtteid palkama töötajate asemel vabakutselisi?\nMinu arvates ei seisne ettevõtte vastutus ainult maksimaalse kasumi teenimises, vaid maailmale ja oma töötajate elule positiivse mõju avaldamises. Nii et kui töötajad soovivad rohkem vabadust ja vähem 9-st 5n-i füüsilise kontoriga seotust, aga sa oled vanades mõtteviisides kinni, siis on see sinu valik – aga ma arvan, et nii libiseb käest võimalus “töö uuest lainest” osa saada.\nSelle asemel et mõelda, kui raske üleminek on või miks muutused ei saa toimuda, võiksime vaadata asja teisest küljest ja öelda: “Oh, aga nüüd me ei pea pidevalt inimesi kontrollima.\nVõib-olla saame osa võimu neile tagasi anda? Võib-olla viib see suurema rahulolu ja produktiivsuseni? Võib-olla inimesed ei tööta rohkem, aga teevad seda efektiivsemalt, kuna on õnnelikumad? Võib-olla sünnivad 9-st 5-ni kontoris olemise asemel saadud kogemuste tulemusel teistsugused, kastist väljapoole vaatavad ideed?”\nMe ei tea seda, mida me ei oska näha, nii et sageli läheneme asjadele juba eos negatiivselt. Kindlasti on töötamise muutumisel ka negatiivseid aspekte, aga neid on ka kontoritööl.\nOma karjääri jooksul Airbnb-s ja Fiverris oled sa värvanud üle 400 töötaja ja intervjueerinud veel kümme korda rohkem kandidaate. Sa esitad neile kõigile sama küsimuse, räägi sellest lähemalt.\nMa palun neil rääkida ühest korrast oma elus, kus nad iseendana käitudes tegid midagi sellist, mille üle nad on siiani uhked. Ma toon alati näiteks ühe loo oma elust. Kümme aastat tagasi diagnoositi mu ülikooliaegsel parimal sõbral vähk. Sellest teada saades kolisin ma Bostonisse, kus ta elas, ja jäin sinna tema elu viimaseks neljaks kuuks.\nMu sõbra ema ja kihlatu suhted olid sel ajal väga pingelised. Ema oli töötanud vähiraviõena ja tahtis ise poja eest hoolitseda, samas kui mu sõber ja tema tüdruk üritasid säilitada privaatsust ja mingitki normaalsust. Minu kohaleilmumine ning see, et ma väljendasin oma armastust ja hoolivust nende mõlema suhtes, aitas pingeid leevendada, ja ma usun, et tegin oma sõbra viimased kuud paremaks. See on midagi, mille üle olen tänaseni uhke.\nMa olen kuulnud väga hingeliigutavaid lugusid. Ja kui keegi ütleb, et ta on uhke selle üle, et ehitas üles 400-liikmelise müügimeeskonna, siis see ei lähe mulle korda. Mind huvitab, kas ta on suuteline sügavamal, hingelisel tasandil rääkima asjadest, mis on päriselt tähtsad. Sellisel juhul tahan ma temaga koos töötada.\nKindlasti annab see küsimus võimaluse inimestega sügaval inimlikul tasandil kontakti leida. Aga kas see ei või segada nende professionaalsete võimete hindamist?\nMa ei usu professionaalsetesse võimetesse. Ma ei loe näiteks kunagi kandidaatide CV-sid. Tõenäoliselt keegi teine värbamisprotsessis loeb, aga mitte mina. Ma usun südamesse, hinge ja kirge. Tahan töötada koos päris inimestega, kes näitavad üles inimlikkust ja omavad südametunnistust, kes ei tee asju raha pärast, vaid sellepärast, et nad näevad maailma sügavamalt.\nMitte ainult seetõttu, et pikas perspektiivis on see ettevõtte huvides, sest need inimesed suudavad usalduse loomise kaudu klientideni jõuda, vaid ka seepärast, et kui ma veedan kaheksa või rohkem tundi päevas kellegagi koos, siis tahan, et saaksin neilt õppida ja areneda. Mitte ükski oskus ei asenda sellist inimlikkust.\nSa näid olevat väga tasakaalus inimene. See on tänapäeval üsna haruldane, kuna kõigi kinnisideeks näib olevat pidev eneseareng ja optimeerimine.\nLas ma mõtlen, kas ma olen tasakaalus. Ma võin olla enda vastu väga karm. Aga siis püüan endale meelde tuletada, et 90% juhtudel olen ma maailmas kohal headuse ja kaastundega, nii et ma olen päris okei. Ma püüan vaadata ennast kaastundega. Ja järgida nii isiklikus kui ka professionaalses elus oma südant.\nIntervjuu autor Kristel Kont on vabakutseline kommunikatsioonispetsialist, kes huvitub jagamismajandusest ja töö tulevikust.\nFotolugu: Andrés Gallardo "Linnageomeetria"\nViimased kuus aastat olen ma pildistanud arhitektuuri ja linnamaastikku kõikjal maailmas. Seeria "Linnageomeetria" sai alguse…\nPosted in Intervjuu, Tööelu and tagged Edasi, eneseareng, Intervjuu, kogukond, Motivatsioon, positiivne, suhted, tööelu, vabakutselisus, värbamine. Bookmark the permalink.


Arvamus | Lääne Elu\nAvakülg » Arvamus, Uudised\nAnn Mari Anupõld: heliseb, las heliseb\nLoomaarsti tööst vähemasti poole moodustab kodukootud psühholoogia. Väikeloomad on paljudele inimestele pereliikme või lausa lapse eest ning põllumajandusloomad on nende omanikele tihtipeale kaalukas sissetuleku allikas. Ükskõik kas ühel või teisel on midagi viga, ikka tähendab see omanikule suurt stressi. Ollakse abitu, nõutu või lihtsalt jõuetu kogu selle jamaga jätkama. Loomaarstina üritan viltu vajunud kaalukaussi uuesti […]\nAnvar Samost: nii piinlik seadus, et parandada ei julge\nApteegiäri omandipiirangud on kui kordus taastuvenergia toetuste heldest tõstmisest: riigikogus susserdades tehtud, üks kasusaaja, kinni maksavad lihtsad tarbijad. Lõppenud nädalal juhtus Eestis haruldasi asju. Kümneid kordi Keskerakonna ja Edgar Savisaare valimiskampaaniate ettevalmistamises osalenud Paavo Pettai andis kohtu ees tunnistusi, mida poleks alles aasta-paar varem keegi oodanud: kuidas Šveitsist tundmatu päritoluga raha kanditi, kuidas ebaseaduslikke annetusi […]\nErkki Bahovski: lootustandev ääremaastumine\nÕigupoolest võiks see lugu kuuluda mõnda Lõuna-Eesti lehte, kuid et juttu tuleb piirist ja ääremaastumisest, sobib ka läänemaalastel seda lugeda. Käisin Lõuna-Eestis ja Lätis. Ääremaa on ju tegelikult huvitav mõiste. Sõna otseses mõttes pole Eestis millegi ääres vaid kaks maakonda – Rapla ja Järva. Ülejäänud piirnevad kas mere, Peipsi või teiste riikidega. Ehk siis Läti […]\nJuhtkiri: prügi sorteerimise mõte\nSuve alguses otsustas Haapsalu linnavalitsus lasta likvideerida linna kaks kõige populaarsemat pakendikogumispunkti. Päris neid ei kaotatud, vaid toimetati turvaliselt nurga taha, kuhu on paljudel hoopis pikem maa minna. Just täpselt nii inimvaenulik eesmärk pakendikonteinerite kolimisel oligi, sest senistes asukohtades olid need liiga populaarsed, tõmmates magnetina ligi olmeprügi. Päris suur osa lugejaist kehitab siinkohal õlgu: jälle […]\nLauri Luik: valimiste võtmeküsimus\nRidala ja Haapsalu elanike heakäekäik ei olene mitte ainult sellest, kes on tulevane Haapsalu linnapea. Tähtsam on see, milline on meie linna tulevik ehk mida reaalset ära tehakse. Seetõttu peaks valimiste fookus edaspidi püsima eelkõige sisul. Usun, et nii praegusel linnapeal kui ka abilinnapeal jätkub püssirohtu sügiseni, et teineteise musta pesu avalikult küürida. Eriti kummaline […]\nEndel Susi: kuldmündi Lauri linnapeaks\nSee on Haapsalu ja Ridala inimestele keeruline mõttekoht, keda valida linnapeaks. Ka mulle on tehtud mitu ettepanekut sellele ametipostile asuda. Rääkisin kohe abikaasale, et ta valmistaks end ette linnapea proua esindusülesannete täitmiseks. Tema ei arvanud sellest midagi. Täpsemalt öeldes sai väga pahaseks, sest alles pool aastat tagasi olin loobunud vanuse tõttu spordiklubi presidendi kohast, nüüd […]\nJuhtkiri: osavald või osavallatus\nTeate küll neid ühe küsimuse anekdoote, nagu „Kas olete juba hommikuse konjakijoomise maha jätnud?”. Vastate „ei” ja inimesed arvavad, et armastate hommikuti napsi võtta. Vastate „jah” ja inimesed arvavad, et varem alustasite hommikut konjakiga. Tegemist on niinimetatud suletud küsimustega, mille vastusevariantide hulk on piiratud, sest neis on peidus teatud eeldused selle kohta, mida te teete. […]\nKalle Muuli: Reinsalu kaigas tabas Mikserit\nKalle Muuli kolumnist, IRL Lõppeval nädalal valitsuses puhkenud tüli kooseluseaduse tühistamise üle sobib hästi iseloomustama vanasõna: viska kaigas koerte sekka, küll see kiunatab, kes pihta sai. Justiitsminister Urmas Reinsalu ettepanek toetada EKRE eelnõu kooseluseaduse tühistamiseks vihastas miskipärast just välisminister Sven Mikserit. Ta sõimas FBs pikalt ja põhjalikult oma kolleegi, samuti IRLi tervikuna, nimetades Reinsalu ettepanekut […]\n12. augustil tähistati ÜRO eestvedamisel rahvusvahelist noortepäeva. Statistikaamet vaatas sel puhul, milline näeb ajakasutuse uuringu põhjal välja 10–24-aastase inimese päev. Noored ärkavad suhteliselt vara. Nädala sees on hommikune ärkamisaeg poole seitsme paiku, nädalavahetuseti veidi hilisem. Pärast ärkamist kulub aeg hügieenile, riietumisele ja muudele isiklikele tegevustele. Neile tegevustele kulub päevas kokku veidi üle 50 minuti. Hommikueine võtab […]\nAndrus Karnau: Savisaare nimekiri kui Ratase tugevus\nAndrus Karnau Lääne Elu peatoimetaja Liiga lihtne oleks tõlgendada Savisaare valimisliitu Ratase nõrkusena, mis võtab temalt nii peaministri tooli kui ka erakonna esimehe koha. See võib nii paista, kui Savisaare nimekiri meelitab Tallinnas oktoobrikuistel valimistel enda taha 40 protsenti Keskerakonna toetajaist. Tõsi on ka see, et kui riigikogu liige Olga Ivanova enam valitsusliitu ei […]


Vooremaa Oktoober oli soe ja sajune\nEdasi ilm jahenes. 11.-14. oktoobril jäi päeval juba õhutemperatuur ainult 4…7 kraadi piiresse ja 11. oktoobri öösel langes temperatuurinäit maakonnas ?1…-3,5 kraadini. Külma öö järel hakkas sadama vihma, mille hulka tuli ka lumekruupe. 12. oktoobril muutus ilm tormiseks ja sadu väga tugevaks. Ööpäeva sademetehulgaks mõõdeti sel päeval Jõgeva alevikus ja Siimustis 30…31 mm, mis vastab peaaegu poolele oktoobrikuu normile.\nVihmaga koos tuli lumelörtsi ja paiguti muutus maa lühikeseks ajaks valgeks. Väga külmaks osutus läänepoolses Eestis ka 14. oktoobri öö ? õhutemperatuur langes -5,5 kraadini. Meil siin idapoolses Eestis kattis sellel ööl taevast pilvkate ja miinuskraade ei esinenudki.\nKuu keskel läks ilm soojemaks\n15.-18. oktoobril oli ilm uuesti soe. Sajud jätkusid ja ilm püsis uduse ning niiskena. Vihmad lõppesid 20. kuupäevast ja selginemisega koos algasid öökülmad. Esines 4…5 külma ööd järjest. Õhutemperatuur langes hommikutundidel -3…-5 kraadini ning muld külmus pinnalt. Ööpäeva keskmine õhutemperatuur langes 5…8 päeval alla 5 kraadi ja vegetatsioon katkes.\nKuu viimased päevad olid uuesti soojad, tuulevaiksed ja sombused. 29.-30. oktoobril mõõdeti päeval sooja 11 kraadi ja ilm oleks sobinud oma soojusega pigem septembri kui oktoobrikuu lõppu. Soojust jätkus lühikeseks ajaks ja juba 3. novembril sadas lumi maha.\nÜldkokkuvõttes oli oktoober Jõgeval tavapärasest enam kui kraadi võrra soojem ja kuu sademete summa ületas normi 10 millimeetri võrra.\nMihklikuu esimesel dekaadil külvatud taliteraviljad jõudsid oktoobri lõpuks areneda 2…3 võrseni. Taimedele kasulikku soojust (efektiivset üle 5 kraadi) kogunes 1. septembrist kuni 31. oktoobrini 240 kraadi, mis on lähedane summa normile.\nKogu lõppenud 2007. a vegetatsiooniperiood oli olnud keskmisest soojem. Efektiivset soojust kogunes Jõgeval tänavusel taimekasvuperioodil ligikaudu 1640 kraadi, mis on üle 200 kraadi tavapärasest rohkem. Vihma sadas Jõgeval 1. aprillist kuni oktoobri lõpuni 440 mm, mis on keskmisele lähedane summa. Suve kestel esines sademeteta perioode mais, juulis ja augustis, suve lõpp ning sügis olid aga sajused.\nTemperatuur jääb miinustesse\nMilline on olnud viimase 85 aasta jooksul Jõgeval novembrikuu ilm? Novembrit peetakse esimeseks talvekuuks. Tavaliselt tuleb ja läheb lumi selle kuu jooksul korduvalt, külmad ilmaperioodid vahelduvad soojematega. Novembri teisel poolel jääb ööpäeva keskmine õhutemperatuur tavaliselt püsivalt alla 0 kraadi ja lumega perioodid muutuvad pikemaks.\nOsadel aastatel on novembris maha sadanud lumi jäänud püsima kogu talveks. Suurimaks lume paksuseks on hingedekuul Jõgeva ümbruse põldudel mõõdetud 19 sentimeetrit. Viimati oli paks lumi novembris maas 2004. aastal (16 sentimeetrit). Ka eelmisel aastal olid novembri kaks esimest nädalat lumikattega, mille paksus ulatus maksimaalselt 9 sentimeetrini.\nHingedekuu minimaalseks õhutemperatuuriks on mõõdetud -26 kraadi 1951. aastal. Viimati oli selles kuus enam kui 20 kraadi külma 1993. aastal, eelmisel aastal oli külma 15 kraadi. Maksimaalseks õhutemperatuuriks on mõõdetud novembris 12,7 kraadi 1967. aastal, eelmisel aastal oli kuu lõpus 8 kraadi sooja.\nHingedekuu sademete summa on kõikunud 10 millimeetrist (1998. a) kuni 153 millimeetrini (1923. a), keskmine 56 millimeetrit.


Südasuvine hinnasula mööblile! Kapid, riiulid ja peeglid on kuni 83% soodsamad! - Kasulik.ee\nSüdasuvine hinnasula mööblile! Kapid, riiulid ja peeglid on kuni 83% soodsamad!\nTarbija kogemus nelja kodulaenuga: pankasid ei huvita, milline ma olen ja millised on minu võimed. Loeb vaid viimase 6 kuu kontoväljavõte\nNeljapäevasele artiklile, et kuidas pangad kodulaenu annavad, tuli ka pikemat vastukaja. Kasuliku toimetus avaldab täismahus lugejakirja, kus pikaajalise laenukogemusega tarbija avaldab oma arvamust: pankade nõuded kodulaenu andmiseks on jamad.\nArstid soovitavad: 4 moodust, kuidas algaval külmetushooajal haigussümptomeid leevendada\nAlgaval külmetushooajal on kohane meelde tuletada, mida teha, et haigus kiiremini üle läheks ja enesetunne parem oleks, kirjutab Readers Digest.\n4 nippi, kuidas kodus niigi suurt elektriarvet väiksemana hoida ja säästa\nKulutamine pole kellegi meie eesmärk, eriti, kui on võimalik näiteks elektriarvelt kokku hoida. Family Handyman annab mõned nipid, kuidas kodust elektriarvet kuni 40 protsenti väiksemana hoida.\nLollikindad nipid, kuidas metsloomadega kokkupõrget ja sellega kaasnevaid kolossaalseid kahjusid vältida\nSügise tulekuga halveneb nähtavus ning metsloomad on sigimisega seotult rohkem liikvel ja sellega seoses sattuvad rohkem ületama ka maanteesid. Consumer Reports toob välja nipid, kuidas metsloomadega kokkupõrkeid ja kulukat autoparandust või veelgi hullem, eluohtlikku olukorda vältida.\nFOTOD | Õõvastav leid taldrikult. Värske salatilehtede karbi seest tuli välja rohutirts\nEelmisel pühapäeval Kuusalu Coop kauplusest ostetud värske salatisegu seest ilmus tarbija taldrikule suur ritsikas, mida ta salatilehti loputades esialgu ei märganud.\nHädas säästmisega? Need on kuus kohta, mille arvelt saab hästi kulusid kärpida\nTihti me ei pane tähele, kuhu väikesed summad meie teenitud palgast kuluvad. Kui aga neid tähele ei pane, võivad need kõik kokku maksta päris suure summa, kirjutab Readers Digest.


Miks on vere valgeliblede arv tõusnud? Haiguse põhjused ja ilmingud, diagnoosimine ja ravimeetodid - Hüpertensioon 2021\nEbaõige toitumine. Leukotsüütide taseme tõus võib põhjustada nii turset kui ka suure hulga järgmiste toodete söömist: linnuliha, lõhe, kala, munad, taimeõli, apelsini- ja punased köögiviljad ning puuviljad. oh rehi, roheline.\nOluline on märkida, et analüüs tuleb teha tühja kõhuga ja rahulikus olekus. 8-12 tunni jooksul ei soovitata tegeleda raske füüsilise tööga.\nNeed on valged verelibled, inimese immuunsussüsteemi olulisemad komponendid, mis moodustuvad luuüdi tüvirakkudest põrnas, lümfisõlmedes ja mandlites. Nad kaitsevad keha fagotsütoosi - patogeensete mikroorganismide imendumise ja lahustumise - abil ning toodavad ka antikehi, mis interakteeruvad haiguse või nakkuse põhjustajaga. Nad saavad kiiresti keha ümber liikuda ja tungida läbi kapillaaride seinte rakkudevahelisse ruumi. Nad elavad reeglina kuni 12 päeva, siis hävitavad ennast ja eemaldatakse kehast. Kliinilises vereanalüüsis määratakse valgevereliblede koguarv, kuid täpsema diagnoosi saamiseks tehakse analüüs, et teha kindlaks iga tüüpi valgeliblede kontsentratsioon.\nIgat tüüpi valgevereliblede koguse selge määratlus võimaldab teil saada haiguse täpsema põhjuse, kuna iga liik täidab oma erifunktsiooni:\nlümfotsüüdid sünteesivad antikehi patogeenide ja toksiinide hävitamiseks, nad kontrollivad ka immuunsussüsteemi ülejäänud rakkude toimimist;\nneutrofiilid absorbeerivad väikseid osakesi, vabastades pärast nende enda lagunemist immuunsüsteemi tugevdamiseks palju bioloogiliselt aktiivseid aineid;\nmonotsüüdid fagotsütoosi abil hävitavad suure hulga väikseid ja suuri patogeene, säilitavad oma funktsioonid isegi happelises keskkonnas, kui neutrofiilid kaotavad aktiivsuse;\nbasofiilid tagavad valgete vereliblede sissevoolu põletikukohta ja provotseerivad ka allergilise reaktsiooni teket.\nValged verelibled alustavad oma tegevust embrüo arengujärgus. Kõik valgeliblede tüübid täidavad inimelu kindlustamisel mitmeid olulisi funktsioone, millest võib esile tõsta järgmist:\nkannavad toitaineid seedetraktist verre, mis on eriti oluline imetavatele imikutele, mistõttu vastsündinute valgevereliblede arv on suurem kui täiskasvanutel;\n"ekstra" järjehoidjate hävitamine embrüonaalse arengu ajal;\nLiigse suurenemise põhjused\nValgevereliblede arvu suurenemist nimetatakse leukotsütoosiks. See võib nii viidata tõsistele probleemidele kehas kui ka olla ajutiselt kahjutu. Kõige sagedamini näitab see ühe või teise põletikulise protsessi esinemist kehas. Veelgi enam, valgevereliblede arv võib päeva jooksul varieeruda. Seetõttu on kõige parem võtta valgete vereliblede vereanalüüs rahulikus olekus hommikul ja tühja kõhuga..\nDieedi omadused, teatud tüüpi toidud mõjutavad valgete vereliblede taset, eriti keemiliste lisanditega rikkalikud toidud. On olemas isegi toidu leukotsütoos, kui dieet on peaaegu täielikult liha.\nRasedus, eriti teine pool.\nKirg päevitamiseks, vannide või saunade külastamiseks, pikaajaline viibimine kuumades töökodades kõrge temperatuuri õhu mõjul.\nKõigepealt tuleks välistada patoloogiline (reaktiivne või absoluutne) leukotsütoos, kuna see toimub nakkuslike, septiliste, mädane-põletikuliste ja allergiliste protsesside käigus, mis näitab olulisi terviseprobleeme:\nägedad bakteriaalsed infektsioonid, mis suurendavad dramaatiliselt neutrofiile - pimesoolepõletik, koletsüstiit, püelonefriit;\nkroonilised põletikulised haigused, kuid sel juhul võivad testid näidata valgete vereliblede madalat taset keha sõltuvuse tõttu;\nallergia - immuunsussüsteemi liigne reaktsioon;\ntugev valu, emotsionaalne või tugev füüsiline koormus;\naneemia, mille korral aju hakkab aktiivselt tootma valgeid vereliblesid;\nKui valgete vereliblede arv on ajutistel füsioloogilistel põhjustel tõusnud, ei saa mingit ravi näidata. Sel juhul on soovitatav pöörata suurt tähelepanu elustiili korrigeerimisele: puhata rohkem, süüa õigesti, vältida teravaid temperatuuri hüppeid mõlemas suunas, halbade harjumuste tagasilükkamist. Provotseerivate tegurite korrigeerimisega taastub vere valgeliblede norm kiiresti. Samal ajal võib patoloogiline leukotsütoos olla üsna ohtlik, näidates tõsiseid haigusi. Ärge mingil juhul ise ravige. Ainult arst suudab korrektse diagnoosi teha ja kindlaks teha, kuidas leukotsüütide normide ülemäärast provotseerimist põhjustavaid põhjuseid tõhusalt ja võimalikult ohutult ravida ja kõrvaldada. Igal juhul on ravi sümptomaatiline.\nValged vererakud määrdes ja uriinis\nKõrgenenud valgevereliblesid saab tuvastada mitte ainult verest vere võtmise kaudu, vaid ka tupest ja emakakaelast pärit plekides või isegi uriinianalüüsis. Kõrgenenud leukotsüüdid määrdes võivad näidata selliste haiguste esinemist nagu gonorröa, süüfilis, mükoplasmoos, suguelundite tuberkuloos, klamüüdia, HIV, herpes, papilloomiviirus, tsütomegaloviirus, düsbioos, kandidoos, allergilised reaktsioonid ja isegi põhihügieeni mittejärgimine. Kuid leukotsüütide suurenenud sisaldust uriinis nimetatakse leukotsüturiaks. Selle põhjused võivad olla nii isikliku hügieeni reeglite mittejärgimine kui ka tõsisemad patoloogiad: urolitiaas, süsteemne erütematoosluupus ja muud Urogenitaalsüsteemi põletikulised haigused.\nVäärib märkimist, et hiljuti on valgevereliblede norm märkimisväärselt vähenenud. Varem normaalväärtustena tunnustatud väärtused on täiesti erinevad numbrid, mis ületavad praeguseid. Väärtusi täiskasvanutel peetakse väärtusteks - 4. – 9. Lastel - 6–17,5 keha suurenenud vajaduse tõttu kaitsta. Rasedatel naistel tõuseb lümfotsüütide sisaldus veres ainult eriti raseduse teisel poolel ja sünnitusele lähemal. Vereanalüüsi tõlgendamisel on vaja arvestada sugu, vanust, toitumistingimusi ja muid patsiendiga seotud fakte.\nFüsioloogilise leukotsütoosi korral võib valgevereliblede arv suureneda väga pisut - vahemikus 2-3 tuhat ühikut. Sellised muudatused on ajutised. Kuid patoloogiliste protsesside arengut näitab taseme tõus 5–20 tuhande ühiku võrra. Kui normi ületatakse sadade tuhandete võrra, võib see viidata võimalikule vere onkoloogiale.\nValgevereliblede arvu vähenemist vereanalüüsis nimetatakse leukopeeniaks, see tuvastatakse meestel ja naistel võrdse sagedusega ning võib näidata mitmeid kehas esinevaid häireid. Kõigepealt tasub välistada kilpnäärme haigused ja alles seejärel otsida muid võimalikke põhjuseid:\nteatud vitamiinide ja mineraalide puudus, sealhulgas raua, foolhape, B-rühma vitamiinid;\nKokkuvõtteks tahan teha teabe kokkuvõtte ja juhtida tähelepanu tõsiasjale, et keha regulaarne üldine läbivaatus koos moodsate spetsialistidega (peamiselt terapeudid või perearstid) võimaldab hõlpsalt vabaneda valgevereliblede tõusu kõige tavalisemast põhjusest - viirusinfektsioonist. See on lihtsalt ravitav, eriti algfaasis. Kuid leukotsütoos võib toimida ka varjatud haiguse ilminguna. Nende tuvastamiseks on vaja läbida minimaalne ennetav läbivaatus vähemalt 1 kord 6 kuu jooksul. See kehtib eriti patsientide kohta, kellel on vähktõve koormatud pärilikkus. Leukotsütoos ei ole haigus, vaid lihtsalt tõenäolise patoloogilise protsessi indikaator, mille eemaldamise järel testid normaliseeruvad.\nPolüneuropaatia on haiguste rühm, mis mõjutab inimkeha suurt hulka närvilõpmeid. Haigusel on mitmesuguseid põhjuseid. Haiguse algust põhjustavad tegurid ärritavad peamiselt närvikiudusid ja alles siis põhjustavad nende toimimise häireid.\nGlütseriini suposiitide kasutamine raseduse ajal\nAju veresoonkonna haigused on tänapäevase meditsiini üks peamisi probleeme, andes olulise panuse kogu maakera elanikkonna suremuse ja puude üldisesse struktuuri ..\nKrimmi hemorraagiline palavik ja ennetavate meetmete meeldetuletus elanikkonnale


Enda Trubok: õnneliku õpilase pihtimus* - Tänane leht\nEnda Trubok , TÜ Narva kolledži eesti keele ja kirjanduse õppejõud\nEnda Trubok FOTO: Erakogu\nOlen maailma õnnelikem õpilane, sest käin maailma parimas koolis. Tunnen rõõmu selle üle, et igal hommikul ootavad mind head sõbrad, õpetajad ja koolitöötajad, kes minust hoolivad.\nLähen sinna nagu oma teise koju, kus mind võetakse vastu niisugusena, nagu ma olen: mind ei halvustata ega süüdistata, vaid elatakse kaasa minu rõõmudele ja muredele. Õpetajatel on aega mind ära kuulata ja soov anda mulle kätte juhtlõng, millest saan ise endale sobiva mustriga kanga kududa, teha oma valikud.\nMulle meeldib see, et koolist saan kätte kõik olulised oskused oma tulevaseks igapäevaeluks: oskan toime tulla enda emotsioonidega, suhelda viisakalt ja tulemuslikult sõprade ning kaaslastega, hoida tasakaalus oma töö- ja puhkeaega ning tulevase pere eelarvet.\nKoolist saan kaasa harjumuse tervislikult toituda ja tegelda tervisespordiga. Meil on võimlemis-, värskes õhus viibimise minutid ja palju liikumisega seotud tegevusi. Kool hoolitseb selle eest, et tantsupõrandal ennast hästi tunneksin ning julgeksin metsateedel käia, oskaksin vaadelda loodust ning tunneksin loomade käitumismaneere. Pole ühe eriala tunde, vaid erinevaid aineid õpime koos, osaleme õppekäikudel.\nTunnen ennast enesekindlalt, sest mind võetakse võrdväärse partnerina koostööprojektidesse ja õppekava koostamisel arvestatakse ka minu arvamusega. Huvitav on kogeda, kuidas teoreetilisi teadmisi praktikas kasutada saan. Terve koolipere võtab osa ühisprojektidest, kus valmistame tervislikke toite, õpime säästma loodust, hoiduma liigsest tarbimisest, kasutama infotehnoloogilisi vahendeid mõistlikult, talupojatarkust unustamata. Taaskasutus on meile omane.\nOlen uhke, et saan oma maad, rahvast ja keelt mujalt tulnud koolikaaslastele tutvustada. Saan aru puudega inimeste vajadustest ja soovidest ning oskan ohu korral õigesti käituda.\nPositiivne lähenemine kõigele innustab mind edasi tegutsema ning annab võimaluse rõõmu tunda ka pisiasjadest. Igast asjast leiab õpetaja üles pisimagi hea, mitte halva. Mind ei võrrelda teise õpilasega, vaid hinnatakse minu arengut minust endast lähtuvalt. Mulle usaldatakse ülesandeid, mille nimel pean piisavalt pingutama, et jõuaksin soovitud tulemuseni.\nSaan nautida tööprotsessis osalemist, ammutades üha uusi ja uusi teadmisi ning kogemusi meeskonnatööks. Selle tulemusena oskan arvestada teiste inimestega ja õpin vastutama oma tegevuse eest. Auasi on tugiõpilasena õpitut edasi anda noorematele õpilastele.\nAlati on mul õigus uurida süvitsi just mind huvitavaid teemasid, tehes koostööd mõne huvitava ameti esindaja või kõrgkooli professoriga. Üks osa õppimisest toimub kutse- ja kõrgkoolide virtuaalsete loengute ja vestluste kaudu. Oma maa väärtustest arusaamiseks on mul võimalik käia vahetusõpilaseks ka välismaa koolides.\nKõige õnnelikumad hetked on aga need, kui lähen kooli koos oma vanemate ning õdede ja vendadega, et teha koos midagi väga lahedat. Olen tänulik, et tööandjad mõistavad, kui tähtis on see minu, kooli, vanemate ja meie ühiskonna jaoks.\nTunnen ennast turvaliselt, sest lähedaste kõrval on koolipere minu jaoks alati olemas, sära silmis, rõõm südames ja valmidus minuga südamest südamesse rääkima.\nKool on koht, kust saan olulisimad teadmised oma tulevaseks eluks, huvi oma riigi edasiarendamiseks ning mis kõige olulisem – õnnelikuks olemiseks.\n* Just nii võiks see igas koolis olla.


Erilised elud 10. oktoober 2018\n«Kui oleme põhjuse rollis, saame muuta oma elu, aga peame oma süüd kandma. Kui oleme tagajärg, siis ei võta me vastutust. Lihtsalt viriseme – kehv on olla, kõik teevad liiga ja muuta ei saa midagi.»\nNii toob «Selgeltnägijate tuleproovist» tuntud Vatsla vanapagan ehk Heino Mart Laisk (57) näite, kuidas ellu on võimalik suhtuda kahte moodi. Tema on oma elus põrgust läbi käinud ja vastutuse võtnud. Nüüd elab ta harmoonias.\nHüüdnime Vatsla vanapagan sai Heino Mart kirjanik Kati Saara Vatmanilt. Vanapagan just seetõttu, et mehe peamine vaimne praktika on juba aastaid olnud iseenda kurjusele otsa vaatamine. Tegelikult on Mardi pärisnimi hoopis Heino, mille vanemad talle sündides andsid, aga mida ta alguses omaks ei võtnud. Lasteaias ei reageerinud poiss Heino nimele üldse ja kasvatajad olid alatasa segaduses. Rääkisid küll, aga põnn ei teinud väljagi. Kui Mart kuueaastaselt kooli läks, vahetati nimi ka sünnitunnistusel ära. Nüüd tuli saate võtteperioodi käigus Mardile aga teadmine, et ta peab sünninime tagasi võtma. Samas otsustas mees ka Mardi alles jätta – nii saigi temast Heino Mart.\nTema elu on olnud kõike muud kui stabiilne ja rahulik. Heino Mart on pika aja elust elanud pimestavas depressioonis, teinud mitu enesetapukatset ja mürgitanud iseka käitumisega nii omaenda keha kui ka suhteid. Mees peab selle kõige algpõhjuseks sünni käigus saadud traumat. «Mul oli siia ilma tulekuga nii kiire ja korraga jäi ema süda seisma. Kuigi ema võideti elule tagasi, ei viidud mind neli päeva isegi tema rinnale sööma. Kogesin seda selliselt, et minu jumal reetis mu. Mul on psühholoogiliselt hüljatud lapse ja orvu sümptomid. Sünniprotsess on nagu meie elu pisike mudel. Kõige esimesed kogemused pärinevad ju sellest ajast, ka edu kogemus. Minu jumal, kelleks oli ema, hülgas mu korraga. Sealt tuligi täielik usu kaotus – ma ei uskunud ei armastuse ega jumala olemasollu,» räägib Heino Mart ja kinnitab kohe, et tegelikult on tal väga külluslik ning ülipühendunud ema.\nMees kirjeldab oma maailmatunnetust sellisena, et nägi oma täiuslikus kodus täielikku paradiisi. Kõik oli justkui olemas – armastus ja lugupidamine, aga tema tundis end kui põrgus. Emale-isale põhjustas häbi, oli koolis saamatu ja kannatas alatasa kohutava depressiivsuse käes. Ta ei uskunud ellu, ükski asi ei pakkunud rahuldust. «Olen elus kõik ära proovinud, selliste piirideni välja, et kõrval surid inimesed. Panin väga usinalt kokaiini ja amfetamiini. Minu pagasisse kuulub igasugune kuritegevus, v.a isikuvastane, aga olen dollareid trükkinud ja amfetamiini tootnud. Kõik jääb kaugesse aega ja enamasti kukkusin läbi. Erilisi kasumeid ei teeninud,» meenutab Heino Mart. Tagantjärele mõeldes on ta saanud elus teha kohutavalt palju kurja nii, et pole pidanud üldse vastutust võtma. «Ka lihase poja surma tõlgendan kui tapmist. Sellisel moel, et ... ma ei takistanud ...» tunnistab mees kõige raskemat elu õppetundi kokku võttes.


Hüpoteeklaenude reform: aeg teenida reaalmajandust | Uudised | European Parliament\nUudislood > Majandus > Praegune lehekülg: Hüpoteeklaenude reform: aeg teenida reaalmajandust\nHüpoteeklaenude reform: aeg teenida reaalmajandust\nHalvad laenud olid finantskriisi ja sellele järgnenud võlakriisi üheks peamiseks põhjuseks. Euroopa Parlamendi liige, Hispaania sotsiaaldemokraat Antolín Sánchez Presedo on koostanud raporti, millega soovib paremini kaitsta hüpoteeklaenude võtjaid ning kehtestada üle Euroopa laenuandjatele sarnasemad nõuded. See aitaks luua paindlikuma ja stabiilsema turu, mis töötaks inimeste ja reaalmajanduse hüvanguks.\nLõtv laenupoliitika oli üks põhjustest, mis viis 2008. aastal finantskriisini. Kas me oleme endiselt ohus?\nÜlelaenamine on endiselt kriisi keskmes. Hüpoteeklaenude turu reguleerimine oleks esimene oluline samm selle vastu võitlemisel.\nJärgmine samm on tagada, et vastutustundetu laenuandmine ja laenuvõtmine ei kahjusta hoiustajaid ja maksumaksjaid, sellest ei tohiks tekkida järjekordseid kriise.\nMe lisasime kolm uut peatükki. Üks käsitleb finantsharidust ning seda, mida inimesed enne hüpoteeklaenu võtmist teadma peavad. Seejärel vaatame, mis juhtub, kui inimesed on hüpoteeklaenu lepingule alla kirjutanud. Me nimetame seda krediidilepingu nõuetekohaseks täitmiseks.\nViimane uus peatükk käsitleb turu läbipaistvust. Selle mõte on hõlbustada iga hüpoteeklaenu jälgimist ning näiteks luua hüpoteeklaenude register. Hüpoteeklaenude koondamisel finantsinstrumentideks oleks igal ajahetkel teada, millised hüpoteeklaenud kogumis on. See muudaks turud palju stabiilsemaks.\nLaenuandjate reguleerimine on vaid arutelu üks osa. Kuidas Te saate aidata laenuvõtjaid?\nMa arvan, et mitmekesisus on ELi jaoks väga hea. Parimal juhul kohaldatakse tooted tarbijate vajadustega. Kuid kõige olulisem on tagada järjepidev ja usaldusväärne hüpoteeklaenude turg ning vältida selle tasakaalust väljumist, mis võib mõjutada finantsinstitutsioone ning seeläbi ka kodanikke ja maksumaksjaid.\nMe peaksime mitmekesisust riikide tasandil pidama rikkuseks ja säilitama abistamise ja proportsionaalsuse, kuid me peame eemaldama riikide siseturu tõkked. Toimivad mudelid, mis põhinevad juurdunud õiguslikel ja kultuurilistel traditsioonidel, tuleks alles jätta. Ent mitmekesisus on oluline ka innovatsiooni ja finantsalase kaasatuse jaoks, sest see võimaldab luua vajadustele kohandatud tooteid. Sama suurus kõigile lihtsalt ei sobi.\nSiiski teeme ettepaneku Euroopa hüpoteeklaenu peamise identifikaatori loomiseks, et edendada tingimusi, mille alusel kõik saaksid võrdsetel alustel kasumit. Me soovime ka tagada krediidiandjatele võrdsed tingimused Euroopa tasandil ja seega suurendada tarbijate valikut. Kasvav konkurents peaks suurendama lisandväärtust tarbijatele. Kui tarbijad saavad turult kasu, juhib see konkurentsi.\nMa usun, et tooted peaksid olema kohandatud selliselt, et võetakse arvesse tarbijate erinevat olukorda. Näiteks arvame, et tarbija krediidivõimekuse hindamisel tuleks arvestada sotsiaaltoetustega. Samuti peame vältima tõrjumist, mida põhjustavad ebatäpne informatsioon ja üksnes automaatsel krediidikvaliteedi tulemusel põhinevad otsused.\nFinantssüsteem peab taaskord teenima perede ja ettevõtete vajadusi, reaalmajanduse vajadusi. Selleni jõudmiseks vajame suuremat paindlikkust, suuremat kaasatust, rohkem stabiilsust ja palju tihedamat konkurentsi.\nParlamendi majandus- ja rahanduskomisjon on saanud ligi 1000 muudatusettepanekut. Kuivõrd keeruliseks võib selle raporti heakskiitmine osutuda?\nMinu hinnangul on olemas hea tahe kompromissini jõudmiseks. Ma loodan, et me suudame lõpuks anda kodanikele ambitsioonika vastuse, sest parlament peab tagama, et hüpoteeklaenude turg on Euroopa tasandil tõhusam, dünaamilisem, järjepidevam ja usaldusväärsem. Arvatavasti on meil võimalik oma töö järgmisel kuul lõpule viia. Pärast seda, kui komisjon oma seisukoha kinnitab, on võimalik alustada läbirääkimisi ELi Nõukoguga.\nMajandus- ja rahanduskomisjoni pressiteade 2011. aasta septembrist (inglise keeles)\nSiseturu ja tarbijakaitsekomisjoni pressiteade selle aasta jaanuarist (inglise keeles)\nELi hüpoteekturgude integreerimine (inglise keeles)\nKKK majandusjuhtimise kuuspaki kohta (inglise keeles)\nAudiovisuaalne materjal EP tegevusest seoses hüpoteeklaenudega\nAvaldamise kuupäev: 28-02-2012 - 15:42


Luterlikust jumalateenistusest üksnes muusikas ja Nõo kiriku meesansamblist - Estonian World Review\nLuterlikust jumalateenistusest üksnes muusikas ja Nõo kiriku meesansamblist\nKultuur 17 Mar 2006 Mart JaansonEWR\n„...Jumalasõna järel on muusika üllas kunst suurim aare maailmas... See hinnaline and on antud üksnes inimesele, et ta võiks selle abil endale meenutada, et Jumal on loonud inimese selge otstarbega Jumalat kiita ja ülistada. Ent alles siis, kui inimese loomulikku musikaalsust teritatakse ja lihvitakse sel määral, et muusikast saab kunst, märkame me muusikas, mis on lõppude lõpuks Tema vili ja Tema and, suure üllatusega Jumala suurt ja täiuslikku tarkust.” See 1538. aastast pärinev mõtteavaldus on üks näide Martin Lutheri vaimustunud kõnepruugist, kui juttu on muusikast. Ja need pole võhiku sõnad, sest erinevalt laialt levinud arvamusest omas Martin Luther korralikku muusikaharidust: mängis lautot ja flööti ning komponeeris paremini kui asjaarmastaja tänapäeva mõistes.\nNõnda oli muusika Martin Lutheri elus tähtsal kohal ja mängis olulist rolli ka selles, mille pärast me teda täna tunneme, 16. saj. kiriku reformatsioonis. Nimelt oli Lutheri üheks etteheiteks tollasele katoliku kirikule see, et kogudus ei saa jumalateenistusest osa võtta võrdsel määral vaimulikega. Ja mis võib olla sellest olukorrast paremaks väljapääsuks, kui panna kogudus jumalateenistusel laulma vaimulikke laule tema emakeeles.\nSamasugusest vaimust on kantud „Luterlik armulauaga jumalateenistus üksnes muusikas”, mis leiab aset 23. aprillil 2006 kell 3 pl Toronto Vana-Andrese kirikus. Selle aluseks on tavaline luterlik liturgia, mille tekst ja muusikalised osad pärinevad „Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku Agendal” (Uppsala, 1951), mis on tänaseni ka Eesti luterliku kirikupraktika aluseks, ja sellele vastaval jumalateenistuse korral „Kiriku laulu- ja palveraamatus” (1991). Erinevus seisab ainult selles, et need tekstid, mida nimetatud jumalateenistuse kord ei näe ette laulduna (nt patutunnistus, usutunnistus, jutlus, mitmed liturgia osad jne), on minu poolt viisistatud ja koos traditsiooniliste muusikaosadega arranzheeritud. Jutluse aset täidab „minikantaat”: neli aariat koos sissejuhatuse ja lõpetusega, mille teksti on kristlikku põhisõnumit kandvatest piiblilõikudest kokku pannud EELK Tartu Ülikooli-Jaani koguduse õpetaja dr Urmas Petti. „Luterliku jumalateenistuse” koguduseks on segakoor, üks või kaks organisti, meesvaimulike kvartett ja kõik kirikulised.\n„Luterlik jumalateenistus” toimus esmakordselt 24. augustil 2003 Kolga-Jaani kirikus, mil sealne koguduse õpetaja Ants Tooming korraldas kiriku altarivitraazhi 100. aastapäevale pühendatud tänujumalateenistuse. Sestap on õpetaja Tooming „Agendast” „Luterliku jumalateenistuse” propriumiks valinud kiriku pühitsemisega seonduvad tekstid. Enne Toronto-ettekannet on seda liturgiat esitatud vaid Eestis: kolmel jumalateenistusel tervikuna ja korra osaliselt.\n23. aprilli jumalateenistusel esitab kooripartii Toronto Eesti Akadeemiline Segakoor Ööbik koos külalislauljatega teistest kooridest ja ansamblitest. Orelipartii esitab Vana-Andrese kiriku organist maestro Lembit Avesson. Vaimulike kvartetis osalevad peale minu kui E.E.L.K. Kanada praostkonna vikaarõpetaja (I tenor) veel abipraost Hannes Aasa (II tenor), Vana-Andrese koguduse õpetaja Kalle Kadakas (bass) ja külalisena Toronto Eesti Apostlik-Õigeusu koguduse vaimuliku abi Johannes Järvalt (bariton). Dirigeerib TEAS Ööbiku ja Vana-Andrese koguduse koorijuht Asta Ballstadt. Jumalateenistusel pühitseb armulauda ja lausub Aaroni õnnistussõnad E.E.L.K. peapiiskop Udo Petersoo. Need on selle jumalateenistuse ainsad kõneldavad osad.\nEraldi tuleks veel rõhutada, et kõiki traditsioonilisi lauldavaid koguduseosi palutakse kaasa laulda 23. aprillil Vana-Andrese kirikusse tulnud kogudusel. Olen seda jumalateenistust mõelnud Toronto ja kõigi kohalesõidu kaugusel tegutsevate eesti koguduste ühise jumalateenistusena. Kirikuliste hulgale seab piirid ainult Vana-Andrese kiriku mahtuvus, mis on aga teatavasti päris korralik.\nSiinkohal tahan lahke abi ja toetuse eest „Luterliku jumalateenistuse” korraldamisel tänada Toronto Peetri koguduse õpetaja dr Andres Tauli ja Kanada abipraost Hannes Aasat, TEAS Ööbikut ning tema koorijuhte Asta Ballstadti ja Rosemarie Lindaud, E.E.L.K. Konsistooriumi, Toronto Peetri ja Vana-Andrese kogudust, kõiki liturgia esitajaid ning paljusid teisi, kes oma hea sõna või teoga seda üritust on toimumise poole nihutanud.\n23. aprillil toimuval „Luterlikul jumalateenistusel” osalevad koori koosseisus teiste külaliste hulgas ka Nõo kiriku meesansambli liikmed Eestist. Nõo kiriku 6 liikmeline meesansambel koos mõnede pereliikmetega saabub Torontosse 21. aprillil ja lahkub 1. mail. 10 päeva sisse jääb üpris tihe programm: peale osalemise „Luterlikul jumalateenistusel” esinetakse Ehatares ja Castleview' hooldekodus, Tartu College'is ja Peetri kirikus. Suurem ülesastumine, ühiskontsert koos Toronto naisansambliga Helin (juhendaja Margit Viia-Maiste) toimub kolmapäeval, 26. aprillil kell 7.30 õhtul Eesti Maja kristallsaalis. Ansambel on oodatud laulma ka 29. aprillil Washingtonis E.E.L.K. USA I praostkonna sinodi jumalateenistusel.\nNõo kiriku meesansambel asutati 1990 ja algusest peale võeti repertuaari osas suund peamiselt eesti heliloojate vaimulikule lauluvarale. 1993 asus ansamblit juhtima Margus Liiv, kes teeb seda tänaseni. Repertuaari lisandus välismaiste autorite vaimulikke laule, eesti kooriklassikat, isamaalisi ja seltskondlikke laule ning ka ansambliliikmete endi loomingut. Ansambel on üles astunud enamikus Eesti kirikuis, samuti on osaletud nii kohalikel kui ka üleriigilistel laulupäevadel. Lauldud on koolides, haiglates ja vanadekodudes, tähtpäevadel ning seltskondlikel kogunemistel. Ansambel on käinud kontsertreisil Soomes, Rootsis ja Lätis.\n15 aasta jooksul on ansambli erinevates koosseisudes laulnud pea 20 meest. Algkoosseisust alates laulavad ansamblis tänini Mati Koonukõrb ja Margus Liiv (I tenor), Madis Kanarbik (bariton), Ingmar Laasimer ja Laurits Leedjärv (bass). 2003. a. ühinesin ansambliga mina kui Nõo koguduse õpetaja (II tenor).\nNõo mehed ja nende perekonnaliikmed tulevad Torontosse Peetri koguduse kutsel ja kaasabil. Suure summa selle reisi kulude katteks on annetanud Eesti Lauljate Liit Põhja-Ameerikas eesotsas Heikki Paaraga. Lisaks sellele on nõolasi suuremeelselt toetanud mitmed siinsed koguduseliikmed, õla on alla pannud ka E.E.L.K. Kanada Praostkond. Nõo kiriku meesansambli nimel avaldan teile, kallid toetajad, südamlikku tänu! Ansambli jaoks on selle reisi võimalikukssaamine ime, mille kogemisest tekkinud tänutunnet tahame teile ja teistele Põhja-Ameerika eestlastele läbi laulu vastu kinkida!


TEGEVUSKOHAD - Toomkirik\nPiiskopilinnus ja toomkirik\n1228. aastal moodustas Riia peapiiskop Lääne-Eesti rannikualast ja saartest Saare-Lääne piiskopkonna, piiskopi esimene residents ehitati tollase Lääne-Eesti olulisemasse keskusse - Lihulasse. Linnus rajati kahasse orduga Lõuna-Läänemaale tüüpilisele paepangale, kus varem asus muistne eestlaste kants. Ordu ja piiskopi vahelised tülid viisid selleni, et piiskop otsustas oma residentsi üle viia Vana-Pärnusse. Kuid ka Pärnusse Sauga jõe kaldale rajatud toomkiriku ja linnuse iga ei olnud pikk. 1263. aastal hävitasid selle leedulased.\nTõenäoliselt samal aastal alustati piiskop Hermann I poolt Haapsallu uue toomkiriku ja linnuse ehitamist. Kohaks valiti Loode-Eesti rannamaastikus tavaline kagu-loodesuunaline seljandik. Tõenäoliselt oli see paik enne asustamata. Tollane maastikupilt erines oluliselt praegusest - maakerke (2 - 3 mm aastas) tõttu on rannajoon nihkunud sadu meetreid linnusest kaugemale. 13. saj. oli Haapsalu piirkond mandri poolt raskesti ligipääsetav.\n1279. aastal juba tegutses Haapsalu toomkirik, ilmselt oli selleks ajaks valminud ka kirikust põhja pool asuv väike linnus. Samal aastal andis Hermann I välja Haapsalu linna asutamisüriku. Toomkirik on siiani Haapsalu linnuse väärtuslikum osa. Ühelööviline, tornita, algselt ka kaitseotstarbeks mõeldud kirikuhoone oli eeskujuks piiskopkonna teiste kirikute ehitamisel. Kirikuga ühtaegu valmis selle põhjaküljel olev käärkamber. Suursuguselt mõjuv kirikusaal üllatab oma avarusega, 35,6 x 11,5 m sisemõõtudega kirik on üks suuremaid selletüübiliste seas. Ehituslaadilt pärineb ta romaani stiililt gootikale ülemineku ajast. Kahjuks asendati eelmisel sajandil ümarkaarne, vimpergiga varustatud romaanipärane lääneportaal uusgooti portaaliga. Romaani stiilis dekoorist on säilinud seinapiilarite taimornamendiga kaunistatud kapiteelid. Sellesarnaseid motiive näeme ka Valjala kiriku ristimiskivil ning samalaadilisi kaunistusi on Riia toomkiriku põhjaportaalil. Tõenäoliselt on kõigi nende juures tegev olnud üks meister. Toomkirik oli algselt kaetud järsukaldelise viilkatusega, mille profileeritud paekivist karniis on siiani säilinud hoone lõunaküljel. Kirikuhoone moodustab terviku temast põhjapoole jääva väikese linnusega. Kastelli mõõdud on 42 x 65 m.\n1300. aastaks oli väikese linnuse õu ümbritsetud madala ringmüüriga, piki ida- ja läänepoolset seina olid valminud tiibhooned. Praeguse vahitorni kohal asus dansker, mis hiljem ehitati ümber torniks, kaitsmaks kiriku lääneportaali. 14. sajandil jätkati ehitustöid. Kõrgendati väikese linnuse ringmüüri ja ehitati kaks võimsat neljakandilist torni linnuse loode- ja kirdenurkadesse, väikese linnuse õue ümbritsevad hoonetiivad moodustasid konvendihoone. Selle läänepoolses osas asus kapiitlisaal, põhjatiivas söögisaal, kirdenurgas paiknesid piiskopi elu- ja tööruumid, millest üht tuntakse nn kuninga toana. Siin peatus 1351. a. Rootsi kuningas Magnus Eriksson Smek. Konvendihoone idapoolses tiivas tegutses aastail 1280 - 1523 Haapsalu toomkool. 14. saj. valmis väikesest linnusest läänepool olev eellinnus, koos lõuna- ja põhjapoolse (Osutitorn) väravaga.\n15. sajandil toimusid piiskopilinnuses suured juurde- ja ümberehitustööd. Väikese linnuse müüre kõrgendati nii, et kogu klausuur oli ümbritsetud u. 27 m kõrguse seinaga. Hoonetiivad katustati hoovisuunas kaldu oleva pultkatusega. 15. saj. lõpul valmisid ka vahitorn, kiriku edelanurga kontraforss ja Põhja-Euroopa sakraalarhitektuuris ebatavalise, sõõrja põhiplaaniga ristimiskabel. Ehitati väikese linnuse idaväravat kaitsev väike eellinnus (hävinud). Selle sajandi lõpul alustati väikesele linnusele teise, idapoolse suure eellinnuse rajamist. Valmis tänaseni kasutusel olev peavärav ja ringmüür sai oma tänapäevase pikkuse - 803 m. Suure eellinnuse müüre kaitsvad suur väravatorn, Aia poolrondeel ja Põlluväravatorn valmisid 16. saj. alul. Loetletud suured ehitustööd langevad piiskop Johannes III Orgase ja Johannes IV Kieveli valitsemisaega, nende piiskoppide vapid kaunistavad Aiaväravat ja peaväravat. Eel-linnuste hoovid olid hoonestatud, ring-müüriga külgnenud hoonete jälgi võib tänagi veel müüridel märgata.\nRasked ajad tuli Haapsalu linnal ja linnusel üle elada keskaja lõpus. Liivi sõjas hävis linna-müür, suur osa linna maju ja osaliselt ka linnus. Läänemaa vallutanud rootslased tegid olulisi muu-datusi linnuse kaitse-süsteemis. Nende ehitatud on linnuse sees olevad kait-sevallid - kraavid. Muldkindlustuste rajamisel lõhuti eel-linnuse hoovis asu-nud keskaegne hoo-nestus.\n1625. aastal omandas Haapsalu linnuse ja ümbruskonna Rootsi krahv Jakob De la Gardie, kelle algatatud suurejoonelist linnuse ümber-kujundamise kava jätkas tema poeg Magnus De la Gardie. Linnuse ümberehitusprojekt telliti Augsburgist arhitekt Matthias Holl'ilt. Suurejoonelised renessansistiilis ümberehitustööd jäid enamikus teostamata. Jakob De la Gardie ajal taastati toomkirik, mis oli 1563. aastast seisnud varemeis. Linnuse korrastustöid juhtisid ehitus-meister Arent Passer ja Joachim Winter. Winteri valmistatud on (1634) siiani kasutusel olev toomkiriku ristimiskivi. Rootsiajast pärinevad ka vanimad säilinud joonised piiskopilinnusest ja Haapsalu linnast.\n23. märtsil 1688. aastal puhkes linnuses tulekahju, milles hävis enamik siin asunud hooneid, sealhulgas kiriku kagunurga lähistel olnud vana kellatorn. Vaid kiriku katus remonditi, sama aasta suvel valminud uued kirikukellad paigutati vahitorni, kus nad asuvad tänapäevalgi. 1726. aasta tormis hävis toomkiriku katus, Põhjasõja ja sellega kaasnenud katkuepideemia tagajärjel väikese-arvuliseks jäänud kogudus ei suutnud hoonet enam korrastada. Lisaks juba varemeis olevale väikesele linnusele jäi ka toomkirik kasutult seisma. Alles möödunud sajandil, seoses Haapsalu kujunemisega kuurordiks, hakati linna heakorrale enam tähelepanu pöörama. Kuurordi algataja dr. K. A. Hunnius oli ka üks lossipargi rajajaid. Eelmise sajandi teisel poolel alustati toomkiriku ennistamist ning 15. oktoobril 1889. aastal kirik taaspühitseti. Jumalateenistusi peeti Haapsalu toomkirikus kuni 1940. aastani, mil tollane kommunistlik valitsus võttis kiriku üle ja andis selle koos varadega muuseumile. Eelmisel sajandil sai üldtuntuks legend Haapsalu lossi Valgest Daamist, kelle helenduv siluett ilmub augusti kuuvalgetel öödel ristimiskabeli lõunapoolsele aknale.\nEttevalmistustööd piiskopilinnuse restaureerimiseks algasid 1960datel aastatel, ulatuslikud ehitustööd kaheksakümnendail. Toomkirik kavandati võtta kasutusele kontsertsaalina.\nMuutunud poliitilistes oludes oli võimalik võtta toomkirik kasutusele pühakojana. 1990. aasta jõululaupäeval toimus vastrestaureeritud toomkirikus esimene jumalateenistus. Tänaseks on korrastatud ja kasutusele võetud väikese linnuse õu, linnuse läänetiiva ruumes avati 1996. a. suvel muuseum. Väljapaneku olulise osa moodustavad 1989. a. linnuse kirdenurga torni puhastamisel päevavalgele tulnud keskaegsed relvad. Taastatud on ja algsel otstarbel kasutusele võetud kiriku põhjaküljel asuv 13. saj. pärit käärkamber.


Brocky 2000 -- Raamatukoi raamatupood\nInglise keelest tõlkinud Helen Katz\n80-leheküljeline taskuformaadis ja pehmes köites raamat sarjast Valguse looduslood\nBrocky, tilluke mägrapoeg, oli vaevalt nädalane, kui ta keset ööd Shepherdite majja sattus. Kui Brocky leidnud mees ta kingakarbis kohale tõi, oli loomake umbes kaheksa tolli pikk ja kaalus ainult mõne untsi, kuid temast sai kohe elu keskpunkt ja Brocky kasvas kui pereliige. Ta käis Shepherditega jalutamas, tegi uurimisretki aia metsikutes sügavustes, mängis lastega kamina juures ning magas isegi nende voodites. Kuid ajapikku kasvas Brocky suureks ning loom tuli vabadusse lasta. Sellega võinukski lugu lõppeda, aga märkimisväärne on, et pärast vabadusse pöördumist ja endale mäenõlvas kodu loomist meeldib Brockyle mõnikord ikka veel veeta aega Shepherdite majapidamises.\nSylvia Shepherdi imepärased kirjeldused Lakelandi metsadest ja nõmmedest erinevatel aastaaegadel lisavad veelgi võlu hämmastavale loole, mida ta soovib teistega jagada. Autori oskus käsitseda ja mõista metsloomi muudab Brocky elu ja kommete detailse kirjelduse haaravaks kõikidele loodussõpradele.\nMõõdud 115 × 166 mm


Hüvasti Ethereum: Kik kavatseb viia oma ICO-märgid tähekujuliseks | EE.democraziakmzero.org\nHüvasti Ethereum: Kik kavatseb viia oma ICO-märgid tähekujuliseks\nMobiili käivitamisel Kik kavatseb suunata oma Kin sümboolne võrgu ethereum Stellar tegevjuht Ted Livingston kinnitas kolmapäeval.\nRääkimine live küsimuste ja vastuste voor YouTube'is firma asutaja väitis, et ethereum on blockchain - mis rakendus on praegu põhineb - ei suuda skaala tasemel, et Kin vajab muude küsimuste hulgas. Vastus, ütles ta, on üle minema Stellarnetwork esimese avaldas 2014. Aastal ja on loodud Ripple kaasasutaja Jed McCaleb.\nLivingston läks nii kaugele, et lööklaine ethereum nagu "dial-up ajastu blockchain", märkides, et gaasi hinnad - mida on vaja täita arvutused - ja muud tehingutasud tuleb sisse ehitatud app tagada kasutajate tehingute läbida. Kik esimene teatas ta kavatses liikuda teisele blockchainin oktoobris märkides, et ethereum on tagi küsimusi tähendas see "ei pruugi olla õige lahendus" ajal.\nKolmapäevasel video, Livingston ütles Kin lükkas piire, mis ethereum võiks käsitleda tema umbes 10.000 kasutajat. Võrgustiku usaldusväärsust on teine tegur planeeritud liikuda, ütles ta, osutades viimastel võrgu ülekoormuse tõttu populaarne CryptoKitties app.\nLivingston selgitatud video:\n"Stellar ehitas poisid Ripple ja asi meile meeldib on see, see on kohandatud ehitatud taotluse nagu Kin. See ei meeldi ethereum kus see püüab olla kõigile kõike, ja see teeb ta üldotstarbeline ja aeglane. "\nJärgmise paari nädala jooksul, Kik testib Stellar mastaapsuse ja usaldusväärsust, vastavalt Livingston.\n"See on väga keskendunud, mida ta üritab lahendada: kiire, usaldusväärne ja odav tehinguid palju inimesi," ütles ta.\nKik pressiesindaja ütles CoinDesk et piiratud arvu kasutajad kasutama hakata rakenduse detsembri lõpus, mis kujutab mõnevõrra hilinemise tõttu CryptoKitties ummikuid.\nEeldades, et katsed on edukad, Livingston ütles ta näeb teise kvartali levikuga app, mis on ehitatud Stellar, et kõik kasutajad.\nBrady Dale aidanud aru.\nEthereum Classic Hinnad Plunge 20% kauplejana Intress Wanes\nKinnisvarakindlustusega inkubaator investeerib Ethereum Identiteedi käivitamisse\nEthereumi suur switch: uus tõestamissuhete tegevuskava


15. aprillil tähistatakse Euroopas spordiaususe päeva | Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutus\nAlates 2014. aastast tähistatakse 15.aprillil Euroopas spordiaususe päeva #EUSportIntegrityDay, seda eelkõige sotsiaalmeediakampaaniana, mille eesmärk on tõsta inimeste teadlikkust spordieetikast ja tuua fookusesse kokkuleppemängude vastu võitlemine.\nSpordi paeluvus, tema lahutamatu eripära on mängu- või võistlustulemuste raskesti ennustatavus. Soov seda eripära kontrollida või juhtida, manipuleerida, seab ohtu kogu spordi olemuse ja tuleviku. Kokkuleppemängud on tõsiseks ohuks spordile ja spordiaususele, õõnestades kogu sporditegevuse väärikust. Tegu on organiseeritud kuritegevusega, mis võib sportlased ja tegevpersonali ohtu seada. Probleemi eirates võib selline tegevus hävitada spordialad, mis on avalikkuse poolt palavalt armastatud – just selleni viib korruptsioon ja fännide toetuse ning usu kaotamine.\nKogu info ja tööriistad EU Sport Integrity Day meediaväljundite tarbeks on kättesaadavad kodulehelt www.eusportintegrityday.eu\nAmetlik hashtag postituste juurde #EUSportIntegrityDay\nEesti Olümpiakomitee asutas septembris 2019 lisaks dopinguvastasele tegevusele ka spordieetika alaseks teavitustööks ning spordikorruptsiooni ja kokkuleppemängude vastaseks võitluseks Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse (EADSE). 2020. märtsist jõustunud spordiseaduse muudatustega nähakse ette Eestis spordivõistlustega manipuleerimise vastase riikliku kontaktpunkti loomine, mille ülesandeid täidab Kultuuriministeerium, kuid kes võib need ülesanded halduslepingu alusel anda eraõiguslikule juriidilisele isikule. Siin peetakse silmas Eesti Olümpiakomitee poolt asutatud uut sihtasutust, kelle üheks põhikirjaliseks eesmärgiks on spordivõistluste manipuleerimise vastane ennetustöö.\nEADSE tegevuses tuleb järgida UNESCO dopinguvastast maailmakonventsiooni ja teha koostööd Maailma Dopinguvastase Agentuuriga (WADA). Lisaks peab lähtuma Euroopa dopinguvastasest konventsioonist ning spordiürituste pealtvaatajate vägivalda käsitlevatest ja spordivõistlustega manipuleerimise vastastest Euroopa Nõukogu konventsiooni sätetest. Lisaks kuuluvad sihtasutuse pädevusse ka spordis ahistamise, ärakasutamise ja lastekaitsega seonduvad teemad, mis on aktuaalsena tõstatatud nii Euroopa Nõukogus kui Euroopa Liidus.


Kultuuriministeeriumi infokiri veebruar 2016\nKultuuriministeeriumi infokiri Nr. 2 veebruar 2016\nIlmunud on Kultuuriministeeriumi teine infokiri.\nTalvekuud on Kultuuriministeeriumis olnud erakordselt sündmusterohke aeg. Kultuuriminister Indrek Saar pidas Riigikogu ees kõne, mida võib kõhkluseta pidada kultuurivaldkonna aastakõneks. Aruanne kultuuripoliitika alusdokumendi, suupäraselt Kultuur 2020 täitmisest tekitas nii parlamendiliikmete kui ka ajakirjanike peades palju asjakohaseid küsimusi. Neile vastab minister ka selles infokirjas.\nVeebruari üheks tähtsündmuseks kujunes traditsiooniline Kultuurisõbra tänuüritus, mis sedakorda leidis aset Tallinki reisilaeval Victoria I. Küsime nii kultuuri toetajalt kui ka kultuurikorraldajalt, kuidas koostöökokkulepped sünnivad.\nMinisteerium tervitab uusi töötajaid – saame tuttavaks uue spordi asekantsleri Tarvi Pürni ning audiovisuaalnõuniku Mati Kaalepiga. Samuti on välja valitud uus kultuuriesindaja Berliinis Merit Kopli ning teatrinõunik Katre Väli.\nJa lõpule on jõudnud kuudepikkune keeruline, kuid väga pikaaegse mõjuga töö. Koostöös paljude osalistega on valminud huvitegevuse toetuskava kontseptsioon. Kaugemas perspektiivis peaks see aitama tagada, et meil ka aastakümnete pärast on põhjust rõõmu tunda kultuuritundliku ja -huvilise eesti rahva üle.\nKultuuripoliitika alusdokumendi „Kultuuripoliitika põhialused aastani 2020“ täitmise kõne Riigikogu ees 17. veebruaril 2016. Kultuuriminister Indrek Saare olulisemad juhtmõtted. Loe edasi >>\nKultuurisõbrad kohtusid reisilaeval\nTeisipäeva, 16. veebruari pärastlõunal kogunesid Tallinki reisilaevale Victoria I arvukad kultuuri toetanud ettevõtjad ja organisatsioonid ning kultuurikorraldajad. Kultuuriministeeriumi tänatud ettevõtteid ja organisatsioone ehk kultuurisõpru oli tänavu üle kolmekümne. Loe edasi >>\nTarvi Pürn – esimesed servid spordi asekantslerina\n21. märtsil alustab Kultuuriministeeriumi spordi asekantslerina tööd äsja ametisse nimetatud Tarvi Pürn. Tarvi on aastaid olnud seotud Eesti Võrkpalli Liiduga ning üle 6 aasta olnud liidu tegevjuht. Silmapaistva töö eest liidu peasekretärina tunnustas teda hiljuti ka Eesti Kultuurkapital. Värske asekantsler heitis valgust oma senistele tegemistele ja tutvustas uues ametis eesootavaid väljakutseid. Loe edasi >>\nHuvitegevus peab olema lapse põhiõigus, mitte luksuskaup\nMärtsis jõuab Vabariigi Valitsusse Kultuuriministeeriumi eestvedamisel noorte huvitegevuse toetussüsteemi kontseptsioon, mille eesmärgiks on tagada kõigile laste võimalus osaleda huvitegevuses. Uus toetussüsteem, mida asub rakendama Haridus- ja Teadusministeerium, jõustub 1. septembrist 2017. Valitsus on planeerinud huvitegevuse kontseptsiooni käivitamiseks 15 miljonit eurot aastas. Noorte huvitegevuse toetussüsteemi kontseptsiooni selgitab lähemalt kultuuriminister Indrek Saar. Loe edasi >>\nViis küsimust Kultuuriministeeriumi audiovisuaalnõunikule, Mati Kaalepile\nAlates 1. veebruarist alustas Kultuuriministeeriumis audiovisuaalnõunikuna tööd Mati Kaalep. Juba ülikoolipäevil õigusteadust õppides, avaldus Mati huvi IT-valdkonna vastu, mil ta spetsialiseerus tehnoloogiaõigusele. Missugune on olnud Mati esimene kuu vastsel ametikohal, ning millised põnevad ülesanded ta ees seisavad, sellest räägib ta lähemalt usutluses ministeeriumi kommunikatsiooninõuniku Kai-Ines Nelsoniga. Loe edasi >>\nTähtsad kuupäevad ja sündmused\nIntegratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed (MISA) lõimumisalane nõustamine ja info:\n16. märtsil kell 11.00 Lasnamäe Sotsiaalkeskus (Killustiku 16, Tallinn)\n22. märtsil kell 17.30 – 18.30 Paepealse raamatukogu (P. Pinna 8, Tallinn)\n23. märtsil kell 16.00 – 17.30 Tallinna Laagna raamatukogu (Võru 11, Tallinn)\n29. märtsil kell 10.00 – 16.00 Sillamäe spordikompleks „Kalev“ konverentsisaal (Kesk 30)\n30. märtsil kell 15.00 – 18.00 Maardu Rahvamaja (Karjääri 4)\nLisainformatsioon: MISA nõustamiskeskuse e-post: info@integratsiooniinfo.ee, tasuta infotelefon 800 9999.\nJärgmine Kultuuriministeeriumi infokiri ilmub märtsis!


Sel nädalal saab esitada taotluseid kiviaia taastamiseks - ärileht.ee\nSel nädalal saab esitada taotluseid kiviaia taastamiseks\nLeedri külaFoto: Bianca Mikovitš, Maaleht\nSel nädalal, 5.-9. veebruarini võetakse PRIAs vastu kiviaedade taastamise toetuse taotlusi.\nToetust võib taotleda olemasoleva kiviaia või selle osa lahti võtmise ja uuesti ülesladumise eest, samuti olemasoleva kiviaia esialgse mahu taastamise eest.\nToetust on võimalik saada sellises piirkonnas, kus kiviaiad on traditsiooniliselt esinenud ning kunagise kiviaia asukoht on looduses visuaalselt tuvastatav.\nToetuse ühikumäär on 60–90 cm kõrguse kiviaia puhul 16 eurot/m ja üle 90 cm kõrguse kiviaia puhul 25 euro/m.\nPRIA teeb taotluse osalise või täieliku rahuldamise otsuse või taotluse rahuldamata jätmise otsuse hiljemalt 29. maiks 2018.


Kunstnik Keiu Kuresaar: maalid ja joonistused: June 2014\nKullerkupud ja nurmenukud akvarellidega\nKevad tähendab minu jaoks nurmenukke ja kullekuppe. Nende lillede lõhnas on kõige uue ja tärkava lubadus. Lõhn lapsepõlvest. Kevadest.\nNurmenukke kasvab meie talu juures olevas vanas õunapuuaias küll. Tõin sealt mitu head kimpu koju, aga enne kui jõudsin neid joonistama ja maalima hakata, kuivasid nad ära. Toaõhk on nende jaoks liiga kuiv.\nJärgmine kord läksin maale kullerkupujahile. Rattaga, et näeks hästi, kes ja mis ja kus kasvab. Otsisin kullerkuppe. Aga nendega on paraku meie talu ümbruses kitsaks jäänud. Kultuurheinamaal kullerkupud ei kasva.\nLõpuks ometi leidsin mõned. Kuigi nurmenukkude aeg hakkas vaikselt läbi saama, viisin ka neid maalimiseks koju. Seekord olin ettenägelikum. Pildistasin oma ilusaid kullerkuppe vaasis, et oleks hiljem, mida joonistada ja maalida. Toas kuivavad lilled muuseas müstilise kiirusega.\nSelleks aastaks siis nende lillede aeg jälle läbi. Aga mul on nüüd neist oma maalid ja postkaardid.\nPosted by Keiu K at 12:24 AM No comments:\nLabels: akvarell, kullerkupud, Lillemaalid, nurmenukud, postkaardid, tint


Daikin FTXZ50N/RXZ50N – Alledem\nEsileht / Kliimaseadmed / Õhksoojuspumbad / Daikin FTXZ50N/RXZ50N\n2014 jõuab Daikin järgmise olulise teetähiseni oma arengus, alustades uue Ururu Sarara FTXZ N õhksoojuspumpade lipulaeva müüki, mis asub ettevõtte tootevalikus eelmise, sama seerianumbrit kandva õhksoojuspumba auväärsele kohale. Uus mudel on oma omadustelt täiesti unikaalne kogu maailmas ning seda eeklkõige oma efektiivsusnäitajate poolest. Klientide jaoks tähendab see väiksemaid küttearveid, puhtamat ning sobilikuma niiskusastmega sisekliimat ja seda palavatel suvepäevadel kui pakaselistel talvedel. Sarnaselt efektiivsusnäitajatele on äärmiselt oluline ka siseruumidesse paigaldatava toote disain, mis peaks ideaalis harmoneeruma ruumi interjööriga ning mõjuma tervikliku disainiobjektina ka eraldi. Daikini kliendid ei pea ka siin kompromisse tegema, sest Ururu Sarara suurepärast disaini on märgatud juba enne, kui toode oma maailmavallutusplaane on asunud realiseerima. Nimelt pälvis Ururu Sarara 2013 aastal Jaapanis välja antava maineka disainiauhinna ”reddot design award winner 2013″\nDaikin FTXZ50N/RXZ50N kogus\nTootekood: FTXZ50N/RXZ50N Kategooria: Õhksoojuspumbad\nSCOP – aasta keskmine kasutegur\nUruru Sarara mitte ainult ei jahuta Teie ruume palaval suvepäeval meeldivalt jahedaks, vaid kütab need mängleva kergusega soojaks ka paukuva pakasega. Kõrgeim kasutegur on saavutatud tänu täiesti uut tüüpi Swing Düsproosiummagnetitel põhineva kompressori, TWIN PAM protsessori ja uut tüüpi ventilaatori kasutamisele. Vaatamata uue soojusvaheti väiksemale läbimõõdule on selle soojusvahetuse efektiivsus oluliselt suurem.\nUnikaalne dubleeritud (ülalt ja alt) õhu sissevõtt on lahendus, mis oluliselt suurendab Ururu Sarara efektiivsusenäitajaid võrreldes tavapäraste soojuspumpadega.\nAutomaatne tolmu kogumine hoidikusse ja õhufiltri puhastamine\nErinevalt tavalistest soojuspumpadest võimaldab Ururu Sarara tuua Teie ruumi ka värsket õhku. Ururu Sarara on esimene soojuspumba süsteem, mis tootlikkusega 32m³/h võimaldab värske õhuga täita kuni 26m2 pindalaga ruumi vähem kui 2 tunniga. Enamgi veel, värske õhk on ka soovitud temperatuuriga ning tuuakse ruumi ilma liigse soojakaota.\nUudne kuivatuse funktsioon\nKui me talvel vajame tervisliku sisekliima loomiseks lisaniisutust, siis suvekuudel on niiskust ülearu ning peame mõtlema sellele, kuidas see ümbritsevast õhust kokku koguda. Mida Madalam on suvekuudel meie ruumides oleva õhu niiskuse sisaldus, seda mugavamalt ened tunneme.\nFlash Streamer õhupuhastusfilter\nFotokatalüütiline filter puhastab ruumi õhku tolmuosakestest ja eemaldab sigareti/toidu lõhnad. lash Streamer annab õhule ka lisandväärtust, lagundab ja eemaldab allergeenid,\n24 – 44 dBA\nVälisosa müratase (madal-kõrge)\nSoojendus, Jahutus, Õhukuivatus, Värske õhu juurdevool, Õhupuhastus\nMüratase jahutamisel (madal-kõrge)\n23 – 47 dBA\nÜhendatakse siseosa plokki\nDaikin FTXTP35M/ RXTP35R\nFujitsu ASYG14LMCB/AOYG14LMCBN NORDIC\n+372 5650 9977\nKaevuri 1, Kohtla-Järve\n+372 5024 399


Haigla juht lükkab ümber väited rasketest vigastustest - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nHaigla juht lükkab ümber väited rasketest vigastustest\nValga haigla juht Marek Seer lausus eile, et vastupidiselt vihjetele pole ükski rünnakus kannatanu kriitilises seisundis ja lükkas ümber ka väite reieluumurrust. Nina-, sõrme- ja sarnaluu murdu ta kinnitas. Foto Arvo Meeks/Valgamaalane\nMitme inimese sõnul tõi pühapäevane rünnak Valga haiglas kaasa hulga luumurde ja veelgi tõsisemaid vigastusi. Haigla juhi sõnul on väited eluohtlikest vigastustest väärad.\nValgamaalase poole pöördus mitu inimest, kes seadsid kahtluse alla Valga haigla juhi Marek Seeri esialgse kommentaari, et Valga haiglas toimunud rünnakus kannatasid ohvrid vaid marrastuste ja sinikate all. Eile kinnitas Seer kolme kuni nelja tüüpi tõsisemate vigastuste tekkimist, aga lükkas ümber väited reie- ja koljuluu murru ning paljude teiste vigastuste kohta.\nInimesed, kes tutvustasid endid rünnaku ohvriks langenud patsientide ja haiglatöötajate lähedastena, väitsid, et mitmel kannatanul on juhtunu tõttu luumurrud. «Ühel kirurgil oli roide- ja abaluumurd, teisel killuline sarnaluumurd ja pöidlaluumurd,» rääkis üks vihjaja.


CV Keskus tööpakkumine Hansa majandustarkvara tootejuht, Tallinn\nTööpakkumise number #48297\n<b>Hansa majandustarkvara tootejuht</b>\n* Erinevate HansaWorld kaubamärkide all müüdava majandustarkvara tõrgeteta toimimise ja uute versioonide turule jõudmise tagamine;\n* Enese pidev täiendamine ja toote rahvusvahelise arenguga kursisolek;\n* Suhtlemine tarnija ja tarnija programmeerijatega;\n* Suhtlemine võtmeklientidega;\n* Erinevate jooksvate ülesannete lahendamine seoses programmeerimise, testimise, programmi täiustamisega ning veebiga.\n* Keskeri- või kõrgharidus (programmeerimise, raamatupidamise alal);\n* Hea programmeerimisoskus;\n* Vajalikud on teadmised raamatupidamisest;\n* Kasuks tuleb projektijuhtimise kogemus;\n* Eesti ja inglise keele väga hea valdamine, vene keel suhtlustasandil;\n* Tahe ja võime ennast pidevalt arendada.\n* Tempokat ja vaheldusrikast tööd;\n* Uusi ja huvitavaid väljakutseid;\n* Võimalusi pidevaks enesearenguks;\n* Head palka;\n* Pingevaba ja elutervet töökeskkonda\n* Enese koolitamiseks ja töö edukaks sooritamiseks on vajalik vahel ka reisida!\n* Tootejuhi töö tulemusena jõuab programmi uus versioon Eesti ettevõtete arvutitesse!\nKõik NÕUDMISTELE VASTAVAD kandidaadid võivad oma CV saata ka aadressile gerly.tuisk@cvkeskus.ee\nExcellent Business Solutions Eesti AS (http://www.excellentt.com) kuulub rahvusvahelisse ettevõtete gruppi, mida ühendab tihe koostöö, sarnased eesmärgid ning majandustarkvara HansaWorld, mis on esindatud lisaks paljudele Euroopa riikidele ka Lõuna-Ameerikas, Aafrikas, Aasias ja Lähis-Idas.\nMeie tegevusaladeks on majandustarkvara müük, arendus, koolitus ja konsultatsioon. Eesmärgiks on pakkuda ettevõtetele majandustarkvara lahendusi hästi tuntud ja kvaliteetse HansaWorld’i majandustarkvara baasil.


Kerged ja mugavad jalatsid jalutuskäikudeks looduses\n69,95 € 99,95 € -30,00 €\nSoodsad, kergeteks käikudeks tehtud jalatsid on naiste lemmikud kevadest sügiseni. Mitmesuunaline talla muster tagab hea pidavuse loodusradadel. Tuntud KEEN.DRY veekindel membraan ja võrkvooder aitavad jalad kuivas hoida niiske ilmaga ning samal ajal võimaldab neil hingata.\nKEEN.DRY ® veekindel ning hingav membraan\nTallas on väände vastane stabilisaator.\nKaal on antud suurusele 38\nTegevusalad: Kepikõnd, Käimine, Perepuhkus, Piknik, Reisimine\nTald: Mittemääriv kummitald 4mm mustriga\nÜhe jalatsi kaal: 334,5 g\nPealis: Nahk + tekstiil\nVooder: Niiskust hajutav ja eemaldav\nKaal: 0.669 kg\nKeen OAKRIDGE WP meestele


Alternatiivne meditsiin oleks võinud lõpetada Leedu tippkorvpalluri karjääri - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAlternatiivne meditsiin oleks võinud lõpetada Leedu tippkorvpalluri karjääri\n11. mai 2011, 17:59\nMartynas Pocius (palliga).\nKaunase Žalgirise ja Leedu korvpallikoondise mängumees Martynas Pocius käis seljaoperatsioonil ning peab nüüd väljakult kõrval olema kuus kuni kaheksa nädalat.\nPociusel avaldas selgroolüli survet närvile, mis põhjustas valu. Samal ajal on räägitud, et algselt kasutati Pociuse ravimisel alternatiivset meditsiini, mis siiski tulemust ei toonud. Korralduse selleks olevat andnud klubi omanik Vladimir Romanov, kirjutab lithuaniabasketball.com.\nAlternatiivne ravimeetod põhjustaski lõpuks suurema probleemi ning lõikus oli vältimatu. Väidetavalt oli olukord nii tõsine, et ohustas isegi leedulase edasist karjääri.\nLõpuks lõppes kõik siiski hästi ning Pocius on suvel valmis aitama ka Leedu koondist.


Kõik on viirusega võrdselt haavatavad - Eesti Kirik\n03.11.2021 | Urmas Viilma | Rubriik: Juhtkiri\nKuidas lahendada koroonamõistatus, mis meie ette on asetatud? Eesti ühiskond on katki – vastakuti on nii vaktsineeritud kui vaktsineerimata inimesed, maskikandjad ja maskist keeldujad. Kõigil neil on omajagu tõeseid argumente, sekka vürtsiks libauudiseid. Olen ise vaktsineerimise pooldaja. Usun, et minu kergete külmetusnähtudega kulgev koroonahaigus on vaktsineerimise tulemus. Kuid on ka näiteid vaktsineeritutest, kes on haigestunud väga raskelt.\nRistiinimestena peaksime hoidma ühte ja püüdma mitte üksteist verbaalselt rünnata selle pärast, mida üks või teine vaktsineerimisest arvab. Me ei ole üksteisele vaenlased, vaid õed ja vennad, kel tuleb üheskoos lahendada koroonaviiruse leviku piiramise, enda ja lähedaste turvalisuse ja tervise hoidmise ülesanne.\nMeil tuleb jõuda tegevuskavani, kuidas koroonaviirusega koos elama hakata. Välja peab töötama toimimisjuhised neile, kes on vaktsineeritud, kuid võivad nakatuda. Samal kombel tuleb valmistada ette plaan nende jaoks, kes erinevatel põhjustel ei ole vaktsineeritud, kuid samuti võivad nakatuda.\nOlen omal nahal saanud mõne päeva eest kogemuse, et ma ei suutnud hoolimata vaktsineerimisest hoiduda koroonaviirusega nakatumisest. Vaktsineerimispass andis võltsturvatunde. Taasnakatumine kinnitab, et tegelikult ei ole vaktsineerimispass enam mingi tõestus, et inimene ei haigestu või ei kanna viirust. Kardan, et ka need riigid, kus on tänaseks saavutatud kõrge vaktsineerituse tase, seisavad ühel hetkel silmitsi taasnakatumiste kiire kasvuga. Vaktsineerimisest on saanud kinnisidee ja muid alternatiive ei kaalutagi. Samas kui vaktsineerimisega on riik ebaõnnestunud ja nakatumise ring on jõudnud vaktsineeritute kätte, tuleks korraks mõelda, kas on mõni alternatiivne viis ühiskonna avatuna hoidmiseks, mis on universaalne ja sobib ühtviisi nii vaktsineeritutele kui vaktsineerimata inimestele.\nÄkki tuleks vaktsineerimise propageerimisega paralleelselt tõhustada ja laiendada regulaarset testimist. Kõik, kes kodunt väljas käivad, lasevad teha uue testi teatud aja tagant. Tasuta! Ühiskonna avatuse ja isikuvabaduste seisukohast ei mängiks siis enam rolli, kas inimene on vaktsineeritud või mitte, vaid see, kas on ette näidata negatiivne testitulemus. Positiivne testitulemus registreeritakse ja inimene suundub koju eneseisolatsiooni ning asub oma tervist jälgima. Kes saab negatiivse testitulemuse, saab jätkata normaalset elutegevust. Nakatunud sõelutakse kiiremini välja, suunatakse isolatsiooni ja nende tervis võetakse tähelepanu alla. Tõenäoliselt saame peagi kinnituse, et ka läbipõdenud taasnakatuvad. Kui ka neid testida, ei oleks nemadki eristaatuses. Inimesed ei pöörduks enam üksteise vastu ja ka valitsust ei nähta enam ühe või teise inimrühma eelistaja või vaenajana, sest kõik on ka viirusega ühtviisi haavatavad.\nVaktsineeritute, vaktsineerimata, samuti läbipõdenud inimeste võrdne kohtlemine testimise kaudu aitab taastada usaldust üksteise vastu ja inimesi ei liigitata enam erinevatesse lahtritesse. Kõiki koheldakse vastavalt sellele, kas on saadud negatiivne või positiivne testitulemus. Ilmselt ei kasvata laialdasem testimine koormust haiglatele, sest rasked juhud jõuavad haiglateni alati. Tõenäoliselt ei motiveeri laustestimine siiski enam vaktsineerima. Kui see on probleem, siis lahendust mul välja pakkuda ei ole. Kuid kas ei ole tegelik probleem asümptomaatiliste nakatunud inimeste vaba liikumine koos koroonapassiga või ilma selleta. Kui liikvel ei oleks nakatunuid, ei saaks ka keegi nakatuda.\nInimesi, kes enda või kellegi teise elu või tervise oma eluviisidega ohtu seavad ja sellega meditsiinisüsteemi koormavad, on alati olnud. Probleemi, kuidas muuta inimeste vaba valik eluga riskida haiglatele ja meditsiinipersonalile vähem koormavaks, peavad lahendama need, kes on valitud ja volitatud meie kõigi eest otsustama. Just otsustajate käes on hoovad, kuidas vähendada nakatunute kokkupuuteid teistega. Lõpuks taanduvad valitsuse otsused kõik ressursside õigele kasutamisele, samuti maksu- või pensionipoliitika kujundamisele.\nEelmine: Kirikumuusikud saavad kokku\nJärgmine: Misjonär tuli meie kirikusse