Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 17RiTo nr 17 autoritest\nJaak Aab, Riigikogu liige\nSündinud 1960 Valgas. Haridus: vene keele ja kirjanduse õpetaja, 1986 Tallinna Pedagoogiline Instituut. Töö: Ala 8-klassilise kooli õpetaja 1984–86; ELKNÜ Viljandi Rajoonikomitee I sekretär 1988–89; Võhma keskkooli õpetaja, direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal 1985–88 ja 1989–91; asendustalunik Soomes 1991–94; Võhma abilinnapea 1994–96 ja linnapea 1998–2002; IX Riigikogu liige 2002–03; Riigikogu Eesti Keskerakonna fraktsiooni nõunik-sekretariaadijuhataja 2003; Eesti Linnade Liidu tegevdirektor 2003–05; sotsiaalminister 2005–07; XI Riigikogu liige 2007– Ühendused: Eesti Keskerakond; klubi Polis.\nRein Aidma, Riigikogu liige\nSündinud 1950 Ida-Virumaal. Haridus: füüsika, 1975 Tartu Ülikool. Töö: Iisaku keskkooli direktor ja õpetaja 1975–89; Ontika Täiskasvanute Koolituskeskus 1991–93; Ida-Viru Maavalitsuse Täitevkomitee esimehe asetäitja 1989–91; maavanem 1994–2003; X ja XI Riigikogu liige 2003–. Eesti Komitee 1990–92. Ühendused: Eesti Reformierakond; MTÜ Peterburi Jaani Kiriku Fond; Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Klubi; Eesti Üliõpilaste Selts.\nJarlo Dorbek, Justiitsministeeriumi õigustalituse riigihangete spetsialist\nSündinud 1981 Võrumaal. Haridus: halduskorraldus, 2002 Sisekaitseakadeemia; haldusjuhtimise magister 2008, Tallinna Tehnikaülikool. Töö: Justiitsministeeriumi finants- ja varahaldustalituse riigivara referent 2002–04, õigustalituse riigihangete spetsialist 2004–; Sisekaitseakadeemia riigihangete õiguse lektor 2005–.\nMadis Ernits, õiguskantsleri asetäitja-nõunik\nSündinud 1971 Tallinnas. Haridus: õigusteadus, 1989–91 Tartu Ülikool; 1991–96 Kieli Ülikool; esimene juriidiline riigieksam 1996 (cum laude, võrdsustatud uue magistriga), Schleswig; LL.M. 1998, Helsingi Ülikool; juriidiline ettevalmistusteenistus Kieli ringkonnakohtu juures 1998–2001; teine juriidiline riigieksam 2001, Hamburg (praktiline magister). Töö: Justiitsministeerium, koosseisuväline nõunik 1996–99; Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi liige 2000–02; Kieli Ülikooli õigusteaduskonna avaliku õiguse ja õigusfilosoofia õppetooli teaduslik kaastööline 2002; Õiguskantsleri Kantselei: nõunik 2002, III osakonna juhataja-nõunik 2002–03, õiguskantsleri asetäitja-nõunik 2003–. Ühendused: Juristide Liit.\nSündinud 1962 Tallinnas. Haridus: psühholoogia, 1985, ajaloomagister 1997, Tartu Ülikool. Töö: Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi teadur 1985–89; ajakirja Vikerkaar toimetaja 1990–91; ajakirja Kultuur ja Elu lisaväljaande Eesti Elu peatoimetaja 1991–92; Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud 1992–93; Riigikogu Kantselei nõunik 1993–99; IX, X ja XI Riigikogu liige 1999–. Ühendused: Isamaa ja Res Publica Liit; Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi asepresident; Budismi Instituudi nõukogu; Tartu Ülikooli kuratoorium.\nAllar Jõks, Gruusia ombudsmani ÜRO mandaadiga nõunik\nSündinud 1965 Tartus. Haridus:õigusteadus, 1991 Tartu ülikool; täiendanud end 1995 Ottensteinis Austria Kohtunike Ühingus, 1996 Schleswig-Holsteini Liidumaa kohtutes ja prokuratuuris, 1996 ja 1997 Saksamaal Sankelmarki Kohtunike Akadeemias, 2000 Saksa Rahvusvahelise Õigusalase Koostööfondi korraldatud konkurentsiõiguskoolitusel Berliinis ja Karlsruhes. Töö: Lääne Maakohtu kohtunik, kohtu esimees 1991–95; Tallinna Ringkonnakohtu halduskolleegiumi kohtunik 1995–2001; Õigusinstituudi haldusprotsessi lektor 1997–2001; Eesti Vabariigi õiguskantsler 2001–08; Gruusia ombudsmani ÜRO mandaadiga nõunik. Ühendused: Eesti Kohtunike Ühingu esimees 1995–2001; Rahvusvahelise Kohtunike Assotsiatsiooni kesknõukogu 1997–2000.\nSündinud 1947 Hiiumaal. Haridus: füüsika ja teadusfilosoofia, 1972 Tartu Ülikool; filosoofiakandidaat 1981, Vilniuse Ülikool. Töö: Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi filosoofia sektori teadur 1973–81; Teaduste Akadeemia filosoofiakateedri dotsent 1981–89; “Eesti entsüklopeedia” peatoimetaja 1989–92; EV riigisekretär 1992–95; Eesti Entsüklopeediakirjastuse peatoimetaja 1995–99; Tallinna Tehnikaülikooli filosoofiaprofessor 1999–, humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi direktor 2000–04. Ühendused: Tartu Ülikooli kuratooriumi esimees 1995–2000; Eesti Informaatikanõukogu esimees 1992–95; Teaduse Ajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse juhatus; Eesti Teadlaste Liit; Eesti Rooma Klubi.\nLeif Kalev, Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudi direktor, riigiteooria ja riigiõiguse dotsent\nSündinud 1976 Tallinnas. Haridus: avaliku halduse ja politoloogia bakalaureus 1999, sotsioloogiamagister 2002 (cum laude), Tartu Ülikool; filosoofiadoktor (riigi- ja poliitikateadused) 2006, Tallinna Ülikool. Töö: Tallinna Ülikool: projektijuht 2001–05, õiguspoliitika lektor 2002–07, riigiteooria ja riigiõiguse dotsent 2007–, sotsiaalteaduskonna riigiteaduste osakonna juhataja 2006–08, riigiteaduste instituudi direktor 2008–. Ühendused: Tartu Ülikooli Üliõpilasesinduse esimees 1997–98; Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimees 1998–99 ja 2000, avaliku poliitika tegevjuht 1999–2001; Eesti Sotsioloogide Liidu president 2002–; Nõmme Tee Seltsi juhatus.\nAare Kasemets, Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži asedirektor\nSündinud 1963 Pärnus. Haridus: agronoomia, maasotsioloogia, 1982–87 Eesti Põllumajanduse Akadeemia; ajakirjandus, sotsioloogia, 1988–93 Tartu Ülikool; ajakirjanduse bakalaureus 1995, sotsioloogia magister 2001, sotsioloogia doktoriõpe 2001–07, Tartu Ülikool, 2004–05 Oxfordi Ülikool. Töö: Riigikogu majanduskomisjoni nõunik 1993–95; Riigikogu Kantselei majandus- ja sotsiaalinfoosakonna juhataja 1995–2003; Riigikogu Kantselei nõunik 2003; Euroopa Parlamendiuuringute ja -dokumentatsiooni Keskuse korrespondent 1996–2003; Keskkonnaministeeriumi nõunik 2004–06 ja strateegiabüroo juhataja 2006–08; Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži asedirektor 2008–. Riigikogu Toimetiste peatoimetaja 1999–2001. Ühendused: Eesti Sotsioloogide Liit, juhatus 1997–99 ja 2001–03; Eesti Rooma Klubi; ÜS Liivika Eesti Klubi; Liikumine Kodukant juhatus.\nSündinud 1955 Tallinnas. Haridus: matemaatika-füüsika õpetaja, 1979 Tallinna Pedagoogiline Instituut; koolijuhtide täiendusteaduskond, 1984 ja 1986 Tallinna Pedagoogikaülikool; Rootsi-Eesti koolijuhtide ühiskoolitus 1990; haridusseminarid Iirimaal ja Portugalis, Ungaris, Kanadas, Põhjamaade Ministrite Nõukogu juures jm. Töö: Tabasalu ühisgümnaasiumi direktor 1986–96; Harku Vallavolikogu esimees 1993–96; Phare kutsehariduse reformi koolijuhtimisekspert 1996–97; Harku Vallavalitsus, abivallavanem, haridus- ja kultuurinõunik 1996–2005; OÜ Strantum juhatuse esimees 2001–05; Harku Vallavolikogu liige 2007–; Eesti Omavalitsuste Liidu tegevdirektor 2008–. Ühendused: Eesti Reformierakond; Eesti Koolijuhtide Ühendus; Ühenduse Omanäoline Kool asutajaliige; Eesti Haridusfoorum; MTÜ Tabasalu Looduspark asutajaliige; Harjumaa Omavalitsusliit; Euroopa Nõukogu Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongressi asendusliige; MTÜ Polis.\nSündinud 1965 Tallinnas. Haridus: automatiseeritud juhtimissüsteemid, 1991 Tallinna Tehnikaülikool. Töö: Glacier Eesti AS Nõukogu esimees 1995–2003; Tallinna Kesklinna vanem 1999–2001; X Riigikogu liige 2003–05 ja 2006–07; Majandus-ja Kommunikatsiooniministeeriumi abiminister 2007–08; regionaalminister 2008–. Ühendused: Isamaa ja Res Publica Liit.\nSündinud 1974 Tartus. Haridus: õigusteadus, 1997 Tartu Ülikool; LL.M.1998, Münsteri Ülikool; õigusteaduse doktor 2003, Tartu Ülikool; täiendanud end Euroopa Liidu õiguse alal Euroopa Komisjoni juriidilises osakonnas ja mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis. Töö: Justiitsministeerium 1996–2003: õigusloome metoodika osakonna peaspetsialist, Euroopa Liidu õiguse talituse juhataja, Euroopa Liidu õiguse ja välissuhete talituse juhataja, õigusloome asekantsler; riigikohtunik 2004–; Tartu Ülikooli Euroopa õiguse dotsent 2006–. Ühendused: Eesti Juristide Liit; Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts; korp! Filiae Patriae; Eesti Euroopa Uuringute Ühingu asutajaliige; Eesti Euroopa Õiguse Ühenduse president 2004–; Euroopa Kohtunike Konsultatiivkomitee aseesimees 2005–.\nSündinud 1959 Tallinnas. Haridus: jurist, 1983 Tartu Ülikool. Töö: Tallinna Prokuratuuri abiprokurör 1983–85; Pärnu Rajooni Prokuratuuri abiprokurör 1985–89; Pärnu Maakonna Prokuratuuri prokurör 1989–93; Ahti Kõo Advokaadibüroo vandeadvokaat 1993–94; Pärnu Linnavalitsuse linnasekretär 1994–95; Pärnu linnapea 1995–96; Advokaadibüroo HETA Pärnu osakonna vandeadvokaat 1997–99; IX, X ja XI Riigikogu liige 1999–. Pärnu Linnavolikogu 1996–2005 (esimees 1999–2002, aseesimees 2002–05). Ühendused: Eesti Reformierakond; Rotary klubi.\nHendrik Lõbu,Tartu Ülikooli rahvusvaheliste suhete magistrant\nSündinud 1984 Tartus. Haridus: ajaloo bakalaureus, 2007 Tartu Ülikool; politoloogia 2006–07, Göttingeni Ülikool; rahvusvaheliste suhete magistriõpe 2007–, Tartu Ülikool. Töö: Kaitseliidu valveteenistus 2005–06 ja 2007–. Ühendused: Kaitseliidu Tartu Malev.\nSündinud 1974 Tallinnas. Haridus: õigusteadus, 2003, õigusmagister 2004, doktoriõpe 2005–, Akadeemia Nord. Töö: Riigikogu Liberaalide fraktsiooni konsultant 1994–95; Riigikogu Reformierakonna fraktsiooni konsultant 1995–96 ja nõunik 1996–99; Eesti Reformierakonna kantselei juhataja 1994–99; Tallinna Linnavolikogu 1999–2005, esimees 2001–05; IX ja X Riigikogu liige 1999–2007 (aseesimees 2006–07); sotsiaalminister 2007–.Ühendused: Eesti Reformierakond.\nMerle Muda, Tartu Ülikooli töö- ja sotsiaalhooldusõiguse dotsent\nSündinud 1972 Hiiumaal. Haridus: õigusteadus, 1994 Tartu Ülikool, magister iuris 1996, doctor iuris 2001, Tartu Ülikool. Töö: Tartu Ülikooli töö- ja sotsiaalhooldusõiguse lektor 1994–2003, dotsent 2003–. Ühendused: Rahvusvahelise Õigus- ja Sotsiaalfilosoofia Ühingu Eesti sektsioon; Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts.\nSündinud 1975 Viljandis. Haridus: õigusteaduse bakalaureus, 1998 Tartu Ülikool; õigusteaduse magister 1999, Georgetowni Ülikool, USA; õigusteaduse doktor 2002, Berliini Humboldti Ülikool. Töö: Tartu Ülikooli õigusteaduskonna lektor ja õppeülesande täitja 1999–2003, rahvusvahelise õiguse dotsent ja õppetooli hoidja 2005–; Õiguskantsleri Kantselei, õiguskantsleri nõunik 2002–. Ühendused: Euroopa Rahvusvahelise Õiguse Ühing; Eesti Üliõpilaste Selts.\nSündinud 1952 Järvamaal. Haridus: jurist, 1976 Tartu Ülikool; õigusteaduse kandidaat 1987, Moskva Ülikool. Täiendanud end Helsingi Ülikoolis, Glasgow Ülikoolis, Kieli Maailmamajanduse Instituudis, Münsteri Ülikoolis jm. Mitme ETF-i grandi hoidja. Töö: Tartu Ülikooli õppejõud 1981–: dotsent 1988–92, võrdleva õigusteaduse korraline professor 1992–, avaliku õiguse instituudi juhataja 1993–; ajakirja Juridica ja Juridica International. Law Review University of Tartu toimetuskolleegiumi liige. Ühendused: Rahvusvahelise Õigus- ja Sotsiaalfilosoofia Ühingu Eesti sektsiooni president; Eesti Juristide Liidu volikogu; Eesti Akadeemiline Õigusteaduse Selts.\nSündinud 1953 Tallinnas. Haridus: mehaanikainsener autotranspordi erialal, 1976 Tallinna Polütehniline Instituut. Töö: Keila Autobaasi osakonnajuhataja 1976–82; Autotranspordi- ja Maanteetöötajate Ametiühingu töökaitse peainspektor 1982–89; Transpordi- ja Teetöötajate Ametiühingu aseesimees, esimees 1989–92; VII Riigikogu liige 1992–94; regionaalminister 1994–95; VIII Riigikogu liige 1995–99; sotsiaalminister 1999–2002; IX Riigikogu liige 1999 ja 2003; X ja XI Riigikogu liige 2003–. Ühendused: Sotsiaaldemokraatlik Erakond; Eesti Jalgpalliliidu juhatus; MTÜ FC Toompea juhatus; Eesti Transpordi ja Teetöötajate Ametiühingu volikogu esimees.\nAlari Purju, Estonian Business School’i sotsiaalteaduste instituudi direktor\nSündinud 1953 Tallinnas. Haridus: majandusküberneetika, 1976 Tartu Ülikool; majanduskandidaat 1988, Eesti Teaduste Akadeemia Majandusinstituut; MA 1995, Kesk-Euroopa ülikool Prahas ja New Yorgi osariigi Ülikool Albanys (USA). Täiendanud end Bentley Kolledžis (USA). Töö: Tallinna Tehnikaülikool 1988–2004: teadur, professor, dekaan; majandusministri nõunik1997–99; Estonian Business School’iprofessor ja sotsiaalteaduste instituudi direktor 2005–. Töötanud külalisuurijana Stockholmi Kaubandusülikooli Ida-Euroopa uuringute instituudis, Soome Majandusuuringute Instituudis (ETLA), Jaapani Planeerimisagentuuris, külalisõppejõuna Turu Kaubandusülikoolis ja Lappeenranta Tehnoloogiaülikoolis; olnud konsultant ja osalenud projektides OECD-s 2000 ja 2002, Euroopa Komisjonis 2007 ja 2008, Maailmapangas 2007. Ühendused: Eesti Majandusteadlaste Selts; Ameerika Majandusteaduse Assotsiatsioon;, Euroopa Evolutsioonilise Poliitökonoomia Assotsiatsiooni.\nSündinud 1951 Võrumaal. Haridus: majandusküberneetika, 1975 (cum laude) Tartu Ülikool; majanduskandidaat 1980, Moskva Ülikool; majandusdoktor 1991, Tartu Ülikool. Töö: Tartu Ülikool 1975–: assistent, vanemõpetaja, majandusküberneetika ja statistika kateedri dotsent, maailmamajanduse ja välismajandussuhete professor, majandusteaduskonna dekaan 1993–96, arendusprodekaan 1996–99, välismajanduse korraline professor 1992–99 ja 2007– ning erakorraline professor 1999–2007; IX ja X Riigikogu liige 1999–2007. Ühendused: Eestimaa Rahvaliit; Eesti Majandusteaduse Selts; korp! Fraternitas Liviensis.\nHelen Roosimägi, Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liige\nSündinud 1977 Tallinnas. Haridus: õiguse eriala, 1998 Tallinna Majanduskool; bakalaureus 2003, Tartu Ülikooli Õigusinstituut. Töö: Sideameti ning Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu jurist 2003–08; vabatahtlikuna Eesti Loomakaitse Seltsis 2008–. Ühendused: Eesti Loomakaitse Seltsi juhatus.\nSündinud 1952 Tallinnas. Haridus: õigusteadus, 1977 Tartu Ülikool. Töö: prokurör, kohtunik 1976–92; Uurimisameti peadirektor 1992; Politsei Keskuurimisbüroo direktor 1993–94; Tallinna Politseikooli lektor 1995; siseministri nõunik 1995; Eesti Politsei peadirektori asetäitja 1994, peadirektor 1995–97; OÜ Õigusbüroo Ain Seppik juhatus 2001; siseminister 2002; X ja XI Riigikogu 2003–. Ühendused: Eesti Keskerakond; Tartu Ülikooli kuratoorium; SA Turvaline Saaremaa.\nSündinud 1954 Koerus. Haridus: filosoofia, 1977; filosoofiakandidaat 1982 (poliitiline sotsioloogia), Moskva Ülikool. Töö: Tallinna Polütehnilise Instituudi sotsiaalteaduste õppejõud 1981–89; Tallinna Ülikooli õppejõud 1990–, korraline professor (avalik poliitika) 1995–.\nSündinud 1951 Tallinnas. Haridus: klubitöötaja, näitejuht, 1976 Tallinna Pedagoogiline Instituut; ajakirjandus, 1986 Tartu Ülikool. Töö: Riikliku Filharmoonia ansambli Vana Toomas helirežissöör 1972–78; Harju Rajooni Täitevkomitee kultuuriosakonna metoodik 1978–85; Riikliku Kinokomitee vaneminspektor 1985–87; Eesti Televisiooni saatejuht, toimetaja, peatoimetaja ja produtsent 1987–2002; sotsiaalministri avalike suhete nõunik 1997–99; Tallinna Linnavolikogu aseesimees 2002–03; X ja XI Riigikogu liige 2003–. Ühendused: Eesti Keskerakond; Eesti Ajakirjanike Liit; TALO juhatus; Ringhäälingute Ametiliidu juhatuse esimees.\nKati Varblane, avalikkussuhete ja teabekorralduse kutsemagister\nSündinud 1979 Tallinnas. Haridus: haldusjuhtimise bakalaureus 2001, Tallinna Pedagoogikaülikool, avalik ja rahvusvaheline õigus, 2000 Õigusinstituut; ERASMUS-e programmi raames Roueni Ülikool 2001; avalikkussuhete ja teabekorralduse kutsemagister 2007, Tartu Ülikool. Töö: Sotsiaalministeeriumi projektijuht 2002–03, avalike suhete osakonna teavituse peaspetsialist 2003–05, tööturu osakonna EQUAL-i programmi peaspetsialist 2005–06, Euroopa Ringhäälingute Liidu televisiooni osakonna Eurovisiooni lauluvõistluse ja juuniori Eurovisiooni lauluvõistluse koordinaator 2006–. Ühendused: korp! Amicitia; segakoor Causa Amoris.\nSündinud 1961 Mõisakülas.Haridus: majandusteadlane-küberneetik, 1984 (cum laude) Tartu Ülikool; majandusteaduste kandidaat 1989, Moskva Ülikool. Täiendanud ennast Augsburgi Ülikoolis, Bentley College’is (USA), Kieli Maailmamajanduse Instituudis, Londonis jm, Londoni ülikooli külalisõppejõud 1998–99. Töö: Tartu Ülikool 1984–: välismajanduse kabineti vanemõpetaja 1989–92, välismajanduse õppetooli lektor 1992–93, dotsent 1993–2000, rahvusvahelise ettevõtluse õppetooli juhataja 2001–. Ühendused: European International Business Academy; European Association for Comparative Economic Studies juhatus; International Institute for Applied Systems Analysis; Gesellschaft für Wirtschafts- und Socialwissenschaften; International Atlantic Economic Society; Eesti Süsteemuuringute Assotsiatsioon; Eesti Majandusteadlaste Selts; Eesti Euroopa Uuringute Assotsiatsioon.\nSündinud 1956 Raplas. Haridus: tööstus-tsiviilehituse insener, 1982 Tallinna Polütehniline Instituut. Töö: Rapla Agrotööstuskoondise projekteerimisbüroo projekti peainsener 1984–90; Rapla Maavolikogu esimees 1990–93; Rapla Maakogu juhataja 1994; Raplamaa Omavalitsuste Liidu tegevesimees 1994–2002; Riigikogu liige 2002–03;Eesti Omavalitsusliitude Ühenduse projektijuht 2003; Eesti Linnade Liidu asedirektor 2004–05, tegevdirektor 2005–.\nSündinud 1953 Tallinnas. Haridus: ajalugu, 1976 (cum laude) Tartu Ülikool; ajalookandidaat 1986, Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituut. Töö: Tallinna 47. keskkooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja 1976–80; Eesti Rahvusraamatukogu raamatukoguhoidja 1980–82; Ajaloo Instituudi teadur 1980–86; Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud 1986–92; ajakirjanik (Päevaleht, Eesti Päevaleht, Luup, Postimees) 1992–2004; Tallinna Linnakantselei meediaosakonna juhataja 2004–06; Põllumajandusministeeriumi avalike suhete osakonna juhataja 2006–07; Eesti Rahvusraamatukogu parlamendiinfo keskuse infospetsialist 2007–.\nSündinud 1966. Haridus: graafika, 1995 Tallinna Kunstiülikool. Kirjastuse Avita kunstnik-küljendaja 1994–. Näitustel osalenud aastast 1997. Olulisemaid näitusi: Tallinna rahvusvaheline illustratsioonitriennaal 2003 ja 2006; Bratislava 19. illustratsioonibiennaal 2003; Vilniuse rahvusvaheline raamatukunstitriennaal 2000. Ühendused: Eesti Kujundusgraafikute Liit.\nSündinud 1953. Haridus: graafika (raamatukujundus ja -illustratsioon), 1981 Eesti Riiklik Kunstiinstituut. Illustreerinud ja kujundanud üle 60 raamatu, 4 joonisfilmi kunstnik. Esinenud paljudel näitustel Eestis ja välismaal. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit; Eesti Kujundusgraafikute Liit; International Board on Books for Young People (IBBY).\nSündinud 1948 Ida-Virumaal. Haridus: graafika (raamatukujundaja), 1973 Eesti Riiklik Kunstiinstituut. Näitustel esinenud aastast 1974. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit; Eesti Kujundusgraafikute Liit; Eesti Akvarellistide Ühendus.\nSündinud 1965. Osalenud paljudel näitustel Eestis, Soomes, Rootsis, Jaapanis, Slovakkias, Ungaris, Prantsusmaal, Hispaanias, Lätis, Leedus, Venemaal, Austrias, Poolas, Lõuna-Koreas jne.\nSündinud 1957 Tallinnas. Haridus: graafika, 1984 Eesti Riiklik Kunstiinstituut. Tegevusvaldkond: raamatukujundus ja illustratsioon, vabagraafika, maalimine, kujundusgraafika, fotograafia. Illustreerinud ligi 40 lasteraamatut. Näitustel osalenud aastast 1981. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit; Eesti Kujundusgraafikute Liit; International Board on Books for Young People (IBBY).\nSündinud 1955. Haridus: moekunstnik, 1981 Eesti Riiklik Kunstiinstituut. Esimene näitus 1978. Osalenud ligi 200 näitusel Eestis, Austrias, Colombias, Hiinas, Hispaanias, Jaapanis ja paljudes teistes riikides. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit; Eesti Kujundusgraafikute Liit; International Board on Books for Young People (IBBY).\nSündinud 1963. Vabariiklikel ülevaatenäitustel esinenud aastast 1987. Rohkesti isiku- ja rühmanäitusi.\nSündinud 1971 Tallinnas. Haridus: graafika, 1995 Tallinna Kunstiülikool; kunstimagister 1998, Eesti Kunstiakadeemia. Vabakutseline kunstnik ja kirjanik 1999–. Illustreerinud üle 30 raamatu. Esinenud näitustel Euroopas, Ameerikas ja Aasias. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit; Eesti Vabagraafikute Ühendus; Eesti Kirjanike Liit.\nSündinud 1955. Haridus: graafika, 1980 Eesti Riiklik Kunstiinstituut. Olnud samas õppejõud aastani 2002. Illustreerinud ja kujundanud üle 50 raamatu, teinud kaastööd mitmele ajakirjale. Näitustel osalenud aastast 1979. Ühendused: Eesti Kunstnike Liit.\nSündinud 1966. Haridus: keraamika, 1995 Tallinna Kunstiülikool. Kirjastuse Avita peakunstnik 1994–. Olulisemaid näitusi: Vilniuse rahvusvaheline raamatukunstitriennaal 2000; Tallinna rahvusvaheline illustratsioonitriennaal 2003 ja 2006; Bratislava illustratsioonibiennaal 2005; ühisnäitus “Suur valmiraamat” Haus Galeriis 2007. Ühendused: Eesti Kujundusgraafikute Liit.


Millised pillid on efektiivsed hääle taastamiseks: uimastite ülevaatamine ja nende kasutamine - Põlve 2022\nProbleemid kilpnäärmega lahendavad hormonaalseid ravimeid.\nSee on hästi kursis larüngiidiga.\nAitab kaasa väsimuse vähendamisele, kergendab kõhklust. Annab viirusevastase toime.\nOlukorra parandamiseks on vaja iga tunni tagant kaks tükki.\nMaksimaalne annus ööpäevas 24 tabletti.\nRavim peab imenduma aeglaselt.\nKuidas taastada kodus hääl: soovitused, harjutused, retseptid\nÜks ebameeldivaid sündmusi võib olla loomuliku hääle kadumine. Arstid ei anna alati haiguspuhkust. Ja kui teie töö hõlmab läbirääkimisi, siis on see katastroof. Kuidas siis kiiresti taastada ja naasta tavalisele eluviisile, kus puudub koht vaikimiseks?\nIsikul on võimalus teha helisid, hingates õhku läbi suu ja ninaõõne. Seda unikaalsust nimetatakse hääleks.\nKui õhu massid on sees, sunnivad nad sidemeid või vokaalseid voldeid tekitama vibratsiooni, mis on otseselt seotud heli vibratsiooniga. Kui vähemalt üks lüli selles ahelas on katki, siis hääl kaob.\nMõnikord puuduvad vokaaltrossid niiskuse toimimiseks. Kui see nähtus ei ole põhjustatud viirusest või infektsioonist, siis puhas klaas vedelikku, et võimaldada häälfunktsioonide taastamist.\nKõige sagedamini esineb häälega seotud probleeme aasta külmades poorides, kus on nohu puhanguid. Häälfunktsioon võib häirida hüpotermiat või infektsiooni. Hääl ei pruugi täielikult kaduda, kuid osaliselt, võimega sosistada. Selle häire põhjuseks võib olla:\nTõsine šokk või stress\nEdukas kilpnäärme operatsioon.\nSuitsetamine aastate jooksul\nTurse või kurgu põletused\nVähi keemiline või kiiritusravi\nToit, mis kriimustab või ärritab kurgu\nEsimene populaarsuskoht on muidugi külm. Sel juhul ei pruugi haigus mõjutada sidemeid.\nMida vokaal nöörid töötavad\nEt mõista, et teil on oma häälega probleeme, on iseloomulikud sümptomid. Nende hulka kuuluvad:\nUhkuse, kähe ja välimus\nKuiva köha ületamine\n"Kooma" tunne kurgus\nKõige populaarsem häälekaotuse põhjus on haiguste teke. Heli hääldamise võimatus näitab mitte ainult SARSi, ägedaid hingamisteede nakkusi või grippi, vaid võib olla ka tõsiste haiguste tagajärg. Nende hulka kuuluvad:\nLaulujuhtmete kahjustused võivad tekkida operatsiooni ajal pärast kõri eemaldamist. Kõhupiirkonnas või naaberorganites kasvavad pahaloomulised kasvajad kudedes ja põhjustavad häälekaotust.\nVõib esineda närvide kahjustusi, mis reguleerivad hääljuhtmete pingeid. Selle võib põhjustada insult, ajukasvaja, traumaatiline ajukahjustus, lümfisõlmede paistetus, aordi aneurüsm või tuberkuloos, meningokokk, süüfilise infektsioonid.\nKui te kaotate oma hääle, peate pöörduma arsti poole, kui ta ei ole kolme päeva jooksul omaette toonud. Kontakt peaks olema otolarünoloog. Diagnostika ravikuuri määramiseks hõlmab järgmist:\nKaks viimast uuringumeetodit kasutatakse tuumori arengu tõenäosuse välistamiseks. Kui see avastatakse, võetakse neoplasma pahaloomulise kasvaja tuvastamiseks biopsia.\nPatsiendi neelu ja neelu uurib ENT spetsiaalse peegli abil. Seda manipuleerimist nimetatakse farüngoskoopiaks. Ravi kestus on määratud pärast uuringu tulemuste põhjal diagnoosimist.\nHääle taastamine: soovitused\nOn mitmeid näpunäiteid, mis aitavad taastada häälega istumise või puudumise, kui selle puudumist ei põhjusta tõsised kõrvalekalded tervises. Järgige järgmisi juhiseid:\nOle vaikne. See võimaldab teie häälejuhetel puhata. Vaikuseks saate kurku mähkida midagi sooja. Kui soovite rääkida, siis tehke seda paremas sosistuses.\nJoo soojaid jooke. Joog peaks olema kuum, kuid mitte põletav. Mee, ingveri, sidruni ja viburnumi lisamine sellistele jookidele toob veelgi rohkem kasu.\nGargle. 1–1,5 tunni pärast loputage taimede puljongiga.\nSissehingamine. Neid saab teha spetsiaalse aparaadi abil - nebulisaatoriga ja tavalise kastruni kohal.\nRahustage närve. Selleks äratage probleeme, tehke hingamisharjutusi, tehke lõõgastav hobi.\nHingake niiskes õhus. Pange toas niisutaja või riputage vees leotatud rätikud.\nSööge õigesti. Kui sidemed on kahjustatud, on soovitatav täita toiduvalgu valgurikaste toitude, köögiviljade ja puuviljadega.\nMida teha, kui hääl on kadunud, vaadake meie videot:\nTe ei tohiks osta ravimeid vokaalide raviks.\nParem on usaldada spetsialisti, kes, võttes arvesse haiguse põhjust, selle tõsidust ja vastunäidustusi, kohtub. Kui kaotate oma hääle, kirjutage välja:\nTabletid "Faringosept". Antibakteriaalne aine suuõõne raviks.\nPulgakommid või Septolet siirup. Sellel on antimikroobsed, köhavastased, valuvaigistavad ja pehmendavad toimed.\nTabletid "Gomeovoks". Efektiivne vahend kurgu erinevate haiguste raviks.\nSpray "Hexoral". Sellel on antiseptiline, valuvaigistav, ümbritsev ja niisutav toime.\nSpray "Ingalipt". See desinfitseerib ja vähendab põletikku.\nPihusta "Kameton". Suuõõne kombineeritud ravi.\nKodus saate teha erinevaid protseduure, mis hõlbustavad oluliselt heaolu ja aitavad kiiresti taastada häält.\nEnne mis tahes nende kasutamist konsulteerige kõigepealt arstiga, sest võib esineda vastunäidustusi. Traditsiooniline meditsiin pakub:\nKokteil "Munakogus". Selle valmistamiseks on vaja 2 kanakollast, suhkrut, 2 spl. mesi, 100 ml sooja piima. Kõik on põhjalikult vahustatud. Ülejäänud kaks valku vahustatakse eraldi suhkruga ja lisatakse kogu segule. Sa pead juua sooja ja parim enne magamaminekut.\nKuum piim, millele on lisatud mett ja võid.\nTaimsed Keetmine kummeli, eukalüpti ja saialillide loputamiseks. Maitsetaimi võetakse võrdsetes osades (1 supilusikatäis) ja valatakse keeva veega. Pool tunni pärast võib filtreerida infusiooni. Kasutage seda nii iga 2 tunni järel, soojendades seda optimaalsele temperatuurile.\nSoe kompress. Öösel pange kompressioon mis tahes kuumutatud taimeõlis leotatud marli kurku. Mähkige sall kaela peale.\nKapsas kompress. Esitatakse ka öösel. Kapsasleht on määritud meega ja kantakse kurku. Eespool on kõik kaetud salliga.\nSissehingamine eeterlike õlidega. Lisage keeva veega mahutisse mõned tilgad apelsini-, seeder- või sidrun-eeterlikku õli. Keerake pea ümber mahuti, katke end rätikuga ja hingake sisse saadud aur. Valige õli vastavalt isiklikele eelistustele ja allergiate puudumisele.\nTraditsiooniline meditsiin pakub hääle taastamiseks väga suurt hulka erinevaid retsepte. Nende hulgas on kindlasti kindel, et leiate endale sobiva. Kui nende jõudlus ei ole paranenud, konsulteerige ENT-ga.\nTõhus heli taastamise tööriist:\nKõneteraapias on suur osa, mida nimetatakse phonopediaks. Selle eesmärk on heli- ja häälpatoloogiate ravi. Fonopeediliste harjutuste eritehnoloogia võimaldab teil arendada hääljuhtmeid ja naasta normaalset kõnet.\nIga patsiendi programm on välja töötatud individuaalselt. Arvesse võetakse häälekahjustuse, olemasolevate sidemete patoloogiate ja häälekahjustuste põhjuste iseärasusi. Koolitus toimub järk-järgult:\nSuletud silpide hääldus pehmete helide kombinatsiooniga.\nOtseste silpide hääldamine kuuldavate konsonantidega.\nHeliharjutused, mis sarnanevad muusikale.\nKui häälekaotus on tingitud operatsioonidest või on põhjustatud halvatusest, siis toimub selle taastumine ka neljas etapis:\nFonatsiooni ja füsioloogilise hingamise korrigeerimine.\nMõnede harjutuste tegemise tehnikat võib leida internetist, kuid ilma spetsialisti kontrollita ei pruugi iseseisva õppimise õige mõju saada. Seetõttu peaks tõsiste häirete korral ravi olema kõneterapeuti range järelevalve all.\nHarjutused hääle taastamiseks:\nHäälekaotuse korral on peamine ja kohustuslik soovitus rikkalik soe jook. See võib olla teed, ravimtaimed, puuviljajoogid, puuviljajoogid, piim ja isegi alkohol. Kuumast veinist saab juua punast veini, brändi või karastusveini anisiga. Teie igapäevane toitumine peaks sisaldama järgmist:\nVürtside ja vürtside kasutamine ei ole praegu soovitatav või minimaalne. Teie kõri on lihtsam, kui toit jahvatatakse ja tarbitakse maapinnal. Mida pehmem see muutub, seda vähem ebamugavust tekib.\nHääle kaotamise riski vältimiseks või vähendamiseks tuleb järgida mõningaid meditsiinilisi soovitusi. Nende järgimine on palju lihtsam kui hiljem oma sidemete normaalse töö taastamine:\nLet's kimbu "puhata" ja reguleerida helitugevust kõne ajal.\nTugevdage immuunsüsteemi ja kõvenege.\nToit peaks olema tasakaalustatud ja õige.\nVältige stressiolukordi ja ärge unustage puhkust.\nMida kiiremini hakkate kimpude tööd taastama, seda kiirem ja edukam on tulemus. Häälekaotuse esimestel ilmingutel astuge samme, et neid kodus kõrvaldada. Kui paranemist ei ole, pöörduge oma arsti poole ja ärge viivitage ravi.\nMeditsiin laulu akordide lauljatele\nEriti populaarsed on hirmulikkuse tabletid, kuna nad suudavad probleemi kiiresti ja tõhusalt lahendada lihtsa, lihtsa juhtumi korral. Apoonia toob kaasa palju ebamugavusi, kuid mitte alati külma. Seejärel aitavad 2-3 päeva jooksul kasutada lihtsaid resorptsiooni tablette: homöopaatilised homeoboksid, islami antiseptikumid, ansibel, farington.\nApoonia toob kaasa palju ebamugavusi, kuid mitte alati külma.\nÄrritus ilma hingamisteede haigusteta - üsna sagedane nähtus:\nNendes olukordades on põhipunktiks eluviisi või peamise haiguse ravi muutus. Tablettide kasutamine ärrituse kui sümptomaatilise ravimina vähendab üldist seisundit.\nKui haiguse viiruslik või bakteriaalne olemus on vajalik, ei ole vaja mitte ainult taastada häält, vaid ka vältida nakkuse allikat kurgus. Meditsiinilise statistika kohaselt esineb nende haiguste arengu tulemusena üle 70% täiskasvanutest.\nKui haiguse viiruslik või bakteriaalne olemus on vajalik, ei ole vaja mitte ainult taastada häält, vaid kõrvaldada ka kurgu allikas.\nKõik stenokardia tüübid olenemata raskusest.\nLarüngiit ja larüngotraheiit.\nFarüngiit on äge ja krooniline.\nEnamik haigusi, mis on seotud ülemiste hingamisteede põletikuga.\nTõsiste seisundite korral ei tohiks piirduda kommide või pastillidega. Arst määrab kurgu patogeeni tüübi, määrab antibakteriaalsed või viirusevastased ained. Sellised pillid aitavad organismil vastu seista patogeensele mikrofloorale ja kõrvaldada põletik. Populaarsete antibiootikumide hulgas on loetletud:\nPenitsilliinid: Amoxiclav, Flemoklav.\nMakroliidid: asitromütsiin, Sumamed.\nErijuhtudel kasutatakse tsefalosporiine: Cefixime, Sorcef.\nViirusevastased ravimid ja immunomodulaatorid aitavad ARVI-ga kaasa, kuigi tänapäeval on arstide seas arutelu selle ravimite seeria tõhususe üle. Arstid eelistavad traditsioonilist rimantadiini, Amizon'i ja sageli kirjutavad välja uued arenenud ravimid - Tamiflu, Viferon, interferoonipõhised ravimid.\nSümptomaatilisi ravimeid soovitatakse tavaliselt võtta 5-10 päeva. Täpse annuse määrab arst. Kui ravim on ostetud ilma retseptita, siis tuleb juhiseid hoolikalt lugeda. Ja kui pärast kahe ravipäeva möödumist ei toimu mingit mõju, peaksite kohtuma kliinikuga.\nLaripront tagab viirusevastase, seenevastase ja antimikroobse toime.\nHägusust saab ravida erinevate pillidega, mille hulgas on populaarsed:\nErespal. Samuti toodetakse seda siirupi kujul. Tõhus kui põletikuvastane aine. Eemaldab turse. Laiendab hingamisteede bronhide luumenit.\nFalimint, Neo-Angin, Septolete. Hea anesteetikumi, kiiresti eemaldada turse ja hääl on taastatud.\nIsla Pastillide aluseks on Islandi sammaliekstrakt (Cetraria islandica). Seda peetakse antimikroobse, immunostimuleeriva ravimina. Hoiatab epiteeli ärritust, kõri ja neelu limaskestade kuivust. Kuvatakse suure häälkoormusega, kuiv õhk. Ärge mõjutage mao koorikut.\nTabletid gomeovoks. Positiivne vahend larüngiidi raviks. Sisaldab 11 toimeainet, mis täiendavad ja tõhustavad üksteise toimet - sealhulgas saialillide, belladonna, kolmepunkti arizema ekstraktid. Ravim gomoovoks aitab hääliväsimust, leevendab hirmust. See toimib mukolüütilise ja põletikuvastase ravimina. Kõrvaltoimed võivad olla allergilised reaktsioonid ühele tableti komponendile homoboks.\nLaripront Annab viirusevastase, seenevastase ja antimikroobse toime. Edendab kõnetegevuse taastamist.\nGrammeadiin. Antibiootilised tabletid koos gramitsidiiniga. Anesteetikumid on varieeruvad. Neil on lokaalne antibakteriaalne toime, leevendada ebamugavustunnet, kurguvalu. Ärge andke alla 4-aastastele lastele ravimit.\nLizobact. See ravim ei ole mitte ainult suurepärane antiseptik, vaid ka ravim, mis soodustab tervete rakkude taastumist, limaskesta taastamist.\nAjisept on erinevate maitsetega sünteetiline desinfektsioonivahend: ananass, apelsin, vaarik ja teised. Valmistatakse eukalüpti, mentooli sisaldavaid pulgakommi.\nKlorofüllipt - ideaalselt toime tulla patogeenidega, pehmendab neelu epiteeli.\nLisaks tablettidele, pastillidele ja kommidele hääle taastamiseks kasutavad nad pihustit (Ingalipt, Kameton, Miramistin), näärme määrimise lahendusi (Lyugol, õliklorofüllipt).\nLisaks tunnustatud tablettidele aitavad ka homöopaatilised abivahendid, nagu homeobox, farüngomed, tõestatud populaarsed meetodid. Kõrvalekalde ravimine rahvakultuuride abil on taimeteed, loputus, sissehingamine.\nLoputada eelistatult värskelt tehtud viimistlustega. Traditsiooniliselt keedetakse supilusikatäis kuiva toorainet klaasist keevas vees. Vedelik jahutatakse kehatemperatuurini. Võite kasutada kummeli, salvei, tutsani, lubjaõite. Loputamine eemaldab lima patogeensest mikrofloorast, desinfitseerib neelu, vähendab põletikku.\nSissehingamine aitab limaskestal vedelikku välja võtta, eemaldada need kehast. Lisaks taimsetele toorikutele saate kasutada eeterlike õlide lahuseid - eukalüpt, teepuu. Piisab mõni tilk 0,5 liitri kohta. Taimsed preparaadid on populaarsed: näiteks kaks teelusikatäit kummeli ja üks lavendel. Kuiv segu täidetakse keeva veega, keedetakse veevannis. Sissehingamine toimub vedeliku temperatuuril mitte üle 60 ° C.\nKõrvalekalde ravimine rahvakultuuride abil on taimeteed, loputus, sissehingamine.\nSee aitab sooja (mitte kuum!) Piima lusikaga looduslikku mett. Joogi peetakse diafooriliseks, seetõttu on soovitatav juua enne magamaminekut.\nAniisiseemnete keetmine: klaas toorainet, valage sama kogus vett, keedetakse 20 minutit väga madalal kuumusel. Tüve. Puljong segatakse 100 g mettega. Võtke 5 korda päevas. Annus - 3 supilusikatäit.\nSelleks, et mitte jääda, ei tohiks te:\nSuitsetamine või tugeva alkoholi tarvitamine.\nSaastunud aladel töötades peate kasutama isikukaitsevahendeid. Näiteks respiraator.\nÄrge kuritarvitage toitu terava maitsega, ärge sööge liiga külmi või kuuma toitu.\nSamuti on halb rääkida liiga palju, eriti külmas. Avalikest kutsealadest pärit inimesi julgustatakse vokaalilt mõned õppetunnid, et vokaalkoormust õigesti jagada.\nHääl on kapriisne instrument ja sügisel saab selle kergesti niiskuse, stressi, nohu ja ebatervisliku toitumise lõpetada. Kuidas kaotatud häält tagasi saata?\nTavaliselt tuvastatakse hommikul hääle või düsfoonia kadu. Probleemil võib olla palju põhjuseid ja nende lahendamiseks kulub aega.\nPeamine süüdlane - kõri limaskestade või larüngiidi põletik. Helijuhtmed suurendavad helitugevust ja heli kaob või kaotab kvaliteedi. Sellise elu saab jõuda erinevalt.\nKõrva nina ja kurgu süsteemi kõik organid on seotud heli moodustumisega, ja kui midagi siin valesti läheb, tekivad probleemid häälega. Külma, kurguvalu, tonsilliidi või bronhiidi ajal paisub kõri limaskesta ja muutub liigseks. Tüüpiline tagajärg on häälekaotus.\nHüüdmine või pikaajaline vestlus, eriti tõstetud toonide puhul, põhjustab häälejuhtmete ülerahvastamist ja vigastusi. Sügisel suurendab efekti ilm (tuul ja niiskus on kimpudele kahjulikud) ja kütteperioodi algus (hääl reageerib kuivale õhule negatiivselt).\nOhus on kõik, kes oma häälega töötavad: juristid, lasteaiaõpetajad, õppejõud. Eraldi vestlus õpetajate kohta - nad räägivad palju ja valjusti (statistika järgi 3 detsibelit normist kõrgemal).\nLauljad on väga ohustatud - neil on püsivalt koormuste, nn “laulja sõlme” tulemusena tõelised tööblisterid sidemete all. Kuid ükskõik kui sa seda nimetad, on tulemus sama - sideme sulgemine ja kähe.\nHäälekaotus võib põhjustada stressi ja šokke. Mõtle fraasidele, nagu "küla hääl ärritunud" või "nördimust".\nSuitsetajad on larüngiidi sagedased ohvrid, neil on krooniline vorm. Nikotiin vähendab sidemete elastsust, rahuldades tubakatooteid oma iseloomuliku suitsutooniga.\nTolmu mikroosakesed ladestatakse sidemete ja kõri vastu, takistades nende normaalset töötamist. Nii võib hääl kaotada remondi või suure puhastamise käigus. Põhjuseks on avatud aknad korteris, kust avaneb vaade hõivatud maanteele.\nSooda, kreekerid ja seemned ärritavad kõri ja rikuvad ka häält. Lisaks võivad liiga kuumad või liiga külmad toidud, vürtsid, tugev alkohol ja isegi kohv kahjustada kimpusid - see on üle kõri.\nVõttes arvesse põhjuseid, võite jätkata rehabilitatsiooni. Sõltuvalt sümptomite tõsidusest võib kuluda kuni 2 nädalat.\nMida juua On väga oluline juua rohkem - vedeliku puudumine on üldiselt häälele kahjulik. Soojad puuviljajoogid, kompotid, taimeteed teevad. Soe piim meega ja võid aitab palju (1 supilusikatäis klaasi kohta).\nTagastab kiiresti mädarõika infusiooni. Võta paar sentimeetrit juurt, tükeldage, valage klaas keeva veega ja laske sel keeta. Siis tüvi, lisage veidi suhkrut ja võtke iga tund supilusikatäis.\nTeine retsept on segada sooja piima ja porgandimahla võrdsetes osades, lisada mesi ja juua veidi päevas.\nHea mõju õlle sidemele - kui häält ei ole, kuid teil on vaja kiiresti rääkida, juua klaasi kuumutatud jooki.\nSeal on brändi pooldajad, kes usuvad, et 50 g toob koheselt sidemeid tooni. Mõju on siiski lühike - pärast klaasi saate rääkida maksimaalselt 40 minutit.\nMida süüa Haiguse ajal tunduvad sidemed närvilise viiulina, et tuua need tooni, vajate kerget valgu toitu: linnuliha, kanaliisu, jogurtit.\nSöö sidrunid, apelsinid, jõhvikad ja sõstrad, hapukapsas - neil on palju C-vitamiini, mis on vajalik külmumiseks. Sibulad ja küüslauk aitavad ka fütotsiidide "idu tapmiste" kõrge sisalduse tõttu.\nSidemete "määrimiseks" saate süüa võile või taimeõlile leiba.\nKuidas loputada meie programmi järgmine punkt - loputamine. Lihtsalt ei sooda! Ta ületas limaskesta. Optimaalsed on naistepuna, apteegi kummeli, saialilli ja salvei sisaldavad taimsed preparaadid. Sibulakooride ja kartulimahla tõhus infusioon.\nMida teha inhaleerimisega Sama ravimtaim, mis sobib sissehingamiseks. Ja ärge unustage vanaema teed - hingake üle kartulite, keedetud ühtlaselt. Aga auru ei tohiks põletada!\nSulgege! Puhka rohkem ja rääkige vähem - teie hääl vajab nüüd puhkust. Kui teil on veel rääkida, ärge sosistage (sosistamine on väga kahjulik sidemeid), kuid proovige rääkida vaikselt, madalal rindkere häälel, et vähendada vokaalseadme koormust.\nÕhu niisutamine! Loo ennast tavapärasteks elutingimusteks - osta niisutaja (Ideaalne õhuniiskus on 60%).\nLõpetage suitsetamine! Mida ma saan öelda, välja arvatud suitsetamisest loobumine, suusad üles! Nikotiin elus ei tohiks olla. Ja sa pead siduma mitte ainult sigarettidega, vaid ka vesipiibuga.\nRavige oma närve! Kui häälekaotuse põhjus on psühholoogiline, peate õppima lõõgastuma. Valikuna - tehke jooga, kõndige rohkem ja võtke ühendust psühholoogiga.\nLõpuks jooge munaroog!\nKõige kuulsam retsept nohu ja kõhkluse käsitlemiseks on munaroog. See põhineb suhkruga munakollasel, millele on lisatud piima, mõnikord rummi või brändi, vürtse. Selle joogi mass on varieeruv, üks populaarsemaid on mesi.\nEt seda teha, võita munakollane, vala 2 tassi sooja piima, lisage veerand tassi mett ja natuke apelsinimahla, seejärel valk, mis on vahustatud supilusikatäie suhkruga. Võtke tühja kõhuga.\nLauljad julgevad rohkem kui ülejäänud hääled - see sõltub temast, kui mitte elust, siis karjäärist. Seetõttu on neil palju retsepte, mis aitavad häält tagasi saata.\nNad väidavad, et Fedor Shalyapini töödeldi võrdsetes kogustes brändi, sidrunimahla, munade ja meega.\nLjudmila Zykina hääl aitas kaasa teise retsepti tagastamisele. 50 g aniisiga terasid valatakse 400 ml veega, segu keedetakse mõõduka kuumuse juures 10 minutit. Seejärel tuleb see tühjendada, lisada 50 g mett ja 50 ml brändi ning võtta 1 spl. l iga tund\nOlga Arefieva lööb kõrva ajal välja kõrvitsaseemneõli ja soovitab juua kuuma piima koos Borjomiga suhtega 1: 1.\nMarina Khlebnikova usub virsikuõli tervendavatesse jõududesse, teeb sissehingatusi maitsetaimedega, peamiselt naistepuna ja oreganoga, millel on antimikroobne toime ja viivad häälejuhtmed tooni.\nOleg Gazmanov, kui tema hääl oli kadunud, läks merre, elas seal kuu aega täielikus vaikuses ja loputas kurgu merevees.\nIllustratsioonid materjalile: sulgur\nNENDEGA SEOTUD MATERJALID LUGEGE ETTE\nKartuleid saab keeta nii, et sa kiidaksid. Ja te võite vastupidi: teha seda kartulitega...\nAndrei Lazarev, Sochi restorani peakokk Magellan, teab kõike kaladest. Tema elu ja...\nAlates pirnidest, valmistab imelikult sageli soolaseid roogasid. Nad on täidisega, teevad nendega salateid,...\nKuidas valmistada maisi? Juhiste saamiseks võiks pöörduda asteekide või Maya poole, kuid kõige enam...\nTäidetud pipar on maitsev, ilus, kiire ja lihtne.\n9. ja 10. septembril toimub Moskvas ja Kaluga piirkonnas esimene rahvusvaheline gastronoomiafestival.\nAserbaidžaanis armastavad nad huvitavaid maitse kombinatsioone. Magus kõrvits ja dogwood tasakaalustavad teineteist täiesti...\nTalujuust on täiuslikult seeditav valgutoode, mis on ideaalne kiire hommikusöök. Lihtsalt vaja...\nEt saada kõige kiiremaks ja jõulisemaks, kõige kestvamaks ja tugevamaks, lõpuks kõige intelligentsemaks ja üldiselt lahe...\nHääl kaob tugeva "blokeeritud" kurguga. Koolitamata sidemed pikema või ebatavalise valju suhtluse ajal võivad viia hääle „lagunemiseni”. See ei pruugi täielikult kaduda, kuid see muutub väga vaikseks ja karmiks.\nKui hääle kadu on põhjustatud haigusest, siis on tõenäoline, et täheldatakse kehatemperatuuri tõusu. Kurk ise võib olla punane mõnikord valget katet keele juurel.\nKorduva närvi paralüüs (parees)\nOrofarüngeaalse määrdumise analüüs\nLarüngoskoopia (kõri- ja häälade juhtimine)\nKui olete suitsetaja, peate loobuma oma halva harjumuse hääle taastamise ajal. Kui pärast 3-päevast paranemist ei esine, konsulteerige arstiga.\nEnne ravimi kasutamist peaksite neid juhendama ja järgima kindlaksmääratud manustamisviisi ja annustamist. Kui arst on teile määranud teistsuguse raviskeemi ja kasutuskoguse, järgige seda. Ravikuuri kestus on keskmiselt umbes nädal.\nLisaks on soovitatav teha kõri massaaž: kahe sõrmega tehakse esimesed ümmargused liigutused kõri, seejärel rindkere suunas.\nSissetulev toit ja joogid peaksid olema soojad, kuid mitte põletavad. Ei ole väärt kurguvalu ülekuumenemist. Kui te kaotate oma hääle, ei saa te suitsetatud liha, marinaare, kohvi ja gaseeritud jooke süüa. Nad tekitavad kõri ärritust.\nPatelli- ja põlveliigesed: oma, kaarjas, eesmine ja tagumine risti\nMida ja kuidas ravida liigesepõletikku\nMiks areneb selgrool?\nLiigeste dimexide kasutatakse laialdaselt. Muidugi, kuna sellel on suhteliselt madalast hinnast hoolimata mitmeid kasulikke omadusi. Vahendid Dimeksid, mis on väljastatud värvitu kristalle sisaldava lahuse kujul.


Ida-Viru Turismiklaster (www.idaviru.ee)\nIVEKi juhitud turismiklaster koosneb ligi 50 partnerist, kellest 9 on omavalitsused ja ülejäänud turismiteenust pakkuvad organisatsioonid ja ettevõtted. Klastri eesmärk on tutvustada Ida-Virumaad kui avastamisväärset ning mitmekülgseid võimalusi pakkuvat turismisihtkohta, selleks et kaasata uusi sihtgruppe ja sihtturge ning suurendada Ida-Virumaa külastatavust ja turismitulu.\nIda-Virumaa Turismiklastri aktuaalne strateegia 2014 -2020\nJõhvi Turismiinfokeskus (TIK) – Turismiettevõtjale on Turismiinfokeskus parim koht, kus endast ning pakutavatest toodetest teada anda, jagamiseks trükiseid tuua või tooteid müügiks pakkuda.\nVahendab turismialast informatsiooni Ida-Virumaa ja kogu Eesti vaatamisväärtuste, muuseumide, majutus- ja toitlustusettevõtete, aktiivse puhkuse pakkujate, giiditeenuste osutajate ning kultuurisündmuste kohta Eesti elanikele ja väliskülalistele.\nAitab planeerida vastavalt külastaja soovidele reisimarsruuti (//idaviru.ee) – avastamaks Ida-Virumaa seikluslikke paiku ja kontrastiderohkust.\nMüüb maakonna suveniire ja kingitusi.\nTurismiinfot maakonna ja Eesti kohta leite kodulehtedelt www.idaviru.ee/ ja www.puhkaeestis.ee\nAsukoht: Kooli 2, Jõhvi\nKontakttelefon: 337 0568\n15.05-15.09 E-R 10-17, L-P 10-15\n14.09-14.05 avatud ettetellimisel\nSA Ida-Viru Ettevõtluskeskus oli 2012-2014 partner „Via Hanseatica“ turismiprojektis ja alates 2019 aastast on partner “Via Hanseatica Plus” jätkuprojektis.


Mis on online-kitarriõpe ja kuidas see käib? - Kitarrikool Drive It Up!\nHetke huvitavatel aegadel on tore panustada siiski ka enda oskuste arendamisse või sootuks midagi uut õppida. Kuna tehnoloogia võimaldab mitmeid tegevusi online-keskkonda kolida, siis saab ka kitarriõpet sellel viisil jätkata või suisa alustada. Kuidas see siis Drive it up kitarrikoolis käib?\nDrive it up on valinud peamiseks kanaliks Skype`i aga valikus on ka Facetime ja on teada, et üks meie õpetaja on ka Facebook videot kasutanud – seega valikuid platvormide osas leidub. Ühesõnaga, mis kanal kellegi sobib, seda saab ka kasutada – õpetajad on siinkohal avatud ja tulevad ise kiirelt kaasa, peamine, et osalejal on antud tarkvara kasutamine mugav.\nPaneme siinkohal ka kirja olulisemad punktid, mida online-tundideks vaja on, et ennast maksimaalselt ette valmistada:\nArvutit, tahvlit või nutitelefoni vastava rakendusega, on selleks rakenduseks siis Skype, Facetime või mõni sootuks kolmas\nKõrvaklappe – piisab tavalistest klappides, mis telefonidega kaasas aga ülekõrva klapid oleksid veelgi paremad\nPill ja elektrikitarri puhul veel lisaks võimendus\nKitarri häälestaja, võib ka olla nutitelefoni app\nRuum, kus tundi teha võiks olla vaikne – et saaksid keskenduda tunnile ja õpetaja teiselt poolt kuuleks mängu\nToimiv interneti ühendus – ei pea olema „ ülihea“, kuid oluline, et toimiv ja töötav\nKuidas siis tund toimub?\nEnne tundi valmistab õpetaja vajadusel ette materjali, millega tunnis tegelema asutakse ja see saadetakse varem õpilase/õpilaste e-postile. Tunni ajal on hea seda kas ekraanilt jälgida või välja printida ja lehelt lugeda. Kuna heli liigub Skype’s ühepoolselt ja väikse viitega, siis koos mängida ei ole võimalik. Mängimine toimub kordamööda. Õpetaja saab ka vajadusel saata taustasid, millega koos mängida. Peale tundi saadab õpetaja e-kirja, kus on kirjas järgmise korra harjutused ja vajadusel saadab ka lisanoote koduseks tööks.\nKuna kõigi jaoks on uudne olukord, siis põnevust jagub nii õpetajatele kui ka osalejatele. Üks noor õpilane Tristan küsis peale esimest individuaaltundi vaid, et kas sellist tundi saaks iga päev. Grupitunnid sujuvad samuti meeleolukalt ja põnevalt – kõik on võimalik, tuleb vaid ise väga tahta ja näha võimalusi.\nDrive it up’is usume, et harjume uudse olukorraga kiiresti ja kitarrimäng saab hoolitama kõigest jätkuda.\nMis muud kui pill valmis ja alusta juba nüüd uue huvitegevusega või lihvi olemasolevaid oskusi. Drive it up abistab sind meeleldi. Meie vinge õpetajate rivi on valmis Sind aitama, et kannustama Sind muusika maailmas.\nLoe lisa ja registreeru siin: https://driveitup.ee/kitarriope/\nOlge terved ja hoidke nii ennast kui lähedasi!


5 asja, mis teevad sinust halva sõbra, ilma et sa ise teaksid seda |\nKas sa tahaksid olla iseenda sõber? Ühel või teisel juhul, kui me oleme enda vastu täiesti ausad, ütleksime me tõenäoliselt „ei“. Seda sellepärast, et sõprus, nagu iga suhe, võib muutuda aja möödudes mugavaks.\nKuna Teie sõbrad ei ole alati esimesed, kes Teile halvast teada annavad, siis teeme seda ise. Vaata viite levinumat asja, mis võivad viitada, et olete halb sõber.\n1. Hilinete koguaeg\nMe kõik teame, et sul on tihe ajakava. Ja kes ei vajutaks aegajalt mitu korda äratuskella kordusnuppu? Aga kui su sõbrad teavad ja on loobunud arvesamast, et sa tuled täpseks ajaks, siis oled sa halb sõber. Kui sa ilmud kokkusaamisele hiljem või ei ilmu üldse, siis see tekitab neis tunde nagu nende aeg on vähem väärtuslikum kui sinu oma. See alaväärtustab teist inimest. Mõtle kaua ja pikalt, kuidas sa paned oma sõpru tundma ja kas sa peaksid ümber vaatama oma ajakava ja prioriteedid. Või kui see puudutab ühte konkreetset inimest, siis mõelge, kas sinu hilinemist/ käitumist võib põhjustada ambivalentsus või huvipuudust sõbra vastu.\n2. Olete liiga vajav\nSõbrad aitavad üksteist. Aga kui sa küsid rohkem teeneid, kui neid ise osutad? Sinu sõber ilmselt tunnetab seda ja see võib peagi lõpetada teie sõpruse. Sõprus peab olema vastastikune – mitte igal sekundil, aga pikemas perspektiivis. Veenduge, et te olete sama hoolitsev oma sõbra suhtes, nagu te soovite, et tema oleks teie suhtes. Kaaluge teha vastuteeneid ning aidake teda rohkem – isegi, kui ta seda ise ei palu. Kõige kordaminevamad žestid on need, mis sa teed omal initsiatiivil.\n3. Eeldad, et Teie sõprus jääb samasuguseks\nInimesed muutuvad ja muutuma peaks ka sõprusuhted. Kui te ootate- või isegi survestate, et teie parim sõber oleks samasugune nagu kooli ajal, siis te pettute ja võite isegi sõbra kaotada. Kui te olete harjunud sõbraga koos baare külastama, siis ei tähenda see seda, et ta saab sama teha, kui tal on kodus vastsündinud laps. Sa pead aktsepteerima teda sellisena, nagu ta on praegu, mitte eeldama, et ta on selline, nagu 10 aastat tagasi. Lõppude lõpuks sa tahad ju ise ka, et tema kohaneks sinu elus toimuvate muudatustega, olgu see siis uus töö, linn, poissõber või laps.\n4. Räägid liiga palju\nKas teil on vestlus või monoloog? Kui sa räägid pidevalt üksi, siis sa ei pruugi isegi märgata, et su sõber pööritab silmi või vaatab kella. Naised püüavad tihtipeale üles näidata solidaarsust (nt. „Sama asi juhtus minuga!“, „See ükskord..“), mistõttu nad võivad tahtmatult sõbra jutu katkestada ja panna neid tundma üksikuna. Selle asemel tõmmake hinge ja küsige, kuidas tal läheb. Veenduge, et näitate üles huvi sõbra käekäigu kohta küsides küsimusi ja olles hea kuulaja. Ja kui sul on tõesti palju asju, mida välja valada, siis soovitame pöörduda mõne nõustaja või terapeudi poole.\n5. Kunagi ei tee plaane\nKas te kutsute ise sõpru välja või ootate, et nad ise helistaks teile? Kas te loodate, et sõber mõtleb välja igakord midagi, kui välja lähete? Kui sa mitte kundagi ise ei võta initsiatiivi, siis sõber võib seda tõlgendada kui huvipuudust teievahelise sõpruse vastu ja võib lõpetada koos teiega plaanide tegemise. Niisiis, vali välja üks päev ja tee sõpradele ettepanek mõne hea plaaniga. Siinkohal võiks kasutada rusikareeglit: Iga sõbra kutse peale, üritan teha vastu kutse.


Anu Tali: “Tänapäeval on ilma agentuuri abita väga raske oma kunsti maailmale näidata” |\nMaestro Anu Tali (37) ametikäik annab ilukõnedeks rohkem kui ühe põhjuse: tal on ette näidata edukalt lõpetatud muusikaõpingud Tallinna muusikakeskkoolis ja Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemias; noor naine on kuulsate dirigeerimisprofessorite Jorma Panula ja Ilja Mussini õpilane, kes praeguseks seisnud mitmete ilmakuulsate orkestrite ees, lisaks vabariigi noore kultuuritegelase preemia laureaat.\nTeid esindab üks muusikailma nimekamaid agentuure. Kuidas sinna jõudsite? “Tänapäeval paraku on nii, et peale andekuse on tarvis olla ka õigel ajal õiges kohas. Minu hüppelauaks on alati olnud Põhjamaade Sümfooniaorkester. Mingil hetkel otsustasime teha koostööd plaadifirmaga Warner Classics, plaadistasime Veljo Tormise teoseid – sealt edasi sain kontserte välismaal ning mu vastu tundis huvi agentuur Columbia Artists. Siiski jäi see Ameerikas asuv ettevõte minu jaoks liiga kaugeks, ent plaat võitis auhinna ning sealt kasvas ka Euroopa agentuuride huvi minu kui dirigendi vastu,” räägib Anu Postimehele.\n“Tänapäeval on ilma agentuuri abita väga raske oma kunsti maailmale näidata, sest suured ja väikesed agentuurid on muusikaareeni omavahel lihtsalt n-ö ära jaganud. Selline areng võib meeldida või mitte, kuid kahtlemata on see meie aja märk. Muusikailma mitmeplaanilisus ja muusikute rohkus on kaasa toonud agentide ülemvõimu – kui tahan kontserti teha, küsib ka minu agentuur kohe, kellega soovin mängida. Pakun siis vahel väga häid muusikuid, kes pole ehk veel väga tuntud, kuid paraku kipub minema nii, et agentuur eelistab tihti oma network’i kunstnikke.”\nAnu TaliColumbia ArtistsHarrisonParrottNeeme JärviPaavo JärviPõhjamaade SümfooniaorkesterVeljo TormisWarner Classics


Nertera: koduhooldus, tüübid ja sordid, foto.\nNertera on hullema perekonna üsna värvikas ebatavaline taim. Nii värvikas taim kasvab Uus-Meremaal, Lõuna-Ameerikas, Mehhikos. Nerterat peetakse mitmeaastaseks pinnakatteks, väikeste roheliste lehtedega, mida leidub roomavatel vartel.\nNerter meelitab oma värviliste väikeste marjadega, millega see on uhkelt kaunistatud nagu jõulupuu. Taime marjad võivad olla kollased, oranžid, punased ja valged. Igal marjal on kaks seemet, marja ise on üsna tihe, ümar.\nKõige tavalisem Nertera on Lõuna-Ameerikast leitud Nertera depressa . Selle lehed on ümmargused ja erkrohelise värvusega väikesed. Taimel õitsevad õitsemise ajal valge-rohelised õied, seejärel moodustuvad väikesed oranžid marjad. Hea hoolduse korral võib taim kasvada kuni 40 cm läbimõõduga.\nNertera granadensist (Granada) peetakse mitte vähem populaarseks ; seda võib suurtes kogustes leida Mehhikos või Lõuna-Ameerikas. Selle liigi läbimõõt kasvab kuni 50 cm. Lehed on üsna väikesed ja ümmargused, mitte üle 8 mm pikad. Nertera õitseb kollakasroheliste õitega, munasarja lõpus moodustuvad erkoranžikad marjad.\nNertera balfouriana (Balfoura) peetakse ebatavaliseks ja ilusaks ; see kasvab Uus-Meremaa maades, kus ta eelistab eranditult märgalasid. See taim erineb teistest liikidest marjade suuruse poolest, need on suuremad ja palju küllastunud värviga. Vili on pirnikujuline, väga erkoranži värviskeemiga.\nVäga värvikas ja väikeses mahus Nertera ciliata (ripsmeline) , kasvab looduslikes tingimustes Uus-Meremaal hästi, selle kasvu läbimõõt ületab harva 25 cm. Taime lilledel ja viljadel on väikesed ripsmed, marjad ise on lihakad ja väikesed oranžid .\nKõigi lemmik ja populaarne on Nertera cunninghamii (Cunningham) , mis kasvab Uus-Meremaal looduslikus keskkonnas. See erineb teistest närilistest oma väikese suuruse poolest, kuna kasvab väga harva üle 20 cm läbimõõduga. Erepunase värvusega lihavad marjad.\nPaljud eksperdid ütlevad, et selle imelise taime mitme põõsa omamine teie kodus on väga kasulik, kuna nertera mõjutab soodsalt maja atmosfääri ja positiivselt kõiki pereliikmeid.\nTaime eest hoolitsemine pole keeruline, see on tagasihoidlik, kuid tingimata on vaja jälgida selle nõuetekohast hooldamist, et taim oleks terve ja meeldiks teile alati oma värviliste marjadega.\nNertera ei salli otsest päikesevalgust, seepärast pange see hajutatud valguse kätte, soovi korral saab seda hoida isegi varjus. Soojal aastaajal võite selle rõdult välja võtta, varjates seda päikese ja mustandi eest.\nTalvehooajal võib taim kaotada oma atraktiivse värvi, seetõttu on soovitatav seda aeg-ajalt valgustada luminofoorlampidega. Sellisel juhul peate panema lambi taimest lähemale kui 60 cm.\nKevadel ja suvel tuleks jälgida temperatuure vahemikus 20–22 ° C, talvel on kõige parem nerterat hoida temperatuuril 10 ° C. Oktoobrist märtsini peaks taimel olema puhkeperiood, sel ajal on vaja ruumi sagedamini ventileerida.\nAlates kevade algusest saab selle viia rõdule, jälgides samal ajal, et taim ei puhuks või otsene päikesevalgus ei langeks.\nNerdat peate kastma, kui pinnas kuivab, püüdes seda mitte üle ujutada, et juured ei mädaneks. Aktiivse kasvu perioodil armastab ta rikkalikku jootmist ja sooja keedetud veega pihustamist.\nSel ajal, kui lill on puhkeperioodil, kastke seda nii vähe kui võimalik, kuna ainevahetus aeglustub, jälgides samal ajal, et muld ei kuivaks. Ka sel ajal on soovitatav nerterat pritsida ja ruumi sagedamini õhutada.\nKui õhk on liiga kuiv, siis pange pannile märg turvas, mis niisutab taime täiendavalt. Soovi korral saab turba hõlpsasti asendada paisutatud saviga. Kuid veenduge, et lillepott ise turvast ei puudutaks, muidu mädanevad juured.\nTaime pole vaja sageli toita, selleks piisab nertera väetamisest kasvuperioodil, ainult üks kord kuus. Reeglina hakkab taim pärast toitmist kohe aktiivselt kasvama.\nNertat on vaja siirdada varakevadel, kuni hetkeni, mil tal pole veel aega õitseda, vastasel juhul langeb see kõik lilled ja vastavalt sellele marjad ei seo ja see hakkab haiget tegema. Alati on vaja taime potti siirdada veidi rohkem kui eelmises.\nPinnas peaks olema kerge ja niiske, sisaldades kõiki aktiivseks kasvuks vajalikke mineraale. Nerta kasvab kõige paremini substraadis (muru, huumus, lehtpinnas) võrdsetes osades liiva ja turba lisamisega. Seetõttu on kõige parem osta poest valmis lillemuld, mitte taime tänavalt maasse istutada.\nTaime saate paljundada seemnete abil või juurtesüsteemi jagades. Kui paljundate taime seemnetega, siis tuleks seda teha sügise lõpus, kui marjad on täielikult küpsed ja idanemiseks valmis.\nSelleks peate valmistama potid mineraalse pinnasega, muld peab olema hästi niisutatud, tehke väikesed süvendid ja pange igaüks mitu marja, katke mullaga ja suruge kergelt. Siis on soovitatav see katta peal oleva kilega ja panna see idanemiseks üsna pimedasse kohta.\nPärast idanemist pannakse taimed sooja ja valgustatud ruumi, kile eemaldatakse ja jootmine algab mulla kuivamisega. Siis hakkavad nad hoolitsema sama eest, mis täiskasvanud taim.\nNerta levitamiseks põõsa jagamise teel tuleb seda hästi joota, et juursüsteemi võimalikult vähe vigastada. Seejärel eemaldage taim ja jagage see paariks või mitmeks põõsaks, istutage eraldi niiske ja viljastatud mullaga pottidesse. Parim on taime paljundamine kavandatud siirdamise hooajal sel viisil.


“Isiklik teater. VAT Teater – 20 aastat” | TEATRISULG\n“Isiklik teater. VAT Teater – 20 aastat”\nVAT Teater, 2007\nToimetaja Riina Reinsalu, kujundaja Mare Kõrtsini. Pehmekaaneline, 160 lehekülge, mõõdud: 180×295. Trükitud Tallinna Raamatutrükikojas. Raamat saadaval raamatupoes Raamatukoi, VAT Teatris ja Eesti Teatriliidus. Raamatu väljaandmist on toetanud Eesti Kultuurkapital.\n„Nii vana?!“, „Juba!“, „On võiii..?!?“, „Aaa, no on jah tegelikult“ olid paljude Eesti teatrieluga kursis olevate inimeste reaktsioonid, kui neile „meenus“ VAT Teatri tegelik vanus. Eks see vanim siiani tegutsev Eesti väiketeater on inimeste teadvusse sööbinud ikka väikse ja väikestele mängiva teatrina, mistõttu ka igasugused arvud seoses sellise teatriga kangastuvad automaatselt väikestena. Täna võime aga tõdeda, et kontrast kangastuse ja reaalsuse vahel on suur. Teater (pean siin silmas eelkõige tegijaid-vedajaid) on nagu millegi või kellegi kiuste saavutanud tuntuse – tõsist teatrikunsti pakkuva, ühtaegu lõbusa ja mõtliku, edasipürgiva ja areneva teatri staatuse.\nVATis on palju isiklikku. Allusioone isiklikkusega tekib selle teatriga kõigil, kes vähegi on asjasse pühendatud või pühendunud – rääkimata teatri juhtidest, „oma“ publikust või siinkirjutajast. Sestap ka raamatul selline pealkiri, mis kujunes justkui iseenesest.\nViimane VATi jäädvustav trükis ilmus kümme aastat tagasi, selleks oli Aare Toikka koostatud ülevaade kümne esimese aasta tegudest. Ka oli 2003. aastal ilmunud raamatus „Eesti lasteteatrid“ (autor Rait Avestik) peatükk VATist, mis sisaldas põgusalt ajalugu, hinnangut loomingule ning lavastuste nimekirja. Käesoleva raamatu eesmärk on jäädvustada suur osa kõigest (päris kõike ei ole muidugi võimalik), mis on otseselt seotud VAT Teatriga. Olen põhjalikumalt käsitlenud kolme aspekti: teatri tekke- ja ajalugu, loomingut ja loomingu kohta kirjutatut ning fotojäädvustusi. Niisiis on tegemist peamiselt teatrilooraamatuga, aga ka andmekandja või -baasiga, teetähisega, sünnipäevakingiga.\nVaatamata eespool mainitud isiklikkusele, olen püüdnud raamatu koostamisel lähtuda eelkõige objektiivsusest, teisisõnu, rakendust on leidnud pigem trükisõnas kajastatud materjalid kui suulised meenutused. Toon ära kirjalikud materjalid, mida olen viitamiseta kasutanud: www.vatteater.ee; „VAT Teater 1987–1997“ (koost. A. Toikka, 1997); siinkirjutaja kaks eksperthinnangut VATist kultuuriministeeriumile 2001. ja 2002. aastal; raamat „Eesti lasteteatrid“ (autor R. Avestik, 2003); brošüür „20 aastat puudutaVAT teatrit“ (VAT Teater, 2007). Info foorumteatri kohta pärineb Mari-Liis Velbergi magistritööst „Foorumteatri rakendamise võimalusi koolivägivalla ennetustöö näitel“ (Tallinna Ülikool, 2006). Suuline info, samuti mitmed tänuväärsed täiendused ja parandused pärinevad Aare Toikkalt, Tiina Rebaselt ja Aarne Mägilt.\nAjaloo-osa kolme peatükki jaotamise tingisid olulised muutused teatri suundumustes ja igapäevatöös. Kõiki auhindu ja festivalisõite pole kajastatud, sellekohase info leiab raamatu lõpus olevast osast „Lisad“. Kui lavastuste puhul (nii „Lisades“ kui „Retseptsioonis“) pole märgitud esietenduse kohta, siis on selleks olnud Eesti Rahvusraamatukogu teatrisaal. Mõistetavatel põhjustel pole olnud võimalik kõiki esietenduste (ka mõnede muude olukordade) kuupäevi ja mängupaiku tuvastada. Tutvudes VATi ajaloo ja loominguga siinse raamatu abil, soovitan paralleelselt pilk peal hoida ka peatükil „Lisad“. Selle peatüki alajaotuses „Isikkoosseis“ on ära toodud kõik inimesed, kes on 20 aasta jooksul VATis töötanud või osalenud.\nLoomingupeatükk on sisuliselt VAT Teatri loomingu retseptsioon. Enne retseptsiooni esitamist vaatlen alapeatükis „Loominguperioodid“ üldistavalt VATi loomingulist kulgu, jagades selle nelja loominguperioodi. Jutuajamisel kriitikute Margot Visnapi ja Pille-Riin Purjega, kes on VATi tegemisi kas pingsamalt või vähem pingsamalt jälginud juba 20 aastat, tuli välja, et veel laiemas laastus võiks teatri loomingulise pagasi tinglikult poolitada, eristades esimest ja teist loominguperioodi. Sellel põhimõttel on koostatud ka „Retseptsiooni“ peatükk.\nNiisiis toetungi teatri loomingust ülevaate andmisel peamiselt trükis ilmunud arvustustele, kirjutistele jms. Esmajoones jäädvustub ühe teatri looming ikkagi selle põhjal, mis reaalajas on kirjutatud. Ilmselt tuleksid arvamused mõnevõrra erinevad, kui hakata varem kirjutatut ümber kirjutama või mõtestama. Oluliseks saavad mälu ja ajastule ning olukorrale omane, mis tahes-tahtmata mõjutavad objektiivsust.\nÜlevaade VATi esimesest kümnendist, aastatest 1987–1996, on koondatud ühte peatükki, seda eelkõige põhjusel, et varasema perioodi kohta on võrreldes järgmise kümne aastaga suhteliselt vähe kirjutatud. Edasist loomingut ei vaatle ma enam kronoloogiliselt, vaid lavastajate kaupa, kuna just mitmed (külalis)lavastajad on mänginud teatri arengus väga olulist rolli.\nSamuti on taotluslik paljude ajakirjanduses ilmunud arvustuste nii osa- kui ka kogumahus kasutamine, mis ühelt poolt peaks andma võimalikult objektiivse pildi konkreetsest lavastusest (ja teatri arengust üldse), teisalt võimaldab ka teatrikriitikat mõnevõrra turvalisemalt jäädvustada (kuna tegu on ju ikkagi raamatuga). Kui üht või teist lavastust pole üldse või pikemalt puudutatud, siis tähendab see seda, et lavastuse kohta puuduvad igasugused järelkajad trükimeedias, või kui midagi ongi ilmunud, siis pole see antud raamatu kontekstis oluline. Tõsi see on, et lobedat lugemist taoline koostamispõhimõte ei paku, aga siinkirjutaja eesmärgid on olnud ka mõnevõrra teised.\nLugeja leiab raamatust, ehk mõneti üllatusena, kolmeteistkümne VAT Teatriga vähem või rohkem kokku puutunud inimeste meenutusi või arvamusi. Need üksteisest üsna erinevad kirjutised peaksid andma mingi inimlikuma mõõtme muidu mõnevõrra teatriloospetsiifilisele trükisele. Välislavastajate mõtted eestindas Kirke Org. Samuti peaksid raamatu formaat ja fotovalik meeleolukust lisama. Fotod pärinevad VAT Teatri arhiivist, ülesvõtteid on teinud Priit Grepp, Rait Avestik, Irina Mägi, Tõnu Noorits, Martti Roosipuu, Karmo Mende, Valdo Lauri, Mare Kõrtsini, Raido Laasi ja mitmed teisedki.\nTänuväärset abi osutasid raamatu valmimisel eelkõige Tiina Rebane ja Aare Toikka, keda tuleb eraldi tänada selle eest, et nad kunagi, umbes 20 aastat tagasi olid otsustanud teatri arhiivi pidama hakata ja talletada ka kõige väiksemgi ajaleheväljalõige. Tänu pappkastidesse kuhjunud materjalile möödus käesoleva raamatu tegemine üsna valutult. Ning Toikkat ja Rebast, kuid ka teisi aitajaid, meenutajaid ning kõiki siin avaldatud arvustuste autoreid peangi ma selle … & Co all silmas. Kuna periood ideest raamatu valmimiseni oli üsna pikk ja tüütu (tüütu selles mõttes, et suur osa raamatust valmis suvel), siis tänan T. H-d ja P. A-d innustava töö- ja elukeskkonna võimaldamise eest!\n„Vaat kus lugu?!“\nSirp , 7. detsember 2007\nRubriigid: "Isiklik teater. VAT Teater - 20 aastat", autor: rait. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Kommentaarid: Ungari kohus mõistis 10 põgenikku vangi\nUngari kohus mõistis 10 põgenikku vangi (13)\nElagu Ungari Vabariik. 15. juuli 2016 07:06\nEesti võiks ja peaks Ungarilt õppima.\n6. juuli 2016 01:07\ntegelt on iga vähegi mehe kohus oma kodu ja rahvast kaitsta.\nJUSS 6. juuli 2016 00:05\nPiirivalvuri kohus on läbi aegade olnud oma riigi piiri kaitsta. Piiririkkujaid tagasi tõrjuda ja juba sisse tunginud kinni pidada. Ning vajadusel kõhklematut ka relva kasutama, kui muidu ei kuuletuta ning vastu hakatakse. Piirir rikkumine on kuritegu, selle rikkujad on kriminaalkurjategijad.\nSiin mõnes teises riigis on moodsad piirivalvurid rohkem nagu pagulaste vastuvõtjad, teenindajad, giidid ning suunajad. Kes võivad vaid "Stopp" ning ""stopp" hüüda, ei enamat. Ja kui piiririkkuja sellegi poolest läbi jõekese sumab, siis on euroopaliku piirivalvuri kohustus talle abivalmilt käsi sirutada ning too mudasest ja libedast jõekaldast ilusasti ning külalislahkelt üles aidata. Ruttu kordonisse viia, et läbimärg lõunamaa mees põhjamaises kliimas jumalapärast ei külmetaks. Siis pakkuda neile kuuma kohvi ning võileibu, Võimalusel ka midagi sooja ning kuiva ümber anda, kuni piiririkkuja enda märjad riided kuivavad. Seejärel aga võtma auto peale ja saatma põgenikekeskusse luuslanki lööma- sealsele tõmmude meeste jalgpallikomandole täienduseks.\nVaat seesugused on õige, tõelise euroopaliku piirivalvuri amet ning kutse eetika! Mida põikpäised madjarid aga veel taibata ei suuda. Õppigu oma progressiivsetet ning püüdlikelt sugulasrahvastelt!\n5. juuli 2016 16:29\nvähemalt keegi kes käitub vastavalt seadustele, mitte ei lömita pagulaste ees\nMall 5. juuli 2016 10:14\nNeed lapsed pildil küll ilmselt poisikeseohtu meeste omad pole. Ilmselt kaasa röövitud kusagilt,et härdameelsete ja naiivsete eurooplaste südameid haletsema panna . Ja ikka ja jälle näeme "pagulastena" noori mehi, mitte naisi, vanureid, lapsi... Aga et kõik tulijad saavad EL-i välispiirilt takistamatult siseneda (EL riikide laevad käivad neid isegi ise Liibüa rannikult noolimas!), panebki need mugavuspagulaste massid rändtirtsuparvedena Euroopasse tungima.\nvähk 5. juuli 2016 09:57\nahvi koht ongi puuris.ungaris on munadega mehed riigi eeesotsas\nPraktiliselt 5. juuli 2016 09:26\nainuke riik Euroopas, kes püüab ennast tõsiselt kaista muulaste invasiooni eest. Muud tegelevad kosmeetikaga või laiutavad käsi, samal ajal kui Euroopasse saabub iga päev tuhandeid uusi kurjategijaid ja muidusööjaid.\nteemast 5. juuli 2016 08:59\nmööda vähe , aga ebaseaduslik piiri ületus on kriminaalkuritegu . Sellisel juhul on õigus need piiriületajad kohapeal maha lasta või pikaks ajaks vangi panna . Nii , et tekib küsimus : miks nii vähe on neid süüdimõistetuid ? Tuletame meelde Ida-Saksamaa ja Lääne-Saksamaa vaheline piir , NSVL piir , Põhja.Korea ja Lõuna-Korea vaheline piir . Aga selle poolest tublid , et tegid vähemalt otsa lahti , ega ikka ei ole nii , et mul on must nahavärv ja ma võin karistamatult teha mis ma ise tahan st. rikkuda kõiki Euroopas kehtivaid seadusi .\nilves ja kaltsak 5. juuli 2016 08:41\nvajusid häbi pärast maa alla\nMitte ainult Merkel 5. juuli 2016 08:34\nKogu Brüsseli Araabia rahaga äraostetud Euroopa islamitega üleujutada sooviv juhtkond tõstab kimedat vihakisa.\neero 5. juuli 2016 08:28\nEi taha mõelda ka kuidas neid nahkadel hakkab tugeva rahvusriigi vanglas aeg mööduma :))\n!!!! 5. juuli 2016 06:27\nNii ongi vaja oma riiki katsta. Merkel on nüüd kindlasti raevus.


Kuidas mängida mänge Microsoft Mixeri abil Windows 10-s - atmet.org\nStreaming-seadmestiku loomine minevikus oli väga raske ülesanne ja nõudis nii mängude kui ka projektide jaoks palju võimu, samuti voogesitusprogrammi ise, et töötada viivitamata. Õnneks saame nüüd voogesitada mänge, kasutades Microsoft Mixerit Windows 10-s, mis töötab sujuvalt mis tahes platvormi mänguga.\nLiveülekanne või videomängude voogesitus võib olla lõbus ja võib olla ka võimalus raha teenida. Seal on palju inimesi, kes ise mängivad mänge ja neid kutsutakse sujuvateks. Nad näitavad mängu ja teenivad videoid mitmesugustel viisidel.\nAga kuidas alustada streamingiga?\nStreaming oma gameplay saab teha ükskõik milline tablett või arvutisse Windows 10. Parim on see, et ei nõua täiendavat tarkvara stream. Ainuke asi, mida üksikisik videomängude voogesituse jaoks vajab, on täielikult uuendatud Windows 10 personaalarvuti või tablett.\nStriimimine Microsoft Mixeriga\nMixer on täiustatud Windowsi audio mikser. See on Windowsi tavalise helitugevuse täielik asendaja. Mixeri abil saate oma mänge voogesitada ja nautida ka teiste otseülekannet.\nOma mängude reaalajas voogesitusest huvitatud inimesed võivad suhelda teiste inimestega, kes edastavad oma mänge vestlusvaliku kaudu. See võimaldab ka jälgida neid huvilisi, mida nad huvitavad.\nSegisti kasutamiseks peate looma mängude reaalajas voogesituse konto. Sisselogimiseks on vaja e-posti aadressi. On hea mõte kasutada sama e-posti aadressi, mida kasutatakse aknas 10. Pärast sisselogimist esitatakse teile võimalused oma kanali kohandamiseks.\nKui olete sisse loginud ja olete oma konto sisse seadnud; te olete õigel teel, et alustada oma otseülekannet. Esimene asi on mängude avamine ja mänguriba lõhkamine. Seda on võimalik teha, vajutades Windowsi logo võtit ja tähte G. Kui mänguriba on käivitatud, klõpsake käikude ikoonil. See võimaldab teil oma reaalajas voogesitust kohandada.\nKohandatud Live Streaming seadistamine\nKohandatud seadete loomiseks tuleb kõigepealt seadistada arvuti veebikaamera ja mikrofon. See võimaldab teil vestluse ajal vestelda ja kuvada oma materjali.\nKui teil on kaamera häbelik ja te ei soovi oma mängu mängida, saate kasutada mikrofoni iseseisvalt. Pidage meeles, et veebikaamera kasutamine loob rohkem huvi ja annab teile rohkem järgijaid.\nKui olete oma kanali kohandanud ja teinud kõik vajalikud muudatused, sulgege seadete aken. Otseülekande käivitamiseks operatsioonisüsteemi Windows 10 segisti abil klõpsa mänguribal ja avage seejärel Broadcast Setup Window. Kui olete selle kõik teinud, klõpsake nuppu Alusta ringhäälingut. Te saate oma mänge otseülekandes.\nPlussid ja miinused Microsoft Mixeri kasutamisel\nEi ole väidet, et voogesituse gameplay MS Mixeriga kui teie kommunikatsioonivahend on lõbus ja huvitav asi, kuid sellel on oma puudused ja eelised. Kontrollige alati, kas teie seade tegeleb tööriista kasutamisega kergesti või kas see katkestab või lükkab teie voogesituse edasi.\nPlussid - lihtne kasutada\n- töötab kõikides mängudes\n- Ühildub kõigi mänguplatvormidega\nMiinused - mõned CPU nõuded\n- Mõned ribalaiuse nõuded\n- Kas teil on tüütuid teateid\n- Heli kvaliteet võib varieeruda sõltuvalt mängust\nArvestades Windows 10 ostmist?\nSee ongi see. See on lihtne seadistus ja saate oma mänge otseülekandeks lõbuks või kasuks. See võib olla hea mõte lihtsalt lõbutsemiseks ja aja jooksul, kui teie järgijate arv kasvab, võite kaaluda, kuidas voogesituse raha teenida. Oluline on panna aega ja vaeva mängimisse ja suhelda järgijatega, et luua tugev maine.


Kõrghariduse madalaimal tasemel on vaja omandada erialaks vajalikud baasteadmised. Keskkonnakorralduse õppekavas on selleks vastavad moodulid: loodusteadused ning sotsiaalteadused. Loodusteaduste moodul sisaldab tavapäraseid sissejuhatavaid kursusi keemiasse, maateadusesse, ökoloogiasse jne. Põhiliselt keskendutakse meid ümbritseva elusa või eluta looduse ja seal aset leidvate protsesside mõistmisele. Valikainetest saab õppija eelistada neid valdkondi, kus ta ei tunne ennast tugevalt või mis aitavad tal süvendada oma lõputöö teemaga haakuvaid oskusi ning teadmisi. Selle mooduli õppejõud on seda õppekava kureerivast Loodus- ja terviseteaduste instituudist (LTI).\nSotsiaalteaduste mooduli eesmärk on ennekõike süvendada juhtimise, majanduse ja ettevõtluse alaseid üldpädevusi. Samuti on siin ühe aine raames keskkonnaalast õigusõpet, mida viivad läbi praktikud väljastpoolt ülikooli. Kuna ettevõtluse alast õpet saavad tudengid ka interdistsiplinaarse projekti raames, siis keskkonnakorralduse\nbakalaureuseõppe lõpetanud tudeng peaks suutma hakkama saama oma erialal ettevõtluse valdkonnas. Enamikke selle mooduli aineid annavad teiste instituutide õppejõud ning vastava eriala spetsialistid väljastpoolt Tallinna Ülikooli.\nKõige suurema osa õppekavast haaravad enda alla kahte eelmainitud moodulit ühel või teisel moel ühendavad keskkonnakorralduse rakendusi ja metodoloogiat sisaldavad õppeained. Omakorda jaguneb seegi kaheks.\nKuna keskkonna korraldamine on oma olemuselt suurema või väiksema hulga alusandmete põhjal otsuste tegemine, siis on erinevat tüüpi andmete töötlemist ja analüüsi kajastavaid aineid siin päris palju.\nÜlejäänud selle mooduli ained on seotud mõne suurema keskkonnakorralduse valdkonnaga – jäätmed, keskkonnajuhtimine, veemajandus jne. Valikained on taas sellised, mis toetavad vajakajäämisi mingis valdkonnas (n. programmeerimise valdamine elementaarsel tasemel on vajalik andmeanalüüsil) või võimaldavad süvitsiminekut oma uurimisvaldkonnas. Selle mooduli ainetes viivad õppetööd läbi LTI õppejõud ja teadlased. Samuti on meil tavapärane, et mingi osa ainetest annavad praktikud väljaspoolt ülikooli.\nErinevalt paljudest teistest õppekavadest on sellel kaval olnud kohustuslik tööpraktika väljaspool ülikooli juba aastaid. Tööpraktika tegemise kohaks valitakse kas oma lõputöö teemaga seonduv asutus või kasvab hoopis praktikast välja tudengi lõputöö teema. Praktika võimaldab reaalset kokkupuudet erialase tööga.\nKuna valikainete maht pole väga suur, saab iga tudeng oma teadmiste ja oskuste puudujääki tasa teha vabaainete raames. Samuti võimaldavad vabaained süveneda teemasse või valdkonda, mis tudengile huvi pakub\nKeskkonnamõju hindamine ja keskkonnaaudit, Keskkonnafüüsika, Organisatsiooni keskkonnajuhtimise alused, Ökotoksikoloogia ja tervisekaitse, Statistiliste meetodite praktikum, Keskkonnahoiu organisatsioonid Eestis, Jäätmehoolduse alused, Veemajanduse alused, GIS ja kartograafia alused.


Veterinaar- ja toiduametile jäi silma toitlustusettevõtetest kõnelev artikkel eelmise nädala Tartu Ekspressis, kus muu hulgas on kirjas, et meie amet kohustab pisiäri opereerima kaheksa külmikuga.\nKohustust väikesel toitlustuskohal kaheksat külmikut omada kindlasti ei ole. Tegelikult peab toitlustusettevõttes olema just nii palju külmikuid, et oleks tagatud kogu eritemperatuuri vajava toidukauba säilitamine. Ehk teisisõnu peab toit nendesse ära mahtuma. See on ettevõtte enda otsustada, kas neid külmikuid on selle jaoks tarvis kaks, kuus või kaheksa.\nÜhte külmikut saab ju kasutada paljude Tartu Ekspressi artiklis nimetatud toodete säilitamiseks, kui välditakse nende toodete omavahelist ristsaastumist. Näiteks saab paigutada toidu külmkappi nii, et valmistoit paikneb ülemistel ning toortoit alumistel riiulitel. Vältida tuleb vedeliku tilkumist toortoidust valmistoidule. Enne toidu kasutamist tuleb veenduda, et toit vastab nõuetele.\nKui kõnealuses söögikohas on kaheksa külmikut, on ettevõtja ise pidanud vajalikuks need paigaldada. Külmikute arv lepitakse kokku tegevusloa taotlemise käigus.\nIsiklikul hügieenil on igas toitlustusettevõttes väga suur roll, sest just töötajate käte ja tööriietega kantakse tavaliselt mikroorganisme kõige enam edasi. Toiduhügieeni eesmärk on kaitsta toitu kahjulike bakterite ja ohtlike ainete eest, et külastajad ei saaks toidumürgitust. Õige hügieeni korral on võimalik takistada kõigi olemasolevate bakterite paljunemist.\nToiduga kokku puutuv töötaja peab täitma isikliku hügieeni nõudeid: peavad olema vahendid käte pesemiseks ja hügieeniliseks kuivatamiseks ning vajadusel desinfitseerimiseks. Ühekordseks kasutamiseks mõeldud kaitsekindad on mõeldud ainult ühe konkreetse tööoperatsiooni jaoks, kohustust köögis kogu aeg kummikindaid kanda meie poolt seatud ei ole.\nAutor: Heiki Pruus (Tartumaa veterinaarkeskuse toidubüroo juhataja), toimetus@tartuekspress.ee\nViimati muudetud: 14/02/2018 21:58:53


Tiit Kalluste karge polaarpäike | | Festival Jazzkaar\nTiit Kalluste karge polaarpäike\nTeatavasti esineb kesköist päikest vaid polaarjoone taga ja selle nähtuse nimi on polaarpäev. Teatavasti esineb akordionist Tiit Kalluste Quintet 13. oktoobril Kumu auditooriumis Sügisjazzil uue kavaga, mis pärineb tema värskelt plaadilt ja selle nimi on “Midnight Sun” ehk “Keskööpäike”.\nKuigi plaat on kuulates pea sama karge kui polaarpäike, pole siiski tegemist jätkuga tema ja Villu Veski varasemale NordicSounds kaubamärgile, mille alt on ilmunud neli plaati. Või siiski? Neljast palast koosneb ka tsükkel, mis plaadile nime andis: “Virmalised”, “Purpurpuna”, “Pikad varjud” ja “Tuul juhatab teed”.\nIntervjuu akordionisti Tiit Kallustega viis läbi Jazzkaare veebireporter Arvi Tapver.\nMida võib kuulaja seekordsest kavast oodata?\nEelkõige on see plaadi esitluskontsert ja selle nimi on „Midnight Sun“ ehk „Keskööpäike“. Plaat on saanud nime neljast palast koosnevast samanimelisest tsüklist ja seda muusikat võiks liigitada programmilise jazzi hulka. Programmiline selles mõttes, et palade nimed viitavad meeleoludele, mida need palad iseloomustavad – toonitavad või markeerivad.\nNatuke siis nagu neli aastaaega?\nMitte päris nii, aga mõnes mõttes sellest hõngust kantud. Aga mitte üldsegi Põhjala muusika või NordicSounds, mis on võimalik, et siiamaani mu tuntuim kava.\nEga ka tango?\nJah. Ega ka tango.\nMis võiks olla jazzi tulevik või homne päev, kui arvestada, et selle nimetuse alla võib liigitada praktiliselt kõike?\nJah. Improvisatsiooniline muusika nagu seda festivalide kavadestki näha, mahutab palju ja see on oluliselt laienenud. Tõsi, see tendents on mingil määral rohkem Euroopas levinud, et jazzi alla paigutatakse sageli nii rokisuunalist kui ka etnosuunalist muusikat, aga kui käia teisel pool suurt lompi ja külastada seal mõnda festivali, siis seal on rohkem puhast jazzi kui Euroopas. Aga jazzi tulevik võiks minu meelest olla tänasel päeval Eestis väga teretulnud nähtus, et väga noored ja alles muusikuteed alustavad jazziõpilased või jazzitegelased teevad väga palju omaloomingut, kirjutavad oma muusikat ja tulevad välja oma isikliku muusikaga. See trend on minu meelest midagi väga uut, progressiivset ja rõõmustavat, et mängitakse ja luuakse või proovitakse luua kohe alguses oma isikupärast käekirja. Sellel on ka väike varjukülg, kui kohe õpilaseeas katsutakse leida oma sissetallatud rada või templit. See on nagu raamatute lugemisegagi, et peaks Tammsaare läbi lugema enne oma raamatutega alustada.\nNoored kirjutavad üha rohkem oma muusikat?\nKooliprogramm nii kesktasemel kui ka kõrgkoolis näeb ette kindla hulga standardite mängimist, aga selle kõrval, kui õpilased tulevad välja oma kavadega, siis on see enamasti juba oma muusika.\nOn see nii terves Euroopas või on vaid Eesti trend?\nJah, kui me külastame tänapäeva Euroopa mõnda jazzikontserti ja kui seal peaks mängitama kas bebopi või uuema muusika standardeid, siis see märgitakse lausa kuulutuses ära. Mõelge vaid – hea standardikava! Loomulikuks ja iseenesestmõistetavaks peetakse väljakuulutatud bändi või solisti omaloomingut.\nKas põhjuseks on nii hea jazziharidus või on tegemist nooruse arrogantsiga?\nSee on nii ja naa. Ühest küljest on jazzikoolitus tõesti väga suurte sammudega edasi läinud. Kui õpilane tuleb näiteks Otsa kooli, siis ta omandab kolme-nelja aastaga oskuse improviseerida, bändis kaasa lüüa. Need metoodilised võtted on väga hästi välja töötatud. Seda nii Ameerika jazzikoolides, jõudnud Euroopasse ja nüüd siis ka meile. Meie õpilaste tase on väga hea!\nMilliste eripalgeliste muusikutega koostööd teha on Teil enim meelde jäänud ja kellega Te taas tahaks koos töötada?\nJust nimelt eripalgelised tulevadki meelde. Kõige tuntumad nimed, kellel on kõige suurem auditoorium. Nendega koostöö on jäänud kõige enam mälusse. Olgu tangokavast Daniel Pipi Piazzolla või see, et sai koostööd tehtud Laima Vaikule ja Raimonds Paulsiga ehk idabloki megastaaridega. Seal on, mida meenutada, sest nad on ikkagi väga suured isiksused. Mõni aeg tagasi tundus, et me tahame iga hinna eest end idablokist lahti öelda, aga minu meelest tuleb praegu kainenemine tagasi, sest kui keegi laulja või helilooja suudab ühel kuuendikul kogu planeedist ennast kehtestada, siis seal peab midagi taga olema. See ei ole lihtsalt promo.\nNeed kaks nime polegi niivõrd idablokk kui suisa naabrid.\nJust, aga mitte ainult need nimed ei tule meelde, vaid ka meie oma Eesti – muusikud – Villu Veski, kes on mu väga sagedane mängupartner, Taavo Remmel, Toomas Rull jpt ning muidugi muusikud, kellega nüüdki Kumus laval oleme – minu enda poeg Kaspar Kalluste, Taavo Remmeli kaks muusikust poega Joel ja Heikko Remmel, Allan Järve. Nendega on lausa lust koos laval olla. Ma loodan, et ma meenutan selle koostöö algust ka kümne aasta pärast.\nTuleme siis plaadi juurde tagasi – kuidas see sündis?\nTegelikult sündis plaat ebahuvitavalt. Koguneb inimesel mingid lood sahtlisse, mis on jäänud aastaid salvestamata. Siis ta sätib neid järjekorda ja proovib teha neist tervikut, siis ta läheb stuudiosse ja kutsub sinna muusikud. Teeb need lood ära, teeb neist toote, paneb lood jälle järjekorda, lihvib, miksib. Kujundab ümbrist. Esitleb, mängib Jazzkaarel. See kokku vormub lõpuks mingiks sündmuseks muusiku elus, sest aeg-ajalt on vaja plaati välja anda, et end pildil hoida. Ma ei ütleks, et see mingi eriline teekäänak või uue leidmine oleks. See plaat ei ole seda. Küll aga kõige põnevamate lugude fikseerimine plaadil. Ma olen väga rahul, mul on väga hea meel nii heade muusikutega plaat teha.\nSeesama koosseis, mis Sügisjazzil Kumus lavale tuleb?\nJah, kõik samad muusikud tulevad lavale, kes ka plaadil mängisid.\nMis värk sellega on, et muidu oleme põhjamaised ja külmad, aga ikka murrab tango ja latiinorütmid meie muusikasse?\nSeda arutatakse tihti ja kui kõige ehedam näide sellisest kooslusest on tango ja soomlased, siis mingil X-põhjusel ma pole adekvaatset seletust kuulnud. Seal on sees mingi minoorne, melanhoolne element, mis neile sobib. Isegi nende oma muusikas on need sarnased meeleolud, mis on vene muusikas.\nMolli võtmes muusika?\nJah, just täpselt ja see on midagi, mis neile väga meeldib. Kirglikumad Soome tangofännid väidavad, et neile tuli tango enne kui argentiinlastele, mida ma ei saa kinnitada. Suured muusikasuunad nagu bluus, tango, Portugali fado, need on kõik sündinud vaesemates ühiskonnakihtides mingi integratsiooni tulemusena.\nNii ka jazz.\nJah, täpselt samamoodi! Sündinud uue koosluse tulemusena. Miks see soomlastele meeldib – jään vastuse võlgu.\nMiks see eestlastele meeldib või kas meeldib?\nMul on tunne, et hakkab üha enam meeldima, sest meil tekib üha enam tangoklubisid, mis on tervitatav. Sensuaalne tants.\nJõuame akordionini. Hea pill tango mängimiseks, aga kas see oli juba omal ajal instrumenti valides mõttes?\nTegelikult jazzi mängimist akordionil alustasin ma juba tudengipõlves – esimene Tudengijazz, kus ma üles astusin ja sealt on hakanud tasapidi jooksma. Siis ei olnud vähematki mõttes, et hakata tangot mängima. Veel vähem, et tangot ja jazzi segada. See on tulnud hoopis hiljem ja seda ka mujal maailmas. Astor Piazzolla on see inimene, kes on tangot seganud klassikalise muusikaga ja jazzmuusika elementidega ja saanud väga mokkamööda muusika erinevatele kihtidele ja rahvastele. Minu pill ei ole absoluutselt klassikaline jazzipill. Saksofon on tüüpiline. Kui me mõtleme viiuli peale, siis eelkõige klassikalises orkestris, kui akordionile, siis vanaema sünnipäeval või šansoonide mängimiseks. Ma olen väga palju nende eelarvamustega võidelnud, mis käivad minust eespool, juba enne, kui ma uksest sisse astun. Kuvand minust on juba loodud…\nAga tango tuli kunagi, kui me olime aastaid Villu Veskiga mänginud Põhjala saarte häälte muusikat ehk NordicSounds muusikat. See on nii meditatiivne, praktiliselt ilma rütmita ja natuke filmilik muusika, et lisalugudeks, kui mõnel oli silm juba heas mõttes looja läinud – sellises letargilises seisundis muusikast, mängisime alati mõned energiat täis tangod. Siis tuli Eesti Kontserdist mõte teha suur tango-show. Käisime Buenos Aires´is, uurisime seda muusikat ja tegime oma – tahan rõhutada seda, et siin ei ole tegemist mingite valmis kirjutatud tangode taasesitusega, vaid võtsime elemente ja panime jazzmuusikasse. See on jazz tango elementidega, kus osales ka selle kõige kuulsama ehk Astor Piazzolla lapselaps Daniel Pipi Piazzolla trummidel. Oleme salvestanud plaadi ja DVD, reisinud Euroopas ja andnud kontserte kõigis Eesti suurtes kontsertsaalides. See on väga vapustav koostöö olnud.\nTe olete esinenud ka Moskva Kremlis, kuidas on seal üles astuda?\nKremlis on väga äge mängida ja mul on selle kohta ka üks lõbus lugu rääkida. Esinedes Laima Vaikule Eesti-Läti-Leedu ühisbändis, tal oli selline väga headest muusikutest suur koosseis, millega esinesime Venemaa suurtes linnades, ööbisime Rossija hotellis (Moskva kesklinnas, -toim.). Seal panin oma toas selga esinemisriided – smokingu, kui ma õigesti mäletan, võtsin pilli, istusin bussi… Meid viidi kaarega teiselt poolt Punast Väljakut Kremli väravasse. Siis tuli militsionäär ja küsis dokumente. Ma lükkasin käe taskusse ja veendusin, et pass on jäänud hotelli. Kujutage ette, sissepääs Kremlisse! Mõtlen, mida ma teen. Ma raudselt ei jõua teisel pool Punast Väljakut ära käia. Ütlesin sellele Vene soldatile, et nüüd on selline lugu, et minul passi ei ole. Kui te mind sisse ei lase, siis jääb kogu Kremli täiel rahval kontsert nägemata, kõik viis tuhat inimest lähevad tagasi koju. Nii hull see muidugi poleks olnud, ma natuke utreerisin, aga soldat natuke kaalus ja ütles: „Nu davai!“ Sain sisse.\nViimasel ajal on Eestis kerkinud esile akordionimängija ansamblist Riffarrica, kes kasutab etnoelemente. Kas see on Eesti pitser ja kuidas hindate sellist lähenemist?\nSee on tervitatav. Kui omal ajal mängis Lembit Saarsalu kvartett sisse heliplaadi „Kaks x labajalg“, kasutas ta ka rahvaviise, aga ta miksis seda pigem bluusilike elementidega. Tänapäevane etno on natuke teises võtmes, sellel on suur omamaine tempel küljes. Kui me Villu Veskiga alustasime Põhjala saarte häältega, siis oli see ka samamoodi eesti rahva ja põhjamaiste elementide põimimine meditatiivsesse jazzmuusikasse.\nNüüd on just kui vastupidi – jazzi segamine etnosse?\nJah, improvisatsioonilisse muusikasse. Sellest tekivad lausa uues muusika stiilid, suunad, mis on määratlemata. Kõike ei saa panna lahtrisse, Excel tabelisse.\nKulno (Malva – toim.) on väga omanäoline mängija ja nüüd me mängimegi Kulnoga samal kontserdil ka 1. oktoobril, ta on ka minu õpilane Viljandist (TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia – toim.) ja me teeme kaks kontserti Muusikapäeval Türis ja Paides.\nOlete mänginud ka orkestriga. Mida eelistate ja milles on erinevus?\nSuures orkestris saab mäng olla väga ettekirjutatud moel või siis on mingi väike akordionipartii, aga jazzmuusika sünnib ikka väikses kooseisus. Need on kvartetid, kvintetid.\nTeil Kumus partituure ees pole?\nJah, ma kohati mõtlen, et jube naljakas, et oma lugusid ei suuda väga täpselt meenutada, aga ma kaalun. Mul praegu veel kaks nädalat aega otsustada, kas ma võtan noodipaberi ette. Ega mul seal midagi täpselt meenutada ole, aga mõnikord võib hoogu sattudes tõesti vaja olla, et järgi vaadata, kuidas fikseeritud oli. Teiste muusikute kohta pean aga ütlema, et noorte haaramisvõime ja noodilugemise oskus on erakordne, ka kõige keerulisemate rütmikatega palad mängitakse noodist ja selles pole mingit kahtlust!\nTiit Kalluste Quintet “Midnight Sun” Sügisjazzil\nPühapäev, 13. oktoober 2019 kell 17.00 Kumu auditoorium


Lepingupoolte vastutuste vaidlusi tekitanud koolimaja ehitab Fund Ehitus - Ehitusuudised\nViimsi valda plaanitud Randvere koolihoone tõstis esile hangetes sageli esineva hanketingimuse, mis kohustas ehitusprojekti kvaliteedist tulenevad riskid ja lisakulud jätta ehitaja kanda. Pärast nelja suure ehitaja poolt vaidlustatud tingimusi nõustus Viimsi vald tingimusi muutma.\nPärast tingimuste muutmist läbiviidud ehitushanke võitjaks kuulutas Viimsi vald ehitusfirma Fund Ehitus OÜ.\nVõitjaks kuulutatud Fund Ehitus OÜ esitas vallale rahaliselt kõige soodsama ehituspakkumise summas 5 927 892 € (koos käibemaksuga), mis oli alla valla poolt eeldatava maksumuse 6 miljonit eurot. Ehitushankele esitati seitse pakkumust, kelle hulgas oli suuremaid ja väiksemaid Eesti ehitusettevõtteid.\n7 hulka kuulusid\n- Fund Ehitus OÜ 5 927 892 €\n- Merko Infra AS ja Merko Ehituse AS 6 390 437,93 €- Eventus Ehitus OÜ ja Prosystem OÜ 6 557 375,88 €- YIT Ehitus AS 7 056 108,04 €- AS Harju Ehitus 7 300 800 €- Oma Ehitaja AS 7 509 662,56 €- Esmar Ehitus AS 7 774 478,40 €* hinnad on välja toodud koos käibemaksuga\nEttevõtetest ei kvalifitseerunud Esmar Ehitus AS, kelle majanduslikku ja finantsolukorda ning samuti tehnilist ja kutsealast pädevust ei hinnatud tingimustele vastavaks.\nPärast hanke tulemusi pole vallavalitsuse sõnul ühtegi vaidlust esitatud ning vald plaanib uue kooli avada juba 2013. aasta septembris.


Antud testis esineb BMC Agonist 01.\nEes – Fox Float 32 Factory FIT4/ EVOL Kashima 110 mm\nTaga – Fox Float DPS Factory EVOL Kashima 55 mm ( leverage ratio 2:1 / 110 mm tagahargi käik)\nVeel vajalik kraam:\nQuarq Shockwiz vidin\nQuarq Shockqiz äpp telefonis\nVõbolla ka esiamordi õhukambri mahu vähendamise "tokenid". (Plastist puksid, mis keeratakse amordi õhukambri sisse, et selle mahtu vähendada).\nMis ma tegin enne testimist?\nKõigepealt määrasin amortide rõhud nii, et SAG (protsent mis osas amort sinu enda raskuse all sisse vajub) oleks umbes 25%.\nSee tegi esimese amordi rõhuks 90 PSI.\nEsimese amordi tagasilöögi ehk "reboundi" antud rõhu juures määrasin nii, et keerasin tagasilöögi kõige kiirema peale. Seejärel surusin lenksust amordi nii kokku, kui sain ja lasin lahti.\nSelle tulemusena viskas amort esiratta maast lahti. Keerasin tagasilööki niikaua aeglasemaks, kuni esijooks enam ennast maast lahti ei visanud. See peaks olema nüüd selline ligikaudne optimaalne setup.\nAeglase kiiruse kompresiooni nupuga amordi kroonil, luku keskel ei osanud ma midagi teha ja keerasin selle kusagile keskele (tootja lubab seal teha 20 klikku, ehk siis umbes 10 peale).\nLaadisin telefoni Quarq Shockwiz tarkvara, paaritasin selle Shockwiziga (edaspidi SW). Ühendasin SW amordi külge ja kinnitasin amordi kroonile.\nSeejärel käivitasin äpist kalibreerimise ja järgisin seda samm sammult (see sisaldab endast amordi rõhust tühjaks laaskmist, kogu amordi käigu SW-le ettenäitamist ja ühetkoma teist veel. Kõik lihtsalt äpis seletatud ja teostatav). Äpist saad valida mis stiilis vedrustust sa soovid saada. Mina valisin "Balanced" (saab ka enda custom teemat teha, või valida "Agressive", "Efficent" jne).\nLõpuks pumpasin amorti tagasi 90 psi-d vajutasin äpis "Start new session" ja olin "ready to go".\nSW tahab, et sa sõidaksi võimalikult erinevat maastikku - siledat, juurikaid, lainetavat, hüppeid, tõuse, laskumisi. Ühesõnaga kõike ja mida rohkem seda parem.\nÄpi esilehe all keskel on CONFIDENCE, erineva maastiku sõitmise tulemusena hakkab see liikuma 100% poole. 80 % on juba päris hea ja selle pealt võib hakata järeldusi tegema.\nEkraani keskel on "Shock tune score" - mida suurem see on, seda paremas seades su amort on, mida väiksem, seda aeganõudvam seadistusprotsess sind ees ootab.\nMul läks nii - peale 20 min variatiivset sõitu, urgitsesin telefoni välja. Äpp oli selle aja peale "Confidentsi" 100 % peale saanud ka "Tuning score" oli seal 80 peal. Not bad.\nNagu näha, selgus, et amordi rõhk on ok, "tokeneid" ei ole vaja õhukambrisse lisada. Samas on tagasilöök (saan muuta amordi alt) liiga aeglane ja aeglane kompressioon (mida saan keerata eraldi amordi kroonilt) liiga pehme. Muudatusi tuleb hakata tegema ülevalt - alla, ehk kui rõhk vajab muutmist, siis tuleb esmaslt sellega tegeleda , siis "Air spring ramp" jne.\n"Kollane" tähendab 1-2 klikki. Keerasin siis tagasilööki 2 klikki ja aeglast kompressiooni ka 2 klikki soovitud suunas, ning alustasin uut sessiooni. Samuti soovitab äpp ekrani all osas fokuseerida mingile teatud maastiku elemendile, mille kohta tal infot napib. Näiteks "Ride small bumps - rockgarden or roots" jne.\nUus kontroll käskis ikka tagasilööki aeglasemaks teha, aeglane kompressioon oli ok.\nTegin 2 klikki.\nSiin tuleb mõista ka seda, et tagasilöögi kiirus ja rõhk on omavahel otseses seoses. Seega on oht, et ühte muutes tuleb hakata muutma ka ka teist.\nJa nii läkski. Uuel kontrollil avanes selline üleval olev pilt. Kui tagasilöögi kiirust ja kompressiooni muutes ei ole vaja uut kalibreerimist teha, siis rõhku muutes on see vajalik.\nMis seal ikka. Metsas, puu najal sai uus kalibreerimine tehtud. (NB toimetaja PARANDUS! Siin oli tegemist user erroriga. Kui rõhku muuta, tuleb peale muudatust lihstalt vajutada äpi esiekaraanil "Shock Traveli" ikoonile ja kinnitada uus rõhk. Kalibreerima ei pea!!) "Lisasin 90 psi asemel 95 psi. Keerasin tagasilööki 2 klikki veel aeglasemaks. Aeglast kompresiiooni sedakorda siis jäigemaks.\nNüüd oli pilt palju parem. 4 klikki aeglast kompressiooni tagasi pehmema suunas ja siis sai asja korda.\nKõik see võttis aega 1h 30 min.\nEsimene ots muutus stabiilsemaks ja rahulikumaks. Sõidukindlus paranes.\nSain jagu paarist elemendist (näiteks negatiivse kaldega juurikad), millel enne olin ebakindel.\nSamuti märkasin, et esiamort mille SAGi rõngast ma peale iga uue sessiooni algust alla vastu tihendit lükkasin oli käinud sisuliselt käigu põhjas.\nSee annab kinnitust, et kogu amordi võimekus on minu sõidustiili juures kasutatud.\nÜks reegel ongi, et amort peab trenni/võistluse ajal vähemalt ühe korra põhjas käima, vastasel juhul on seadistus antud oludesse , sõitjale liiga jäik.\nSiin olin ma kodus SAG'i määranud (~28 %) (150 psi rõhk) ja tagasilöögi enam vähem paika keeranud. Tagasilöögi seadistamiseks keera tagasilöök kõige kiirema peale istu ratta selga ja hüppa tagumikuga sadulale. Amort viskab sind üles tagasi ja jääb ülemises postisoonis mõned korrad õõtsuma. Keera tagasilööki nii kaua aeglasemaks, kuni jõuad punktini, kus amort tõukab sind üles ja siis vajud ühe korraga SAG'i peale alla tagasi. Samas ei tohi olla see liiga aeglane - üks klikk kiiremaks peaks veel amordi õõtsuma jätma.\nÜhendasin Shockwizi, kalibreerisin, pumpasin sama rõhu sisse (150 psi), valisin sõidustiiliks "Balanced". Sõitsin taas vahelduvat maastikku ja peale mõningast müttamist ja tehnilistel segmentidel katsetamist sain sellise pildi:\nRõhk ok, aga tagasilöök liiga aeglane. Keerasin tagasilööki 2 klikki aeglasemaks.\nTestiga sain edasi minna Škoda MTB Kolmapäevaku Kakumäe etapil. Peale sõidu läbimist sain vastuseks järgmise info:\nSee kinnitab seda, et võistlusoludes toimivad need seaded väga hästi.\nKuna rohkemat ma oma amordil peale rõhu ja tagasilöögi reguleerida ei oska, siis jäid need seaded nii. Ilmselt on tagaamort Shockwizi arvates natuke liiga jäik. Siin saab veel interpreteerida madalama rõhu ja aeglasema tagasilöögiga. Sellega ehk saab ka kompressioonid paika. Proovin seda kindlasti, kui aega saan.\nPõlveotsas kodustes tingimustes sain ma amordid 90% ulatuses paika (samas on mul ka selleks ette näidata ligi 7 aastane FS kogemus ja mitu erinevat ratast jne). Lõpliku tuuningu tegi ära Shozkwiz.\nRatas on stabiilsem ja kindlam ja juhitavam. Kui sul puudub kogemus amortide seadistamiseks või soovid kindlust tehtud valikutele et seda peenhäälestada, on Shockwiz hea valik.\nStay tuned. Ja soovi korral rendi Quarq Shockwiz SIIT!


SanDisk® RescuePRO® Extreme Pakkumise\nKodu → SanDisk® RescuePRO® Extreme Pakkumise\nPalun järgige allpool alla laadida tasuta aktiveerimist tõstma RescuePRO® tarkvara:\n1. Allpool palun vali mis kupongi saite oma SanDisk Extreme kaart.\n>>>>vihje: Teie kupong kas öelda RescuePRO® või RescuePRO® Deluxe, valida vastavalt.Kui teil on RescuePRO® SSD kupongi, KLIKI SIIA2. Palun vali üks allolevatest nuppudest valitud kupong, mis vastab teie operatsioonisüsteemi.3. Palun vaadake LC Tech Aktiveerimisprotsess Guide Teie juhiseid saada aktiveerimise koodi kasutades oma RPRID seerianumber.** Pane tähele: Kui teil on kupongi RescuePro Deluxe seerianumber, mis algab RPRID-0305,\nSeerianumber, mis on trükitud teie kupong on aegunud ja on vale.Seejärel peate andma oma täieliku RPRID-0305 seerianumber SanDisk saada asendamine. **\nKui olete saanud kupongi oma SanDisk® SSD tasuta 1 aastal aktiveerimist RescuePRO Deluxe SSD, järgige allpool toodud juhiseid alla laadida tasuta 1 aasta aktiveerimise tõstma RescuePRO® Deluxe SSD tarkvara:\n>>>>vihje: Kupong öelda RescuePRO® Deluxe.2. Palun vali üks allolevatest nuppudest valitud kupong, mis vastab teie operatsioonisüsteemi.3. Palun vaadake LC Tech Aktiveerimisprotsess Guide Teie juhiseid saada aktiveerimise koodi kasutades oma RPSSD seerianumber.** Pane tähele: Should you have a coupon for RescuePro Deluxe for SSD with a serial number that begins with RPDLX-0602,\nKui kasutate Windows XP, KLIKI SIIA jaoks XP ühilduv koopia RescuePRO® Standard või KLIKI SIIA jaoks XP ühilduv koopia RescuePRO® Deluxe.\nInstallige tarkvara arvutisse, ja kui sa jooksed ta esimest korda, sa siis küsitakse, et aktiveerida oma tarkvara. Siis antakse link aktiveerimislehelt. Palun järgige linki ja täitke, kindlasti ka oma seerianumber aktiveerida oma tasuta koopia RescuePRO® tarkvara. Vajuta siia samm-sammult juhend aktiveerimine.