moreta lennud: august 2015\nKEHAGA JA KEHATA SIIN PLANEEDIL\nMitu korda me elame?\nMis teha vaimudega?\nMis vahet on kummitusel ja vaimul?\nPalju neid kehata tegelasi siin siis ringi jookseb?\nKes aitab mul neist vaimudest jagu saada?\nJärjekordne teema: aidake, mul on majas veel keegi. Ja sellele järgnev lõputu arutelu, et kas see keegi on hea või halb, kuidas teda lepitada, minema saata, ära ajada, ohutada, äkki üldse ära kolida jne. Ajab hulluks. Kogu teemaarendusest kostab minu jaoks läbi ainult üks noot – me ei tea, mida me räägime ja millest me räägime, aga me kordame seda, mida me oleme juba kuskilt kuulnud. (Aga kas see kuuldu ka tõele vastab…?)\nMis siis ikkagi on mis?\nJa mida selle millega peale hakata üleüldse?\nJa mis see miski minule teeb?\nLaias laastus jagunevad igasugused olevused siin planeedil kaheks: füüsiliste kehadega ja ilma füüsiliste kehadeta olevused. Füüsiliste kehadega olevuste alla kuuluvad kõik kehastunud tegelased. Vahet pole, kas ta on taim, loom, lind, kala, seen, vetikas, putukas, inimene või elementaal. Just, ka elementaali, kui ta suvatseb asustada näiteks meie telefoni mingit osa, jõge, järve või kivi, tuleb lugeda kehastunuks ja seda asja, mille sisse ta on kolinud, tema kehaks. Neid ei tohi lugeda ilma kehata nähtamatuteks olevusteks, sest sel sissekolinud ajal nad töötavad parajasti läbi just seda energiat ja ehitavad omale just sellise energia läbilaskmiseks vajalikku osa. St teevad seda, mida kõik kehastunud tegelased siin planeedil peaksid tegema – arenevad.\nSeega, allikavaim, puuvaim, lutikas, kass, tomat, elevant, tammepuu ja sussivaim on kõik reaalsed tegelased oma arenguteel, kelle poole pole vaja palvetada, keda pole vaja kummardada, kellele pole vaja ohvreid või ande viia. Ja kellelt pole mõtet paluda energiat, väge ja muid selliseid asju. Sest tema arengutee pole veel jõudnud niikaugele kui meie oma ja järelikult tema arengutase on madalamal. Küll aga võiks neisse kui kaasteelistesse suhtuda viisakalt ja neid ilma vajaduseta mitte kahjustada – eesmärgipärane kasutamine neid ei kahjusta, vaid annab arenguks vajaliku kogemuse, mis oligi kehastumise põhjuseks üldse.\nSelliste kaasteeliste poole võib pöörduda ja paluda neil endale võtta mõni kuhjake juba kasutatud energeetikat, haigust, ebameeldivusi, jamasid, jne. Oma arenguteel kaugemale jõudnud tegelase poolt antud asjad on temale ainult toeks ja ei kahjusta teda, vaid toidavad või aitavad õppida. Samas ei tohi unustada, et redis ja kodusiga on kehastunud täie teadmisega, et nad süüakse ära ja see on osa nende arengust. Etapp, mis on vaja läbi käia, et nad kunagi hiljem teaksid, et toiduga ei mängita ja et niikaua, kuni nad pole ära söödud, vajab ka see osa hoolt. Need loomad, kes sünnivad puuri pandud vanematest, on valinud sellise kehastumise vabatahtlikult ja vajavad kogemust kas puuripapagoi või kasvanduse krae-rebasena. Ja lutikas õpib ellujäämist olenemata asjaoludest – teejupp, mis meil paljudel on läbi käimata jäänud, tundub.\nFüüsilisse inimkehasse kehastuvate tegelaste spekter on väga lai. Inimkeha kui selline ei ole aga see asi, millena me teda oleme harjunud mõistma – teadvuslik elu üksus. See on elu kandja minimaalselt teatava arengutasemega algete jaoks. St terminoloogiliselt korrektne oleks kasutada mõistet bioskafander. St see on asi, mida kasutavad erinevad tegelased, et siinses keskkonnas tegutseda, reaktsioonidesse minna, mitte kahjustuda väliskeskkonna mõjurite läbi ja kulutada minimaalselt energiat omaenda olemi terviklikkuse säilitamiseks. Sinna nimekirja kuulub siia loodud 4 loodusrassi, 4 ühiskonnarassi, mis mõlemad on kunsttekkelise päritoluga, 12 avaruumirassi, mis on loomulikud, kuid kõrgema arenguüksuse päritoluga, ja väike osa kohaliku baasi esindajaid, kelle põhjal see bioskafander loodi. Selle nimekirja ühte või teise üksusesse kuuluvad kõik need siiriuslased, hallid, reptiloidid, deemonid, inglid, goauldid, jne. St see on seltskond, kellel on ametlikult lubatud olla siin, Terral, omada personaalset füüsilist keha ning siia pidevalt ja korduvalt kehastuda, et areneda. Neid ei nimetata tulnukateks. Ja see seltskond ei kooberda siin ringi mingite muude ja teistsuguste kehadega kui inimkeha nimeline bioskafander.\nFüüsilist keha kasutavad lisaks ka veel mõned sellised tegelased, kes seda ise ei oma – seestajad. Olevused, kellele ei ole selle planeedi elamise struktuuris kohta ette nähtud ja sellisena ei ole nad kehastunud, vaid on keha omale varastanud. Kunagi ammu murdis siia üks seltskond neid sisse ja siin nad nüüd on - väga rasked tegelased, kes kontrollivad emotsioone, omamata mingitki eesmärki ja tahet. Nende energeetika on nii võõras, et meie maises mõistes on neid olevusi liikuma panevad jõud meile mõistetamatud. Õnneks on neid üsna vähe. Neid võib leida kohtadest, kus on koos laibad ja teadus – anatoomikumid, surnukuurid, kohtumeditsiin. Need on ka kohad, kus nad oma tulevasi toitjaid varitsevad. Kuna surnuaedades teadust pole, siis seal neid ei ole. Üldjuhul eelistavad nad omale kasutuseks võtta inimkeha.\nSeestajate vastu oskab hästi võidelda katoliku kirik oma ekssortsismiga – juhtum, kus see tegevus on omal kohal (muudel juhtudel on ristiga vehkimine ja pühavee piserdamine puhas sigadus). Selle tegevuse tulemusel eelmainitud olend ei sure, vaid lihtsalt läheb minema. Isegi lihtne meieisapalve korduv lugemine (kui rituaalmaagiline tegevus) võimaldab neid eemale hoida, st seestamise katset ära hoida. Aga need pole deemonid kellena neid tavaliselt kujutatakse. Kõige tõepärasem nende tegelaste kirjeldus on india usundeis, kus neid nimetatakse rakašadeks.\nNemad on siin tõelised kontvõõrad – pea ainus seltskond, keda võib nimetada tulnukateks. Kasutatav keha ei ole ainult nende oma – nad „lisavad“ end mõnele juba asustatud elusale inimkehale. Nende poolt kontrolli alla võetud, seestatud keha ei pea muutuma märatsevaks hulluks, vaid võib väga edukalt muutuda ka alati naeratavaks väljapeetud käitumise ja sätitud reaktsioonidega kõrgseltskonnadaamiks, põlevate silmadega fanaatikuks või tahtetuks tühjaks kotiks. Kuna rakašat tappa on maises mõistes pea võimatu, siis kasutas kristlik kirik seda fakti edukalt ära ja hirmutas sellega inimesi, pakkudes kaitseks ristimist. Paraku ristimine seestamise eest ei kaitse. Lohutuseks mainin, et kuigi neid siin tappa ei saa, on leitud võimalus nende minema toimetamiseks Terra regioonist, kui mõni kätte saadakse. Varem seda võimalust polnud.\nSiis on olemas üks seltskond tegelasi, kes esinevad kehatutena, kuid kellel on korralik füüsiline keha täitsa olemas – luupainajad ja poltergeistid. Kogu mitmesugustes infoallikates levitatav info nende koha pealt on väga vale, kuna nende nähtuste tekitajatena kujutatakse alati mingeid väga keerulisi vaimolendeid.\nLuupainaja ei ole tegelikult vaimolend, vaid konkreetne füüsiline tegelane, kes sõna otseses mõttes ei julge näole enda, aga tahaks kangesti. Ja vaadata. Ja mitte ainult silmadega vaadata, vaid ka kätega vaadata ja väikseimagi võimaluse korral mõne kohaga veel. Aga ei julge, isegi silmadega avalikult vaadata mitte. See tähendab, luupainaja taga on puhas seksuaalne iha, kirg. Selline, millele lisandub veel meeletu allasurutus, tagasihoidlikkus, ülimadal enesehinnang vm sarnane nurka seinavärviks liigitav olek.\nTavaliselt on painaja mingis mõttes absoluutselt ebasobiv partneriks painatavale. Küsimuseks on kas vanus, seisus, haridus, seotus, tervis, tuntus, sugu vm väga tugevalt poolusteks lahutav faktor. Samas võib selline faktor olemas olla ka ainult painaja peas, kes seda mittesobivust ette kujutab endale. Luupainaja sugu ega muud parameetrid pole määratud, st see võib olla ükskõik, mis soost ja ükskõik, millise seksuaalse orientatsiooniga ükskõik, mis vanuses isik.\nPreventiivset kaitset pakub pihlakapuust lõigatud oksajupp (ideaalis 4 tk) voodis madratsi all kõigis servades. Otseseks lahendamiseks on vaja painajaga rääkida. On vaja suuta rääkida luupainajaga, kui see peale tuleb, ükskõik mida. Aga on vaja ka välja selgitada, kes painamas käib ja reaalselt selle inimesega rääkida. Luupainaja ei ole kunagi keegi ebareaalne tundmatu kusagilt kaugelt, vaid reaalne isik, kellega on vähemalt korra füüsilises elus kas kohtutud, pilk või sõna vahetatud, ta on kusagil taustal igapäevaselt või muu selline asi. Üldjuhul on painaja seksuaalselt süütu või on tema mõtlemine nii naiivne, et isegi juhul, kui ta elab tormilist elu, jääb tema energeetiline seksuaalsus süütuks.\nPoltergeist on noore naise allasurutud oleku/tahte vallapääsemine. St noor naine/neiu/tüdruk, kes on allasurutud olekus ja kel loomupäraselt natukenegi väge, käitub mingil hetkel nagu vedru – lihtsalt viskab lahti. Selle käigus rebeneb tavaliselt lahti mõni tema energeetika osa, mis siis haagib üleliigse rakendamata väe endale sappa ja majandab ringi kuni kaasavõetud vägi otsa saab. Seda võib toimuda korduvalt, kui midagi ette ei võeta ja noorel daamil oma väge õigesti rakendada ei lasta või teda selleks ei suunata. Daamiga on vaja tõsiselt rääkida ja saada ta rääkima, et mis on see, mis teda ahistab ja alla surub ja siis vaadata, mis sellega ette võtta lahendamiseks. Oleku parandustööde käigus on kindlasti vaja kokku korjata lahtirebenenud energeetika osad, sest muidu hakkavad tütarlast varsti kimbutama erinevad tõved.\nAlgega mittekehastunud tegelastel ei ole keha niikaua, kuni nad uuesti kehastuvad. Siis muutuvad nad tavalisteks inimkehas tegelasteks. Ülejäänud seltskonnategelased füüsilist keha ei oma, ei enda oma ega varastatut, ja neid saab omakorda jagada algega ja algeta olenditeks.\nAlgeta olendite alla kuulub suur kuhi kõikvõimalikke planeedi abivaime, kes ei oma määratletavat arengutaset, kuid kelle keerukuse aste ja järelikult toimetamisspekter on samas skaalas planeediga. St, nad on keerulised ja järelikult võimekad. See on seltskond, keda saab panna enda heaks tööle, põhiliselt õpetajate, juhtide, otsijate, märguandjate vm sellistena. Sellesse seltskonda kuuluvad muude hulgas ka päkapikkude, kuradikeste, orbide ja hällidena tuntud tegelased.\nSelleks, et vastavat olendit enda heaks tööle panna, on vaja olend kutsuda ja talle tõestada, et ollakse arenguteel tõsiste kavatsustega, omatakse juba mõningast taset ja ollakse arusaamisel, milline võiks olla kutsutava roll. Kui kutsutavale kõik tingimused sobivad, siis asub ta tööle väikese energiaeralduse eest. Igasugune ohverdamine jms on kurjast. Kui tingimused ei sobi ja kutsutav ei tule või keeldub, on kutsega või kutsujaga midagi valesti.\nAlgega füüsilise kehata olendid jagunevad loomulikeks ja kunsttehislikeks. Kunsttehislikud algega vaimolendid luuakse mingi alge baasil millegi tegemiseks – eesti mütoloogiast on tuntud kratt, mujalt maailmast näiteks golem. Neil juhtudel luuakse algele juurde energeetiline keha, kuid vahel võib luua ka füüsilise. Sama meetodit on kirjeldatud ka kui inimese loomist Eedeni aias, ainult et siis oli loodud keha ainult füüsiline. Seega on meie bioskafander algselt kunstlikult loodud asjandus.\nKunsttehislikud algega olendid on üldjuhul teatavates piirides (ja mitte absoluutselt) ohutud ainult oma looja jaoks, kuid mitte ülejäänud maailma jaoks. Kuna nad on algega, siis on nad arukad, kuigi nende tegevust on kunstlikult piiratud mitmesuguste keeldude ja käskudega looja poolt. Üldjuhul neil puudub füüsiline keha, kuid mitte alati. Kuid nad püüavad, ükskõik, mis nõksuga, sellest kehast ja kohustusest pääseda. Sellise eesmärgipüstituse juures nad võivad kahjustada keda iganes.\nAlgega loomulikud vaimolendid jagunevad sellisteks, kes mitte kunagi ei kehastu siin mitmesugustel põhjustel ja nendeks, kes on seotud füüsilise keha lubadusega. Mittekehastuvate hulgas on mitu kõrgemat rassi, kes end inimtegevusse üldiselt ei sega. Vahel haruharva nad siiski võtavad mõne kehastunu oma kaitsta ja juhtida, aga seda juhtub tõesti sajandis paar korda ja see sõltub puhtalt nende endi tahtest ja äranägemisest – mõjutada neid ei ole võimalik. Selle seltskonna hulka kuuluvad majavaimud, peninukid ja veel mõned.\nFüüsilise keha lubadusega olendid jagunevad kehata tegutsejateks, veel mitte kehastunuteks ja juba surnuteks. Veel mitte kehastunud olenditest tavalisimad on vaimud. Näiteks kunstliku viljastuse protsessi käigus tõmmatakse nullist välja persoon, kui katseklaasis viljastatakse munarakk, ja antakse sellega elu lubadus. Ühe viljastamise jaoks tehakse mitu sellist viljastatud munarakku, millest siis inimesele siirdatakse kõige tugevam või kõige tugevamad. Ülejäänud rändavad prügikasti.\nKui abordi käigus ema eraldab lootele lahkumiseks energia, nii et see saab edukalt siirduda tagasi nulli, et sealt uuele ringile minna, siis katseklaaside prügikasti minekul keegi seda energiat ei eralda. Siia jääb kinni hulgaliselt algeid, kel pole füüsilist keha, et siin midagi teha ja pole ka piisavalt energiat, et nulli tagasi minna. On alge ja selle vaimuosa, süütu ja puhas vägi. Samas, see vägi võib muutuda vägagi hirmsaks, kui ta siia kinni tiksuma jätta. Vahepeal oli neid vaimolendeid siin tuhandeid.\nSarnane vaimolend võib tekkida ka juhul, kui rase naine sureb raseduse ajal nii kiiresti, et ei jõua lapsele eraldada nulli siirdumiseks vajalikku energiat. Siis jääb loote energiakeha siia kinni ja vajab eraldi siit minema toimetamist nagu ka muud puhtad vaimud.\nKehata tegutsejate hulka kuuluvad mitmed tegelased, kes kõik aeg-ajalt kehastuvad füüsilistesse kehadesse, kuid kes kehastumiste vahel on avalikkusele tuntud kui peainglid ja deemonid. Mõlemal juhul on tegemist olenditega, keda on kindel arv, kes on väga kõrgelt arenenud ja omavad püsivat positsiooni Terra energeetilise struktuuri järelvalves kui haldurid.\nNende positsioon on nii oluline olnud, et mitte üks religioon ei ole suutnud neid maha salata ja korstnasse kirjutada. Pigem on tehtud tõsiseid võltsimisi ja kirjutatud need tegelased mingil kujul sisse pea kõikidesse religioonidesse kui nende religioonide lahutamatu osa. See ei vasta tõele.\nTermin „deemon“ on eksitav. Õigem oleks kasutada nende olendite kohta funktsioonipõhist nimetust „ressursihaldur“. Sõna „deemon“ tegelikult tähistab ise ühte suure energiaga loodusrassi esindajat, kes on täitsa legaalne, kehastub inimkehasse ja ei ole üldse „paha“. Sama eksitav on ka teine nimetus „peaingel“, millega tähistatakse struktuurihaldureid. Käibenimetused tulenevad ilmselt nende energeetilisest kujust, mida religioonid on hakanud kasutama muude asjade sümbolina. Kõik haldurid on oma päritolult 12 avaruumirassi esindajad.\nNende kumbagi puhul pole tegemist mingite „jumala saadikute“, „kaitseinglite“ või muu veel totramaga, vaid need on lihtsalt väga kõrgelt arenenud alged, kes aeg-ajalt kehastuvad meie hulka, et veel edasi areneda, soovijaid õpetada ja samas vaadata, mis me ülejäänud siin teeme. Ülejäänud ajal püüavad nad teha kõik, et kogu sellel hullumajapuhvetil siin oleks koht, kus seda hullumaja korraldada. Nad ei käi kedagi personaalselt potitamas ega lutitamas, vaatamata sellele, mida keegi püüab väita.\nKehata tegutsejate hulka võib lugeda ka kogu selle seltskonna, keda erinevad mütoloogiad ja religioonid kirjeldavad kui jumalaid ja jumalusi. Ka nende puhul on tegemist väga kõrgelt arenenud algetega, kelle normaalset päritolu ja kuuluvust reedab just seesama aeg-ajalt esinev „inimlik“ nõme käitumine, mis ei ole tihtipeale üldse mitte ülev. Aga nagu kõik me teised, teevad ka nemad oma kehastunud olekus vigu ja lollusi. Ja mõned teised kirjutavad need lollused üles ja jutustavad hardusega edasi, kuni keegi teeb asjast kultuse ja religioon mõneks ajaks ongi sündinud.\nÜldiselt on sellel seltskonnal niipalju oidu, et nad oskavad oma füüsilise keha surma korral ennast piisavalt kokku korjata, et suuta minna vajaduse korral uuele ringile, aga mitte siia kinni jääda ja abi otsida. Tavaliselt. Mõne pisikese erandiga, nagu näiteks Prometheus. Tavaolekus teevad nad kehastuste vahel oma nähtamatut tööd. Ja jälle, nad ei ole kellegi personaalsed lapsehoidjad, kui just pole tegu väga olulise „lapsega“, näiteks ühega nende hulgast või halduritest.\nJuba surnud persoon peaks siit lahkuma tagasi neutraalsagedusse, et teha inventuuri tehtu ja tegematajäänu osas ja valmistuda järgmiseks tulekuks. Paraku paljud on nii hoolega elanud ja korralikult ühiskonna „hüvesid“ nautinud, et neil võib äraminek muutuda võimatuks üsna pikaks ajaks. St, nad küll surevad füüsiliselt, kuid nende energeetika jääb siia ripakile. Olukord, mis neile tegelikult ei sobi. „Tegelikult“ sellepärast, et enne füüsilise keha maha jätmist enamus neist mõtleb teistmoodi, aga pärast surma saadakse väga kiiresti aru, et see oli räme viga ja hakatakse siit minema tahtma.\nOlukord, mis võib nende jaoks olla paras lõks, sest tahaks küll ära, aga nad on millegipärast siia seotud. Tavalisemad põhjused on, et energeetika on nii lõhutud laiali, et taaskehastumiseks puudub piisav komplektsus, surdud on nii äkitselt, et ei jõutud teha energia ülekannet äraminekuks või ollakse mingi nõksuga siia kinni monteeritud.\nSee on seltskond, kes hakkavad kehastunuid kiusama ja kummitama. Tegevus, mis ei ole oma olemuselt mitte suunatud kiusatava vastu, vaid on sõna otseses mõttes abipalve. Kui küsimus on vaid puuduoleva energia hankimises, siis võidakse seda küsida kõigilt. Muudel juhtudel pöördutakse ainult nende poole, kellele esitatav palve on jõukohane täita. Seda oskavad kõik kehatud hästi eristada. St kummitus kummitab selleks, et siit minema, nulli saada. Mitte selleks, et elavaid kiusata, aidata või muud sarnast.\nSeega siia võivad jääda äkksurmade ohvrid, lollide lubaduste andjad, ülitugeva emotsiooni all kannatajad, Terra seaduste vastu eksimise tulemina oma energeetika lõhkunud inimesed, katoliikliku viimase võidmise saanud, jm. Ja nüüd käivad kõrvad lontis ja paluvad mahajääjate käest abi selle eest, et olid elus olles rumalad. Selle seltskonna aitamine siit minema on omamoodi tulus tegevus: õhk saab puhtamaks, keegi saab inventuuri tegema, kuskile tekib rahu ja lõpuks saab teenepank suure hunniku ressurssi, sest see minemaaitamine on Terra poolt väga hästi tasustatav tegevus. Sama kehtib ka vaimude koha pealt.\nEraldi seltskond on need, kes on küll füüsilise kehaga, aga kelle energeetika hakkab meenutama juba midagi muud. Siia kuuluvad Hawaii kahunade poolt tehtavad elavad laibad, st persoonid, kes on juba korra füüsiliselt surnud, kuid kes uuesti seotakse jäigalt, ilma omapoolse tahteta oma keha külge ja muudetakse orjaks. Sarnased elukad on ka Ghana ja Haiiti woodoo praktikate tulemina tekitatavad zombid – keha on, aga energeetikast on ainult osa. Elus ei ole, aga ka surnud ei ole. Tervikuks ei saa, ära minna ei saa, aga ka kummitada ei saa, et abi paluda. Neid on tegijal võimalik kasutada kõigeks, sest neil puudub oma tahe ja mõõdupuudesüsteem, mille alusel anda hinnanguid ükskõik millele.\nArenenud maailmas on seda tüüpi nähtus ilmselt kadedust tekitav, sest on leiutatud praktikad, mis muudavad elava inimese ilma suremata suhteliselt zombiks, kuna kas nö lasevad tal energeetika kokku ühtlaseks massiks või lõikavad osa energeetikast ära. Tuntuimad on auratransformatsioon, mis lõhub aurakihtide vahelised eraldused ning muudab aura jäigaks, ja vabastav hingamine, mis koos probleemidest vabastamisega vabastab ka suurest osast loomulikust energeetikast.\nLisaks on terve kuhi veel igasugu muid tegelasi, kes kah nime ja olemuse selgitamist vajaksid. Näiteks haldjad. Selle nimetusega on hakatud kutsuma tervet hulka erinevaid tegelasi. Osad neist on mitmesugused elementaalid ehk madalaimal arengutasemel olijad, ja osad erinevad Terra abivaimud, kes on ilma algeta ehk siis, kes ei tegele arenemisega. Mõiste ise on selle koha peal ekslik, sest tähistab hoopis ühte inimkehas läbitavat arenguastet, mis oma sisult kinnistab arengu läbi saamise ja valmistab ette selliseks arenguks, kus peab ise hakkama oma vajadusi rahuldama ja mitte enam teistest sõltuma.\nKõik muud tegelased liigituvad samamoodi mõne eelpoolnimetatud grupi alla, aga üles lugeda neid ei jõua. Kõik nad on loomulikud, st neis pole midagi üleloomulikku. Kõik nad on keegi või midagi. Kui teada, kes nad on, siis on võimalik käituda nendega ka õigesti: elaval lasta areneda, kehata tegutsejal lasta teha tema tööd, juba surnul või veel mitte kehastunul aidata neutraali minna, abivaimud tööle panna ja tulnukatest võimalikult kaugele pageda.\nSaatanat ega kuradit sellises mõistes, nagu levinud on, ei ole olemas. On ainult ühiskond ja seda käigus hoidev persoon, tulnukas, kes on poollegaalne siin ja ei näe üldse saatana moodi välja. Füüsilist keha ta ei oma ja isiklikku energiat tal ei ole. Ta juhib ühiskonda läbi indiviidide alateadvuse, kujundab avaliku arvamuse. Kardab tõde ja planeedi reegleid.\nAga see, mida inimesed kardavad, on surm. Kas tasub? Surm on bioskafandri või teisisõnu keha toimimise lakkamine. Olem ei saa enam minna reaktsioonidesse, muuta ja muutuda, õppida. Ta saab küll laguneda osadeks või vastupidi, oma osi tagasi saada, kuid ta ei tee asju aktiivselt (välja arvatud kehata tegutsejad). Surmahetk on see koht, kus laguneb kõik see, mis ei ole lõpuni õpitud. Olemil on veel mingi aeg enda osade kokku korjamiseks, erineval arengutasemel erinev aeg – inimesel 40 ööpäeva. Siis lahkub ta neutraali, et minna uuele ringile. Lühem lahkumisaeg on võimalik, pikem ei ole normaalne – siis võib juba rääkida siia kinni jäämisest.\nElu on õigus kasutada keha, et minna reaktsioonidesse, õppida ja areneda. See on kõige ihaldatavam õigus ja luba siin Terra regioonis kõikide olemite jaoks, keda on tohutult palju. See on ka põhjus, miks tekib pahameeletorm, kui keegi on kelleltki selle õiguse ära võtnud jõuga. See on ka põhjus, kui kurvastavad vanemad, kelle laps sureb – nad ei suuda aru saada, et seda õigust ei kasutatud nende arvates lõpuni.\nTeine põhjus on, et me ei mäleta tavaliselt seda, mis eelneb sünnile. See tekitab tunde, et meid ei olnud enne. Oh, oli küll. Korduvalt. Palju-palju kordi. Elu inimkehas tähendab igaühe jaoks kõigepealt tuhandeid elusid elementaalina, siis tuhandeid elusid taimena, siis tuhandeid elusid loomana, siis tuhandeid elusid inimesena, kes areneb läbi saamise (praegu nimetatakse analoogseid tegelasi pagulasteks), siis tuhandeid elusid inimesena, kes suudab oma vajadused ise rahuldada, jne. Me lihtsalt ei mäleta seda. Aga kui tahame, siis hakkame ka seda mäletama.


Inspiratsiooni ja praktilisi ideid eTwinningu multiprojektidest : Koolielu\nAvaldaja:Madli Leikop25. Mai 2020\nSiinkohal näiteid tehnoloogia multiprojektist ning noppeid eesti ja vene keele õppeks.\nTehnoloogiahuvilistele noppeid tehnoloogia multiprojektist https://twinspace.etwinning.net/94629/home.\nAutorid: Aimi Jõesalu, Petri Asperk\n1. Koodikirjutamine on lõbus ja arendav! Ja ülesandeks olekski koodi kirjutamise kasutamine oma ainetunnis. Uuri erinevate koodi kirjutamise võimalustest oma ainetunnis.\n- Inspiratsiooniks: https://codeweek.eu/training, http://progetiiger.ee/?q=, http://silentteacher.toxicode.fr/">https://code.org/, https://codeweek.eu/training, http://progetiiger.ee/?q=, http://silentteacher.toxicode.fr/\n2. Minge välja ja pildistage loodust! Töödelge fotot mõne programmi, veebikeskkonna või äpiga. Valige välja kuni viis lemmikut ning tehke esitlus.\nMillega töödelda fotot?\n- Arvutiprogrammid: http://paint.net (juhendid: http://paintnet.pbworks.com/w/page/13729541/FrontPage), Paint\n- Veebipõhised (https://app.coloryourphoto.de/, https://www.tuxpi.com/, https://pixlr.com/x/, https://www.befunky.com/, https://www.canva.com/, https://www.pizap.com)\n- Rakendused Snapseed (iOS, Android), VSCO (iOS, Android), Prisma Photo Editor\n(iOS, Android), Photo Collage (iOS, Android), Enlight Photofox (iOS)\n3. Interaktiivsed pühadetervitused, mida saab erinevatel tähtpäevadel kasutada:\n- interaktiivne advendikalender https://www.myadvent.net/en/\n- interaktiivne kaart näit https://iwishyouto.com/\n- interaktiivne kink ( see võib olla ka videojuhend millegi toreda valmistamiseks!)\n4. Õpilased õpetajateks! No mis saab veel olla põnevam, kui õpilaste astumine õpetaja rolli?\nPalun väga, võimalusi on ju nii palju: kas ristsõnad, töölehed, selgitusvideod, testid, videotestid või online-harjutamised jne. Niisiis, õpilastel on õpetajate vahendusel võimalus igas ainetunnis meie multiprojekti jaanuarikuu ülesannet teostada.\nMõned soovitused näiteks töölehtede loomiseks: Quizlet (https://quizlet.com/) , Quizizz (https://quizizz.com/), Wizer (https://www.wizer.me/), AdobeSpark, TED-Ed, Vibby, VideoScribe, Biteable jne.\n5. Turvalisus internetis! Kutsume osalejaid kajastama turvalise interneti teemal ja selle teema käsitlemist animatsioonide või videoklippidega. Sobiva veebikeskkonna võib valida omal soovil, meie soovitame näiteks järgmisi:\nAdobe Spark https://koolielu.ee/tools/read/523070">https://spark.adobe.com/, https://koolielu.ee/tools/read/523070\nBiteable https://app.biteable.com/, https://koolielu.ee/tools/read/510940\nMaterjalikogumiku turvalise interneti päeva tähistamiseks leiab siit: https://koolielu.ee/info/readnews/578533/kogumik-materjale-turvalise-interneti-paeva-tahistamiseks\n6. Kuidas on võimalik reaalsust veelgi rikastada ehk lähme põnevale liitreaalsuse avastusretkele! Ülesandeks kasutada Liitreaalsust (Augmented Reality - AR) oma ainetunnis.\n- Metaverse (http://gometa.io )\n- SketchAR (Android, iOS)\n- 3D bear (iOS)\n- SketchAR (Android)\n- Quiver ( http://www.quivervision.com/apps/quiver-education/ )\n7. VR-avastusretked ainetundides! On palju toredaid virtuaalreaalsuse keskkondi ja rakendusi, kus saab palju toredat luua või virtuaalreaalselt nautida! Aga miks mitte üldse igasugused virtuaalretked distantsõppe raames!\n- Google Expeditions https://edu.google.com/products/vr-ar/expeditions/?modal_active=none#about\n- Patches https://patches.vizor.io/\n- Tour Creator https://arvr.google.com/tourcreator\nNoppeid eesti ja vene keele õppeks: https://twinspace.etwinning.net/94706/home\nAutorid: Signe Reidla, Ingrid Maadvere\nEesti keelt kõnelevad õpilased kirjutavad tutvustuse vene keeles ja vene kõnekeelega õpilased eesti keeles. Õpilased teevad enesetutvustuse google docsis, teise kooli õpilased parandavad vigu.\n2. Enesetutvustuse lindistamine - helisalvesti nutiseadmes\nTutvustuste lindistamiseks võib kasutada nutiseadmes olevaid äppe või keskkondi Moovly, Animaker, Powtoon vms.\n3. Kakskeelne jõulukaart\nÕpilased teevad vabalt valitud veebikeskkonda või arvutiprogrammi kasutades jõulukaardi ja kirjutavad sinna luuletuse nii eesti kui vene keeles. Luuletuse pikkus peaks sisaldama vähemalt ühte salmi (nii eesti kui vene keeles). Veebikeskkondade valikud: https://en.picmix.com/, http://sketch.io, https://galactic.ink/sketchpad/. Arvutiprogrammid: http://paint.net, 3DPaint, Krita, Gimp, Scratch.\n4. Kelleks tahan saada?\nÕpilased teevad temaatilisi koomikseid. Eesti keelt kõnelevad õpilased kirjutavad koomiksite tekstid vene keeles ja vene kõnekeelega õpilased eesti keeles.\nKoomiksite loomisekssaab kasutada: https://www.pixton.com/, https://www.storyboardthat.com/storyboard-creator, Canva, https://www.toonytool.com/, https://www.makebeliefscomix.com/ (salvestamine: print-email-save, seejärel võimalik arvutisse salevestada), http://www.wittycomics.com/make-comic.php.\n5. Kuulsused Eestis\nEesti keelt kõnelevad õpilased otsivad infot vene rahvusest kuulsuste kohta ja vene keelt kõnelevad õpilased otsivad infot eesti rahvusest kuulsuste kohta. Luuakse ühiselt üks veebiraamat.\n- Esitluste tegemine: Canva vms\n- Veebiraamat: Storyjumper (http://storyjumper.com/)\nÕpilased kirjeldavad eesti köögi ja vene köögi toiduvalmistamise traditsioone, ühise e-kokaraamatu loomine: https://www.storyjumper.com.\nJärgmises loos inspiratsiooni ja praktilisi ideid võõrkeeleõppeks ning lasteaia ja algklasside multiprojektist.


Mihkel Nestor: soodne autosõit ei teeni ühiskonna huve - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Mihkel Nestor: soodne autosõit ei teeni ühiskonna huve\nTugeva lobitöö, hea maksulaekumise ja inflatsioonihirmu tõttu on valitsus otsustanud kütuseaktsiisi tõusu edasi lükata.\nKuigi inflatsioonisurvet see tõesti vähendab, on mitmes teises plaanis tegemist ühiskonna jaoks kehva otsusega.\nLõppeval nädalal selgus ehk veidi ootamatult, et 2022. aasta kevadeks kavandatud elektri- ja kütuseaktsiiside tõus jääb ära. Rahandusministri ettepanekul soovitakse aktsiisitõuse vähemalt aasta võrra edasi lükata. Ajendi selleks andis terav tähelepanu elektrihinnale, kuid et ära jääb ka mootorikütuste aktsiisitõus, võib ilmselt kirjutada kütusemüüjate esindusorganisatsiooni aktiivse lobitöö arvele.\nEi saa öelda, et selle otsuse põhjendamiseks argumente ei leia. Esiteks on riigi maksulaekumised olnud varem prognoositust oluliselt paremad ja seeläbi on väiksem ka auk, mida eelarves lappida. Palju optimistlikumaks on muutunud ka rahandusministeeriumi majandusprognoos, mis lubab selleks aastaks 9,5 ja järgmiseks 4 protsenti majanduskasvu. Lisaks väiksemale vajadusele kiiret maksutulu leida soosib aktsiisitõusude edasi lükkamist kiire inflatsioon. Järgnevatel kuudel kipub Eesti inflatsiooninäit ületama 5 protsenti, mida tõukab energiahindade, eriti elektri hinnatõus. Väljavaade on ebaselge ka järgmiseks aastaks, mistõttu ei taha valitsus olla see, kes tarbijahindade kasvu veel omalt poolt tagant kütab.\nIsegi kui maksutõusude ära jätmine lähtub õilsast missioonist hoida niigi hea maksulaekumise juures inflatsioon kontrolli all, on sellel plaanil ka olulisi puudujääke. Majanduse kui terviku seisukohalt on neist ehk kõige olulisem see, et tegelikult tulebki maksusid tõsta ajal, kui need hästi laekuvad. Praegu võib sisuliselt ükskõik millist majandusnäitajat vaadates veenduda, et konjunktuur on väga hea. Ent riigi pikaajalistes huvides võib olla täiendava hoo andmise asemel hoopis muusikat veidi vaiksemaks keerata. SEB prognoosi põhjal kasvab majapidamiste tarbimine püsihindades mõõdetuna nii sel kui ka järgmisel aastal enam kui 7 protsenti. Äsja värske majandusprognoosi avaldanud Eesti Pank lubab selleks aastaks lausa 9protsendilist tõusu ja järgmiseks enam kui 5 protsenti kasvu. Kaks aastat tarbimispidu võib inimlikus plaanis olla muidugi lustakas, kuid vähegi kainelt mõeldes ei ole see miski, mis meid riigina jõukamaks teeks.\nLisaks küsimusele makromajanduslikust tasakaalust tuleb tähelepanu pöörata ka maksustamise mõjule tarbijakäitumisele. Samuti sellele, kuidas see haakub riigi võetud kõlavate eesmärkidega keskkonnahoiu vallas. Olukorras, kus me räägime vajadusest tarbida vähem fossiilseid kütuseid, ei ole aktsiisi piiramine just samm õiges suunas. Eelnevaga haakub hästi riigikogu juures tegutseva arenguseire keskuse äsja avaldatud mõttepaber, mis tuletab meelde, et Eesti on ainus Euroopa Liidu riik, kus pole elanike transpordieelistuste suunamiseks kasutusele võetud automaksu. Tervikuna jääb transpordi maksustamine Eestis teiste liikmesriikide keskmisele alla 11 korda. Arvestades, et 2019. aastal moodustas transport 16 protsenti Eesti CO2 heitmest, on probleem suur. Samuti on transpordisektori CO2 heide vastupidi näiteks energeetikasektorile pidevalt kerkinud. Kuigi autod on muutunud uuemaks ja vähem keskkonda reostavaks, on probleem selles, et autosid on aina rohkem ning aina suurem osa igapäevastest liikumistest tehakse just autoga.\nArvestades poliitikute vastumeelsust valijaid uute maksudega šokeerida, on Eestis seni eelistatud autosid maksustada läbi kütuseaktsiisi. 2019. aastal andis kütuseaktsiis 6 protsenti Eesti eelarvetuludest, samas kui ELis piirdus see keskmiselt 3 protsendiga. Vaid aktsiisil põhinev autotranspordi maksustamine on omal moel õiglane, sest enim maksavad need, kes rohkem sõidavad. Samas mitmes teises maksuvaldkonnas me sellist õiglust taga ei aja. Näiteks maksavad kõik palgatöötajad solidaarselt 13 protsenti oma palgast ravikindlustusfondi ja idee sellest, et igaüks ise oma tervishoiukulud kannaks, ühiskonnas erilist kandepinda ei leia. Rõhudes vaid kütuseaktsiisile, võtame rohkem raha maaelanike käest, kelle jaoks on isiklik auto olematu ühistranspordiühenduse tõttu ainus võimalus.\nRohkem solidaarsust aitaks süsteemi tuua auto soetamise või omamise maksustamine. Teistes riikides levinud automaksubaasid on näiteks CO2-heide, auto võimsus või auto hind. Mitmed riigid on loonud seadusandluses võimaluse ka kohalikel omavalitsustel autosid maksustada läbi „ummikumaksu“, mis pärsib ülemäärast autoliiklust tiheasustusega piirkondades. Eesti kontekstis võiks selline maks mõistlik olla küll ilmselt vaid Tallinnas. Oluline küsimus, millele arenguseire keskuse paberis tähelepanu juhitakse, on elektriautode esiletõus. Üldiselt on nende maksustamine Euroopas oluliselt madalam kui sisepõlemismootoriga autode oma, ent tulevikku silmas pidades ei ole see jätkusuutlik. Nimelt ei ole autode ainus negatiivne välismõju CO2-heide, vaid ka asfalditolm, domineerimine linnaruumi üle ja negatiivne mõju inimeste tervisele, sest kondimootorile eelistavad nad autos lösutamist.\nKokkuvõttes on õige aeg hakata arutama, kuidas autosid ja nende keskkonnajalajälge õiglaselt maksustada. Et ainuüksi sõiduautosid imporditakse Eestisse aastas umbes miljardi euro eest, siis ehk aitaks automaks veidi reguleerida ka kuumaks kippuvat temperatuuri majanduses.\nEelmine artikkelMeelis Malk peab vallaga reklaamisõda\nJärgmine artikkelLäänemaa kutsus maale elama\nNestor ajab sotsialistlikku möga linnaruumis autode domineerimise kohta. Linnad on ajalooliselt tekkinud kaubateede ristumiskohtadesse ehk linnad ongi liikluse kants. Et tänapäeval on linnad elumaju pungil täis ehitatud, et liiklusele pole enam absoluutselt ruumi, on loogiliselt ajuvaba. Mittetoimiva liiklusega linnade, kus autod peavad läbi elamurajoonide roomama, uuesti normaliseemiseks tuleks pooled majad buldooseriga pikali lükata. Ei saa ikka nii, et Nestor laiutab oma kalli korteriga ülbelt keset ristmikku ja nõuab aknast karjudes teistelt liiklejatelt kasinust. Kui mees juba solidaarsusest pajatab, siis peaksid linnaruumis kõik võrdselt koomale võtma, nii 250-tonniste eramajade kui ka 100-tonniste korterite omanikud. Ei saa nii, et ainult 1,5-tonnise auto… Loe rohkem »\nKokkuvõtte kohta. Kas tõesti analüütik ei märka kuidas just praegu kõrbeb üks plaan kavala maksustamise abil elektrituru keskkonnajalajälge väiksemaks muuta. Need protsessid ei ole enam seniste elukaugete rahandus – poliitiliste meetmetega juhitavad. Pime usk katteta raha lisamise ja maksude süsteemi juurde keevitamise mehhanismi kõikelahendavasse toimesse ei päästa enam uksest ja aknast sisse murdvate päris elu probleemide eest. Tulge alla oma peamajade klaaskuubikute virtuaalreaalsusest ja hakake asjade olemust uuesti märkama.\nKas selleks peab mingit jamspi suust välja ajama, et kanda analüütiku nimetust?\nKõigepealt pühime piima lõua otsast ära ja siis käi jala.😤\nEesti on ainus EL- i riik, kus pole automaksu, selle eest on ühe tööealise inimese kohta kõige rohkem autosid.\nEt peaks nagu olema või? Hea ju, kui ei ole\nKahju kui inimene ei suuda laiemat pilti näha, aga edu teilegi!\nPole mingit pilti, rohkem makse ei paranda sinu elukvaliteeti. See peaks nagu ilmselge olema! Otsitakse kuidas saaks veel maksukoormat tõsta, peitudes igasuguste kavalate nimetuste taha. Vaikselt ja pidevalt kontrollivad piire kuhumaani on rahval kannatust, et tänavatele ei tulda. Kahju, kui inimene on pime.\nEestis on automaks kütuseaktsiisi sisse ära peidetud, mis on ka õiglasem, sest maksad reaalse autokasutuse pealt. Kütuse hind tanklas võrreldes meie inimeste madala sissetulekuga on ikka väga kõrge. Automaksuga riikides on see kohati 3x madalam ehk vaikimisi võivad nemad 2-3x rohkem autoga sõita ja keskkonda reostada. Auto aastamaks on motiiv autot maksimaalselt kasutada – iga tühjamakstud päev autoga sõitmata on omanikule kahjulik. Kui kehtestatakse automaks, loobun töölkäimiseks ühistranspordi kasutamisest ja hakkan senise 15 tuhande asemel 30 tuhat aastas sõitma.\nKas see on sotsdemokraat? Kui on, siis ei imesta üldse. Minuarust sotsidel on see nii koguaeg programmis. Soovunelm on, et kõik saaks võrdselt heaolu maitsta, aga kuna raha juurde niisama ju ei teki, siis tuleb makse tõsta ja mõne uue maksugi korra aastas välja mõtlema. Õnneks inimesed neid võimu juurde väga ei vali.\nSõiduauto on ebaratsionaalne ja äärmiselt madala kasuteguriga liiklusvahend. Energiat ehk kütust kulutatakse 10 korda enam, kui ühe inimese liigutamiseks tegelikult vaja läheks (1000 kg auto vs. 100 kg inimene).\nEelistada tuleks erinevate kergliikurite ehk kahe- (või kolme)rattaliste kasutamist ja sobiliku taristu väljaehitamist.\nKas teie olete kommunist? Kuidagi lennukad viisaastaku ideed tulevad. Loodan, et iroonia oli siiski, aga kõik ei pruugi sellest kohe aru saada.\nEi ole kommunist ning kommentaar ei ole mõeldud irooniana. Sisu selles, et planeet ei kannata meie arutut tarbimis- ja saastamispidu välja.\nTe olete vist küll maailmas kõige targem inimene, et teate kuidas inimene planeeti mõjutab. Päris julge pakkumine. Minuarust ei tea inimene midagi niipalju looduse protsessidest, et võiks väita see ja too mõjutab niimoodi. Inimkond pole oma organismi toimimist selgeks saanud, veel vähem ta midagi looduse kohta teab. Samas on teil ka natukene õigus, et võibolla isegi mõjutada saab.Kui ikka kõik puud maha raiuda, siis mingi loodustasakaal kindlasti paigast nihkub.\nJälle puud , puud taastuvad aga nafta pumpamine ja muud tegevused maa all vot see on hävitav !\nVeel üks tark :))))\nElektriliiklus ilma kohaliku heitgaasi-emissioonita on juba tulekul, roheelektri puhul kaoks ära ka kaugsaaste. Reaalne ja toimiv lahendus on juurutamisel, aga eilased sisepõlemismootoriga auto vaenlased pole veel oma aegunud arusaamu muutnud?\nSots Nestori propaartikli all on ohtlik väidelda autostumise alternatiividest isegi siis, kui sul on õigus ja objektiivsed näitajad viitavad autohullusele. Ennem peaks linnapea vabatahtlikult jalgrattaga ja minister trammiga tööl käima hakkama aga Eestis seda (väljaspool mainekujunduskampaaniaid) ei juhtu. Praegu on jäme ots kindlalt autousksete käes. Toon ühe näite. Kui tahad jalgrattaga vähegi turvaliselt jõuda Jaama oja sillast Tallinna mnt – Niine ristil algava kergliiklusteeni on mõistlik kasutada kõnniteed. Sel ca 600-700m pikkusel lõigul pead ületama 13-15 ristuvat autoteed või sõidurada. Iga ristumiskoha ees valmistu peatuma ja rattalt maha tulema (lisaks jalakäijatega arvestamisele). Autojuhil on samal lõigul kohustus peatuda vaid jalakäijate… Loe rohkem »\nTõsi see on, et Jaama tänav on ratturile eriti ebameeldiv piirkond – sõidutee on kitsas ja transiitliikluse tõttu üliohtlik, kõnnitee aga lihtsalt kitsas ning liiklusseaduse järgi ka rattasõiduks keelatud (arusaadavalt sõidetakse siiski).\nPositiivse poole pealt väärib märkimist peagi valmiv Posti tänav ja Metsa tn remonditud lõik, kus velotamine igati ok, niisamuti Kuuse tn.\nTundub, et linnaplaneerimine liigub aeglaselt üle kivide-kändude, kuid vähemasti õiges suunas.\nTavaline tehnikavõhiku propagandaplära. Inimese kiire liigutamine peab olema turvaline ja mugav, mistõttu on sellised liiklusvahendid ka rasked (autod, rongid, bussid, trammid, lennukid jne). Tühi ühistransport on seetõttu kõige loodust reostavam inimeste transpordiliik üldse. Kergliiklus on ainult liikluse üks piiratud osa – piiratud distantsidel, piiratud ohutustasemel, piiratud aastaajal jne. Liiklus peab jääma mitmekesiseks, et olla parimal viisil optimeeritud. Näiteks kaalub diiselmootoriga linnaliinibuss 12 tonni ja toodab pealinnas ühe inimese liigutamiseks 1km kaugusele (olemasoleval täituvusel) 100gr CO2. Kui sõita 2-kesi väiksemas diiselautos, on CO2 emissioon juba väiksem. Seega ühistransport võib olla vastupidiselt igasugu muinasjuttudele vägagi reostav.\nLisaks jalgratastele toodetakse ka mootoriga kergliiklusvahendeid. Nt 4-taktiline mopeed tarvitab 100 km-le 1,5 – 2 liitrit kütust. Saab kahekesi sõita, pole parkimisprobleeme, võtab liikluses vähe ruumi jne. Pool Aasiat ja Aafrikat sõidab sellistega, kuid meil on nende kasutamine muudetud erinevate nõuete kehtestamisega äärmiselt tülikaks (isegi vene ajal ei nõutud kiivrit).\nM. N. käib jalgsi?!


Täiendigrammatika haarab grammatikast kõige mahukama osa, üle poole (587 reeglit). Ühest küljest on see tingitud sellest, et täiendi märgendeid lisatakse peaaegu igale sõnavormile, teiselt poolt tuleb jällegi omadussõnade ja erinevat liiki asesõnade korral kontrollida ühildumist sageli 2x14 reegliga.\nOmadussõnaliste täienditena käsitletakse siin omadussõnu, partitsiipe ja järgarve.\nOmadussõnaline täiend ühildub põhjaga käändes ja arvus. Nimetava käände korral võib omadussõna olla siiski ka öeldistäide, mis paikneb aluse ees. Omastavas käändes omadussõna võib olla ka määrus, kui on koordinatsioonis omadussõnaga, mis on olevas käändes. Nt Umbes kilomeetri kaugusel kõrgus valge ja vägevana tahmase maastiku kohal Tõeministeerium. Kui need erandjuhtumid välja arvata, siis analüüsitakse ühildumise korral omadussõna eestäiendiks. Kui aga vastavas käändes nimisõna paremas kontekstis ei leidu (konteksti pikkus on kuni lause lõpuni või kuni esimese verbini), siis eestäiendi märgend eemaldatakse. Nt Aga needki helid tundusid mu kõrvadele tavalisest tasemad.\nVead tekivad siis, kui lause on väljajätteline: Siis sulas see nägu Euraasia sõduri kujuks, mis lähenes, tohutu ja hirmuäratav, automaadi tärisedes ..., või kui lause on fraasi keskelt pooleks jagatud: Kuid ülempreester ei tahtnud sellist rahakat - ja mis veel tähtsam! - väga mõjuvõimast külalist minema lasta.\nNagu ikka, kontrollitakse ka koordinatsiooni: imelik ja võõrastav tunne oli.\nMitmeseks jäävad peamiselt need omadussõnad, mis võivad olla samahästi ka öeldistäited: Oli ilmne abahakiiride keele erinevus kõigist teistest selles piirkonnas kõneldavaist. Ta oli lühike, kleenuke, ja sinised tunked, Partei vormiriietus, veel rõhutasid tema kõhnust.\nKa omadussõnaline järeltäiend peab põhjaga ühilduma käändes ja arvus (v.a. neli viimast käänet), kusjuures nimetavas käändes omadussõna võib ka öeldistäide olla. Omadussõnal eemaldatakse järeltäiendi märgend, kui vasakus kontekstis ei leidu selles käändes nimisõna. Kui omadussõna on käändumatu, eemaldatakse järeltäiendi märgend siis, kui vasakus kontekstis ei leidu üldse nimisõna. Vead tekivad siis, kui järeltäiend paikneb põhjast lahus: See helk kumas veel pikki aastaid üle ühe mu elu võtmestseeni, mis sellest, et tumma ja näiliselt kõrvalise. Seepärast ta hakkas kõnelema mitmesugustest ohverdamisviisidest, küll vanadest, mil jumalatele toodi ainult sööki-jooki, ja uutest, mil ...\nSamuti tekib viga, kui nimisõna on lausest puudu: oli ilmne abahakiiride keele erinevus kõigist teistest selles piirkonnas kõneldavaist.\nTavaliselt on järeltäiend eraldatud põhjast komaga, pikema loetelu korral kooloniga. Kui aga põhja ja omadussõna vahel koma (koolonit) ei leidu, ei ole sõna järeltäiend: näisid kõik need inimesed mulle imelikul kombel tuttavad. Ka siin tekib viga vaeglausetes: nagu ajakirjanikulgi oli tal viivitamatult amputeeritud jalg, nagu ajakirjanikulgi parem.\nOmadussõnaline järeltäiend jääb mitmeseks kas määruse või öeldistäite suhtes üldse kokku viiel korral. Nt Ta oli tüse, kuid toimekas ja rabavalt rumal mees, täis nürimeelset vaimukust.\nIndefiniit-, determinatiiv- ja demonstratiivpronoomen ühildub põhjaga käändes ja arvus ning nende kohta käivad reeglid on sarnased omadusõnaliste eestäiendite reeglitele. Erandlikult käituvad asesõnad kõik, ise, samuti mitmed asesõnade kombinatsioonid, mille jaoks on eraldi spetsiifilised reeglid. Asesõna üks analüüsitakse samade reeglitega kui arvsõna üks, sest piir kahe sõnaliigi vahel on sageli väga ähmane.\nEraldi reeglid on asesõnadele ise ja kõik järeltäiendina, teiste asesõnade kohta kehtivad samad reeglid, mis nimisõnadelegi. Märgime siiski, et veel vajavad täpsustamist reeglid teiste järelasendis esineda võivate asesõnade kohta (kumbki, mõlemad). 20300-sõnalises korpuses selliseid ei esinenud.\nNimisõna on eestäiendiks, kui ta on kas omastavas käändes (genitiivatribuut), on põhjaga rektsiooniseoses või on eeslisandiks. Omastavas käändes eestäiendit on sihitisest sageli võimatu eristada, rektsioonide analüüsimiseks peaks olema vägagi põhjalik leksikon ning lisandi analüüs sõltub sõnade tähendusest. Seepärast kasutatakse nimisõnalise eestäiendi analüüsil reegleid, mis otsivad parempoolsest kontekstist võimalikku fraasi piiri ja kontrollivad siis, kas sellest piirist vasakule jääb mõni selline sõna, mida antud sõna saaks täiendada. Kõige kindlamateks fraasipiirideks on osalause lõpp või öeldis (või lihtsalt verb), põhigrammatika reeglid loevad fraasi piiriks ka kaassõna või võrdlussõna. Heuristilised reeglid eeldavad, et demonstratiiv-, determinatiiv-, indefiniit- ja personaalpronoomenid alustavad uut fraasi (neist eespool võib olla ainult omastavas käändes täiend). Nt Tuttav oli viimane kui palk igas hoones. Heuristilised reeglid loevad fraasipiiriks ka määrsõna, kui sellele järgneb vahetult nimisõna: Ta oli selle süüdlaslikult portfellis koju toonud.\nOletuslikud on ka konkreetseid käändeid käsitlevad reeglid: osades käänetes nimisõnad ei ole kunagi eestäiendid (või on seda küllaltki harva). Osastavas käändes nimisõna ei ole eestäiend, kui ta ei kuulu parameetersõnade hulka (kasvu, värvi, sorti jt). Sisekohakäänetes sõna ei ole eestäiend, kui talle järgneb vahetult partitsiip. Pisut ebatäpsem reegel kustutas sisekohakäänetes sõnalt eestäiendi, kui järgneb lihtsalt omadussõna. See reegel põhjustab kaks viga: kirjudes rättides prisked naised ja kiiskavvalgest betoonist püramiidne ehitis, samas eemaldades ligi 60 märgendit õigesti: esines konverentsil ülevaatliku ettekandega. Üldiselt on alale-, alal- ja alaltütlevas käändes nimisõnalised eestäiendid väga haruldased ning nendega reeglid ei arvesta. Samuti eemaldatakse saavas ja olevas käändes nimisõnadelt eestäiendi märgendid, kui järgmine sõna ei ole deverbaal. Nt. Rasmusel polnud pidutsemiseks põhjust.\nOmaette reeglite rühma moodustavad nimesid analüüsivad reeglid. Tavaliselt, kui kaks pärisnime esinevad kõrvuti ja esimene neist on nimetavas, siis on esimene eesnimi ja selge eestäiend. Samas tekitab selline reegel ka vigu: George Bushi juurde visiiti kavandades mängis Lennart Arnoldile ninanipsu sellega, ...\nNimi nimetavas ei ole eestäiend, kui järgnev sõna on mitteobliikvakäändeline nimisõna (mittenimi): ... siis ei saaks Telia kaabliärisse minna.\nSee, millal nimisõna on järeltäiendiks (või lisandiks), sõltub enamasti sõnade tähendustest. Süntaktiliste reeglite abil on võimalik ainult kontrollida, kas sõnast eespool leidub sellist sõna, mida ta saaks laiendada.\n1. Järeltäiendi märgend eemaldatakse, kui vasakus kontekstis ei leidu nimi-, ase- ega arvsõna. Vasaku konteksti piiriks on kas osalause algus, öeldis, verbi des-vorm, supiin või kaks järjestikust määrsõna. Järeltäiendi märgend eemaldatakse ka siis, kui vasakus kontekstis on ainult kaassõnafraas või partitsiip, mille ees on määrus. Vead tekivad vigase osalausepiiri tõttu: Uuskeeles nimetati neid: Tõmin, Ramin, Armin, ja Külmin. Koma sidesõnade ja, ning, või ees on enamasti osalausepiiriks. Teine vigade põhjus on lahkasendis järellisand: Mida ta teeb, range koolidirektor, kohalik vaimuhiiglane, ...\n2. Osa kvantoreid, nagu enamik, üks, osa, eeldab seestütlevas käändes järeltäiendit. Kui selline sobiv kvantor eespool leidub, analüüsitakse seestütlevas käändes nimisõna järeltäiendiks. Nt See oli osa vihkamise nädala eelsest kokkuhoiukampaaniast.\n3. kui-järellisand ühildub põhjaga käändes. Nt sinule kui keiser Julianuse ajalookirjutajale. Täiendavalt tuleb kontrollida, ega pole tegu nii ... kui ... konstruktsiooniga. Samuti ei tohi alalütlevas käändes sõna tähendada aega: Samal ajal kui Toompeal ...\n4. Koordinatsioonis sõnad kannavad sama süntaktilist funktsiooni. Nt Mõlemal oli seljas Luurajate vorm: lühikesed sinised püksid, hall särk ja punane kaelarätt. Komadega eraldatud samas käändes sõnade korral on väga raske otsustada, millal nad on koordinatsioonis, millal aga on üks teise lisand. Enamasti kontrollitakse, kas vahetult ei järgne koma, sest järellisand eraldatakse komadega nii põhjast kui ka ülejäänud lausest (omastavas käändes järellisand välja arvatud).\n5. Järeltäiendi märgend eemaldatakse, kui eespool on isikuline asesõna, mis ei ole täiend, ja sellest paremal ei ole sobivat sõna, mida täiendada. Sõna ise ei tohi olla olevas, ilma- ega kaasaütlevas käändes (et vältida fraaside mina isaga, tema keisrina jne valesti analüüsimist.)\n6. Kui sõna on loetelu esimene sõna, s.t. vasakus kontekstis on koolon, ning sõna ja kooloni vahel ei ole midagi sellist, mis võiks fraasi lõhkuda, kooloni ees on nimisõna või kvantor, sõnale järgneb kas koma või sidesõna, siis on sõna järeltäiend. Nt Üldse olid mul mingil perioodil peamisteks imiteerimisobjektideks mitmed sõjamehed ja väejuhid: Julius Caesar, Zhukov, Pärn.\n7. Järellisand ühildub enamasti põhjaga. Kui ühildumist ei ole, kustutatakse nimetavas ja osastavas käändes sõnadelt järeltäiendi märgend. Erand on mitmuse osastavas järellisand: Epp, mei parimaid tantsijaid. Raskusi tekib ka loeteludega, mille vahel on osalaused: Tädi Adeele tutvustas mulle selle uue kodu valdusi, õunaaeda, kus üks puu teist taga hõikas, väikest lompi, mida pidulikult tiigiks kutsuti ja kuhu ei tohtinud käsi- ega jalgupidi sisse minna, metsaveerde ulatuvat tikripõõsaste tihnikut, võssakasvanud tallitagust.\nNimetavas käändes võõrsõnalist järellisandit on raske ära tunda: Ta mõte ... põrkas siis mütsatades vastu uuskeelset sõna kaksisoism; All kõnniteel laperdas ... plakat hooti tuule käes, vaheldumisi varjates ja näidates ainsat sõna ingsots. Kui nimedel puuduvad jutumärgid ja korpuse märgendus ei kajasta ka kursiivkirja olemasolu, siis on järellisandit raske analüüsida: millel oli kiri Võidu sigaretid.\nEdasine järellisandi märgendite eemaldamine toimub juba heuristiliste reeglite abil.\n8. Neljandat järku heuristilised reeglid oletavad, et isikulisel asesõna ei või olla järeltäiendit, eksides ainult korra: teil ajakirjanikkudel on ...\n9. Viiendat järku heuristilised reeglid ei luba saavas käändes järeltäiendit (ning mitte eksides).\n10. Kuuendat järku heuristilised reeglid määravad nimetavas käändes lisandit kirjavahemärkide abil: kui mõttekriipsule eelneb nimisõna nimetavas, sõnade vahel on ainult eestäiendid või määrsõnalised määrused ja järgneb kirjavahemärk. Nt Mööda teed tuli veel üks elusolend - suur kollane kass.\nKui vasakus kontekstis on nimi nimetavas ja sellele järgneb koma, ning nende sõnade vahel on ainult eestäiendid, siis analüüsitav sõna nimetavas on lisand. Nt. Siis oli mu raviarstiks doktor Liigaste, väga väärikas ja asjatundlik mees, tunnustatud kirurg.\nJutumärkides nimetavas käändes sõna on lisand, kui enne jutumärke on nimisõna: kinos “Ateen”.\n11. Viimane järellisandi reegel, 10. järku heuristiline reegel, kustutab kõigilt ülejäänud nimetavas käändes nimisõnadelt järeltäiendi märgendi. Reegli kõrge heuristiline järk võimaldab analüsaatorit ka ilma selle reeglita käivitada. Reegel eemaldab 94 märgendit, neist 9 valesti, mis omakorda põhjustavad veel 2 viga. Samas on järeltäiendi märgend sageli viimane, mis eemaldatakse (alles jääb veel üks märgend), ja seetõttu mõjutab see reegel kaudselt kogu lause edasist analüüsi. Teistel reeglitel õnnestub seetõttu eemaldada veel 20 märgendit.\nNimisõnaline ees- ja järeltäiend jäävad sageli mitmeseks määruse suhtes. Näiteks lauses Näinuks enda ees mitte pohmeluses vaevlevat viltuse lipsuga meest, vaid ... on võimalik, et sõna lipsuga laiendab kolme erinevat sõna: pohmelus lipsuga, nägema lipsuga, lipsuga mees.\nMäärsõnalised täiendid esinevad väga harva ning neid on raske määrata. Omaette klassi moodustavad seisundimäärsõnad, kuid neid üritatakse morfoloogilise ühestamise käigus võimalikult palju käändumatuteks omadussõnadeks analüüsida. Eestäiendi märgend eemaldatakse sõnadelt, millele ei järgne nimisõna. Eraldi reeglid on sõnadele siia, sinna ja teistele asukohta tähendavatele määrsõnadele, mis analüüsivad määrsõna eestäiendiks, kui järgneb sobivas käändes nimisõna (sinna metsa, üleval aknas jne). Nt See ju kõik mu esmane ülesanne siin ajalikus elus. Pärast nende analüüsi eemaldatakse heuristilise reegliga kõigilt teistelt sõnadelt (v.a. piiratud loetelu: täna, homme, omamoodi) määrsõnalise eestäiendi märgend, kui neile ei järgne deverbaali. Viga tekkis lauses Winston kallas endale sealt peaaegu teetassitäie.\nLoomult heuristiline, kuid põhigrammatikasse kuuluv reegel kustutab määrsõnalise järeltäiendi märgendi, kui eelnev sõna pole nimisõna, põhjustades sellega vea: kuurid, mustast lauast ja üsna lääbakil. Fraasis mis tahes kõigis käänetes analüüsitakse määrsõna tahes järeltäiendiks. Esimest järku heuristiline reegel eemaldab määrsõnalise järeltäiendi märgendi kõigilt määrsõnadelt, kui eelnev sõna pole nimisõna kolmes esimeses käändes ning kolmandat järku heuristiline reegel kustutab määrsõnadelt järeltäiendi märgendi tingimusteta, põhjustades sellega kaks viga fraasides kõik viimseni ja kõik mis vaja.\nKaassõnafraasi on suhteliselt raske analüüsida, sest see, millal kaassõnafraas on täiendiks, sõltub sõnade tähendusest, parimal juhul rektsioonist. Et aga nii põhjalikku rektsioonide leksikoni ei ole, eemaldatakse kaassõnalt eestäiendi märgend enamasti heuristiliste reeglite abil.\nGrammatika põhiosas olevad reeglid kontrollivad, kas paremas kontekstis üldse leidub nimisõna, mida laiendada, ja kui ei leidu, eemaldatakse eestäiendi märgend. Kolmandat järku heuristilised reeglid eemaldavad tagasõnalt eestäiendi märgendi, kui järgnev sõna pole nimisõna, ja eessõnalt siis, kui tema laiendi järel pole vahetult nimisõna. Viiendat järku heuristilised reeglid eemaldavad eestäiendi märgendi kõigilt kaassõnadelt v.a. moodi. Need reeglid teevad 3 viga (kuid eemaldavad korrektselt 76 märgendit): kes töötas Winstoni kõrval boksis; ... marssisid tema pea taga teleriekraanil lõputud Euraasia armee kolonnid; ... millega luupainaja käes vaevleja tõstab oma pead padjalt. Mitmeseks jäi üks tagasõna: Hääl tuli mustast peegli moodi metallplaadist.\nPõhigrammatika reegel eemaldab kaassõnalt järeltäiendi märgendi, kui vasakus kontekstis pole nimisõnu, mida laiendada. Üldiselt esineb kaassõnafraas järeltäiendina sagedamini kui eestäiendina, seepärast põhjustab heuristiline reegel, mis eemaldab kõigilt kaassõnadelt järeltäiendi märgendi, rohkesti vigu (8,5%), kuid samas puudub muu võimalus kaassõnade ühestamiseks. Vead tekkisid näiteks lausetes: Ta oli ühel meelel inimestega enda ümber; ... muutus tema salajane vihkamine Suure Venna vastu imetluseks. Et selliseid lauseid ühestada, tuleks koostada väga põhjalikud leksikonid ühelt poolt nimisõnade rektsioonide kohta, teisalt analüüsida iga üksikut kaassõna, millistel tingimustel ta võib olla täiendiks. See on aga täiesti omaette uurimisprobleem.\nJäreltäiendit eemaldavale heuristilisele reeglile on omistatud piisavalt suur järk (6), mis võimaldab kasutada analüsaatorit ka sellises rezhiimis, et seda reeglit ei rakendataks.\nInfinitiivne verb eestäiendina\nKa infinitiive on raske analüüsida ja eestäiendina on nad äärmiselt haruldased. Kui da-infinitiivi paremas kontekstis ei leidu nimisõna, siis eesstäiendi märgend eemaldatakse. Supiini kohta eeldatakse, et see saab täiendada ainult deverbaali (sellist kombinatsiooni aga treeningkorpuses ei leidunudki). Heuristiline reegel eemaldab da-infinitiivilt eestäiendi märgendi tingimusteta ning ei eksi seejuures kordagi (testkorpuses siiski leidus fraas teada mees).\nInfinitiivne verb järeltäiendina\nInfinitiivselt verbilt eemaldatakse järeltäiendi märgend, kui vasakus kontekstis pole sõnu, mida täiendada. Eeldatakse, et supiin võib järelasendis täiendada ainult deverbaali. Kui da-infinitiivi ees on mõni sõnadest käsk, soov, lubadus, harjumus jne, siis loetakse da-infinitiiv järeltäiendiks. Nt Liibüalasest salateaduste tundja oli võtnud tõsiselt oma lubadust kirjutada keiser Jovianuse reisist Antiookiast Constantinoopolisse. Loetelu sisaldab 10 levinumat sõna, mille korral on da-infinitiivne järeltäiend väga tõenäoline. See loetelu vajab tulevikus kindlasti täiendamist. Praegu jääb da-infinitiiv sageli mitmeseks, kusjuures sagedasim märgendite kombinatsioon on @-FMV, @<INF_N, @ADVL, @SUBJ: ... nagu polnud seal ka kombeks ilma põhjuseta naerda.


Miercurea Ciuc võttis vastu juba viienda järjestikuse kindla kaotuse – Korvpall24.ee\nMiercurea Ciuc võttis vastu juba viienda järjestikuse kindla kaotuse\nAvaldatud 07.01.2021; 21:24\nAutor Martin Reinsalu 07.01.2021; 21:24\nRait-Riivo Laane koduklubi Miercurea Ciuc oli Rumeenia korvpalli kõrgliigas neljapäeval taas võistlustules, kui vastamisi mindi Bukaresti Dinamoga ja leppida tuli 80:96 (17:30, 15:18, 21:25, 27:23) kaotusega.\nVisketabavuses jäi Dinamo 52% – 50% peale. Lauavõitluse võitis Miercurea Ciuc 35:30 (ründelaud 10:10). Korvisööte andis Dinamo rohkem 23:17 ning vaheltlõikeid tehti samuti rohkem 11:6. Pallikaotuseid kogunes Miercurea Ciucil 23, Dinamol 13.\nSarnaselt kolmapäevasele mängule ei kuulunud ka nüüd Rait-Riivo Laane Miercurea Ciuci koosseisu. Korvpall24.ee-le teadaolevalt on tagamängija endiselt jalavigastusest taastumas ja peaks väljakule jaanuari keskpaigas naasma.\nDainius Chatkevicius viskas meeskonna parimana 27 puntki ja võttis 11 lauapalli. Miles Bowman Jr lisas 23 punkti, hankis 7 lauapalli ja andis 5 korvisöötu. Vlad Corpodean ja Emanual Shepherd said võrdselt kirja 9 silma, kellest esimene andis 5 korvisöötu ja viimane võttis 8 lauapalli.\nDinamo eest tõi Andrei Calenic 22 punkti ja võttis 10 lauapalli. Timothy Price järgnes 21 ning Gerald Armwood ja Armin Cane võrdselt 16 punktiga.\nMiercurea Ciuc jätkab hooaega ühe võidu ja kaheksa kaotusega, kusjuures viis viimast kohtumist on kaotatud. Dinamol on kirjas neli võitu ja kaks kaotust.\nJärgmise mängu peab Miercurea Ciuc ära 14. jaanuaril Timisoara SCM meeskonna vastu.\nPrevious Post VIDEO | Kiur Thomas Vehmanen hiilgas senise karjääri parimas mängus 26 punkti ja 5 sööduga\nNext PostBaskonia alistas koduväljakul Euroliiga tabeliliidri


Bhutani lipp – Vikipeedia\n? Bhutani riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.\n3 Võrdlus teiste lippudega\nVõrdlus teiste lippudega[muuda | muuda lähteteksti]\nRiigilipu esimene variant kavandati 1949. aastal India-Bhutani lepingu sõlmimise puhuks. Kuningas Jigme Wangchuk kavandas ruudukujulise lipu, mis oli diagonaalselt jagatud ülemiseks kollaseks ja alumiseks punaseks laiuks. Lipu keskel oli roheline draakon, traditsiooniline türkiisdraakon yu druk ngonm (གཡུ་ རབྲུག་ སྡོནམ). Thimphus Rahvuskogu hoones võib selle lipu koopiat praegugi näha. Originaali asukoht on teadmata.\nRiigilippu läks uuesti tarvis kuninga ringreisi ajal 1956. Uus lipp tehti vana lipu foto järgi, kuid draakon muudeti valgeks. Valmistati üks suur lipp laagripaikades heiskamiseks ning hulk väikesi lippe kuninga saatesalga igale kümnendale ponile.\nEnam-vähem praeguse kuju sai lipp 1960. Üks ametnik märkas mõni aasta varem Indiat külastades, et ruudukujuline lipp ei lehvi nii hästi nagu India lipp, mille proportsioonid on 2:3. Bhutani lipule anti India lipu mõõdud 6×9 jalga. Draakoni asendit muudeti nii, et ta kergelt tuule käes lehvides ei vaataks alla.\nAastal 1969 muudeti kuninga käsul punane oranžiks. Seoses riigi astumisega ÜRO-sse 1971 kinnitati lipu kuju ametlikult 8. juunil 1972.\nBhutani lipp andmebaasis Flags of the World (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Bhutani_lipp&oldid=5982043"


pütt - Eesti Entsüklopeedia\nTuttpüti pesa. Püttide pesi ümbritseb alati vesi\npütt (Podiceps; ingl grebe, vn поганки), pütiliste seltsi kuuluv maailmas laialt levinud veelindude perekond; 13, Eestis 4 liiki (pütiliste perekondadeks jaotamine ja perekondade liigiline koosseis on süsteemiti erinev).\nPütid on kõik head ujujad ja sukeldujad, maismaal kõnnivad keha tagaosas paiknevate jalgade tõttu halvasti. Elutsemiseks eelistavad taimestikurohkeid järvi, madalaid merelahti, eriti abajaid; söövad kalu ja veelisi selgrootuid. Püttidel on ujuvpesa, kurnas 4–6 muna. Põhjapoolsed liigid talvitavad oma pesitsusalast lõuna pool, kus on jäävaba vett.\nEestis kohatud neljast püti perekonna liigist on tuttpütt kõige tavalisem. Hallpõsk-pütt ja sarvikpütt on Eestis harvad haudelinnud ning mustkael-pütt ebajärjekindel haruldane haudelind. Väikepütt kuulub teise perekonda.\nPüti perekonna liigid veebisaidil Animal Diversity Web (inglise keeles)


Oled see, mis muusikat kuulad | Para-web\n/ Oled see, mis muusikat kuulad\nOled see, mis muusikat kuulad\nMa olen millegi párast vága skeptiline igasuguste uuringute suhtes. Need ei ole alati objektiivsed.\nMuusika huvitab mind vága, enim kuulan metalit (nt industrial, nu-metal, grindcore) ja hip-hop-muusikat (nt Lil Wayne). Útleme nii, et mu iseloomujooned láhevad metal-muusikaga vága hásti táppi, v.a. loomingulisus. Aga muusika on muusika ja austan/kuulan kóiki zhanre.\n[Muudetud: 5-29-2009 Karupoeg]\nolen siis miinustes enesehinnanguga, väga loominguline ja väga laisk.\nläheb täppi küll ':__:\nNatuke teise külje pealt - käitud vastavalt sellele millist muusikat kuulad ehk kuidas muusikaga mõjutada käitumist:\nImelik ma kuulan kõike , peale räpi .\nEks ma siis olen nö mitmesugune\nMinu Rokk/Heavy metal läks paika.\nRE: Oled see, mis muusikat kuulad\nMeie lemmikmuusika näitab, kes me tegelikult oleme. Mingi meloodia või sõnum mõjutab su hingekeeli rohkem kui sa tahaksid seda välja näidata. Muusika võim meie üle on müstiline.\nTeades eestlaste külmust, kangust ning tagasihoidlikkust, ma siiski panen ette, et meie parafoorumlased võiksid siin välja tuua oma kolm lemmiklaulu, sest see aitaks meil üksteist paremini mõista.\nMinu praegused kolm lemmiklaulu on:\nEnya - May It Be https://www.youtube.com/watch?v=i7MLT4Mm...CCCjONy8Oo\nDisturbed - The Sound of Silence "Lyrics" https://www.youtube.com/watch?v=u9Dg-g7t2l4\nLady Gaga, Bradley Cooper - Shallow (A Star Is Born) https://www.youtube.com/watch?v=bo_efYhY...yLGf-o826w\nMõnikord need vahetuvad, aga tihti tulevad ka tagasi.\n(selle postituse viimane muutmine: 19-10-2018 16:31 Minaelan.)\nLemmiklugusid on väga raske kolmele taandada, kuid olgu, panen siia kolm lugu, mis mulle esimesel hetkel pähe turgatasid:\nLed Zeppelin - Kashmir https://www.youtube.com/watch?v=ZDwotNLyz10\nPink Floyd - Echoes (part 1) https://www.youtube.com/watch?v=rmlZLnkF0aU\nTame Impala - Vital Signs https://www.youtube.com/watch?v=hI1Xe1sAPgY\n(selle postituse viimane muutmine: 18-10-2018 19:23 Nielander.)\nHuvitav sünkroonsus: ma just tund-poolteist tagasi mõtlesin seda lugu kuulates, et peaks panema muusikateemasse, et üks päris "minu oma lugu":\nOrbital "Chime crime" https://www.youtube.com/watch?v=Wiu9Viws_KU Selle loo nimi on "Kuunaer". Või üks juutuubi kommentaator ütles ülitabavalt: The sound of neurons firing in the brain!!!\nTeised kaks mõtlesin ka välja: 70nendate lõpust, mil see lugu tehti, (kergelt autistlik muusik) Gary Numan 'Are Friends Electric?' ;siin uuem kontsertversioon: https://www.youtube.com/watch?v=22Z4Tv1zn-s\nJa natuke uuem lemmik: https://www.youtube.com/watch?v=-7IRnin9gF0 Last Night The Moon Came" Jon Hassell.\nJon Hassell ja Brian Eno - lugusid neilt on palju väga häid.\nEsimene kehale, teine hingele, kolmas vaimule.\n(selle postituse viimane muutmine: 19-10-2018 18:57 Mannu.)\n(18-10-2018 20:41 )Mannu Kirjutas: Teised kaks mõtlesin ka välja: 70nendate lõpust, mil see lugu tehti, (kergelt autistlik muusik) Gary Numan 'Are Friends Electric?' ;siin uuem kontsertversioon: https://www.youtube.com/watch?v=22Z4Tv1zn-s\nHea lugu, raisk. Aga originaal meeldib siiski rohkem. Viimasel ajal minnakse kuidagi nende uusversioonidega liialt artistlikuks.. Mingid rütmimuutused ja higised mikrofonipigistamised.\nGenesis: "Duchess" https://youtu.be/J3fLoF-Jus0 Intro on nats pikk, aga tasub kuulamist.\nSparks: "This Town Ain`t Big Enough For Both Of Us "https://youtu.be/QAzESJ62irI Ei õnnestunud otselinki panna.\nChristie:" If Only" https://youtu.be/uEsxJCsk768\n1) Muusika HÄÄLESTAB inimesi teatud energeetikale/meeleoludele ... seega oleks mõistlik, kui igaüks kirjutaks ENDALE ise muusika: nii häälestaks igaüks ennast just sellele, mille järele ta siia kehastus ... tarbides aga teiste kirjutatud muusikat, häälestame ennast teiste vajaduste orjadeks.\n2) Meie sügavam olemus peitub igavikulises vaimus (tervikolemuses), mis asub tasandite vaates IGAVIKUS ... igavik asub aga väljaspool AEGA ja RUUMI ... muusika on aga nootide vaheldumine AJAS ... seega IGAVIKUS POLE MUUSIKAT (on vaid tohutu kogus noote hetkega, mida kirjeldatakse kui "tüütut müra") ... ehk muusika-eelistus ei saa olla meie olemus ... muusika-eelistus saab olla vaid mingi projektsioon meie olemusest.\n(19-10-2018 07:58 )lahendused Kirjutas: ) ... ehk muusika-eelistus ei saa olla meie olemus ... muusika-eelistus saab olla vaid mingi projektsioon meie olemusest.\nSeega, sa kardad avalikustada oma seda vähest projektsiooni?\nPS. Mul absoluutselt puudub muusikaline kuulmine selles mõttes, et midagi ISE TEHA. Olen ülimalt tänulik, kui leian siinses ilmas midagi, mis mu hingele lohutust ja rõõmu valmistab.\n(19-10-2018 09:12 )Minaelan Kirjutas: Seega, sa kardad avalikustada oma seda vähest projektsiooni?\nProjektsioonidega pole mõtet tegeleda (kassi-poeg ajab seinal varju taga - arukas inimene taolise jampsiga ei tegele), olemuslike algpõhjustega tuleb tegeleda (käsi, mis loob seinale varju-teatrit ... pea, mis juhib kätt ... hing/vaim, mis juhib pead, jne).\n(19-10-2018 11:02 )lahendused Kirjutas:\nSeega sa ei julge avalikustada oma lemmikmuusikat (ei usu, et sa muusikat ei kuula, sest muidu sa seda teemat ei loeks), sest ...arukus kaob või...???\nMinu arust on muusika kui sellise arengus toimunud lähiaastakümnetel olulised nihked. Kuskil alates 70-ndatest hakati produtseerima sellist muusikat, millel puudub meloodia. Eks vanemad inimesed ju ikka mäletavad, et kui olid sünnipäevad või koosviibimised või kasvõi ühikas tudengite õllejoomised, siis käis ikka ühislaul. Lauldi kas mõne pilli, tavaliselt kitarri või akordioni saatel, või siis täitsa a capella. Aga lauldi. Praktiliselt alati. Alates 80-ndatest hakkas uus muusika ja laululooming olema selline, mida ikka niisama lihtsalt pika laua taga järele ei üürga. Puudub selline meeldejääv viis ja meloodia, või on käigud sellised, mida laulab järgi ainult õppinud solist. Mõned ajad lauldi selliselt veel vanu laule, mida sai järgi laulda, kuid noorematele olid need ajast ja arust, uusi laule aga ei saanud seltskonnas enamasti laulda. Nii noored tänapäeval koos ei laulagi, nagu olen kuulnud. Minu arust on sellega muusika rahvast eemaldunud. Kuulatakse küll, kuid sellist kaasalaulmist ja pidudel ühislaulmist enam ei kohta palju, kui üldse.\nOma eelistused jäävadki 60-70-ndatesse. Juba nimetatud The Sound of Silence, House of the rising sun, Easy Livin, California Blue, The Green Leaves of Summer, Sealed With A Kiss jne. Samas kuulan palju ka klassikalist muusikat, aga mitte sünget ja rasket. Mozart läheb hästi peale. Opereti ja ooperimuusika. Üsna kõigesööja. Sünged toonid ei istu, Wagnerit ei kuula. Pärt ei sobi üldse. Saksa marsid on ägedad, Alte Kameraden Marsch, Erika.\nEraldi tahaks peatuda räpil. Mulle on täiesti mõistetamatu, lausa müstiline, kuidas täiesti haritud ja intelligentsed inimesed suudavad sellest nähtusest üldse rääkida kui kunstist või muusikast? Üldse rääkidagi sellest, pöörata tähelepanu. Tegijatest ma ei räägigi, sest neist enamus on ju ikka kuidagi sealt pättide, sulide, narkarite maailmast ja sealt see stiil ju pärit ongi. Põleva prügitünni ääres pilves neegrid ajavad NY tänavanurgal roppe sõnu ritta. Või imiteerivad need tegijad siis, et on sellest maailmast. Miks promoda ja näidata sellist asja normaalsetele inimestele. Las see jäädagi sinna põleva prügitünni juurde. Kui üritada mõnda räpilugu siiski kuulata, et mis sügav ühiskonnakriitiline sõnum seal siis tuleb nüüd, on pärast tunne nagu oleks solgiga üle valatud.\nEks me kõik teame ja oleme kuulnud neid postipoisi viisil lauldavaid roppusi, kus ei puudu vahel oma andekuski. Kuskil nuka taga teismelistel poistel tore jorutada. Aga kas peaks neid ikka kunstiks nimetama ja isegi rahvusringhäälingus esitama ja promoma. Muusikat seal ju pole, peale mõne üliüksiku erandi puudub ka konkreetne põletav sõnum. Roppuste ja labasustega pikitud algelised riimid. Minu jaoks täielik mõistatus, kuidas saab sellist asja nimetada kunstiks ja muusikaks ja arutleda selle üle samaväärselt Mozarti või Bachiga. Kuidas selline täielik, absoluutne kräpp on tõstetud nii kõrgele?\nAga uuemast muusikast on Rammstein ikka ka vinge.\n(19-10-2018 16:17 )Aadu66 Kirjutas: Kuskil alates 70-ndatest hakati produtseerima sellist muusikat, millel puudub meloodia. Eks vanemad inimesed ju ikka mäletavad, et kui olid sünnipäevad või koosviibimised või kasvõi ühikas tudengite õllejoomised, siis käis ikka ühislaul. Lauldi kas mõne pilli, tavaliselt kitarri või akordioni saatel, või siis täitsa a capella. Aga lauldi. Praktiliselt alati.\nVaatasin hiljuti kinos filmi "Mantra - hääled vaikusesse". Minu jaoks jäi põhilise sõnumina kõlama filmist see, et lääne inimene on taasavastanud koos laulmise võlu. Need mantrad olid seal ilusa meloodia ja loomulikult positiivse sisuga. Njah, aga meie oma sünnipäevalaua "Mets müüühiseeb ja kääägu kukkub raal ..." vist on jäädavalt? kadunud koos selle põlvkonnaga.\nTsitaat: Eraldi tahaks peatuda räpil. Mulle on täiesti mõistetamatu, lausa müstiline, kuidas täiesti haritud ja intelligentsed inimesed suudavad sellest nähtusest üldse rääkida kui kunstist või muusikast?\nMina kuulan muu hulgas ka räppi. Laulusõnu ma ei kuula kunagi, ka muude stiilide puhul. Räpp annab energiat. Teiseks on see minu maitse jaoks piisavalt minimalistlik, vahest peale bassikäigu ja trummi muud polegi. Klassikaline minimalistlik muusika (Philip Glass nt) on liiga kaootilised ja melanhoolsed (seda on mus niigi palju).\n(19-10-2018 07:58 )lahendused Kirjutas: 1) Muusika HÄÄLESTAB inimesi teatud energeetikale/meeleoludele ... seega oleks mõistlik, kui igaüks kirjutaks ENDALE ise muusika: nii häälestaks igaüks ennast just sellele, mille järele ta siia kehastus ...\nMuusikat ma ise ei kirjuta, kuid olemasolevatest paladest valin väga pepsilt. Harva on nii, et terve plaaditäis kõlbab kuulata, väga harva. Olen lugudestki lõiganud välja ainult sobivaid osasid ja mittesobivad välja jätnud (varem mehhaaniliselt, nüüd on lihtsam). Ja ma päris teravalt tajun seda, et on ilmselt iga konkreetse inimese jaoks sobiv heli (akordid? jms, muusikaline haridus on mul null) ja mittesobiv heli. Jõuduandev heli ja nõrgestav heli. Castaneda kuskil ühes oma raamatutest mainis seda ka. Ja minu jaoks on The Sound of Silence nõrgestav, peale mille kuulamist peaksin endale eriti agressiivse räpiga elu sisse tagasi kloppima Samas aga kui muusika ise ongi peaaegu vaikus : https://www.youtube.com/watch?v=TTHF2Dfw1Dg, siis ma oleks võinud ka selle loo panna oma listis kolmandaks Jon Hasselli "Last Night the Moon came" asemele.\n(selle postituse viimane muutmine: 19-10-2018 20:28 Mannu.)\nMulle meeldib palju...sõltub...momendil on nii..\nVikings - soundtrack (Wardruna - Dagr)\nSieben - Loki\n(19-10-2018 20:23 )Mannu Kirjutas:\n(19-10-2018 16:17 )Aadu66 Kirjutas: Eraldi tahaks peatuda räpil. Mulle on täiesti mõistetamatu, lausa müstiline, kuidas täiesti haritud ja intelligentsed inimesed suudavad sellest nähtusest üldse rääkida kui kunstist või muusikast?\nMina kuulan muu hulgas ka räppi. Laulusõnu ma ei kuula kunagi, ka muude stiilide puhul. Räpp annab energiat. Teiseks on see minu maitse jaoks piisavalt minimalistlik, vahest peale bassikäigu ja trummi muud polegi.\nOlge nüüd ometi!\nEestlastel hea vanasõna: jäägu iga kingsepp oma liistude juurde.\nÜks parimaid meie kergemuusikateoseid mis kannab välja palju enamat on justnimelt räpp ja sõnu tasub eriti kuulata nagu enamuse sellezanri puhul. Teinekord võib neid muidugi raske olla jälgida,,, ))\nMinu inimesed https://g.co/kgs/q4FyPE\nPostitus: #1357RE: Muusika paranormaalsusest\nMesser Chups - Vincent Price Bible -\nwho is scariest of them all?\nwho is crazyest of them all?\n(19-10-2018 16:17 )Aadu66 Kirjutas: Minu arust on muusika kui sellise arengus toimunud lähiaastakümnetel olulised nihked. Kuskil alates 70-ndatest hakati produtseerima sellist muusikat, millel puudub meloodia. Eks vanemad inimesed ju ikka mäletavad, et kui olid sünnipäevad või koosviibimised või kasvõi ühikas tudengite õllejoomised, siis käis ikka ühislaul. Lauldi kas mõne pilli, tavaliselt kitarri või akordioni saatel, või siis täitsa a capella. Aga lauldi. Praktiliselt alati.\nJa vaadati veidralt inimesi, kes kaasa ei teinud. Tean omadest tähelepanekutest, olen seda viltuvaatamist tunda saanud\nNagu mingi veider kiiks. Ühe New Age grupi juht mainis mulle ära - juuresolevad passiivsed inimesed tekitavad osalejates pidurduse. Need inimesed tulevad kokku omavahel suhtlema või looma ühiseid eesmärke kasvõi läbi rituaalide, aga nende eesmärk ei ole kellelegi esinemine. See klapib mu enda tundega olukordades, kus ma ei soovi esineda, näiteks omaette pilli harjutades või soovides üksinda oma trummiga enda masendust maandada.\nPeale seda hakkasin teadlikult vältima seltskondlikke rituaale, mis mulle huvi ei pakkunud. Rituaaliks ma nimetaks siinkohal ühistegevusi, kus keskendutakse millelegi konkreetsele ja ei tehta muud. Näiteks suitsetajad, kes oma pläru tirivad koos täielikus vaikuses. Ma küll ise ei suitseta, aga samas ei karda ma tossu. Seda hingan linnas olles niigi vaala annuses. Jutustavas suitsumeeste pundis tunnen end koduselt. Kuid kui seltskond tossu manustades vaikib, ei arenda vestlust, mida põrgut ma seal siis teen? Mõnigi kord jalutan kaugemale, otsin omaette tegevust, kui pundis avaldub soov teha ühislaulu. Mul pole lauluhäält, ma ei valda veel meloodiapille. Trummi ma alati kaasa ei tiri, enamus seltskondades lauldavast repertuaarist ei paku mulle mingit huvi. Eemaldudes ennetan võimalikke küsimusi inimeste poolt. Trummigagi eelistan käia puntides, kus osalejate huvid kattuvad minu omadega - niisama trummi-impro huvilised, mantralauljad.\nKas Sa oled sünesteetik? Hallucigenia 43 16,925 30-05-2020 20:15\nMis teeb inimesest inimese? z3r0 c001 107 13,026 29-02-2020 17:35\nDNA on midagi enamat kui lihtsalt lineaarne kood, mis juhib Ceasar 53 18,311 25-11-2019 05:12\nMis on elu mõte? ayyu 140 41,968 26-06-2019 10:19\nMis on õnn? paadikapten 47 3,118 28-04-2019 17:34\nVaatame, kui julge oled. Armageddon 83 23,504 10-07-2017 17:33\nMis on sensitiivsus? tulekera 17 7,951 22-09-2015 17:59\nMis värvi on see kuulsust kogunud kleit levis 14 6,539 17-05-2015 14:40\n5 psühholoogiatesti, mis näitavad, et inimkond on hukule määratud Celtic 20 7,113 06-09-2013 06:19\nMis juhtus mu sõbraga? luise 2 1,351 05-03-2011 19:21


Kümme reeglit, mille vastu ei tohiks poes käies eksida - Kaup ja teenus - Tarbija\nKümme reeglit, mille vastu ei tohiks poes käies eksida\n30. juuni 2014, 13:51\nLaste ostukärudes sõidutamine võib olla ohtlik.\nAeg-ajalt peab igaüks oma jala kaupluse ukse vahelt sisse pistma, kuid mitte alati ei pruugi see olla meeldiv kogemus.\nParema keskkonna loomiseks tuleks järgida vaid mõnda lihtsat reeglit, kirjutab News.com.au.\nÄra jäta ostukäru parkimisplatsile\nParkimisplatsile vedelema jäetud kärud jäävad sageli teistele ostlejatele ette. Näiteks võivad autoga poodi tulnud inimesed oma sõiduriistaga kärudele otsa tagurdada ja selle peale vihastada.\nLõpeta keset parkimisplatsi jalutamine\nKui sa ei ole just superkangelane, ei maksa arvata, et suudad paari sekundiga auto eest ära hüpata. Proovi hoida tee serva ning vaata, kus ka teised kõnnivad. Ära eksle üksinda keset autodele mõeldud teed.\nSeisa eskalaatoril õigel pool\nÜhelt poolt minnakse üles, teiselt poolt tullakse alla. Olles ainuke valel pool seisja, pidurdad ka üldist liiklemist, sest teised inimesed ei pääse mööda.\nÄra tiku kogu kraamiga ekpresskassasse\nKui kassasse on lubatud tulla vaid 15 tootega, pea sellest kinni. Isegi kui paned tooted eraldi väikestesse kilekottidesse ja hiljem ühte suuremasse, ei moodusta need kokku ühte toodet.\nPane asjad õigetesse kohtadesse tagasi\nKülmutatud pitsa koht ei ole šampoonipudelite vahel. Kes peaks tahtma seda toitu veel hiljem osta ja süüa?\nJärjekorras seistes hoia pikemat vahet\nEesseisja ostetud asju ei jää vähemaks, kui tema külje alla pugeda. Jäta inimesele nii palju ruumi, et ta saaks vähemalt paar sammu ette või taha liikuda.\nSuhtu kassapidajasse viisakalt\nEbaviisakas oleks rääkida näiteks samal ajal telefoniga, kui kassiir alles sinu valitud tooteid läbi lööb. Samuti ei maksa hakata vaidlema soodustuse pärast, kui see on juba lõppenud. Osta see 35 senti kallim nõudepesuvahend ära, see ei ole nii suur kaotus.\nÄra pidurda järjekorda\nJärjekorras seistes ei maksa mõne ostunimekirja paigutatud toote pärast tagasi jooksma hakata, sest sel juhul peavad kõik teised järjekorras seisjad ka ootama. Mõttekam oleks lugeda nimekiri läbi näiteks enne tasumist.\nTee ära need asjad, mis sul endal võimalik on\nSuudad oma banaanid juba enne kassat ära kaaluda? Tee seda, kui see on poes lubatud. Nii kergendad kassapidaja tööd ning järjekord liigub samuti sujuvamalt.\nParkimiskohta otsides ära jälita inimesi\nKui sõidad oma autoga alla kümne kilomeetri tunnis kellegi järel, võib see tunduda üsnagi kahtlane. Püüa leida parkimiskoht ilma inimesi hirmutamata või ürita teha seda võimalikult kiiresti.


Wella Dry Me kuivšampoon - Tuuletuka veebipoes saadaval\nWella EIMIDry Me kuivšampoon\nDry Me kuivšampoon kogus\nKategooriad: Šampoonid, Wella\nWella Dry Me kuivšampoon on mugav ja kergesti kaasaskantav. Toode annab võimaluse tuua välja soengu ”teisel päeval”, ehk päev pärast pesemist. Šampoon lisab juustele vormikust ja volüümi. Lõpptulemus on matt. Tootele on lisatud tapiokitärklist, tänu millele jääb juustesse vähem jääke. Rasu eemaldatakse juuksejuurtelt kergelt ilma juukseid raskeks muutmata ning tulemusena saavutate värske tunde!\nEnne pealekandmist loksuta pudelit, seejärel pihusta kuivadesse juustesse. Lase tootel mõjuda ja pärast seda kammi läbi.\nWella Dry Me kuivšampoon\nWella EIMI jätab värske tulemuse ning on kiire ja lihtne toode tekstuuri ja volüümi lisamiseks. Suvel reisides ja matkates on toode imeline ja asendamatu abivahend. E-poes on saadaval ka sama seeria Perfect Setting soenguvedelik, mis saavutab kiiresti ja lihtsasti meelepärase soengu.\nColored Hair Protective šampoon\nPearl Styler viimistlusgeel


Stubb: teeme Põhjala riikidest ühe meeskonna\n7. november 2013 kell 11:56\nSoome Euroopa asjade ja kaubandusminister Alexander Stubb kiidab täna Rootsi majanduslehes Dagens Industri avaldatud arvamusartiklis Soome peaministri Jyrki Kataineni mõtet, et Põhjala riigid võiks oma majandushuve maailmas ühiselt edendada, luues ühise meeskonna Team Norden.\nKui Põhjala riikide SKP kokku liita, saab maailma suuruselt kümnenda majandusruumi 25 miljoni elanikuga. Regioonis on mitmed tugevad ettevõtted ja tuntud kaubamärgid, esindatud on nii uued kui traditsioonilised tööstusharud. Põhjala riigid on pea kõigi rahvusvaheliste edetabelite eesotsas, olgu võrdlemisel konkurentsivõime, õpitulemused või inimeste õnnetunne ja rahulolu oma eluga.\nSellele baasile tulekski üles ehitada ühine ekspordi edendamine, kirjutab Stubb. Praktikas tähendaks see, et Põhjala riikide ministrid käiksid näiteks Aasias kaubandussuhted arendamas koos, kaasas äridelegatsioonid. Selline delegatsioon on juba rohkem nähtav ja võimalused suuremad, leiab Stubb.\nStubb on käinud ühistel ekspordi edendamise visiitidel Indoneesias ja Mehhikos Eesti välisministri Urmas Paetiga.\n4. aprill 2014 kell 12:16\nAlexander Stubb tegi Anne Sullinguga selfie\nSoome Euroopa asjade ja väliskaubandusminister Alexander Stubb kohtus oma Eesti kolleegi Anne Sullinguga ning riputas Twitterisse ka ühise selfie.\n2. aprill 2014 kell 16:05\nSoome lükkab edasi majanduskohtumise Venemaaga\nEuroopa asjade ja väliskaubandusminister Alexander Stubb teatas täna, et Ukraina kriisi tõttu toimub iga-aastane Soome ning Venemaa ministrite kohtumine hiljem kui esialgu plaanitud, vahendas ERR.


Müüa korter, 3 tuba, Mai 5, Mai, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Mai 5, Mai, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nMai rajooni 1. korruse korter!\nLisainfo: panipaik, toad eraldi, mööbli võimalus, pakettaknad\nÜmbrus: naabrid ümberringi, ümbruses korterelamud, asub keskuses, teed heas seisukorras, meri lähedal\nKorter on korras, mis võimaldab kohest kasutusele võttu. Korter on väga soe. Päikest jagub kuni lõunani.\nPõrandatel laminaatparkett, seinad värvitud/tapeeditud.\nSiseuksed puidust, väisuks metalluks, aknad plastikpakettaknad (sissepoole avanevad).\nVahetatud on kõik korteri sisesed vee ja kanalisatsiooni torud. Lisaks paigaldatud vee puhastamiseks veefilter. Vannituba on plaaditud, keskkütte siug.\nPlaneering on mugav. Avar elutuba ja eraldi köök, vannituba ja Wc on kokku ehitatud ning on seetõttu ka veidi avaram. Korter asub maja keskel, planeering läbi maja. Aknad avanevad loode-kagu suunas, st. hommiku ja õhtu päike.\nKel soovi, võib elutoa köögi kõrvale teha ja seina eemaldada (tegemist kergseinaga, mida võimalik eemaldada, kooskõlastada korteriühistuga ). Sel juhu jääb maja taha kaks omaettesissekäiguga magamistuba.\nKevad-sügisesel perioodil 50-90 EUR, talvel 120-135 EUR, remondifondi kogutakse 0,3 EUR/m2 koht, suvekuudel 1EUR/m2 kohta.\nMajas on toimiv ühistu, kes on korrastanud ka maja ümbrust, lisaks soojustatud maja otsaseinad, vahetatud vee püstakud ning soojustatud katus. Väga heas seisukorras on ka trepikojad, mis on värvitud, paigaldatud uued postkastid, uued rauduksed. Kortermajja paigaldatud ka fonolukusüsteem.\n2018 on rajatutud kõnnitee, koos jalgrataste parkimiskohtadega; trepikodade remont , millega seoses vahetati välisuks ja keldriuks ning vahetati postkastid.\n2019 aasta lõpuks vahetatakse veemõõtjat automaatlugejate vastu\nLähiajal plaanis laiendada ka parkimisala.\nMaja asukoht mai tänava alguses, mis on väga hea infrastruktuuriga ning kesklinna lähedal.\nMaja kõrval Mai tänava põhikool, lähedal jalgpalliväljak, maja kõrvalt kulgev tee viib otse ranna kergliikus teele.\nLähikonnas erinevad toidupoed. Kõige lähem Mai Gomarket, mis on praktiliselt üle tee.\nVeel on lähikonnas MaXXima ning Ülejõe Selver.\nVaid 550m kaugusel Pärnu Tennishall ning 650 m Pärnu Spordihall.\nAutoga on kesklinna paar minutit, bussiga 10 minutit ja bussid liiguvad regulaarselt ning pea ukse eest.\nLähim lasteaed ~ 320 m Lasteaed Triinupesa\n~ 1 km Pärnu Kesklinna Lasteaed\n~ 2.1 km Pärnu Raja Lasteaed\nLähim kool ~ 310 m Pärnu Tammsaare Kool\n~ 860 m Pärnu Mai Kool\n~ 920 m Pärnu Ühisgümnaasium\nLähim peatus ~ 110 m Veeparadiis 15 16 17 21 7 7B 8\n~ 270 m Hotell Strand 15 16 17 21 7 7B 8\n~ 500 m Kanali 10 19 1A-II 20A 6\n69 900 € 1 167 €/m2\nLõvisaba tee 4\nTube 3 | 62.5 m²\nTube 2 | 33.5 m²\nPärnade pst 14\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3184925 Kommentaar:


Autopesula-AALO - autogavanni autopesulad\n+372 5 638 5383\nAadress: Tehase 23 Tartu\nTelefon: +372 5 638 5383\nReg. nr. 12873802\nTeenuse pakett sisaldab:\nTeenuse kirjeldus ja kvaliteediootused.\nTeenuse käigus leotatakse ja eemaldataks survepesuriga autolt suurem mustus ja pigi. Kuivatatakse vaid klaase, kuna survepesu ei ole piisav liiva ja tolmu eemladamiseks sõidukilt. Sõidukile jäänud liivatolmu osakesed jäävad kergelt lapi sisse ning kuivatamisel tuhmistavad ja kriimustavad sõiduki värvkatet.\nSeda teenust soovitame kasutada märja ilmaga suurema pori eemaldamiseks (et näha mis värvi auto on). Kuiva ilmaga ei ole see teenus soovitatav, kuna kuivamise järel jäävad kindlasti näha pesemise varjundid. Seda eriti siis, kui auto on tumedat värvi.\n10€ 12€ 20 min\nmustuse leotamine välipinnalt\nvelgede puhastus spetsiaalainega !\nTeenuse kirjeldus ja kvaliteedinõuded.\nsuvine šampooni pesu võib nimetada madalama kvaliteediga välipesuks. Selle käigus jääb autole külge maantepigi, mis omakorda seob ka liiva. Kuivatamise järel võib pigisemates piirkondades (koopa ääred ja sõiduki tagaots) esineda mustuse varjundeid. Kuna tegemist on piiratud ajaga teenusega, esineb pärast kiirkuivatust ka vee järelnirisemist detailide vahelt.\nSuvist šampoonipesu võib kasutada odavama välipesuna. Sellele ei saa esitada kõrgeid kvaliteedinõudeid. Ei soovita kasutada suruõhuga kuivatamist, kuna detailide, tulede ja plastikosade vahelt võib välja ilmuda liiva. Sellisel juhul võib pärast suruõhu kasutamist autot lapiga kuivatades kriimustada värvkatet.\n17€ 21€ 30 min\npigi ja soola leotamine välipinnalt\nvelgede puhastus spetsiaalainega\nvälipinna kuivatamine mikrokiudlapiga\nkummist porimattide survepesu ja kiirkuivatus\nPigipesu võiks nimetada ka põhjalikuks välipesuks. See eemaldab auto pinnalt tugeva mustuse ja pigi.\nParema sära andmiesks ja ka püsivaha säilitamiseks soovitame kasutada lisateenusena vesivaha (Nano Care AquaWax).\n22€ 27€ 45 min\npigi ja soola leotamine välipinnalt ja uksevahedest\nvesivaha – NANOCARE AQUAWAX\nuksevahede lapiga kuivatamine\nEel-leotuspesu võiks nimetada ka põhjalikuks välipesuks. See eemldab auto pinnalt ka tugevama mustuse koos suurema pigiga. Kui auto on palju sõitnud maanteel või ei ole ammu leotuspesu tehtud, jäävad suuremad pigi täpid eemaldamata.\nSoovitame eel-leotuspesu esmatarbe autopesuks. Selle käigus säästame värvi ka tuhmumise eest (tavalise šampoonipesu puhul jääb pigiga koos ka liiva autole, mida kuivatamisel vastu autot paratamatult nühime)\n25€ 30€ 50 min\nkäsitsi pigijääkide eemaldamine\nNimetatud teenus on paljude autoomanike silmis hooajaliselt väga levinud. Teenuse käigus eemaldatakse autolt kogu pigi. Pestakse šampooniga puhtaks. Auto kuivatatakse.\nTulemuseks on täiesti sileda pinnaga auto.\nKõnealune teenus on meie pesula valikus, kuna rahvas seda nõuab. Tegelik soovitus oleks auto värvkatte hooldamiseks järmine:\nKasutada regulaarselt eel-leotuspesu, siis ei muutugi auto pind liivapaberi sarnaseks. Ja kaks korda aastas vahatada auto (vahatamise käigus eemaldataksegi kõik mustus, k.a. pigi)\nPigi eemaldamine ilma vahatamata tähendab aga seda, et me puhastame autopinna põhjalikult, avame nn. boorid ja jätame värvkatte kaitseta. See aga võib mõnes olukorras isegi kahjulikuks osutuda.\nal. 35€ al. 40€ 75 min\nvälipinna ja uksevahede pigileotuspesu\nrattakoobaste põhjalik pesu ja läigestamine\nkroom/nikkel (ka summuti otsad) detailide puhastamine\nTeenuse kirjeldus ja kvaliteedistandardid.\nEksklusiivpesu järel näeb auto väljast nii kaugelt kui ka lähedalt vaadates laitmatult puhas. Puhtad on ja hooldatud on kõik välidetailid. Õhuga kuivatamine ja pikem tööaeg võimaldavad sõidukil pesulas korralikult kuivada ning autoga sõitma minnes ei jää nähtavale veerinresid, mis tänaval lendava tolmuga hästi esile tulevad. Hooldatud plastikud-rehvid ning sära lisav Aquawax annavad üheskoos autole VÄRSKE JA SÄRAVA ilme. Välipinna ja uksevahede mitmekordne leotamine eemaldab autolt maksimaalselt pigi ja liivaterad. Seetõttu võib Eksklusiivpesu nimetada ka KRIIMUVABA AUTOPESUKS.\nTeenus on sobilik eriti nõudlikule kliendile, tähtsateks üritusteks või kord paari kuu tagant põhjalikuks pesuks. Oluline on märkida, et selle teenuse paketi sees pakutavad plastikute ja rehvide hooldamine on vajalik nende jätkuvaks püsimiseks “NAGU UUS” välimusega.\nal. 47€ al. 53€ 90 min\ntolmuimejaga istmete ja põranda puhastamine\narmatuurilt tolmu eemaldamine märja lapiga\nTeenus on mõeldus salongi kiireks puhasuseks, kus eemaldataks istmetel ja põrandalt liiv ning muu mustus. Kõnealuse teenuse hulka ei kuulu pagasiruumi koristus ja klaaside pesu. Neid on võimalik ükshaaval lisadena tellida.\nTeenus on sobilik kiiresti mustaks mineva auto vahepealseks puhastamiseks. Näiteks tööauto, kus istutakse sageli mustade riietega sisse või veetaks salongis ka tööriistu.\nSalongi kiirpuhastus sobib hästi ka põhjalike puhastuste vahepuhasuseks.\n19€ 22€ 30 min\npõhjalik puhastus tolmuimejaga\narmatuurilt tolmu eemaldamine ja plasitku hooldamine\nTeenuse kirjeldus ja kvaliteednõuded.\nTeenus sobib üldiselt nõudlikumale kliendile. Teenuse käigus eemaldataks põrandalt ja istmetelt lahtine mustus ja plastpindadelt näiteks maha loksunud jookide laigud. Teenuse hulka ei kuulu plekkide ja laikude eemldamine riidest pindadelt. Laikude ärahoidmiseks riidest pindadel soovitame salongi märgpesu järel panna peale riidekaitse.\nTeenuse tulemuseks on autosalongi seisukord ühemõtteliselt puhas.\nKõnealune sisepuhastuse teenus on soovitatav, kuna lisaks põhjalikule puhastusele hooldatakse ka plastikpinnad. Plastikpindade regulaarne hooldamine on vajalik vältimaks pragude teket ja nagisemist. Päikese kiirte käes kuivamisest tekkinud pragude taastamine on juba kallim ja keerukam.\n28€ 33€ 1 h\nIstmete keemiline puhastus(tk)\nNahahooldus (5 istet)\nnahkpindade puhastamine (pesemine)\nnahkpindade kreemitamine (hooldamine)\nTeenuse kirjeldus ja kvaliteedinormid.\nTeenuse käigus saavad kõik nahkpinnad puhastatud ja kreemitatud. Vajadusel korjatakse liigne kreem lapiga ära.\nEt säilitada nahkpindade elastsus on vaja naha hooldust teha sõltuvalt auto kasutusest vähemalt kord kvartalis. Kui nahkpind kaotab elastuse siis, hakkab ta lõpuks mõranema ja muutub ka juhuslikele vigastustele vastuvõtlikumaks.\nParima nahahoolduse juurde käib ka naha kaitsmine spetsiaalainega või nanovahaga.\nPildil on näha, mis moodi hakkab nahk mõranema, kui seda ei hooldata.\n55€ 55€ 2,5 h\nNahakaitse (5 istet)\n40€ 40€ 1 h\nPalume enne keemilise puhastuse teenuse teostamist, eemaldada sõiduki salongist kõik isiklikud asjad!\nAutoga Vanni autopesulad ei vastuta sõiduki salongi jäetud isiklike asjade eest!\nsalongi kõikide pindade märgpesu (vajadusel leotamine)\npagasiruumi kõikide pindande märgpesu\narmatuuri detailide vahede, võrede puhastmine\nnahkpindade hooldamine (kui on nahksisu)\nTeenuse kirjeldus kvaliteedinõuded.\nRahava hulgas levinud salongi keemiline puhastuse asemel oleks õigem kasutada terminit salongi märgpesu. Salongi märgpesu on põhjalikeim sisepuhastuteenus. Selle teenuse käigus töödeldakse kõik pinnad.\nSoovitame eriti heleda sisuga autodele riidekaitset nii põrandale kui ka teksiiliga istmetele. Riidekaitsega töödeldus pinnad ei lase mustust kanga sisse. Nii kestab keemilise puhastusega saadud puhtus kauem. Samuti väldib (näiteks põrandamattide ääres) paakunud mustuse teket.\nKasutades salongis riidekaitset on teinekord võimalik ise plekid eemaldada ja samal ajal paremini säilitada salongis “nagu uus” väljanägemist\nalates 150€ alates 185€ 5h+kuiv\nKõiki neid teenuseid on võimlik tellida ka eraldi. Ühtegi salongi kaitsevahendit ei paigaldata puhastamata pinnale. LOE LISAKS SIIT\nPalume enne desinfitseerimise teenuse teostamist, eemaldada sõiduki salongist kõik isiklikud asjad!\nsõiduki välimised ja sisemised ukselingid ja käepidemed\nkõigi salongis asuvad lülitid ja kangid ning rool\nturvavööd ja kinnitused\narmatuurlaud ja õhukanalite avad\nmultimeedia ekraan ja kliimapaneel\nkindalaegas, keskkonsool ja laegas ning topsihoidjad\ntahavaatepeegel ja laelülitid\nistmete peatoed ja taskud ning käetoed\nkütusepaagi luuk ja kork\npagasiluugi käepidemed ja lülitid\nkapotiavamis lülitid ja lukud\nTalve jooksul autosse kogunenud niiskuse tõttu on ilmade soojenedes auto salong soodsaks kohaks hallitusseente ja bakterite elutsemiseks. Nende elusorganismide elutegevuse tagajärjeks on muuhulgas ka ebameeldiv lõhn, mida on raske või võimatu eemaldada salongi keemilise puhastuse käigus. Seda sellepärast, et salongi keemilise puhastuse käigus ei ole võimalik pääseda ligi kõikidele kohtadele, kus bakterid elutsevad.\nOsonaatori poolt tehislikult toodetud desinfitseeriva toimega osoon pääseb ligi kõikidele kohtadele auto sisemuses, olles abiks ka suitsuhaisu ja lemmikloomade poolt tekitatud lõhna eemaldamisel.\nOsoon on suures konsentratsioonis elusorganismidele mürgine. Osoon tapab kõik bakterid. Olles hea desinfitseerija on kasutatav paljudes valdkondades.\nErinevalt kõikides lõhnastajatest ei peida osoon halbasid lõhnasid, vaid hävitab nende tekkepõhjused.\nNANO CARE BANANA CREAMWAX\neel-leotuspesu (pigi eemaldamisega)\nkäsitsi pigiplekkide eemaldamine (vajadusel)\nLOE VAHA KOHTA TÄPSEMALT SIIT\nKokkuvõtlikult on meil vahatamise teenus täispaketina. Teostatakse kõik vajalikud ettevalimistustööd ja ka lõppviimistlus. Mingeid lisasid ei ole vaja juurde tellida.\nal. 100€ al. 120€ 4 h\nal. 120€ al. 135€ 4 h\nal. 135€ al. 155€ 4 h\nal. 175€ al. 210€ 4 h\nParem nähtavus VIHMAS JA PORIS\nMuudab jää ja lume ning isegi putukate ja pori eemaldamise klaasilt lihtsamaks.\nVähendab peegeldust, eriti pimedas.\nKestab normaaltingimustes kuid.\nVaata ka videot SIIT\n40€ 40€ 0.2 h\nPüsivus ca 2-3 aastat\nalates 450€ alates 500€\nEchelon Zen-Xero Smart 2 component (ca 2-3 aastat) alates 600€ alates 650€\nEchelon Zen-Xero Dynamic 3 component (ca 3-5 aastat) alates 700€ alates 800€\nClareed keraamiline klaasivaha 3 esiklaasi 60€\nKeraamiline nahahooldus/nahakaitse Zen-Xero Vario 5 istet 150€\npoleerimine masinaga ühe keskmise abrasiivsusega poleerpastaga\nKuna poleerimise teenuse tulemuse kirjeldamine sõnadega on sageli mitmeti tõlgendatav ja erinevalt mõisetav, on soovitatav enne sellelaadse teenuse tellimist tulla pesulasse, pesta auto puhtaks ning paluda nõustamist. Nõustamise käigus vaadatakse auto seisund üle ning soovitatakse ootustele vastav teenus.\nEt kliendil oleks arusaadavam, nimetame läigestamiseks üheastmelist poleerimist, kus keskmise abrasiivsusega pastaga poleerides eemaldatakse autolt kergemad kriimud antakse tuhmunud värvile tagasi läige. Ühe pastaga poleerimisel võivad esineda järgnevad puudujäägid töö tulemuses:\nei eemaldata kõiki poleerimisega eemaldtatavaid kriime\nvaha osalise kulumise järel (harva ka kohe) on nähtavad ringikujulised poleerimise jäled (hästi nähtavad päikese valguses)\nal. 125€ al. 150€ 4 h\nPoleerimine on teisisõnu värvkatte lihvimine poleerimise kettaga ja selle juures kasutatavate poleerimise pastadega. Hea tulemuse saavutamiseks on vajalik mitme astmeline “lihvimine”. Kõige abrasiivsemate poleerimise pastadega eemaldatakse värvkattelt kriimud. Järjest väiksema abrasiivsusega pastadega eemaldatakse juba karedama pasta lihvimise jälgi.\npoleerimine masinaga erineva abrasiisvsusega pastadega, käiajälgede eemaldamine\nAuto poleerimine on teisisõnu värvkatte lihvimine poleerimise kettaga ja selle juures kasutatavate poleerimise pastadega. Hea tulemuse saavutamiseks on vajalik mitme astmeline “lihvimine”. Kõige abrasiivsemate poleerimise pastadega eemaldatakse värvkattelt kriimud. Järjest väiksema abrasiivsusega pastadega eemaldatakse juba karedama pasta lihvimise jägi. Poleerimise tulemuseks on parim võimalik läige (ei esine hologramme päikese valguses).\nal. 250€ al. 350€ 1-1.5 p\nmootoriruumi pesu (! KLIENDI OMAL VASTUTUSEL ! )\nväliplastikute ja rehvide hooldus\nTeenuse ettevalmistuse käigus pestakse sõiduk põjalikult (uksevahed, mootoriruum ja kogu välipind). Välipinnale teostatakse läigestamine (lihtpoleerimine), mille käigus lüüakse värvkate läikima ning vahatatakse kiirvahaga.\nAutosalongile ja pagasiruumile teostatakse märgpesu ja plastiku hooldus. Nahksisu korral pestakse ja hooldatakse ka nahkpinnad.\nAuto TÄIELI MAKE-UP on populaarne teenus, mis sobib muuhulgas hästi kevadiseks/sügiseseks suurpuhastuseks.\nSamuti kasutatakse seda teenust ka sõiduki müügiettevalmistuseks. Kuna autoost on paljuski emotsionaalne otsus, siis on auto müügi kiireks õnnestumiseks sõiduki välimusel määrav tähtsus.\nal. 375€ al. 425€ 1 p\nPESUTEENUS (paketivälised pesutööd) 35€/h\nklaasid pestakse seest klaasipesuainega ja kuivatus paberiga.\n3 esiklaasi 6€ kõik klaasid 10€\nUSTE KÜLMUMISE VASTANE HOOLDUS\n*Erimõõdulistele sõidukitele erihind!


Merko alustas Lätis 8miljardilise projekti ehitust\nMerks plaanib järgmise 8-10 aasta jooksul ehitada Riia Skanstese tänava piirkonda kokku 2200 korterit ja 280 000 ruutmeetirt büroopinda. Projekt hõlmab ka nelja 510 korteriga 24korruselise elumaja ehitust.\n"Büroopindade osas on võimalik nii väiksemate pindade kui ka eraldi hoonete müük tingimusel, et hoone eksklusiivne ehitusõigus jääb Merksile," selgitas Merko juhatuse liige Alar Lagus.\nKogu arenduspiirkond hõlmab 22 hektari suurust ala Skanstese tänaval. "Välistada ei saa ka võimalust, et osa maadest vahetatakse samaväärsete vastu mõnes teises riigis või Riia piirkonnas," lisas Lagus.\nProjekti esimeses etapis ehitatakse kaks 255 korteriga elamut ja parkimismaja 520 autole. Esimese etapi ehitustööd lõpetatakse 2008. aasta lõpuks.\nKorterite müük algab juba novembris. Merko ei täpsustanud, millise hinnaga korterid müüki tulevad.\n"Täna on müügihindadest ning kasumist veel liiga vara rääkida," lausus Lagus. Projekti teostamiseks kaasab Merko lisaks omavahenditele ka laenuraha.\nUudis jättis investorid rahulikuks, Merko aktsia tõusis eile 0,56%, 16,09 euroni (251,75 kroonini).


Eesti Energia hakkab Viru Keemia Grupile põlevkivi müüma - Äriuudised - Majandus\nEesti Energia hakkab Viru Keemia Grupile põlevkivi müüma\n24. aprill 2018, 9:52\nEesti Energia logo.\nEesti Energia ja Viru Keemia Grupp (VKG) sõlmisid põlevkivi ostu-müügilepingu, mis jõustub juunis. Eesti Energia müüb VKG-le kolme aasta jooksul pea miljon tonni põlevkivi. Muud lepingu detailid, kaasa arvatud ka toorme hind, jäävad poolte kokkuleppel konfidentsiaalseks.\n«Oleme praeguseks kasutanud Estonia kaevanduse kirdeosas pea poolteist aastat täiustatud kamberlaava meetodit ja kaks aastat tagasi rajasime esimese maa-aluse settetiigi. Tänu taolistele tehnoloogilistele lahendustele suudame põlevkivi kaevandada efektiivsemalt ja väiksemate keskkonnamõjudega ning meil on võimalus müüa seda ka teistele põlevkivisektori edendajatele. Usun, et kahe Eesti suurima põlevkivitööstuse edendaja koostöö on kogu valdkonna arengule igal juhul kasulik,» sõnas Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter.\nKontserni Viru Keemia Grupp juhatuse esimehe Ahti Asmanni sõnul on kokkuleppe sõlmimine eriti positiivne, sest peale põlevkiviettevõtete võidavad sellest nii regioon kui ka riik. «VKG saab juba juunist taaskäivitada ühe seni toorme puuduse tõttu konserveerituna seisnud Kiviter-tehnoloogial töötava põlevkiviõlivabriku ning luua kümmekond lisatöökohta. Eesti Energia saab teenida kasumit kaevandamise ning riik keskkonnatasude ja suureneva ekspordikäibe pealt,» lisas Asmann.\nVastavalt maapõueseadusele on Eestis võimalik aastas kaevandada kuni 20 miljonit tonni põlevkivi. Kaevandamismäär jaguneb vastavalt väljastatud kaevandamise lubadele nelja põlevkivi kasutaja – Eesti Energia, VKG, Kiviõli Keemiatööstus, Kunda Nordic Tsement – vahel. Sõltuvalt tootmise võimalustest ja vajadustest on põlevkivi kasutajad omavahel ka varem põlevkivi ostnud ja müünud.\nEelmisel aastal suurendas põlevkivitööstus riigikassat 103 miljoni euroga, sellest 70 protsenti oli Eesti Energia ja 20 protsenti Viru Keemia Grupi panus. Ettevõtete vaheline koostöö aitab põlevkivitööstusel maksimaalselt panustada riigikassasse, tagades samas Eesti energiasõltumatust.\nFOTOD ⟩ Saaremaa surmasõidu põhjustanud mehe üle peeti kohtus eelistung Loe artiklit Vaata galeriid\nAller lubab põllumajandusse värsket verd (18) Loe artiklit