RAPORT võimaluste kohta Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele\nMenetlus : 2015/2053(INI)\nDokumendi valik : A8-0259/2015\nvõimaluste kohta Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele\nNicola Danti, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon\nSISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS (*)\n– võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut pealkirjaga „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine: võimalused Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele” (COM(2014)0469),\n– võttes arvesse määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kohta (kvaliteedikavade määrus)(1),\n– võttes arvesse määrust (EL) nr 1308/2013 veinide või viinamarjasaaduste kohta (ühise turukorralduse ühtne määrus)(2),\n– võttes arvesse määrust (EL) nr 110/2008 piiritusjookide kohta(3),\n– võttes arvesse määrust (EL) nr 251/2014 aromatiseeritud veinijookide kohta(4),\n– võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2015. aasta arvamust,\n– võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. veebruari 2015. aasta arvamust,\n– võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktikat seoses geograafiliste tähistega,\n– võttes arvesse 31. oktoobril 1958 sõlmitud päritolunimetuste kaitse Lissaboni kokkuleppe Genfi lisalepingut, mida on muudetud Stockholmis 14. juulil 1967 ning 28. septembril 1979, milles käsitletakse intellektuaalomandit ja millega tagatakse selliste rahvusvaheliselt turustatavate toodete kaitse, mille üldtuntus tuleneb nende konkreetse geograafilise päritolupiirkonna omapärast,\n– võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0259/2015),\nA. arvestades, et konkreetse geograafilise päritoluga põllumajanduslikele toodetele, millel on teatavad omadused või mis on valmistatud traditsioonilisel meetodil, saab anda ühtse geograafilise tähise kaitse kogu ELi ulatuses;\nB. arvestades, et WTO jaoks on geograafilised tähised sellised tähised, mis näitavad, et kaup on pärit teatud [WTO] liikme territooriumilt või selle piirkonnast või paikkonnast, kui kauba kvaliteet, maine või muu omadus on põhimõtteliselt seostatav kauba geograafilise päritoluga;\nC. arvestades, et Euroopa traditsioonilised kvaliteettooted, mis põhinevad traditsioonilisel oskusteabel ja tehnoloogial, kujutavad endast Euroopa Liidu kultuuripärandit ning neid tuleb säilitada kui paljude ELi piirkondade majandus- ja sotsiaalse elu olulist osa, sest nad annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult piirkonnaga seotud tegevusteks ning aitavad suurendada piirkonna üldist ligitõmbavust, säilitada kohalikku identiteeti ja edendada selle eripära, mis toob kasu turismi, kultuuri, tööhõive ja kaubanduse seisukohast;\nD. arvestades, et sellised tooted võivad aidata välja töötada uusi ettevõtluse toetamise strateegiaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil ja toetada taristu säilimist ning uue, kvalifitseeritud ja piirkonnaga seotud tööhõive loomist, pidades eelkõige silmas maapiirkondi, vähem soodsaid piirkondi ja kõige äärepoolsemaid piirkondi, kus tööhõive on sageli seotud traditsiooniliste kohalike toodete tootmisega, andes uut hoogu kutse- ja käsitöökoolitusele, mis on regionaalarengu ja tootmispiirkondade arenguga tihedalt seotud, säilitades ja edendades ka iga piirkonna ainukordset ja mitmekesist pärandit;\nE. tuletab meelde, et mittepõllumajanduslikud tooted on meie identiteedi lahutamatu osa ning liikmesriikide kultuuripärandi tähtis osa; rõhutab, et üks põhiprobleeme, millega see sektor silmitsi seisab, on traditsiooniliste oskuste ja käsitöö järkjärguline kadumine ning et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse võib anda stiimuli selle kultuuripärandi ja traditsioonilise oskusteabe säilitamiseks ning tagada õiglase tasu tootjatele, toodete originaalsuse ja võimalikult laia kättesaadavuse;\nF. arvestades, et geograafilise tähise maine on mittemateriaalne vara, mille väärtus võib selle kaitsmata jätmisel kontrollimatul ja vabal kasutamisel langeda või põhjustada isegi toote enda kadumise;\nG. arvestades, et geograafilistel tähistel võib olla suur majanduslik potentsiaal ning nende nõuetekohane kaitsmine võib tuua märkimisväärset kasu, eriti VKEdele ja ELi piirkondadele;\nH. arvestades, et Euroopa piirkonnad on rikkad väga kõrge tasemega traditsioonilistel oskustel ja käsitööl põhinevate mittepõllumajanduslike toodete poolest, mis on neil aidanud oma mainet kujundada ja moodustavad lahutamatu osa piirkondlikust ja kohalikust kultuurist;\nI. arvestades, et avaliku sektori asutused peaksid kaitsma, tugevdama (kui erasektor seda nõuab) ja edendama Euroopa traditsioonilisi kvaliteettooteid ja nende geograafilisi tähiseid;\nJ. arvestades, et toote kvaliteet, maine ja muud omadused on olulisel määral seostatavad toote päritoluga; arvestades, et teatavad tavad, mis hõlmavad nimetuste väärkasutamist, võivad tõsiselt kahjustada oma päritoluga seostatava toote mainet;\nK. arvestades, et kuna Euroopa traditsioonilised tooted on kvaliteetsed ja seetõttu kõrges hinnas, võidakse nende nimetusi väärkasutada, kahjustades seega nii tarbijate kui ka tootjate huve;\nL. arvestades, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste asjakohane üleeuroopaline kaitse, nende kasutamise kontroll ja jälgimine ning pettustega võitlemine võiks aidata toodete võltsimist välja juurida, vältida kõlvatut konkurentsi ja hoida ära tarbijate petmist;\nM. arvestades, et tarbijad näitavad üles üha elavamat huvi mitte ainult toiduohutuse, vaid ka toidu päritolu, selle ehtsuse ja tootmismeetodite vastu;\nN. arvestades, et ostjatel peaks olema võimalik teha teadlikke valikuid ning teha kindlaks toodete päritolu ja kvaliteet;\nO. arvestades, et olemasolevad siseriiklikud õigusaktid, mis mittepõllumajanduslikke tooteid kaitsevad, pakuvad kaitset erineval tasemel, mis on vastuolus siseturu eesmärkidega ning takistab nende toodete tõhusat kaitset kogu Euroopas ja liikmesriikides, kus sellised riiklikud õigusaktid puuduvad, osutades vajadusele ühtse kaitsesüsteemi järele mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste jaoks kogu ELi territooriumil;\nP. arvestades, et ühtlustatud ELi õigus kõnealuses valdkonnas tuleks ELile rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel ainult kasuks;\nQ. arvestades, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse ELi süsteemi puudumine on põhjustanud ebapiisava ja tugevalt killustunud Euroopa raamistiku tekke, kus osades liikmesriikides ei nähta ette mingit erikaitset ja teistes põhineb see erinevatel riiklikest ja kohalikest, sektoripõhistest või -ülestest eeskirjadest lähtuvatel määratlustel, menetlustel ja kaitsetasemel, mis moonutavad ja kahjustavad ühtse turu arengut, ühesugust kaitset, võrdsetel tingimustel toimivat tulemuslikku konkurentsi ning takistavad tarbijatele täpse, tõese ja võrreldava teabe andmist, mis aitaks neil teha teadlikumaid otsuseid, ning piiravad tarbijakaitset;\n1. kiidab heaks komisjoni algatuse konsulteerida sidusrühmadega seoses Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse võimaliku laiendamisega mittepõllumajanduslikele toodetele ja selle 2014. aasta oktoobris lõppenud konsultatsiooni tulemused, ning pooldab ELi geograafilise tähise kaitse süsteemi ka mittepõllumajanduslike toodete puhul;\n2. on seisukohal, et kaitsevahend tuleks kehtestada Euroopa tasandil osana laiemast ELi kvaliteettoodete väärtustamise strateegiast, mis põhineks liidu institutsioonide tugevamal kohustusel käsitada tööstust ja käsitööndust Euroopa kasvu ja ühtse turu rajamise arengumootorina, võimaldades väärtustada kohalikke tööstus- ja käsitöötooteid, toetades kohalikku majandusarengut ja tööhõivet asjaomastes valdkondades, edendades turismi ning suurendades tarbijate usaldust;\n3. kutsub komisjoni üles esitama viivitamata seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi loomine, võttes aluseks juba läbi viidud sidusrühmade konsulteerimise ja muude analüüside tulemused ning tagades, et igakülgselt võetaks arvesse mõju, mida esitatav uus süsteem avaldab tootjatele, nende konkurentidele, tarbijatele ja liikmesriikidele;\n4. rõhutab, et sellise õigusakti kehtestamisega peavad kaasnema teavitus- ja kommunikatsioonikampaaniad, et tutvustada tootjatele ja tarbijatele uut tüüpi geograafilisi tähiseid;\n5. on kindlalt veendunud, et geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele mõjutab mitmel viisil positiivselt kodanikke, tarbijaid, tootjaid ja tervet Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri;\n6. on seisukohal, et selle süsteemiga on võimalik tõhusamalt kaitsta tarbijaid, suurendada nende usaldust märgistatud toodete vastu ja aidata neil läbipaistvuse suurendamise ning eksitavate nimede või kirjelduste kaotamise abil teha toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid, eriti kui sellise süsteemi olemasolust antakse tõhusalt teada; usub, et see võiks ka kaasa aidata jälgitavuse parandamisele ning teabe andmisele kvaliteedi, päritolu, tootmismeetodite ja -tingimuste kohta, arvestades et tarbijad pööravad nendele aspektidele üha enam tähelepanu;\nÜhtse kaitse kasulikkus ELi tasandil\n7. tuletab meelde, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine oleks ELi jaoks väga soovitav, et täielikult ära kasutada niisuguste toodete erilisuse ja kvaliteedi kaitsmisest tulenev positiivne majanduslik mõju, anda tarbijatele usaldusväärset teavet nende tootmiskohast ja -meetodist ning kaitsta nendega seotud oskusteavet ja töökohti;\n8. on seisukohal, et sellise õigusaktiga on võimalik edendada innovatsiooni traditsioonilistes tootmisprotsessides ja soodustada traditsiooniliste toodetega seotud uute idufirmade asutamist, samuti aidata kaasa töökohtade jätkusuutlikkusele vähem arenenud valdkondades, pakkudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, kes toodavad umbes 80 % traditsioonilistest toodetest, mis võiksid olla geograafilise tähise abil kaitstud, võimaluse tõhusamate turustamistehingute abil müüki suurendada ja julgustades neid tegema suuremat koostööd, arvestades kõnealuse õiguse kollektiivset olemust;\n9. juhib tähelepanu asjaolule, et sellega saaks aidata tõhusalt võidelda võltsimise, geograafilise tähise nimetuse väärkasutamise ja muude ebaausate tavade kasutamise vastu, mis eksitavad lõpptarbijat ja mõjuvad kahjulikult eelkõige mikroettevõtetele ja VKEdele, kes toodavad seaduslikult ülekaaluka osa toodetest, mida potentsiaalselt kaitsma hakatakse, ning kellel puuduvad praegu sageli õiguslikud ja rahalised vahendid oma õiguste kaitsmiseks, millel on kahjulikud tagajärjed ka nende ekspordile;\n10. on seisukohal, et sellise kaitsega edendatakse ja lihtsustatakse juurdepääsu ühisturule ja kolmandate riikide turgudele Euroopa käsitöönduslike toodete jaoks, mis on traditsiooniliste teadmiste ja oskuste vili, aidates säilitada tervetele sotsiaalsetele ja territoriaalsetele kogukondadele iseloomulikku väärtuslikku oskusteavet ning kujutavad endast Euroopa ajaloolise, kultuurilise, majandusliku ja sotsiaalse pärandi olulist osa;\n11. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete ühtne geograafilise tähise kaitse ergutaks tehnoloogia ja majanduse arengut piirkondlikul ja kohalikul tasandil, suurendades traditsiooniliste toodete tootmise alal töötavate inimeste arvu;\n12. rõhutab, et ühtne geograafilise tähise kaitse aitaks kaasa mitte üksnes traditsiooniliste toodete edendamisele, vaid ka neis kasutatavate toormaterjalide kvaliteedi tunnustamisele ja vajadusele tipptaseme järele tootmisprotsessi kõikidel etappidel;\n13. tuletab meelde, et geograafilised tähised on tarbijate jaoks toote kvaliteedi tagatis ning tootjate jaoks tunnustus oskusteabe eest ja kaitsevahend;\n14. rõhutab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ning traditsioonilise kvaliteetse oskusteabe kaitse tunnustamine oleks ühise kaubanduspoliitika raames kasulik nii siseturu kaitsmise kui ka välisturgudele juurdepääsu seisukohast ja see võib olla tõhus vahend VKEde ning käsitöönduslike tootjate toetamiseks jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti ausa konkurentsi ja tarbijakaitse huvides, võimaldades nii toodete autentsust ja kvaliteeti tulemuslikumalt kindlaks teha; leiab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ühtne tunnustamine aitaks ühtlasi suurendada tootjapiirkondade sotsiaalset kapitali;\n15. on seisukohal, et ühtne ELi süsteem võib suurendada kultuuripärandiga seotud kutsealade ligitõmbavust;\n16. rõhutab, et traditsioonilise oskusteabe ja tootmise säilitamine võib aidata peatada rahvaarvu vähenemist maapiirkondades ja nende lagunemist ja noorte lahkumist kõnealustest piirkondadest;\n17. rõhutab mittepõllumajanduslike toodete kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid ja säästvuse aspekte, mida selle protsessiga hõlmatakse, ning rõhutab vajadust säilitada, edasi anda ja arendada nende toodetega seotud traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, julgustades nende integreerimist loovtööstusega, seda ka selleks, et väärtustada materjalide ja lõpptoodete kvaliteeti; nõuab, et nimetust või märki saaksid kasutada kõik asjaomase piirkonna tootjad, kes toodet kirjeldatud viisil toodavad;\n18. rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsmine võimaldab säilitada Euroopa kohalikest ja piirkondlikest traditsioonidest pärinevat kultuurilist ja kunstilist pärandit;\n19. tunnustab VKEde üliolulist rolli, kes investeerivad kõrgekvaliteedilisse traditsioonilisse oskusteabesse ja pakuvad kohalikke töökohti ja praktikavõimalusi traditsiooniliste tootmismeetodite edasiandmisel suurt tähtsust omavate oskustöötajate väljaõppeks; tunnustab kõnealuse valdkonna haridusse ja koolitusse investeerimise tähtsust ja julgustab liikmesriike kasutama optimaalselt ära ELi olemasolevaid vahendeid ja programme, et investeerida kohalike ja piirkondlike käsitöö- ja tööstustoodete keskkonnasõbraliku tootmise ja edendamisega tegelevate spetsialistide kutseõppesse;\n20. julgustab liikmesriike vahetama traditsioonilise käsitöösektori ergutamisele suunatud algatuste loomisel ja toetamisel häid tavasid, mis omakorda võib suurendada teadlikkust kohalikust kultuuripärandist ja ergutada maapiirkondade arengut;\n21. rõhutab asjaolu, et hästi tuntud geograafiline tähis võib aidata paremini edendada Euroopa kultuuriradasid;\n22. palub komisjonil ja liikmesriikidel väärtustada piirkondade- ja riikidevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist mittepõllumajanduslike toodete klastrite ja samalaadsete tarneahelate vahel;\n23. rõhutab, et geograafilised tähised on intellektuaalse autoriõiguse laiemas kontekstis olulised, sest võimaldavad kaitsta kohalikku väärtust, kaasa arvatud taristu ja tööhõive, parandada piirkondlikku arengut ja suurendada jälgitavust, läbipaistvust ning tarbijate teavitamist;\n24. märgib, et oma päritolu või maa-alaga seotud tööstus- ja käsitöötooted on paljude ELi piirkondade majandus- ja ühiskonnaelu oluline osa, sest annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult kohaliku eluviisiga seotud tegevuseks, mida ei ole võimalik mujale üle viia; rõhutab, et Euroopa tasandi kaitsesüsteemi vastuvõtmine oma päritolu või territooriumiga seotud tööstus- ja käsitöötoodete kaitsmiseks võimaldaks säilitada nende toodete originaalsust ja takistada nende standardiseerimist;\n25. on seisukohal, et ELi tulevastesse kaubanduslepingutesse kolmandate riikidega tuleks lisada avatud loetelud kõikide geograafilise tähisega kaitstud põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete kohta;\n26. on seisukohal, et see avaldaks positiivset mõju ka ELi kaubandussuhetele kolmandate riikidega, mis on juba loodud või mille üle peetakse läbirääkimisi, võimaldades ELil saavutada selliste toodete jaoks ka rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames võrdväärse kaitse;\n27. on arvamusel, et geograafiliste tähiste kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele võiks aidata tugevdada ELi seisukohta geograafiliste tähiste osas rahvusvahelisel tasandil nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste raames ja muuta seda kindlamaks, et saavutada väljaspool ELi kõikide Euroopa kvaliteettoodete tugev kaitse;\n28. on veendunud, et ELi geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele aitaks ergutada ELi eksporti ja suurendada turuosa, samuti saavutada kõnealuste toodete rahvusvahelist tuntust ning kujundada kaubanduse ja kaubandusläbirääkimiste kaudu nende kui kvaliteettoodete mainet;\n29. on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandil annaks liidule WTOs parema positsiooni, et nõuda standardse kaitsetaseme suurendamist, ning võiks positiivselt uuendada arutelu mitmepoolse geograafiliste tähiste registri moodustamise üle Doha arengukava raames, olles täielikus kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga;\n30. on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitsega peaks kaasnema tulemuslikum intellektuaalomandi kaitse ja jõustamise strateegia kolmandates riikides, et tõhustada võltsitud või jäljendavate toodete vastase võitluse meetmeid;\n31. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste ühtne kaitse ELis annaks eelise läbirääkimistel kolmandate riikidega, ja rõhutab, et mõned ELi tähtsamad partnerid, nagu India ja Hiina, on juba geograafilise tähise kaitsmise süsteemi kasutusele võtnud;\n32. kutsub komisjoni üles lisama oma tulevasse ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia teemalisse teatisse ühtse ja hästi läbimõeldud strateegia, mis hõlmab kõiki geograafilisi tähiseid ja tagab nendest kinnipidamise ja nende tunnustamise;\n33. on arvamusel, et geograafiliste tähiste kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele võib aidata tugevdada ja muuta järjekindlamaks ELi sellealast positsiooni rahvusvahelisel tasandil nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste vallas, lõppeesmärgiga kindlustada kõikide Euroopa kvaliteettoodete kaitse väljaspool ELi; on arvamusel, et geograafilise tähisega kaitstud nii põllumajanduslikke kui ka mittepõllumajanduslikke tooteid tuleks edasiste ELi kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel täielikult arvesse võtta; on seisukohal, et terviklik ELi geograafiliste tähiste süsteem võib edendada toodete rahvusvahelise kaubanduse laiendamist ning hõlbustada ühiste reklaamikampaaniate läbiviimist väljaspool ELi;\n34. rõhutab, et geograafilised tähised on oluline vahend tarbijatele parema jälgitavuse, läbipaistvuse ja teabe pakkumiseks, ELi piir- ja paikkondade tuntuse tõstmiseks sotsiaalselt ja keskkonnakaitse seisukohast kestlikuma lähenemisviisi abil majandusarengule ning geograafiliste tähiste võtmerolli arendamiseks ELi kaubanduspoliitikas;\n35. on veendunud, et see süsteem peab põhinema parimatel tavadel ning läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel põhimõtetel ning võib olla tõhus vahend jäljendavate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti tarbijakaitse edendamisel;\n36. palub komisjonil kasutada põllumajandus- ja toiduainesektoris saadud kogemustest õpitut, et töötada välja süsteem, mis põhineb parimatel tavadel, läbipaistvus- ja mittediskrimineerimispõhimõtetel ning mis on läbipaistev, tõhus, paindlik ja ei tekita tarbetut halduskoormust ning heidutavaid kulusid tootjatele, kes otsustavad vabatahtlikult registreerida toote geograafilise tähise kaitse süsteemis; on lisaks sellele arvamusel, et sellise süsteemiga tuleks tagada ranged kontrollid ja suurim võimalik läbipaistvus ning see peaks hõlmama asjakohaseid vahendeid pettustega tegelemiseks; palub komisjonil sellega seoses kohaldada mistahes kaitsesüsteemi suhtes sektorivälist lähenemisviisi;\n37. on seisukohal, et uus süsteem peaks – samamoodi nagu see toimis põllumajanduslike toiduainete puhul – olema kvaliteetset toodet soovivatele tarbijatele intuitiivselt tajutav tagatis toote autentsuse ja päritolu kohta, millel on asjaomase geograafilise piirkonnaga tugev seos ning mis põhineb usaldusväärsel ja selgel teabel; on seisukohal, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi tulemuslikkus sõltub sellest, kas kogu vajalik teave selle süsteemi kohta jõuab tootjate ja tarbijateni; rõhutab, et süsteem peab olema läbipaistev ja tagama kättesaadava kaitse, sest see on tarbijate ja tootjate usalduse põhitegur;\n38. on seisukohal, et hankeid korraldavad asutused võiksid kasutada toodete kvaliteedi ja päritolu sertifitseerimise süsteemi Euroopa uues hankealases õigusraamistikus tehniliste kirjelduste, sertifikaatide ja hankelepingute sõlmimise kriteeriumide puhul, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil;\n39. nõuab, et neile toodetele pöörataks ka territoriaalse arengu, teadustegevuse ja innovatsiooni projektides ning raamprogrammi „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusfondi rahaliste vahendite eraldamisel eelistähelepanu;\n40. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandi süsteem, mis on järjepidev, lihtne, läbipaistev ning bürokraatlikult ja majanduslikult vähekoormav, nii et eelkõige VKEd sellele ligi pääseksid, võimaldaks ELil saavutada rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel selliste Euroopa päritoluga toodete jaoks samasuguse kaitse ka väljaspool ELi ning annaks märgatava eelise vabakaubanduslepingute läbirääkimisteks kahepoolselt ELi kaubanduspartneritega ning mitmepoolselt WTO raames;\n41. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ühtse kaitse loomine ELi tasandil, mis hõlmaks ELi tasandil tunnustatud ühiseid määratlusi, registreerimiskorda ja -tasusid, kaitse ulatust ja jõustamisvahendeid ning mittepõllumajandusliku geograafilise tähise staatuse andmise üle otsustava usaldusväärse asutuse loomist, sealjuures lõdvendamata 15 liikmesriigis juba kehtivaid kaitsestandardeid, oleks parim viis tõhusamaks tegutsemiseks nii ELis kui ka läbirääkimistel kolmandate riikidega;\n42. kinnitab uuesti, et seos territooriumiga on vältimatult vajalik, et oleks võimalik teha kindlaks oskusteave ja osutada toote kvaliteedile, ehtsusele ja omadustele;\n43. pooldab laiemat määratlust, mis võimaldaks tunnustada seost toote ja geograafilise tähisega hõlmatud geograafilise ala vahel; on seisukohal, et ELi tasandi kaitsesüsteemi kohaldamisala peaks laiendama, mis võimaldaks hõlmata ka mittegeograafilisi nimetusi, mis on siiski konkreetse kohaga ühetähenduslikult seotud;\n44. on seisukohal, et kaitsekava peaks hõlmama tekstita märgistuste või tunnuste geograafilise tähise kaitse, mis on ühemõtteliselt seotud teatava piirkonnaga;\n45. rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise märgis/tunnus/märk/logo peab olema lihtne ja kergesti äratuntav, kajastama toodete piirkondlikku/kohalikku identiteeti ning olema kirjutatud vähemalt toote päritolukoha ning selle riigi keeles, kuhu seda eksporditakse;\n46. rõhutab, et geograafilise tähise kaitse alt peavad välja jääma teatud tähised, nagu üldmõisted ja homonüümsed geograafilised tähised; lisab sellega seoses, et eeskujuks võiksid olla määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 6 lõigetes 1, 3 ja 4 esitatud erandid seoses põllumajandustoodete geograafiliste tähistega;\n47. nõuab kohustuslikku registreerimisprotsessi, kuna see pakuks suuremat kindlustunnet, eriti seoses õiguste jõustamisega võimaliku vaidluse korral; kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut toodete kõige tõhusama, lihtsama, kasulikuma ja kättesaadavama toodete registreerimismehhanismi kohta, ning tagama, et süsteem tagaks taskukohased, selged ja läbipaistvad registreerimis-, muutmis- ja tühistamismenetlused, andes seega sidusrühmadele õiguslikud tagatised; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist eesmärgiga viia finants- ja haldustöö koormus sidusrühmade jaoks miinimumini;\n48. rõhutab, et sellise süsteemiga peaks kaasnema ühtse, standarditud ja avaliku Euroopa registri loomine geograafilise tähise kaitse saanud mittepõllumajanduslike toodete jaoks, et toetada käsitöönduslikke tooteid ning teavitada ja kaitsta nii tarbijaid ja tootjaid, vältides samal ajal ebavajalikku halduskoormust;\n49. rõhutab lisaks, et kõnealuse süsteemi puhul tuleks kasutada sektoriülest lähenemisviisi võimalikult suure majandusliku ja sotsiaalse mõju saavutamiseks ning see peaks märkimisväärselt tugevdama olemasolevat seost toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning suurendama läbipaistvust, et suurendada toote usaldusväärsust ja autentsust ning tagada selle päritolu ja jälgitavus; juhib tähelepanu vajadusele viia pärast geograafilise tähise andmist läbi korrapäraseid kontrolle veendumaks, et kaitstud geograafilise tähise kaitse saamiseks vajalikud kriteeriumid on endiselt täidetud;\n50. on veendunud, et registreerimine peaks toimuma kahes etapis: esiteks peavad riiklikud või piirkondlikud ametiasutused viima läbi kohapealse kontrolli veendumaks, et ei oleks vastuolu teatavate konkreetsete omadustega; ning teiseks peab olema ühtne Euroopa registreerimissüsteem, millega tagatakse vastavus kogu ELis kehtivate ühtsete kriteeriumidega;\n51. teeb ettepaneku, et komisjon uuriks võimalust anda seoses sellega ka põllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimise üle Siseturu Ühtlustamise Ametile;\n52. teeb ettepaneku, et liidu tasandil haldaks eelkirjeldatud süsteemi Siseturu Ühtlustamise Amet;\n53. rõhutab, et süsteem peaks piirama maksumust ja halduskoormust ettevõtjate jaoks, kuid pakkuma samal ajal tarbijatele piisavaid tagatisi ning aitama neil toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid teha;\n54. on seisukohal, et eelkirjeldatud liiki süsteem peaks jätma geograafilise tähise loomise algatuse asjaomaste ettevõtjate hooleks, eelkõige seoses tootespetsifikaadi määratlemisega, millele geograafiline tähis peaks vastama;\n55. toetab spetsifikaadis esitatud tingimuste suhtes paindlikku lähenemisviisi, et mitte piirata, vaid pigem julgustada tootmisprotsessis toimuvaid arenguid ja tulevasi uuendusi, tingimusel et see ei mõju negatiivselt lõpptoote kvaliteedile ja autentsusele;\n56. on seisukohal, et spetsifikaat peaks sisaldama vähemalt järgmisi kriteeriume: kasutatud toormaterjal, tootmisprotsessi kirjeldus, tõendus seose kohta konkreetse piirkonnaga ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse elemendid;\n57. teeb ettepaneku, et tootjad ja nende liidud ning kaubanduskojad peaksid olema need sidusrühmad, kellel võimaldatakse esimeses järjekorras taotleda mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste registreerimist;\n58. on seisukohal, et tootjatelt võiks küsida geograafiliste tähise taotlemisel tasu, eeldusel et tegemist on ühekordse tasuga, mis on õiglane võrreldes tekkinud kuludega ja mida kohaldatakse ühtmoodi kogu ELis;\n59. leiab, et tuleks ette näha ka vastavad vahendid, et muuta sellise õigusaktiga tagatud kaitse tõeliselt tulemuslikuks, olenemata sellest, millises vormis kuritarvituste korral toodete turustamine ka ei toimuks; rõhutab vajadust tagada geograafiliste tähiste sama tõhus kaitse ka digitaalturul;\n60. rõhutab kvaliteedikontrolli asjakohasust seoses märkimisväärsete erinevustega põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike toodete vahel (nt tootjate arv);\n61. toetab lisaks kontrolli, rikkumiste ja karistuste süsteemi kehtestamist Euroopas turustatavate geograafiliste tähistega toodete jälgimiseks;\n62. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse maksimeerimiseks peaks kehtima geograafilise tähise ebaõige kasutamise keeld, mitte üksnes siis, kui on oht tarbijate eksitamiseks või kui on tegu ebaausa konkurentsiga, vaid isegi juhtudel, kui toote tegelik päritolu on selgelt tähistatud; teeb seetõttu ettepaneku, et intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklis 23 sätestatud täiendavat kaitset, mida algselt kohaldati üksnes veinidele ja kangetele alkohoolsetele jookidele, laiendataks ka mittepõllumajanduslikele toodetele;\n63. soovitab võtta kasutusele huvitatud poolte jaoks avatud menetluse, millega oleks võimalik geograafiliste tähiste registreerimist vaidlustada;\n64. on seisukohal, et see hõlbustaks tõhusate kontrollimenetluste kehtestamist, suurendades nii tarbijate ja tootjate võimalusi ennast kaitsta võltsimise, jäljendamise ja teiste kuritarvitamise vastu;\nVarasemate õigustega kooseksisteerimine\n65. on seisukohal, et mis tahes edaspidised geograafilised tähised peavad eksisteerima kõrvuti juba olemasolevate õigustega ning peaksid arvesse võtma praegu ELis riiklikul ja kohalikul tasandil kehtivaid parimaid tavasid;\n66. rõhutab, et kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhe peab olema selgelt määratletud, et vältida konflikte;\n67. soovitab kaubamärkide ja geograafiliste tähiste suhte eeskirju kohaldada ka mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsele;\n68. teeb ettepaneku, et neile liikmesriikidele, kes juba pakuvad kaitset, tuleks anda vajalik aeg nõuetega kohanemiseks, kohaldades samal ajal üleminekukorda, millega nähtaks ette kahe süsteemi kooseksisteerimine enne täielikku üleminekut ELi mehhanismile;\nELT L 84, 20.3.2014, lk 14.\nSISETURU- JA TARBIJAKAITSEKOMISJONI ARVAMUS (*) (24.6.2015)\nArvamuse koostaja (*): Nicola Danti\n1. märgib, et Euroopa Komisjoni roheline raamat „Euroopa traditsioonilise oskusteabe kõige tõhusam kasutamine: võimalused Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse laiendamiseks mittepõllumajanduslikele toodetele” (COM(2014)0469) on järg komisjoni 2011. aasta teatisele intellektuaalomandiõiguse ühtse turu kohta (COM(2011)0287), uuringule mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse kohta siseturul ja selle uuringu avaldamisele järgnenud avalikule arutelule;\n2. peab positiivseks Euroopa Komisjoni poolt korraldatud ja 28. oktoobril 2014 lõppenud rohelise raamatu teemalise avaliku arutelu tulemusi;\n3. märgib, et erinevalt süsteemist, mis on juba aastaid olemas põllumajandustoodete ja toiduainete jaoks, ei ole liidul praegu ühtset kaitsesüsteemi mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste jaoks, mis takistab nende toodete kaitsmist liikmesriikides, kus nende kaitse ei ole siseriiklike õigusaktidega reguleeritud, ja samal ajal kahjustab liidu tasandil nende toodete kaitsmist, mis on juba kaitstud mõnes liikmesriigis riiklikul või kohalikul tasandil;\n4. on seisukohal, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse ELi süsteemi puudumine on põhjustanud ebapiisava ja tugevalt killustunud Euroopa raamistiku tekke, kus osades liikmesriikides ei nähta ette mingit erikaitset ja teistes põhineb see erinevatel riiklikest ja kohalikest, sektoripõhistest või -ülestest eeskirjadest lähtuvatel määratlustel, menetlustel ja kaitse tasemel, mis moonutavad ja kahjustavad ühtse turu arengut, ühesugust kaitset, võrdsetel tingimustel toimivat tulemuslikku konkurentsi ning takistavad tarbijatele täpse, tõese ja võrreldava teabe andmist, mis aitaks neil teha teadlikumaid otsuseid, ning piiravad tarbijakaitset;\n5. väljendab seetõttu heameelt selle üle, et komisjon avaldas eelnimetatud rohelise raamatu, ning pooldab võimalust laiendada ELi geograafilise tähise kaitse süsteemi ka mittepõllumajanduslikele toodetele;\n6. loodab lisaks, et komisjon, kes võtab aluseks juba läbi viidud sidusrühmade konsulteerimise ja muude analüüside tulemused, esitab viivitamata seadusandliku ettepaneku, mille eesmärk on mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi loomine;\n7. palub komisjonil kasutada põllumajandus- ja toiduainesektoris saadud kogemustest õpitut, et töötada välja süsteem, mis põhineb parimatel tavadel, läbipaistvus- ja mittediskrimineerimispõhimõtetel ning mis on läbipaistev, tõhus, paindlik ja ei tekita tarbetut halduskoormust ning heidutavaid kulusid tootjatele, kes otsustavad vabatahtlikult registreerida toote geograafilise tähise kaitse süsteemis; on lisaks sellele arvamusel, et sellise süsteemiga tuleks tagada ranged kontrollid ja suurim võimalik läbipaistvus ning see peaks hõlmama asjakohaseid vahendeid pettustega tegelemiseks; palub komisjonil sellega seoses kohaldada kaitsesüsteemi suhtes sektorivälist lähenemisviisi;\n8. on kindlalt veendunud, et geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele mõjutab mitmel ja eri viisil positiivselt kodanikke, tarbijaid, tootjaid ja tervet Euroopa majanduslikku ja sotsiaalset struktuuri, samuti avaldab see positiivseid mõju ELi kaubandussuhetele kolmandate riikidega, mis on juba loodud või mille üle peetakse läbirääkimisi, mis võimaldab ELil saavutada selliste toodete jaoks ka rahvusvaheliste kaubandusläbirääkimiste raames võrdväärne kaitse;\n9. on seisukohal, et selline süsteem võib eelkõige:\n– kaitsta tõhusamalt tarbijaid, suurendada nende usaldust märgistatud toodete vastu, aidata neil läbipaistvuse suurendamise ning eksitavate nimede või kirjelduste kaotamise abil teha toodete ostmise suhtes teadlikumaid otsuseid, eriti kui sellise süsteemi olemasolust antakse tõhusalt teada; aidata kaasa jälgitavuse parandamisele ning teabe andmisele kvaliteedi, päritolu, tootmismeetodite ja -tingimuste kohta, arvestades ka seda, et tarbijad pööravad nendele aspektidele üha enam tähelepanu;\n– edendada innovatsiooni traditsioonilistes tootmisprotsessides ja soodustada traditsiooniliste toodetega seotud uute idufirmade asutamist, aidata kaasa töökohtade jätkusuutlikkusele vähem arenenud valdkondades, pakkudes eelkõige väikestele ja mikroettevõtetele, kes toodavad umbes 80 % traditsioonilistest toodetest, mis võiksid saada geograafilise tähise abil kaitstud, võimaluse tõhusamate turustamistehingute abil müüki suurendada ja julgustades neid tegema suuremat koostööd, arvestades kõnealuse õiguse kollektiivset olemust;\n– aidata tõhusalt võidelda võltsimise, geograafilise tähise nimetuse väärkasutamise ja muude ebaausate tavade kasutamise vastu, mis eksitavad lõpptarbijat ja mõjuvad kahjulikult eelkõige väga väikestele ettevõtjatele ja VKEdele, kes toodavad seaduslikult ülekaaluka osa toodetest, mida potentsiaalselt kaitsma hakatakse, ning kellel puuduvad praegu sageli õiguslikud ja rahalised vahendid oma õiguste kaitsmiseks, millel on kahjulikud tagajärjed ka nende ekspordi jaoks;\n– hõlbustada tõhusate kontrollimenetluste kehtestamist, suurendades sel viisil tarbijate ja tootjate võimalusi ennast kaitsta võltsimise, imiteerimise ja kuritarvitamise vastu;\n– edendada ja lihtsustada Euroopa käsitöönduslike toodete juurdepääsu ühisturule ja kolmandate riikide turgudele; kõnealused tooted on traditsiooniliste teadmiste ja oskuste vili, mis aitavad säilitada tervetele sotsiaalsetele ja territoriaalsetele kogukondadele iseloomulikku väärtuslikku oskusteavet ning kujutavad endast Euroopa ajaloolise, kultuurilise, majandusliku ja sotsiaalse pärandi olulist osa;\n– aidata välja töötada uusi ettevõtluse toetamise strateegiaid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, toetada taristu hooldust ning uue, kvalifitseeritud ja piirkonnaga seotud tööhõive loomist, pidades eelkõige silmas maapiirkondi, vähem soodsaid piirkondi ja kõige äärepoolsemaid piirkondi, kus tööhõive on sageli seotud traditsiooniliste kohalike toodete tootmisega, andes uut hoogu funktsionaalsele kutse- ja käsitöökoolitusele, mis on regionaalarenguga ja tootmispiirkondade arenguga tihedalt seotud, ning säilitades ja hoides ka iga piirkonna ainukordset ja mitmekesist pärandit;\n– aidata suurendada piirkonna üldist ligitõmbavust ja säilitada kohalikku identiteeti, samas hõlbustades kasulike sünergiate tekitamist piirkonna ja selle eripära reklaamimisel, mis omakorda toob kasu ka turismi, kultuuri ja kaubanduse seisukohast;\n10. on seisukohal, et uus süsteem peaks – samamoodi nagu see toimis põllumajanduslike toiduainete puhul – olema kvaliteetset toodet soovivatele tarbijatele intuitiivselt tajutav tagatis toote autentsuse ja päritolu kohta, millel on geograafilise alaga tugev seos ning mis põhineb usaldusväärsel ja selgel teabel; on seisukohal, et mittepõllumajanduslikele toodetele kohaldatava geograafilise tähise kaitse ühtse Euroopa süsteemi tulemuslikkus sõltub sellest, kas kogu vajalik teave selle süsteemi kohta jõuab tootjate ja tarbijateni; rõhutab, et süsteem peab olema läbipaistev ja tagama kättesaadava kaitse, sest see on tarbijate ja tootjate usalduse põhitegur;\n11. juhib tähelepanu, et geograafilise tähise uue süsteemi eesmärk ei ole juba kehtivate õiguskaitsevahenditega antud kaitse taseme vähendamine, ning et see peaks võtma arvesse tõhusaid olemasolevaid õigusi ning seda tuleks arendada praegu ELis riiklikul ja kohalikul tasandil kehtivate parimate tavade alusel;\n12. rõhutab, et sellise süsteemiga peaks kaasnema ühtse, standarditud ja avaliku Euroopa registri loomine geograafilise tähise kaitse saanud mittepõllumajanduslike toodete jaoks, et toetada käsitöönduslikke tooteid ning teavitada ja kaitsta nii tarbijaid ja tootjaid, vältides samal ajal ebavajalikku halduskoormust; rõhutab lisaks, et kõnealuse süsteemi puhul tuleks kasutada sektoriülest lähenemisviisi võimalikult suure majandusliku ja sotsiaalse mõju saavutamiseks ning see peaks märkimisväärselt tugevdama olemasolevat seost toote ja selle päritolupiirkonna vahel ning suurendama läbipaistvust, et suurendada toote usaldusväärsust ja autentsust ning tagada selle päritolu ja jälgitavus; juhib tähelepanu vajadusele viia läbi korrapäraseid kontrolle, et tõendada, et kaitstud geograafilise tähise kaitse saamiseks vajalikud kriteeriumid on aja jooksul endiselt täidetud;\n13. usub samas, et süsteem peaks võimaldama mõistlikes piirides paindlikkust, et paremini vastata mitmesuguste spetsiifiliste omadustega erisuguste toodete kaitsevajadusele; on lisaks seisukohal, et ELi tasandi kaitsesüsteem peaks hõlmama mittegeograafilisi nimetusi, mis on asjaomase kohaga ühetähenduslikult seotud;\n14. on seisukohal, et süsteemi aluseks peab olema vastavus selgele tootespetsifikaadile, nagu see on ette nähtud põllumajanduslike toiduainete puhul, ilma et sellega piirataks innovatsiooni ning tootmisprotsesside ja tehnoloogia loomulikku arengut, kui see võiks tagada suurema tõhususe kahjustamata toote kvaliteeti ja traditsioonilisust;\n15. on arvamusel, et geograafilise tähise kaitse süsteemi kohaldamisala laiendamine ka mittepõllumajanduslikele toodetele võib aidata tugevdada ja muuta järjepidevamaks ELi sellealast positsiooni nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste vallas, lõppeesmärgiga kindlustada kõikide Euroopa kvaliteettoodete kaitse väljaspool Euroopat; on arvamusel, et geograafilise tähisega kaitstud nii põllumajanduslikke kui ka mittepõllumajanduslikke tooteid tuleks edasiste ELi kaubanduslepingute üle peetavatel läbirääkimistel täielikult arvesse võtta; on seisukohal, et terviklik Euroopa geograafiliste tähiste süsteem võib edendada toodete rahvusvahelise kaubanduse laiendamist ning hõlbustada ühiste reklaamikampaaniate läbiviimist väljaspool ELi;\n16. on seisukohal, et geograafiliste tähise kaitse süsteemi laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele peaks olema osa laiemast ELi kvaliteettoodete väärtustamise strateegiast, mis põhineks liidu institutsioonide tugevamal kohustusel käsitada tööstust ja käsitööndust Euroopa kasvu ja ühtse turu rajamise arengumootorina;\n17. on seisukohal, et hankeid korraldavad asutused võiksid kasutada toodete kvaliteedi ja päritolu sertifitseerimise süsteemi Euroopa uues hankealases õigusraamistikus tehniliste kirjelduste, sertifikaatide ja hankelepingute sõlmimise kriteeriumide puhul, eriti kohalikul ja piirkondlikul tasandil.\nRAHVUSVAHELISE KAUBANDUSE KOMISJONI ARVAMUS (17.6.2015)\n1. rõhutab, et geograafilised tähised on intellektuaalse autoriõiguse laiemas kontekstis olulised, sest võimaldavad kaitsta kohalikku väärtust, kaasa arvatud taristu ja tööhõive, parandada piirkondlikku arengut ja suurendada jälgitavust, läbipaistvust ning tarbijate teavitamist;\n2. tuletab meelde, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitset käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine oleks Euroopa Liidu jaoks väga soovitav, et täielikult ära kasutada niisuguste toodete erilisuse ja kvaliteedi kaitsmisest tulenev positiivne majanduslik mõju, anda tarbijatele usaldusväärset teavet nende tootmiskohast ja -meetodist ning kaitsta nendega seotud oskusteavet ja töökohti;\n3. märgib, et oma päritolu või maa-alaga seotud tööstus- ja käsitöötooted on paljude ELi piirkondade majandus- ja ühiskonnaelu oluline osa, sest annavad eriti maapiirkondades võimaluse vahetult kohaliku eluviisiga seotud tegevuseks, mida ei ole võimalik mujale üle viia; rõhutab, et Euroopa tasandi kaitsesüsteemi vastuvõtmine oma päritolu või maa-alaga seotud tööstus- ja käsitöötoodete kaitsmiseks võimaldaks säilitada nende toodete originaalsust ja takistada nende standardiseerimist;\n4. rõhutab, et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitsmine võimaldab säilitada Euroopa kohalikest ja piirkondlikest traditsioonidest pärinevat kultuurilist ja kunstilist pärandit;\n5. rõhutab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ning traditsioonilise kvaliteetse oskusteabe kaitse tunnustamine oleks ühise kaubanduspoliitika raames kasulik nii siseturu kaitsmise kui ka välisturgudele juurdepääsu seisukohast ja see võib olla tõhus vahend VKEde ning käsitöönduslike tootjate toetamiseks imiteerivate ja võltsitud toodete vastu võitlemisel ning sotsiaalselt, majanduslikult ja keskkonnakaitse seisukohast kestliku majandusarengu tagamiseks nii ELi piires kui ka väljaspool, samuti ausa konkurentsi ja tarbijakaitse huvides, võimaldades toodete autentsust ja kvaliteeti tulemuslikumalt kindlaks teha; leiab, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste kaitse ühtne tunnustamine aitaks ühtlasi suurendada tootjapiirkondade sotsiaalset kapitali;\n6. on veendunud, et ELi geograafilise tähise kaitse laiendamine mittepõllumajanduslikele toodetele aitaks ergutada ELi eksporti ja suurendada turuosa, samuti saavutada kõnealuste toodete rahvusvaheline tuntus ning kujundada kaubanduse ja kaubandusläbirääkimiste kaudu nende kui kvaliteettoodete mainet;\n7. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandi süsteem, mis on ühtne, lihtne ning bürokraatlikult ja majanduslikult vähekoormav, nii et eelkõige VKEd sellele ligi pääseksid, võimaldaks ELil saavutada rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel selliste Euroopa päritoluga toodete jaoks samasuguse kaitse ka väljaspool ELi ning annaks märgatava eelise vabakaubanduslepingute läbirääkimisteks kahepoolselt ELi kaubanduspartneritega ning mitmepoolselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames;\n8. on veendunud, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitse ELi tasandil annaks liidule WTOs parema positsiooni, et nõuda standardse kaitsetaseme suurendamist, ning võiks positiivselt uuendada arutelu mitmepoolse geograafiliste tähiste registri moodustamise üle Doha arengukava raames, täielikus kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga;\n9. märgib, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste kaitsega peaks kaasnema tulemuslikum intellektuaalomandi kaitse ja jõustamise strateegia kolmandates riikides, et tõhustada võltsitud või imiteerivate toodete vastase võitluse meetmeid;\n10. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ühtse kaitse loomine ELi tasandil, mis hõlmaks ELi tasandil tunnustatud ühiseid määratlusi, registreerimiskorda ja -tasusid, kaitse ulatust ja jõustamisvahendeid ning mittepõllumajandusliku geograafilise tähise staatuse andmise üle otsustava usaldusväärse asutuse loomist, sealjuures lõdvendamata 15 liikmesriigis juba kehtivaid kaitsestandardeid, oleks parim viis tõhusamaks tegutsemiseks nii ELis kui ka läbirääkimistel kolmandate riikidega;\n11. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete geograafiliste tähiste ühtne kaitse ELis annaks eelise läbirääkimistel kolmandate riikidega, ja rõhutab, et mõned ELi tähtsamad partnerid, nagu India ja Hiina, on juba geograafilise tähise kaitsmise süsteemi kasutusele võtnud;\n12. kutsub komisjoni üles lisama tulevasse ELi kaubandus- ja investeerimisstrateegia teemalisse teatisse ühtse ja hästi läbimõeldud strateegia, mis hõlmab kõiki geograafilisi tähiseid ja tagab nendest kinnipidamise ja nende tunnustamise.\nKULTUURI- JA HARIDUSKOMISJONI ARVAMUS (18.6.2015)\nArvamuse koostaja: Mircea Diaconu\n1. peab tervitatavaks käimasolevaid arutelusid Euroopa Liidu geograafilise tähise kaitse võimaliku laiendamise kohta mittepõllumajanduslikele toodetele; leiab, et ELis on väga palju autentseid tooteid, mille aluseks on kohalik oskusteave ja traditsioonilised kohalikud ja piirkondlikud tootmismeetodid ning mis sageli lähtuvad konkreetse geograafilise piirkonna kultuuri-, sotsiaalsest ja ajaloopärandist; tuletab meelde, et nende meetodite säilitamine põhineb järjepideval teadmiste edasiandmisel põlvkonnalt põlvkonnale ning geograafilised tähised kajastavad inimtegevuse, kultuuri, maa ja ressursside vahelisi seoseid;\n2. tuletab meelde, et mittepõllumajanduslikud tooted on meie identiteedi lahutamatu osa ning Euroopa Liidu liikmesriikide kultuuripärandi tähtis osa; rõhutab, et üks põhiprobleeme, millega see sektor silmitsi seisab, on traditsiooniliste oskuste ja käsitöö järkjärguline kadumine ning et mittepõllumajanduslike toodete geograafilise tähise kaitse võib anda stiimuli selle kultuuripärandi ja traditsioonilise oskusteabe säilitamiseks ning tagada õiglase tasu tootjatele, toodete originaalsuse ja võimalikult laia kättesaadavuse;\n3. rõhutab asjaolu, et traditsioonilistel oskustel ja käsitööl põhinevate mittepõllumajanduslike toodete suur arv Euroopas on piirkondliku ja kohaliku kultuuri lahutamatu osa ja ergutab kultuuriturismi arengut;\n4. on seisukohal, et mittepõllumajanduslike toodete ühtne geograafilise tähise kaitse ergutaks tehnoloogia ja majanduse arengut piirkondlikul ja kohalikul tasandil, suurendades traditsiooniliste toodete tootmise alal töötavate inimeste arvu;\n5. tuletab meelde, ELi tasandil ei ole mittepõllumajanduslikele toodetele praegu ühtset geograafilise tähise kaitset, on aga mitmeid õigusraamistikke, millega tagatakse vaid riiklik või piirkondlik kaitse; rõhutab sellega seoses, et praeguste õigusraamistike vahel olevad vastuolud võivad viia tarbijate eksitamiseni, võltsimiseni ja kõlvatu konkurentsini; on seisukohal, et registreerimise, kaitse, järelevalve ja jõustamise ühtne ELi süsteem, mille eesmärk on suurendada tarbijate ja tootjate teadlikkust nende toodete väärtusest ja tagada traditsioonilise käsitöö ja oskuste säilimine, peaks põhinema mõjuhinnangul, ning et selline süsteem aitaks tarbijaid paremini informeerida toodete autentsusest ja kaitsta registreeritud toodete õiguspäraseid omanikke ning tagada nende kvaliteeti ja eriomadusi; on ka veendunud, et selliste toodete registreerimine Siseturu Ühtlustamise Ametis peaks võimaldama geograafiliste tähiste suuremat kaitset ja ühtsust;\n6. rõhutab, et ühtne geograafilise tähise kaitse aitaks kaasa mitte üksnes traditsiooniliste toodete edendamisele, vaid ka neis kasutatavate toormaterjalide kvaliteedi tunnustamisele ja vajadusele tipptaseme järele tootmisprotsessi kõikidel etappidel;\n7. on arvamusel, et geograafiliste tähiste kaitse laiendamine ka mittepõllumajanduslikele toodetele võiks aidata tugevdada ELi positsiooni geograafiliste tähiste kohta rahvusvahelisel tasandil nii kahepoolsete kui ka mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste raames ja muuta seda kindlamaks, et saavutada väljaspool ELi kõikide Euroopa kvaliteettoodete tugev kaitse;\n8. rõhutab geograafilise tähise kaitsesüsteemi majanduslikku, kultuurilist ja sotsiaalset potentsiaali turismi edendamisel ja töökohtade loomisel, eelkõige maapiirkondades ja vähem arenenud piirkondades, ning käsitööesemete ja teiste traditsiooniliste toodete põhiliste valmistajate – VKEde ja üksiktootjate toetamisel, ning kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku majandusmõju hindamist, et mõju, mida esitatav uus süsteem tootjatele, nende konkurentidele, tarbijatele ja liikmesriikidele avaldab, võetaks igakülgselt arvesse;\n9. tuletab meelde, et geograafilised tähised on tarbijate jaoks toote kvaliteedi tagatis ning tootjate jaoks tunnustus oskusteabe eest ja kaitse;\n10. on seisukohal, et ühtne ELi süsteem võib suurendada pärandiga seotud kutsealade ligitõmbavust;\n11. loodab, et need tooted seotakse ka rahastamisvõimalustele juurdepääsu vallas tugevalt territoriaalse arengu, teadustegevuse ja innovatsiooni projektidega, raamprogrammiga „Horisont 2020” ja ühtekuuluvusfondidega;\n12. rõhutab, et traditsioonilise oskusteabe ja tootmise säilitamine võib aidata peatada rahvaarvu vähenemist maapiirkondades ja nende lagunemist ja noorte lahkumist kõnealustest piirkondadest;\n13. rõhutab, et tuleks tagada, et geograafilise tähise kaubamärk ja logo kajastaksid alati kaupade piirkondlikku/kohalikku identiteeti;\n14. rõhutab mittepõllumajanduslike toodete kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid ja säästvuse aspekte, mida selle protsessiga hõlmatakse, ning rõhutab vajadust säilitada, edasi anda ja arendada nende toodetega seotud traditsioonilisi teadmisi ja oskusi, julgustades nende integreerimist loovtööstusega, seda ka selleks, et väärtustada materjalide ja lõpptoodete kvaliteeti; nõuab, et nimetust või märki saaksid kasutada kõik asjaomase piirkonna tootjad, kes toodet kirjeldatud viisil toodavad;\n15. tõdeb, et VKEd, kes investeerivad kõrgekvaliteedilisse traditsioonilisse oskusteabesse ja pakuvad kohalikke töökohti ja praktikavõimalusi traditsiooniliste tootmismeetodite edasiandmisel suurt tähtsust omavate oskustöötajate väljaõppeks, on kriitilise tähtsusega; tunnustab kõnealuse valdkonna haridusse ja koolitusse investeerimise tähtsust ja julgustab liikmesriike kasutama optimaalselt ära ELi olemasolevaid vahendeid ja programme, et investeerida kohalike ja piirkondlike käsitöö- ja tööstustoodete keskkonnasõbraliku tootmise ja edendamisega tegelevate spetsialistide kutseõppesse;\n16. julgustab liikmesriike vahetama traditsioonilise käsitöösektori ergutamisele suunatud algatuste loomisel ja toetamisel häid tavasid, mis omakorda võib suurendada teadlikkust kohalikust kultuuripärandist ja ergutada maapiirkondade arengut;\n17. rõhutab asjaolu, et hästi tuntud geograafiline tähis võib aidata paremini edendada Euroopa kultuuriradasid;\n18. leiab, et geograafilise tähisega kaitstud toodete puhul peaks säilima ka tehnoloogilise ja muud tüüpi innovatsiooni võimalus, tingimusel et innovatsioon ei mõju negatiivselt lõpptoote kvaliteedile ja autentsusele;\n19. rõhutab, kuivõrd tähtis on luua uus õigusraamistik, mis tagaks selle, et seos algse geograafilise piirkonna ja traditsiooniliste meetoditega jääks üheks esmatähtsaks teguriks, et suurendada toodete usaldusväärsust ja autentsust, ning millega määrataks selgelt kindlaks tähise kasutamise tingimused väljaspool põhipiirkonda, et kaitsta märgise autentsust; rõhutab lisaks, et selline süsteem peaks hõlmama mittegeograafilisi nimetusi, mis on ühetähenduslikult antud kohaga seotud;\n20. palub komisjonil ja liikmesriikidel väärtustada piirkondade- ja riikidevahelist koostööd ja parimate tavade vahetamist mittepõllumajanduslike toodete klastrite ja samalaadsete tarneahelate vahel;\n21. palub seadusandjal arvesse võtta liikmesriikide olemasolevaid geograafilisi tähiseid, et vältida asjatut bürokraatiat toodete Euroopa tasandil registreerimisel, tagada, et mittepõllumajanduslike geograafiliste tähiste ühtse ELi tasandi kaitse loomine ei alandaks juba pakutavaid kaitsestandardeid ega tõrjuks kõrvale juba olemasolevaid süsteeme, nagu kaubamärgid mõnedes liikmesriikides, ning võimaldaks geograafilise tähise riiklikel süsteemidel eksisteerida paralleelselt ühtse ELi süsteemiga; kutsub seadusandjat üles tegema ettepanekut toodete kõige tõhusama, lihtsama, kasulikuma ja kättesaadavama toodete registreerimismehhanismi kohta, ning tagama, et süsteem tagaks taskukohased, selged ja läbipaistvad registreerimis-, muutmis- ja tühistamismenetlused, mis annavad sidusrühmadele õiguslikud tagatised; kutsub komisjoni üles viima läbi põhjalikku hindamist eesmärgiga viia finants- ja haldustöö sidusrühmade jaoks miinimumini.PARLAMENDIKOMISJONIS TOIMUNUD LÕPPHÄÄLETUSE TULEMUS


Fotolugu: rohepealinn Tallinn – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 7. mai 2021 Foto & video\nLoodusvaatlused Tallinna moodi. Foto: Silver Pütsep.\nJalutasin mai alguses ühel õhtul Majaka tänavat kaudu Tallinna kesklinna poole. Teekonnal proovisin tunnetada muutunud linna ja hooneid ning siis jäigi silma see uue kohtuhoone ees olev puu.\nOma Flickri kontol panin sellele üksiku puu pildile allkirjaks “21st century’s nature surveillance” – see betoonmüür, kaamera ja üksik puu iseloomustavad lisaks betooni pealetungile ka meie praegust ülireguleeritud ja kontrollitud elu.\nSilver Pütsepa jaoks oli pildistamine kirg puberteediajast ülikoolini. Ümbritsev ja olemasolev keskkond on alati olnud tema kõige suurem inspiratsiooniallikas. Peale ülikooli tuli nii-öelda päris elu elamise aeg ja pildistamine on olnud pikalt pausil. Selle käiguga taasavastas ta taas enda sees oleva fotopoisi. Tema fotosid näeb rohkem siit.\nPosted in Foto & video and tagged betoon, fotolugu, keskkond, loodus, tallinn. Bookmark the permalink.


Ettevõttest « IWS\nIWS - Innovaatilised täispuidust ripplaed & seinte viimistluslemendid\nEfektsed puidust lahendused sise- ja välistingimustesse.\nIWS - Indoor Wood Solutions on 2012 aastal loodud kaubamärk, mis on spetsialiseerunud täispuidust ripplagede ja seinapaneelide tootmisele Eestis. Meie eesmärk on arendada erinevad kujunduslahendusi, mis rahuldavad iga kliendi ootusi - hoida kokku aega ja raha!\nMeie tootevalikust leiab laias valikus puidust lagesid, millele lisanduvad veel erinevad lisamoodulid. Samuti pakume erinevate variatsioonidega seinapaneele, mis annavad ehitistele omapärase ja hubase ilme. Uudistootena pakume perforeeritud seinaplaate, mis toimivad hästi ruumide akustikale ja aitavad vältida neis ebameeldivat kaja.\nPakume tänu hästi organiseeritud tootmisele suurepärast kvaliteeti mõistliku tarneajaga!


Laureaat Endel Lippmaa esinemine Eesti Vabariigi 82. aastapäeval — Sirp\nLaureaat Endel Lippmaa esinemine Eesti Vabariigi 82. aastapäeval\nAustatud peaminister, austatud akadeemia president, me kõik, kes me siin oleme!\nMa tahan öelda paar tänusõna kõigi meie nimel, kes me oleme praegu esile tõstetud niisugusel auväärsel viisil.\nEt näidata, miks on teadmised meile nii tähtsad, tooksin paralleeli majandusega. Me kõik teame, et on olemas globaalne majandus, mis määrab väga palju. Me kõik teame ka, kui me natuke järele mõtleme, et Eesti on ainult osa globaalsest majandusest, ja kui seda osa ei oleks, poleks meil ei autosid ega bensiini, ei moodsat sidet, tähendab, telefoni ega televiisorit.\nJa, hullem veelgi, lisaks ravimitele oleks puudu ka kohvi ja konjak. No mis elu see oleks, eks ole! Järelikult osalus maailma süsteemis on ülimalt oluline. Muidugi, on olemas ka väikesed kodumajanduslikud tööd, mida keegi meie eest ära ei tee, aga võib-olla ei ole see nii määrav. Osalus maailma globaalses majanduses on määrav.\nJa nüüd, kuidas on teadusega asi? Midagi väga sarnast! On olemas globaalne maailma teadus, mis määrab kogu meie tsivilisatsiooni näo ja edasise arengu, ja tema see osa, mis teostub Eestis.\nSee interaktsioon globaalse teaduse ja Eesti teaduse vahel on täpselt sama määrav nagu ekspordi-impordi tasakaal. Ja ma rõhutaks ka veel seda, et fundamentaalsed teaduse edusammud viivad ühiskonda edasi iga kord. Kui nad toimuvad. Ei ole ühtegi fundamentaalset edusammu, mis ei rakenduks. Patentidest rakendub võib-olla ainult mõni protsent, parimal juhul, kui sedagi.\nAga võtame näiteks, mis on toimunud minu erialal – füüsikas. Esimene asi möödunud sajandil oli relatiivsusteooria. Selle otseseks väljundiks on tuumaenergia kõige oma hea ja halvaga. Järgmine – Schrödingeri ja Heisenbergi ning paljude teiste tööna kvantmehaanika ja mis selle väljundiks on – kogu pooljuhttehnoloogia, kõik laserid ja kogu sellest tulenev. Kogu moodne side, multimeedia, õieti kogu meie tänapäeva elu väga suurel määral tuleneb otseselt sellest.\nJa edasi. Praegu toimub Šveitsis, Genfis CERNis suure hadronkollaideri ehitamine. Niipea kui ta tööle hakkab, muutub tõenäoliselt täielikult meie maailmapilt ja maailmatunnetus, viies füüsika uute sammude lävele.\nNiiet (ETLi sõna – toim) on hea meel, et Eesti osaleb kõigil neil aladel, mis praegu esiletõstmist leidsid, maailma teaduses, ja edukalt.\nEesti Raadio 2000


LUNARI KALENDER-2019: MILLAL ISTUTADA TAIMI ALALISELE KOHALE - SEEMIKUD\nKuu mõju elusorganismidele, sealhulgas tähtsatele põllukultuuridele, hakkasid antiikajal täheldama. Tänapäeval võtavad paljud aednikud ja aednikud oma saitidel töötades arvesse ka Maa satelliidi positsiooni.\nLoomulikult ei ole keegi tühistanud konkreetse põllukultuuri kasvatamise agrotehnilisi nõudeid. Siiski on salapäraseid hetki, kui eeskirjade range järgimine ei anna soovitud tulemust. Näiteks ennustage edukalt seemikute istutamise aega maapinnal. Igaüks võib siin vea teha. Seetõttu pakume teile mitte ainult kogemusi, vaid ka uurida kõige populaarsemate põllukultuuride istutamise lunarkalendrit 2019. aastaks, mille oleme koostanud just teie jaoks.\nLunari (biodünaamiline) kalender - uskuge või mitte?\nKui tulevad lunaraua kalendrid, kuidas nad töötavad ja kas neid tuleks usaldada - vastused nendele ja teistele meie artikli küsimustele.\nIstutades baklažaani seemikud kasvuhoones ja pinnasesse vastavalt kuuendale kalendrile 2019\nBaklažaanide seemnete vanus, kui ta viiakse alalisse "elukohta", peaks olema 65–70 päeva. Seetõttu tuleks seemnete külvamise aeg valida individuaalselt, võttes arvesse piirkonna kliimatingimusi, kasvuhoone valmisoleku astet ja nii edasi.\nKuidas kasvatada baklažaani seemikuid kodus\nKasvatada baklažaane seemneteta viisil, et lõunapoolsete piirkondade elanikud. Kõik ülejäänud peavad kõigepealt seemikud ette valmistama.\nSiirdamise taimed peaksid olema väga ettevaatlikud, et juured mitte kahjustada. Sellepärast on kaevudes, mis peaks olema natuke rohkem seemikute potid, seemikud kõige parem langetama otse maapalliga. Enne seda valage igasse auku veidi kuuma vett. Aukude vaheline kaugus peab olema vähemalt 70 cm ja ridade vahel umbes 50 cm.\nSoodsad päevad baklažaanide istutamiseks kasvuhoones ja pinnases\nMai: 10-12, 29-30\nKui kasvatada kasvuhoones ja pinnases kapsapuude, siis vastavalt kuuendale kalendrile 2019\nSoodsad päevad kapsas istutamiseks avatud maapinnal\nKui istutate kurgi seemikud kasvuhoonesse ja pinnasesse vastavalt kuuendale kalendrile 2019\nKurkataimed on kapriissed, seda ei saa kasvatada, optimaalne vanus kasvuhoones ilmumiseks on 18-25 päeva. Kui te unustate hetkest, väheneb noorte taimede elulemus üle poole.\nÜksikasjalik kirjeldus seemnete külvamiseks ja nende valimiseks (joonistega).\nKurkade külvamine sõltub otseselt ilmastikutingimustest ja pinnase tingimustest. Kui see soojendab kuni 13-15 ° C sügavuseni, mis on rohkem kui kühvli bajonett, tehke seemneid seemnetega rohkelt, kui mitte - oodake veel.\nSoodsad päevad kurkide istutamiseks kasvuhoones ja pinnases\nMillal kasvatada kasvuhoonesse ja pinnasesse piparitaimi 2019\n50-70 päeva jooksul pärast pipraga seemnete tekkimist võib alalisse kohta istutada. Selleks ajaks peaks see olema 20-30 cm pikk ja sellel peab olema 6-8 tõelist lehte. Aga enne seda tuleks taimed valmistada ette nende tingimuste jaoks, kus nad kasvavad. Selleks hakkavad seemikud 10-15 päeva enne istutamist kõvenema.\nEi saa pipra seemikuid kasvatada? Ärge heitke meelt, me aitame teid.\nEsimesel päeval avaneb aken, mille aknalaual asuvad taimed, 1 tunniks. Selliste õhuvannide aeg on järk-järgult 6-8 tundi päevas. Enne istutamist kantakse piparitaimede mahutid veranda või kasvuhoonesse. Ja päev enne maandumist jäetakse nad ööks.\nSoodsad päevad paprika kukutamiseks kasvuhoone ja pinnas\nMai:1-3, 10-12, 29-30\nSoojendatavates kasvuhoonetes istutatakse aprilli lõpust alates püha piprakultuure, soojendamata - keskel - mai lõpus, avamaal - juuni alguses ja keskel.\nTundlikult hoolitsedes oma roheliste koguduste eest, aeg-ajalt koordineerides tööd kuuendaga, saad tõeliselt tähe saagi.\nTomatite kasvatamine kuu kalendris 2019. aastal\nEt kavandada tomatite istutamist, aitab nende toitmine, pasynkovanie ja muud tööd vastavalt kuuendale kalendrile 2019 meie artiklile.\nVaadake videot: Chinese baby gender prediction calendar 2019 latest and updated (Veebruar 2020).


ADW: Allactodipus bobrinskii: TEAVE - Imetajad\nAutor Jaime Andrzejewski\nAllactodipus bobrinskii(Bobrinski jerboa) võib leida Palearktika piirkonnast Türkmenistani põhja- ja läänepiirkondades ning Usbekistani kesk- ja läänepiirkondades. Selle levik hõlmab täpsemalt Karakumy ja Kyzylkumi kõrbe.(Wilson ja Reeder, 2005)\nAllactodipus bobrinskiiasustab peamiselt Kyzylkumi ja Karakumi kõrbe. Kyzylkumi kõrb koosneb punasest liivast, samas kui Karakumi kõrb on enamasti soolase liivaga. Mõlemas kõrbes on hõreda taimestiku ja võsastumisega alasid. Nendes kõrbetes elab ainult savine ja kõva kruusa tasandik,A. bobrinskiiväldib täielikult liivaseid piirkondi. Need jerboad ehitavad auke kergelt kõrgendatud künkal, mis on taimestikuvaba. Selle liigi peamine keskkonnategur on aastane taimestik, kus kohaliku taimestiku erinevad aspektid mõjutavad liikide arvukust.(Nowak, 1999; Shenbrot ja Rogovin, 1995; Tsytsulina, 2008)\n300 (kõrge) m\n984,25 (kõrge) jalga\nBobrinski jerboad on soolalised, tagajäsemetega, mis on piklikud 58 mm-ni; nad kasutavad oma suurepäraseid hüppevõimeid kiskjate vastase kaitsena. Kui Bobrinski jerboade puhul pole hüppe pikkust registreeritud, on dokumenteeritud, et seotud jerboad hüppavad ühes köites kuni 3 meetrit. Bobrinski jerboade tagajalgadel on kolm keskmist varvast, mis on tihedalt kaetud jäikade karvade harjaga. Need jäigad karvad tagavad liiva vastu teatud tõmbejõu. On teatatud, et keha pikkus on meestel 120 mm ja naistel 113 mm, keskmise Bobrinski jerboa kaal 65 grammi. Nendel jerboadel on pikad peenikesed sabad (165–170 mm), mille otsas on kimp; nad kasutavad hüppamisel saba tasakaalu saavutamiseks või seistes end ülespoole toetamiseks. Sellel liigil on väikesed kõrvad (22–23 mm), mis mõõdavad umbes viiendikku keha pikkusest. Neil on siidine mantel, mille ülemised osad koosnevad kollastest õlgedest juustest, mille värvus on tumepruunid tumepruunid hallikaspruunid. Neil on puhasvalge alaosa ja puusalaigud ning pea esiosa on seljaosast veidi kahvatum. Neil on ka väljaulatuvad ülemised lõikehambad ja tugevalt ülespuhutud kuulmismullid.(Kolesnikov, 1937; Macdonald, 2001; Nowak, 1999; Shenbrot ja Rogovin, 1995)\n278 kuni 290 mm\nPaaritumissüsteemA. bobrinskiipole praegu teada. Muude liikide paaritumissüsteemid jerboad on samuti halvasti dokumenteeritud ja vajab täiendavaid uuringuid. See kehv dokumentatsioon on ilmselt nende häbelikkuse tulemus.(Hodgson, 2004)\nAllactodipus bobrinskiion kaks täheldatud pesitsusaega: aprillist juunini ja septembrist oktoobrini. Need jerboad hakkavad paljunema varsti pärast talveunest väljumist. Nad pesitsevad pesitsusperioodil tavaliselt kaks korda, mis võrdub umbes 10 järglasega pesitsusperioodi kohta. Nende rasedusaeg on keskmiselt 30 päeva. Aasta võõrutusperioodA. bobrinskiijärglasi pole teada, kuid lähisugulased, Allactaga elater ja Allactaga major , lasknud järglasi põetada ja hooldada kuni 30–45 päeva vanuseni. Ka selle liigi puhul pole suguküpsuse vanus teada, kuidA. elatersuguküpseks saab 142 päeva, nii meestel kui naistel.(Anderson ja Jones, noorem, 1967; Closey, 2001; Macdonald, 2001; Nowak, 1999; Tsytsulina, 2008)\nTavaliselt sigivad Bobrinski jerboa naised vähemalt kaks korda hooaja jooksul.\nBobrinski jerboade aretus on teatatud aprillist juunini ja uuesti septembrist oktoobrini.\n25 kuni 35 päeva\nVanemate investeeringute kohta pole andmeidA. bobrinskii, kuid lähedases sugulases, Allactaga euphratica , saavad noored ema hoolt kuni iseseisvumiseni. Paljud lähedaste sugukondade liigidg. Allactagapakkige toitu ja kaitset urus 1 kuni 1,5 kuud. Nendel liikidel pole järglaste iseseisvumise järel vanemate osalust. Vanemate hoolitsust pakuvad naised.(Hodgson, 2004)\nPikaealisuse kohta puudub teaveA. bobrinskiikas looduses või vangistuses. Looduses elavad teised jerboaliigid tavaliselt kuni 2–3 aastat. Lähisugulane,A. euphratica, elas vangistuses 4 aastat ja 2 kuud.(Hodgson, 2004; Macdonald, 2001)\nBobrinski jerboad on öised närilised, kes otsivad toitu ainult öösel. Nad on häbelikud ja neid näeb harva. Need jerboad magavad talveperioodil halva ilma korral, mis võib kaasa aidata vähesele vaatlustele. Talveunerežiim on madal, aktiivsus toimub osalise sula ajal. Nad on kaevavad närilised, millel on eraldi tüüpi urud nii ööks / päevaks kui ka suveks / talveks. Osa urgudest on püsivad, teised aga ajutised ja sügavamalt palju madalamad. Kuigi kaevude okupatsiooni pole aastal uuritudA. bobrinskii, teistes jerboades elab üksik loom tavaliselt urgu.Allactodipus bobrinskiiehitab pesitsemiseks ka eraldi uru. See liik on soolakas ja võib pikki tagajäsemeid kasutades hüpata kiiresti ja pikki vahemaid. Ta kasutab seda röövloomade vastu kohanemiseks põgenemiseks.(Anderson ja Jones, noorem, 1967; Macdonald, 2001; Nowak, 1999; Tsytsulina, 2008)\nKodu vahemiku suurused Bobrinski jerboades pole teada.\nBobrinski jerboad on öösel ja neil on suured silmad, et tajuda oma keskkonda hämaras. Neil on ka väga suured kuulmishullid, mis võtavad madalad helid ülihästi kokku. Nad koputavad oma jalaga uru sees, tekitades madala trummimüra, mis võib olla suhtlusvorm. Üldiselt, jerboad on hea haistmis-, nägemis- ja kuulmismeelega.(Macdonald, 2001; Nowak, 1999)\nBobrinski jerboad on kõigesööjad, söövad enamasti seemneid, taime rohelisi osi ja putukaid. Enamikul aastaaegadest saavad nad taimestikule ja putukatele võrdselt toitu. Kevadel muutuvad putukad toidus palju olulisemaks osaks. Nad saavad kasutada esijäsemete karvu, et sõeluda liiva toiduks. Bobrinski jerboad ei pea vett jooma; selle asemel tekitavad nad toidust metaboolset vett.(Macdonald, 2001; Tsytsulina, 2008)\nBobrinski jerboad on suhteliselt kaitsetud ja kasutavad seetõttu oma suuri tagajäsemeid ning kiireid hüppamis- ja jooksmisvõimalusi röövellu võitlemise strateegiana. Teine nende kasutatav kaitse on kiskjate visuaalse tuvastamise vältimine. See liik on öine, mistõttu on see ööpäevaste kiskjate eest ohutu. Sellel on ka värv, mis jäljendab oma keskkonnas liiva värvi; see aitab vältida ka kiskjate nägemist. Kirjandus röövloomade kohta puudubA. bobrinskii, kuid kuna see on öine, võiksid potentsiaalsed röövloomad hõlmata madusid ja väikeseid või keskmise suurusega öiseid imetajaid. Mõned väikesed ja keskmised öised imetajad, kes asustavadA. bobrinskiialad on felis margarita (liivakassid) ja rebane korsak (Korsak rebased).(Hodgson, 2004; Macdonald, 2001)\nmis on seotud kaelkirjakuga\nKuna tema dieet sisaldab seemneid,A. bobrinskiitõenäoliselt hajutab seemneid oma keskkonda. Samuti on see tõenäoliselt oluline saak esemeks väikestele ja keskmise suurusega loomadele, näiteks felis margarita ja rebane korsak selles kuivas elupaigas.(Macdonald, 2001)\nKuigiA. bobrinskiiei mõjuta otseselt inimesi, kuid omab siiski olulist rolli kõrbeökosüsteemi toimimise ja tervisliku seisundi säilitamisel. Lähisugulane,A. elater, mida inimesed kasutavad oma karusnahast rõivaste ja muude esemete valmistamiseks.(Closey, 2001; Hodgson, 2004)\nKuna tema dieet sisaldab seemneid ja taime rohelisi osi,A. bobrinskiion inimeste jaoks potentsiaalne taimekahjustaja. Lähisugulased on teadaolevalt hävitanud terve saagi üleöö. SamutiA. elatervõib haigusi edasi kanda ja edasi kanda, seega võib see olla ka potentsiaalne probleem. Kuna ta elab sellises kuivas keskkonnas,A. bobrinskiitõenäoliselt ei avalda inimestele olulist mõju.(Closey, 2001; Hodgson, 2004)\nA. bobrinskiion kõige vähem murettekitav IUCNi punases nimekirjas, mis viitab sellele, et see ei vaja esialgu erilist tähelepanu.\nJaime Andrzejewski (autor), Michigani Riiklik Ülikool, Barbara Lundrigan (toimetaja, juhendaja), Michigani Riiklik Ülikool, Tanya Dewey (toimetaja), loomade esindajad.\nEpitheca princepsprincsi korv\nLoe Epitheca princepsi (prints korvi) kohta loomade esindajatelt\naustraalia rohelised puukonnad\nlääne väikejalgne nahkhiir\njaapani ämblikekrabi inimest söömas\nhiina alpi stepikass\npunase sabaga kulli tiibade siruulatus\nmis on punane känguru


grete šadeiko - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLiiga must huumor? Grete Šadeiko kihlatu kehastus halloween´il Hugh Hefneriks 1\nAmeerikas elav mitmevõistleja Grete Šadeiko ja tema kihlatu Robert Griffin III tähistasid halloween´i sellel aastal eriti meeleolukalt.\nGrete Šadeiko kaotas lähedase sõbra: ma ei unusta sind iial!\nEesti seitsmevõistleja Grete Šadeiko leinab lähedast sõpra.\nMiamisse naastes ootas Grete Šadeikot ees meeldiv üllatus\nHirm orkaan Irma ees pani türilase Grete Šadeiko hiljuti koos elukaaslase ja pisitütrega põgenema oma vanematekoju Säreveres. Nüüd, kui suurem oht sai mööda, naasid nad oma kodulinna Ameerikas, kus neid tervitas korras kodu ja soe päike. Hirmuäratavast orkaanist oli jälgi vaid tänavatel, kirjutab Järva Teataja.\nHirm orkaan Irma ees pani türilase Grete Šadeiko hiljuti koos elukaaslase ja pisitütrega põgenema oma vanematekoju Säreveres. Nüüd, kui suurem oht sai mööda, naasid nad oma kodulinna Ameerikas, kus neid tervitas korras kodu ja soe päike. Hirmuäratavast orkaanist oli jälgi vaid tänavatel.\nFoto: Grete Šadeiko igatseb Floridat ja näitab vaid kuid pärast sünnitust uskumatut bikiinikeha\nAmeerikas elav mitmevõistleja Grete Šadeiko ja tema kihlatu Robert Griffin III pagesid eelmisel nädalal orkaani eest Eestisse. Paaril on kaasas ka pisitütar Gloria.\nMitmevõistleja Grete Šadeiko avastas koos oma ameerika jalgpallurist mehega, et rahva hirm Florida metsiku orkaani ees on nii mõnelegi kõva tuluallikas.\nGrete Šadeiko kihlatu Robert Griffin III avaldas oma lemmiksõnad eesti keeles\nGrete Šadeiko pages orkaan Irma eest Eestisse\nHirm orkaani ees pani viiendat aastat Ameerikas elava Grete Šadeiko koos elukaaslase ja pisitütrega põgenema oma vanematekoju Türi vallas.\nImearmas foto: Grete Šadeiko pisibeebi sai ühekuuseks!\nMitmevõistleja Grete Šadeiko avaldas sotsiaalmeedias pildi ühekuuseks saanud tütrest.\nFotod: Grete Šadeiko viis oma 6-päevase esimesele kossumängule\nGrete Šadeiko, kes 6 päeva tagasi sünnitas, viis lapse esimesele jalutuskäigule.\nPiltuudis: Grete Šadeiko sai emaks 3\nUSAs resideeriv Eesti mitmevõistleja Grete Šadeiko andis täna sotsiaalmeedia vahendusel teada, et on saanud emaks. Tütre, kel nimeks Gloria Griffin, tõi Šadeiko ilmale möödunud pühapäeval ehk 2. juulil.\nViimase vindi peal rase: Grete Šadeiko valmistub koos kihlatuga beebi sünniks\nEesti kergejõustiklane Grete Šadeiko ning tema kihlatu ameerika jalgpallur ameerika jalgpallur Robert Griffin III valmistuvad beebi sünniks!\nGrete Šadeiko saab emaks! 1\n23-aastane Eesti seitsmevõistleja, Grete Šadeiko on beebiootel!\nFoto: NFLi staariga kihlunud Šadeiko rabas veel ühe teatega 7\nUSAs äsja kooli lõpetanud Eesti mitmevõistleja Grete Šadeiko on muutuste pöörises: eestlanna teatas Instagramis, et on kihlatud Ameerika jalgpallurist kallima Robert Griffin III-ga ning õige pea ka emaks saamas.\nGalerii: lummav Grete Šadeiko lõpetas kallima silme ees ülikooli\nEestlannast 23-aastane mitmevõistleja Grete Šadeiko lõpetas 2012. aastal alanud õpingud Florida State’i (FSU) ülikoolis.\nFotod! Pururikas kallim üllatas Grete Šadeikot ligi 2000 eurot maksvate kingadega! 2\nGrete Šadeiko rõõmustab sotsiaalmeedias enda uute kingakeste üle ja saadab kalli kingituse eest suured tänud enda kallimale Robert Griffinile.\nFoto: kallimaga romantilist puhkust veetev Šadeiko kohtus ülipopulaarse imekokaga 1\nVideo: Šadeiko lahendas teravaks kiskunud olukorra ning aitas kallimal kaklust vältida 7\nAmeerika jalgpallur Robert Griffin III oleks äärepealt pärast treeningut kaklema läinud, kuid tema eestlannast kallim Grete Šadeiko tuli teravaks kiskunud olukorda vahele.\nStaarkergejõustiklasest Grete Šadeikost sai särtsakas punapea. Kuidas meeldib?\nMeie staarkergejõustiklane Grete Šadeiko (23) otsustas hiljuti katsetada uut juuksevärvi. Blondiinist sai üleöö punapea või on see toon hoopis lillakas-punane?\nKuumad kaadrid: Grete Šadeiko naudib kallimaga puhkust Bora Bora saarel 1\nEesti kaunis kergejõustiklane Grete Šadeiko pakkis oma Ameerika jalgpalli superstaari Robert Griffiniga kohvrid ning põrutas Bora Bora saarele puhkust ja paradiisi nautima.\nFoto: Grete Šadeiko kallim naaseb suudluste saatel platsile, vastaseks Hunt ja Bengals\nMargus Hundi koduklubi Cincinnati Bengals kohtub täna ameerika jalgpalli profiliigas NFL Cleveland Brownsiga, kelle ridades tuleb üle pika aja platsile Eesti mitmevõistleja Grete Šadeiko kallim Robert Griffin III.\nSpordikaunitar Grete Šadeiko ja tema pururikas kallim langesid varguse ohvriks\nEesti veetlev kergejõustiklane Grete Šadeiko ja tema ameerika jalgpallurist kallim Robert Griffin III langesid varguse ohvriks.\nŠadeiko ja tema NFLi staarist kallim langesid varguse ohvriks\nEesti kergejõustiklane Grete Šadeiko ja tema ameerika jalgpallurist elukaaslane Robert Griffin III langesid varguse ohvriks.\nEesti seitsmevõistleja Grete Šadeiko postitas Instagrami video, kus ta näitab oma oskusi ameerika jalgpallis. Kui Šadeiko poiss-sõbraks on Cleveland Brownsi mängujuht Robert Griffin III, siis Šadeiko demonstreeris samuti oma sööduoskust.\nGrete Šadeiko kallima tagasitulek sai NFLis kurva lõpu 3\nEelnevast vigastusest taastunud ameerika jalgpalluri Robert Griffin III tagasitulek jäi üürikeseks, kuna mees vigastas õlga ning nüüd ootab teda kuni kolme kuu pikkune võistluspaus.\nAmeerika jalgpalli profiliiga superstaar avaldas Grete Šadeiko vastu armastust puhtas eesti keeles\nAmeerika jalgpalli profiliiga (NFL) üks tuntumaid noori mängijaid Robert Griffin III paistab olevat Eesti kergejõustikukaunitari Grete Šadeikosse kõrvuni armunud. Sellest andis staar teada lausa sotsiaalmeedia teel.\nGrete Šadeiko NFLi staarist kallim õpib usinalt eesti keelt\nAmeerika jalgpalli profiliiga (NFL) üks tuntumaid noori mängijaid Robert Griffin III on iga päevaga aina enam sisse võetud Eesti kergejõustikukaunitarist Grete Šadeikost ja seda tõestab ka tema sügavmõtteline postitus sotsiaalmeediakanalis Twitter.\nInstagram paljastab: kas kaunil Grete Šadeikol on kuum suhe Ameerika jalgpalli staariga?\nEesti seitsmevõistleja Grete Šadeiko Instagrami kontolt selgub, et kaunis eestlanna on vägagi soojades suhetes Ameerika jalgpalli mängija Robert Griffin III-ga.\nPiltuudis: hiljuti USAs säranud Grete Šadeiko sai vigastada 1\nEesti mitmevõistleja Grete Šadeiko avaldas oma Instagrami kontol värske pildi, kus ta on vigastanud oma paremat kätt.\nGrete Šadeiko säras USAs kaugushüppes ja sihib maagilist piiri\nFlorida osariigi ülikoolis õppiv Grete Šadeiko tegi USAs käimasoleva aasta esimese seitsmevõistluse, kui ta kogus Austinis peetud võistlusel 5676 punkti. Kõige säravama esituse tegi eestlanna kaugushüppes, kus ta sai kirja 6.17. Seejuures tegi ta pika õhulennu kolmandal katsel.\nKergejõustiku järelkasvutiimi pääsesid teiste seas Šadeiko, Õiglane ja Noot\nGrete Šadeiko tegi Pärnus kaks isiklikku rekordit\nPärnu kergejõustikuhallis peetud 8. Karel Leetsari mälestusvõistlustel teenis naiste seas kolm esikohta mitmevõistleja Grete Šadeiko, sealjuures tegi ta kahel alal sisetingimustes oma karjääri parima tulemuse.\nGalerii: VIPid Euroopa U23 meistrivõistlustel\n2015. aasta Euroopa kergejõustiku üks tippsündmusi toob 9.-12. juulil Tallinnasse Kadrioru Staadionile ligi 1000 kuni 23-aastast kergejõustiklast üle Euroopa, kelle seas on juba mitmedki maailmanimed. Vaata pildigaleriist, milline seltskond jälgis võistlusi reedel!\nFotod: Šadeikole rekordi toonud võistluspäev kodupubliku ees


Paide Muusikakooli vilistlane võitis rahvusvahelise konkursi - TRE raadio Kesk-Eesti\nAprilli lõpus toimus Armeenias Gyumris rahvusvaheline konkurss-festival Renaissance, kus olid esindatud erinäolised kategooriad soolomängust ja –laulust koorilauluni ning klassikast džässi ja folgini.\nPuhkpillide kategoorias saavutas I koha Paide Muusikakooli vilistlane, praegune Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia saksofonieriala tudeng Karl Tipp.\nKarl alustas Paide Muusikakoolis õpinguid klaveri erialal Astrid Silla klassis. Pärast klaveriõpinguid jätkas ta samas koolis saksofoni õppimist Olavi Oismanni juures. Aastatel 2011-2015 õppis Karl Tipp Otsa-koolis klassikalise saksofoni erialal ning praegu jätkab saksofoniõpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Olavi Kasemaa juures.\nOma loomingus keskendub Karl Tipp ühiskonna ja looduse vahelistele lahkhelidele ning samuti huvitub ta erinevate pillirühmade tämbrite sulandumisest. Suur tähtsus on vokaaltehnilisel võtetel ja ka keele erinevatel väljendusvahenditel. Lisaks põimib ta teostesse mikrotonaalsust ja kasutab elektroonikat.\nLinnameeskond kutsub jalgpallilaagrisse


Eesti Energia: tuulikud sobivad meie tagaõue. Loodetavasti tulevad ühtsed reeglid, kuidas tuulepargi talumist kompenseeritakse - ärileht.ee\nEesti Energia: tuulikud sobivad meie tagaõue. Loodetavasti tulevad ühtsed reeglid, kuidas tuulepargi talumist kompenseeritakse\n„Arendusprojekt võib küll olla ühiskonnale kasulik, kuid viidagu see ellu kaugemal, mitte minu tagahoovis. See suhtumine elu edasi ei vii," selgitas Sutter, miks kannab tänavune keskkonnapäev pealkirja „Taastuvenergia minu tagaõuel".\n„Riigid ja riikide ühendused võivad vastu võtta deklaratsioone ja muid ühisdokumente, aga kui selle taga ei seisa iga rahva esindaja, iga kodanik, siis muutused on keerulised tulema. Ühiskondlikud kokkulepped ja kogukonna kaasamine on tõestatud tee edule - ole avatud, selgita ja näita kasu. Usun et kuuleme selle kohta tänastes diskussioonides häid mõtteid," lausus Eesti Energia juht.\nSutter avaldas heameelt, et konverentsil osaleb teiste seas maailmas enim meretuuleparke arendanud Taani päritolu energiafirma Ørstedi asepresident Ulrik Stridbæk. „Tema ettekandest meretuuleparkide sotsiaalmajanduslike mõjude kohta saame ehk tõmmata ka paralleeli, millist mõju saaks ja võiks avaldada Eesti esimene meretuulepark, mida soovime Liivi lahte rajada."\n„Selles osas peaks olema info nii arendajatel kui kohalikel. Üks võimalus on maksta kohalikule omavalitsusele iga tuulest toodetud elektriühiku pealt kindel summa. Suuremas plaanis võiks taastuvenergiat tootvad ettevõtted olla börsil vabalt kaubeldavad - nii saaks iga inimene soovi korral arengusse panustada. Tekib omanikutunne ja kaasneb isiklik tulu," lausus Kärmas.\nEesti Energia on võtnud eesmärgi toota 2024. aastal ligi poole elektrist ja soojusest taastuvatest allikatest. Enefit Green on Eesti Energia kontserni kuuluv taastuvenergia ettevõte, millele kuuluvad neljal turul - Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas kokku 20 tuuleparki, 4 koostootmisjaama, 36 päikeseelektrijaama, pelletitehas ja hüdroelektrijaam.\nTraditsioonilist keskkonnapäeva modereerib sel korral Eesti Teaduste Akadeemia president Tarmo Soomere. Päev lõpeb parlamendierakondade esindajate paneeliga „Süsinikuvaba Eesti aastaks 2050" ehk millised on need lähiaastate sammud ja konkreetsed tegevused, mis teevad Eestist 30 aasta pärast süsinikuneutraalse riigi.\nLemmit Kaplinski: hirm tuumajaama ees on põhjendamatu: selle kõrval elades on aastadoos...


Fotoaparaat FED 1\nOtsi lehelt fotoaparaat fed 1 Press for Otsi lehelt fotoaparaat fed 1\nMÜÜDUD! Komplektis kaamera, objektiiv Fed f3,5/50mm ja kott. Kaamera katiku tagumine kardin ei taha aeglastel säridel lõpuni sulguda, tahaks saada määrimist ja võibolla vedru pingutamist. Koti nahaosa on korralik, kuid õmblused on mitmest kohast hargnenud Valmistatud enne 1953. aastat, kere seerianumber 330718. Pole palju aega möödunud, kui lakoonilise kodulehtede tegemine põhjalikult kui üliväga viimistletut\nPole palju aega möödunud, kui lakoonilise kodulehtede tegemine põhjalikult kui üliväga viimistletut. Aga seda ma tean küll klubi kodulehtede tegemine firmadele on pakkumine tasub lugeda kodulehtede valmistamine asjatundjatelt originaal www.aara.ee algupärase raamistikuga veebilehtede koostamine firmadele tellimiseks vajalik info mitmeid häid artikleid kodulehtede tegemine viimistletult ja garantiiga. tugeva kodulehtede tegemine mille puhul maksab kvaliteet. zero base cad\nKomplektis kaamera, objektiiv Fed f3,5/50mm ja kott. Kaamera katiku tagumine kardin ei taha aeglastel säridel lõpuni sulguda, tahaks saada määrimist ja võibolla vedru pingutamist. Koti nahaosa on korralik, kuid õmblused on mitmest kohast hargnenud Valmistatud enne 1953. aastat, kere seerianumber 330718.\nMÜÜDUD! Komplektis kaamera, objektiiv Fed f3,5/50mm ja kott. Kaamera katiku tagumine kardin ei taha aeglastel säridel lõpuni sulguda, tahaks saada määrimist ja võibolla vedru pingutamist. Koti nahaosa on korralik, kuid õmblused on mitmest kohast hargnenud Valmistatud enne 1953. aastat, kere seerianumber 330718.


Vahukommivõistlus - Tallinna Saksa Gümnaasium\nOled siin: Avaleht1 / Uudised2 / kunstiained3 / Vahukommivõistlus\n15. september 2016 /- kunstiained /- TSG\nEsimestes gümnaasiumiklasside (ja ka 4.b klassi) kunstitundides viidi läbi põnev meeskonnamäng, mis on tuntud kui vahukommivõistlus.\nIgal meeskonnal on kasutada 20 spagetti, 1 m nööri, 1 m teipi ja 1 vahukomm, millega tuleb 18 minuti jooksul moodustada kõige kõrgem vabalt seisev torn. Antud katsumus ei pane proovile mitte ainult meeskonnatöö oskusi, vaid ka loovuse, katsetamisvõime, ajaplaneerimise jne. See ülesanne näitab inimese eeldusi erinevates projektides osalemiseks: oskust katestada, teha prototüüpe ja võimet mitte panustada ühele kaardile.\nKõige kõrgema torni sai 10.b klassi õpilasrühm – 63 cm, mis on tublisti üle keskmise.\nVahukommivõistlust kasutavad tihti uudse lähenemisega start-upid ja idufirmad, kes selle võistluse kaudu otsivad endale loovaid ja võimekaid meeskonnatöötajaid.\nVõistluse viis läbi kunstiõpetaja Erik Joasaare.\nhttps://saksa.tln.edu.ee/wp-content/uploads/2016/09/DSC_0879v.jpg 791 1200 TSG https://saksa.tln.edu.ee/wp-content/uploads/2016/01/TSG-logo-300x152.png TSG2016-09-15 14:38:292016-09-15 14:41:08Vahukommivõistlus\nSildaru võitis X-Mängudelt esimese suusasportlasena kolm medalit\nNoormeeste 5. vahegrupi mängud jalgpallis\nÜlelinnaline saksakeelne ettelugemisvõistlus 2018\nTSG esimene malemeister on selgunud\nMATHABLE 2018 meistrivõistlused\nTSG noormehed pääsesid jalgpallis finaalturniirile\nTeadmiste turniir 2017\nErasmus+ õpilasvahetus “ImTeaM4EU” Tallinna koolinoorte meistrivõistlused teatejooksudes


Nii näevad välja uued parvlaevad - Saarte Hääl\nNii näevad välja uued parvlaevad (35)\n– 30/01/2016Rubriik: Maakond\nEile esitleti esmakordselt oktoobrist mandri ja Eesti suursaarte vahet sõitma hakkavate uute parvlaevade välis- ja sisekujundust.\nUute parvlaevade Tõll, Piret, Leiger ja Tiiu väliskujunduse väljatöötanud loovagentuuri Identity loovjuhi Ionel Lehari sõnul täitus uute parvlaevade projekti puhul tema ammune soov teha silmapaistvat disaini.\nUute parvlaevade sisekujunduse lahendused aitas laevaehitajatel valida sisearhitekt Pille Lausmäe, kelle sõnul oli oluline seista selle eest, et reisijal oleks mõnus.\nSaaremaa vahet sõitma hakkavate parvlaevade Tõll ja Piret puhul domineerib välisdisainis vastavalt sinine ja oranž värvus, Hiiumaa liinil sõitma hakkavate parvlaevade Leiger ja Tiiu puhul aga roheline ja punane toon.\nLisatud: 30.01.2016 / 09:10\nsinine on eestlaste alus, punase puhul kaugemalt vaadates on paistab natside haakristiga ristleja:) Aga muidu kenad kirjud kelgud\njuba ette tänades\nLisatud: 30.01.2016 / 09:23\nVäga ilusad ja merekindlad laevad on need uued parvlaevad. Tänud riigile ja ehitajatele selliste kaunitaride eest.\nLisatud: 30.01.2016 / 09:38\non see nüüd iroonia või mis. Kus see merekindlus pildilt paistab ja siin on tavaks ikka riiki ja üldse kõiki kottida:)\nLisatud: 30.01.2016 / 09:43\nIga uus on unustatud vana. 100 aastat tagasi olid sellise kamuflaažiga sõjalaevad, et poleks aru saada, mis kursil alus liigub ;)\nPS. Ro-Ro laevad on küll pea-aegu sümmeetrilise ehitusega aga et poleks aru saada, mis suunas asi liigub, on nüüd piltidel ka vöör ja ahter ära vahetatud. ;)\nLisatud: 30.01.2016 / 10:00\npaistab jah, et selle valitsuse ajal Saaremaa valget laeva jääbki ootama\nLisatud: 30.01.2016 / 10:05\nTänu on ilus asi, see juba kommuajast komme ikka riiki ja isakesi tänada. Peaasi, et need kelgud ikka kohale viiksid.\ntäpselt minu arvamus\nka minu arvamus oli selline,et kus siin näha seda merekindlust on ja näevad välja tõesti nagu sõjalaev-ristleja.Vähemalt väljanägemise järgi küll ütleks et meie eelmised olid kindlama väljanägemisega ,igati!\nEi mingit irooniat!\nLisatud: 30.01.2016 / 10:07\nPildilt tõesti ei paista, kuid laevaehitajana ning kohapeal ka ehitamist oma silmaga nähes võingi seda väita.\nLisatud: 30.01.2016 / 10:11\nHei Volli, võta rahulikut, uued laevad tulevad siis vääramatu jõuga ja ei takista nende saabumist ei SLK kohtuskäimised ega sinu urgitsevad vingumised. Lõpuks ometi saame korralikud praamlaevad ning nendega sõites võime tunda endid tõeliselt valgete inimestena.\nLisatud: 30.01.2016 / 10:22\nVollile, mis su vigastus on?\nVõta rahulikult, ma pole ju midagi poole sõnaga ka pahasti ütelnud või urgitsenud või vingunud.\nVõtsin veel ühe sõnaga kogu oma kommentaari kokku – Tore! ja viitasin siis lihtsalt sellele, et “uus on unustatud vana”. Positiivne arvamusavaldus täiesti neutraalse lahtiseletusega. ;)\nHoopis sinu kommentaaris õhkub rassistliku õelust – …nendega sõites võime tunda endid tõeliselt valgete inimestena. :(\nLisatud: 30.01.2016 / 11:41\nJa palju nad jääd lõhuvad? Ei üksiki vist? Jää puhul seisavad sadamas.\njunga kuunarilt "Kolumbus"\nLisatud: 30.01.2016 / 11:52\nNeil uutel parvlaevadel on selline jääklass mis lubab neil isegi Botnia lahes talve läbi sõita ja seda olenemata jää paksusest.\nLisatud: 30.01.2016 / 14:20\nEga ole ju sellel silmailul nii väga tähtsust, tähtis on üleveo kiirus ja kvaliteet, mis toimuks olenemata ilmaoludest, sest kui saavutatakse sama kvaliteet mis hr. Leedo ajal oli, siis polegi eriti aega laevamõnusid nautida..\nLisatud: 30.01.2016 / 14:44\nKus te siin seda härrat näete, ikka seltsimees oli, ikka seltsimees.\nLisatud: 30.01.2016 / 15:19\nArvan ,et nigu ionase ja Hiiumaal sõitvate laevadega ei anna võrrelda\nLisatud: 30.01.2016 / 15:36\nnagu farmi piimapakid\nLisatud: 30.01.2016 / 15:41\nAga tublid ja ilusad piimapakid. Lõpuks ometi saavad meil laevad olema, mida võib täie uhkusega parvlaevadeks nimetada.\nLisatud: 31.01.2016 / 01:21\nausalt öeldes on vanad leedo laevad palju ilusamad ja mis seal salata ka praktilisemad-uutest ei pidavat teisele tekile pääsema liiga järsku kaldrambi tõttu rahvas räägib ja mis siis sellise laeva mõte ??? aind maastureid ülesse lasta! jääkindlust on sisuliselt olematu1 seega ilmselt tuleb varsti palgata operaatoril eraldi jääklassi laev hoidmaks laevateed ja kaikohad puhtad mis omakorda läheb riigile lõppkokkuvõttes kulukamaks sest uued laevad ei lihtsalt nõuetele. kuid leedole jõudu ja jaksu saksmaal tegutsemiseks ning loodan et ta enam riigiga asju ei aja vaid saadab pikalt kogu selle homoahvide kabineti.\nLisatud: 31.01.2016 / 07:38\nOlgem ausad, Leedol ei ole mingeid laevu, praamid kuuluvad Miilile ja Saksamaa pangale. nii on lood!\nLisatud: 31.01.2016 / 07:39\nlaevad olid ühed tublid ja kenad laevad, teenuse osutamise kvaliteet oli tipp-tpoo. Kui riik ei osanud neilt laevadelt šnitti võtta siis pole midagi öelda. Merekindluse ja jääklassi sobivuse saame aasta pärast teada. Eks siis kiidame või nendime, et läks nii nagu ikka…\nto No Leedo\nLisatud: 31.01.2016 / 08:59\nIlmselt sul pohmakast pea valutab ning mõistus veel õigeid radupidi ei liigu, et siin sellist käujaani kirbid. Huvitav, mis otsast need praegused laevad head on?? Ei ole neil laevadel tegu ega nägu, mugavustest rääkimata.\nLisatud: 31.01.2016 / 09:36\nLeedo laevad oo ikke ilusamad. Leedo mõtleb ikke soarlaste piale. Tubli mees! Uied laevad kirjud nigut homolipp\nÜleveetav -- to üleveetavale\nLisatud: 31.01.2016 / 16:18\nMinu Arvamus on Leedo kohta selline .. nagu ülikool, matsi ei muuda (mats jääb ikka matsiks)nii ka Härra Leedo — olgu valitsus milline tahes,kes härrana sündinud, selleks ka jääb! Rõhutan, See on minu arvamus ja ei tarvitse sinu omaga ühtida.\nLisatud: 31.01.2016 / 16:43\nPeab tunnistama, et need uued laevad saavad head olema.\nLisatud: 31.01.2016 / 20:05\nNii palju vingumist?? Ilusad laevad on ju..\nAga tundub et inimestel pole muud teha kui end siin välja elada\nLisatud: 31.01.2016 / 20:24\nOlgu need uued paremad või halvemad, need on ikkagi kõigest laevad.\nHoopis SILDA on meile vaja.\nLisatud: 01.02.2016 / 06:13\nX, kus sa laevu näed? Pildid on ilusad!\nLisatud: 01.02.2016 / 08:05\nUued laevad on ilusad ja kindlasti saavad need ka vanadest tunduvalt paremad olema.\nLisatud: 01.02.2016 / 09:57\nisegi mitu silda saame – see on igal laeval olemas\nLisatud: 01.02.2016 / 10:13\nükski laev pole valmis, aga hala ja ving juba käivad.\nLisatud: 01.02.2016 / 10:35\nMina näen selgelt, et mõlema jääklass on A1\nLisatud: 01.02.2016 / 10:48\nloodame, et uutel parvedel tuleb kohvi ja kiluvõileiva hind vähamelt 5 eurot tükk!\nLisatud: 01.02.2016 / 11:01\nIsegi 10 euri võiks olla, ikkagi ostaks. Neil uutel laevadel saab nii hea aura olema, et mitte miski neil viibides ei tundu kallis.\nLisatud: 01.02.2016 / 12:47\nuuel laeval uus kord: näljasele antakse õng, mitte kala\nMuhu jäälõhkuja võtame mõnuga\nLisatud: 01.02.2016 / 22:00\nEi usu et 1A super+ tuleb. Pigem ikka 1A nagu Leedo laevadelgi


Valitsus kiitis heaks maapõuepoliitika pikaajalise visiooni (2017-03-16 15:24:41)\nVisioonidokumendis "Maapõuepoliitika põhialused aastani 2050" määratakse riigi põhimõtted ja arengusuunad maapõue uurimisel, kasutusse andmisel ja kasutamisel ning võetakse eesmärk kasutada maapõue ja seal leiduvaid loodusvarasid Eesti ühiskonnale võimalikult suurt väärtust looval moel, arvestades keskkonnaalaseid, sotsiaalmajanduslikke, geoloogilisi ja julgeoleku aspekte.\n"Riigil peab olema ülevaade, milline väärtus ja vara maapõues peitub ja põhimõtted, kuidas neid ressursse vastuvõetavate mõjudega kasutada. Majandushuvid ja sotsiaalne surve on valdkonnas suured, kuid samuti potentsiaalne keskkonnamõju, mistõttu tuleb võtta suund maavarade majanduslikult võimalikult otstarbekale ning säästlikule kasutamisele. Maapõueressurssidest rääkides ei pea me silmas ainult põlevkivi ja fosforiiti. Sõltume maapõueressurssidest rohkem, kui seda endale igapäevaselt teadvustame. Võib öelda, et nendel on inimeste elus sama tähtis koht kui toidul ja õhul. Näiteks saame põhjaveest oma joogivee, meie maavaradest toodetakse elektri- ja soojusenergiat, ehitus- ja tee-ehitusmaterjale, aianduses ning paberi-, keemia- ja elektroonikatööstuses vajalikku. Otsused, kas ja milliseid maapõueressursse ning kui suure kaasneva keskkonnamõjuga me ühiskonnana oleme valmis kasutama, peavad olema teadmispõhised, tasakaalus ja iseloomulikud innovatsiooni toetavale riigile," sõnas Pomerants.\nDokumendis käsitletakse kogu maapõue potentsiaali - maavarasid, maapõue kui maatuge, mis on vajalik maakatte säilitamiseks ja hoidmiseks, ehitiste kandmiseks ja loodusobjektide ning mälestiste kaitse tagamiseks, maapõue kui ehituskeskkonda, mis on kasutatav allmaarajatiste (tunnelid, mahutid jne) ehitamiseks, põhjavett ja maa(põue)soojust.\n· Maapõue, seal leiduvaid loodusvarasid ja nende kasutamisega seonduvat uuritakse piisavas mahus, tegemaks valdkonnas teadmuspõhiseid ning majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnakaitseliselt kaalutletud otsuseid.\n· Riik saab maapõueressursside kasutamisest õiglast tulu, tagades seejuures ressursside kasutamisega seotud välismõjude asjakohase kompenseerimise. Riigitulu jagatakse ka tegevusest otseselt mõjutatud kohalikele omavalitsustele ja selle positiivsest mõjust saavad osa otseselt negatiivselt mõjutatud isikud.\n· Maapõueressursside uurimine ja kasutamine toimub vastuvõetavate keskkonna- ja sotsiaalsete mõjudega säästlikult ning jätkusuutlikult, kasutades innovaatilisi tehnoloogiaid. Maavarade kasutuse suunamisel tagatakse ringmajanduse põhimõtetest lähtuvalt maavara majanduslikult otstarbekas ning säästlik kasutamine minimaalsete kadude ja jäätmetega. Maapõue kasutamise järgselt maa ja maapõue korrastamine on tagatud, arvestades piirkonna arengut.\n· Maapõuealane õppe-, teadus-, ja arendustegevus on korraldatud eesmärgipäraselt nii avaliku kui ka erasektori vajadusi arvestades.\n· Avalikkust informeeritakse maapõue kasutamisega seotust pidevalt ja objektiivselt ning teave hoitakse kättesaadavana. Riik soodustab maapõue kasutajate ja sellest mõjutatud isikute aktiivset omavahelist suhtlust ning koostööd.\n· Riigi roll ja ülesanded maapõue uurimise ja kasutamise suunamisel on selgelt määratletud ning nende täitmine toimub läbi valdkonda koordineeriva riigiasutuse ja teistes asjakohastes struktuurides tõhusalt ning paindlikult.\n· Maapõueressursside uurimise ja kasutamise korraldus ning ruumiline planeerimine toimivad kooskõlas.\nAllikas: Keskkonnaministeeriumi 16.03.2017 pressiteade


mihkel raua tõmblused- kas pärilikud? - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › mihkel raua tõmblused- kas pärilikud?\nTeema: mihkel raua tõmblused- kas pärilikud?\nhuvitav, kas see isa tõmblemine võiks olla geneetiline ja lapsed ka hakkavad niimoodi nõmedalt nägu viltu kiskuma?\nmina näiteks ei julgeks sellise mehega lapsi teha, olgu see mees kui tark tahes.\naga kas sinu hirmud on geneetilised?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.05 17:25; 25.05 10:32;\nmul on tunne, et tal on see noorusaja hullumeelse elu mälestus/tulemus, vanem vend ju ei tõmble, ema ka mitte\nArst ei ole ja kellelegi diagnoosi ei määra aga tundub, et need on tikid, mis seda liigutust põhjustavad. Tikid esinevad ka täiskasvanutel, see ei ole ainult laste ja noorukiea probleem.\nMis paneb sind arvama, et sul on mingigi võimalus Mihkel Rauaga “lapsi teha”?\nTegemist on tikkidega, tahtmatute liigutustega, ta ei tee seda teadlikult. Minu lapsel on ka tikid, mitte kellegil mehe ega minu suguvõsas tikke ei ole olnud.\nMa soovitaksin enne mõelda veidi ja uurida, kui hakata midagi niimoodi lahmima ja halvustama.\nKägu kirjutas:huvitav, kas see isa tõmblemine võiks olla geneetiline ja lapsed ka hakkavad niimoodi nõmedalt nägu viltu kiskuma?\nMinul tekkis hoopis see küsimus, et millest ettekujutus, et M. Raud on “tark”?\nEga ta rumal mees ka ei paista olevat.\nKägu kirjutas:Minul tekkis hoopis see küsimus, et millest ettekujutus, et M. Raud on “tark”?\nSee tõepoolest lihtsalt “paistab” nii, sest ta on kohutavalt enesekindel – mina ütlen, kuidas on, teised näksigu muru, minust erinevat arvamust ei tohi olla.\nSeda patroneerivat käitumist aetakse tihti tarkusega segi. Osadele inimestele meeldib uskuda, et on olemas keegi kes teab ja ütleb, kuidas peab.\nNärvisüsteemi on kahjustanud alkohol.\nKahtlemata on MR paljulugenud ning avara silmaringiga mees. Enesekindlus pole patt.\nAga perekooli seadust järgi on tema naine klammardunud isik, kes ei lase mehel vaba olla ja ahistab voodis ja muidu laste saamisega, liiga kiiresti. Mehel on pärisnaise ikkes väga paha elu, aga ta võitleb siiski ja püüdleb- õige armastuse poole, sest seda perekonnas ei olevat.\nPüha jumal, milliseid seeni sina keset kena esmaspäevast päeva sööd? Või panid kogemata mingi teise teema kommentaari siia? Või arvad tõemeeli, et need tõmblused on naise klammerdumisest?\nTõmbluste põhjuse osas on muidugi 13.00 käol õigus.\nLapsepõlves Mihklil mingeid tikke polnud.\nMängufilmis “Keskpäev”, kus Mihkel Raud mängib Riho rollis, on küll juba näha, kuidas noore Mihkli keeleots pidevalt üle huulte vilksab või siis käib seesama keeleots niisama risti suus. Miimikat on ka teistest lastest oluliselt rohkem. Eks see ta eripära on ja juba ammu.\nSiinkohal tuleb teemaks inimeste sallivus. Pea igal inimesel on tervisega mingi mure. Osadel inimestel valu paistab välja, osadel mitte. Ühel päeval on tuntud näitleja ratastoolis ja siis öeldakse, et ärgu tulgu enam lavale, et ei ole ilus vaadata. Kas nii või?\nÜhe hetkega võib meie igaühe elu muutuda!! Natuke rohkem mõistmist ja sallivust!\nTunnen Eestis üht meest, kellel on väga tugevad tikid. Oma kodukohas on ta armastatud kultuuritöötaja. Tõeliselt tore mees! Ma usun, et mitte keegi ei pane seda tähele, et ta silmad tõmblevad.\nKägu kirjutas:Aga perekooli seadust järgi on tema naine klammardunud isik, kes ei lase mehel vaba olla ja ahistab voodis ja muidu laste saamisega, liiga kiiresti. Mehel on pärisnaise ikkes väga paha elu, aga ta võitleb siiski ja püüdleb- õige armastuse poole, sest seda perekonnas ei olevat.
\n
Püha jumal, milliseid seeni sina keset kena esmaspäevast päeva sööd? Või panid kogemata mingi teise teema kommentaari siia? Või arvad tõemeeli, et need tõmblused on naise klammerdumisest?\n
Tõmbluste põhjuse osas on muidugi 13.00 käol õigus.
\nLoe Aino Perviku mälestusi, saad teada, et olid küll. Ja ise paistad ka targem välja, kui ei lahmi.\nMa arvan küll, et tikid. Paljudel täiskasvanutel tean neid olevat. Oma peres on ka mitmel inimesel. Vo on nii mõnelgi käol ka, aga ta ise ei tea. See ei pea olema just näo tõmblus või silmade kramplik pilgutus, võib olla mõni kummaline liigutus, kasvõi sage õla kehitus, ninaga sissepoole tõmbamine, köhatused, sõrmesirutused, jalalaba kõigutamised-väristamised jne jne. Lihtsalt Mihkel Raual on selline silmatorkavam variant. Ja mõned tõesti kasvavad tikidest välja, aga paljudel jäävadki. Laste puhul on oluline mitte liigset tähelepanu pöörata neile, ammugi mitte keelata (ära köhata kogu aeg! ära näri huult kogu aeg!). Vastupidine efekt, muutub hoopis tihedamaks see tikitamine. Muide, tikid nö muudavad kohta ja tegevust, olen seda ka ühe oma lähedase peal näinud. Algul sundkõhatused, siis silmade pilgutamised, siis käte mudimine jne.\nOot, kas tal on mälestused avaldatud? Millise pealkirja all?\nMul on kombeks tukka silme eest peanõksakaga “minema visata”. Tukka, mida mul pole juba vähemalt kakskümmend aastat… Võimalik, et tukaviskamine pole mul tingitud tuka kunagisest olemasolust, vaid et ma olen seda liigutust teinud terve elu, lihtsalt niisama, motoorse tikina. Kes teab?\nTobe komme, kuid ametit ma siiski selle kombe pärast vahetama ei kipuks, kuigi ka mind näevad paljud inimesed ja ma võin ju kedagi kogemata häirida.\nsee, mida sa ekraanil näed ja siin kirjeldad on roll, mitte inimene ise. mulle see ka eriti ei meeldi.\nsamas, mina ei tea, milline on mihkel raud inimesena. intervjuude järgi tundub huvitav ja laia silmaringiga.\nkas sina tunned ja tead mihkel rauda ka niiöelda otse?\npõnev oleks teda näha-kuulda näiteks joonas hellerma külalisena plekktrummis.\nNo ta on ju ikka ka välja rabelnud sest pärisnaise ikkest ka. Iseasi, et astus jälle samma ämbrisse.\nMihkel ikka teab, et sa temaga last plaanid saada?\nTikid on päritavad ehk esinevad perekondades, niiet kahju küll, aga Mihkel Rauaga lapsesaamist sulle ei soovitaks.