Juhtkiri: Eesti Riigikogu valimiste künnisel välismaal Eesti Elu - Estonian World Review\nJuhtkiri: Eesti Riigikogu valimiste künnisel välismaal Eesti Elu\nOleme jõudnud väga lähedale peatselt toimuvatele Eesti Riigikogu valimistele. Igal Eesti kodanikul on valimistel osalemisega võimalus näidata hoolivust oma riigi suhtes.\nEesti kodanikustaatus annab igale vähemalt 18-aastaseks saanud kodanikule mh õiguse valida ja olla valitud.\nOlgu siinkohal veel kord meenutatud, et Eesti välisesindustes toimuvad Riigikogu valimised ajavahemikus 14.-19. veebruarini. Eesti kodanikud Kanadas saavad oma hääle anda valimispunktides Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Ottawas ja Toronto Eesti Majas. Ottawas on saatkond hääletamiseks avatud 14. veebruaril kl. 11.00-16.00 ja 17. veebruaril kl. 12.00-19.00. Toronto Eesti Majas saab hääletada 18. veebruaril kell 11.00-20.00 ja 19. veebruaril samadel kellaaegadel. On ka võimalik hääletada elektrooniliselt veebilehel www.valimised.ee 19. veebruarist kella 9.00-st kuni 25. veebruarini kella 18.00-ni.\nNagu EV Aupeakonsulaat Torontos ja Eestlaste Kesknõukogu Kanadas oma pöördumises rõhutasid, saab valimisõiguslik kodanik hääletamisega osaleda riigi valitsemises. See pole mitte ainult kodaniku privileeg ja õigus, vaid ka rahvuslik ja moraalne kohustus, eriti praegusel pingelisel ajal.\nValimiskarussell kihutab praegu täistuuridel – on kõlavate sõnade ja lubaduste pildumise aeg. Häid ideid on seinast seina. Erakonnad on koostanud riigikogu valimisteks kümnete lehekülgede pikkused programmid. Kõigi nendega tutvumine nõuab aega ja eeldab kodumaa asjadega kursisolekut.\nKuidas siis leida tõelisi kullateri sõkalde seast? Üheks selliseks väärtuslikuks kullateraks võiks meie jaoks olla Torontoski hästi tuntud ajaloolase Lauri Vahtre idee, kes teeb ettepaneku moodustada Välis-Eestist omaette valimisringkond, millega “muutuks Välis-Eesti justkui üheks Eesti maakonnaks, mis lihtsalt asub merede taga ja üle maailma laiali”. Ühtlasi tähendaks see Vahtre hinnangul ametlikku tunnistust, et Välis-Eesti on Eesti osa (vt EE #4, 30.01.). Muidugi on see tulevikumuusika, sest Välis-Eesti valimisringkonna moodustamine põrkub kindlasti mitmetele tehnilistele probleemidele ja paljudele nüanssidele. Aga väärt idee kindlasti, mida jõuaks hea tahtmise korral realiseerida ehk järgmiste Riigikogu valimiste ajaks.\nEesti kogenud poliitik Mart Laar maalib oma riigist ülimalt pessimistliku valimiste-eelse pildi: “Rahvas ei otsusta Eestis enam midagi. /…/ Valimised on ka mõttetuks muutunud, kedagi pole enam õieti valida. /…/ Parlament ei otsusta enam suurt midagi, koalitsioonileping on muutunud tähtsamaks kui põhiseadus” jne, jne. Ta näeb väljapääsu selles, et võim tuleks võtta erakondadelt ja anda rahvale tagasi ning teeb selleks mitmeid konkreetseid ettepanekuid. Iseasi muidugi, kas neidki soovitakse ellu viia.\nSiiski ei tahaks selle kurva ja negatiivse visiooniga lõpetada. Et iga valija hääl on väga tähtis ning omab suurt kaalu, tuleks meil ilmutada oma kodanikuaktiivsust ja head tahet valimistel osalemisega.


Brutopalk ja netopalk – kõik, mida pead teadma Kiirlaenud Internetist\nBrutopalk ja netopalk – kõik, mida pead teadma\nNetopalk - Tasu, millelt on juba tasutud kõik ette nähtud tööjõumaksud ja muud maksed. Alla 50 euri laenud laenuintressi alammäär. Brutopalk - Töölepingu või seadusega ette nähtud tasu, mis sisaldab kõiki seadusega ette nähtud makse ja makseid. Kinnisvara laenu kalkulaator palgatõendi vaba krediit.\nTööandja tasub lisaks sinu palgale veel sotsiaalmaksu. Brutopalk ja netopalk – kõik, mida pead teadma.\nKeskmine brutokuupalk - Eesti Statistika\n. Summa, mis jääb "puhtalt" kätte.\nPalgakalkulaator 2019 - bruto / neto kalkulaator\nNetopalk – Vikipeedia\n. Mõlemal lehel on kenasti kirjas ka maksumäärad ning oma palga arvutamiseks pead sisestama üksnes lähtenumbri. Brutopalk ja netopalk – kõik, mida pead teadma. Võrdle siiski laene Financer.com’i kalkulaatorite ja võrdluste abil – nii saad näha, milline laen on kõige soodsam. Tööandja kulu - Tööandja poolt makstav summa, mis sisaldab kõiki tasusid, kaasa arvatud töötajale makstav tasu, riiklikud maksud ja muud maksed. Võttes arvesse ka kinnisvarahinnad, ei pruugi kuus eriti midagi üle jääda.Miinimumpalgaga elamine ei ole võimatu, kuid kindlasti nõuab see möönduste tegemist ning tõsist säästurežiimil elamist. Kui sa oled kindel, et suudad palgapäeval laenu tagasi maksta ning su maksevõimekus on laenuga toime tulemiseks üleüldiselt piisav, siis ei pea sa muret tundma. Seda on üsna oluline mõista, eriti kui soovid palgatõusu – palgatõusuga kaasneb ka tööandja maksukoormuse suurenemine.\nBrutopalk – Vikipeedia\n. . Selle jaoks on olemas aga mitmeid palgakalkulaatoreid, mis aitavad elu natuke lihtsamaks teha.Üks kõige mõistlikumaid palgakalkulaatoreid on palk.crew.ee kalkulaator, teine väga hõlpsasti kasutatav versioon asub kalkulaator.ee lehel. Pane oma tulud ja fikseeritud kulud kirja ning vaata, kui palju jääb üle muudele kuludele nagu toit, majapidamistarbed, riided jms. Vahel ei pane me tähelegi, kuidas mõned väikesed asjad võivad meie palgast hammustada üsna suure tüki.Kõige olulisem on aga eelarvestamine\nKiirlaen kodust lahkumata, kui palju venelased laenu võtavad


Toimumiskoht: Udu talu, Jõgevamaa\nMeie juulikuu nädalavahetus saab olema seltsiv ja sportlik: veeolümpia, köis-takistusrada puude vahel, erinevad pallimängud, enesekaitse trenn, discolfi rada ja muud huvitavad tegevused – see on vaid vähene loetelu toimuvast. Õhtused esinejad on Indrek Ventmann ja Vana Kallim. Lisaks mitmed üllatused!\nVaatamisväärsused - Udu talu asub väga lähedal kuulsusrikkale Palamusele ning on ümbritsetud paljudest vaatamisväärsusest: Tootsi-Teele koolimaja, kirik, klaasikoda, Oskar Lutsu sünnikoht, apteek. Sealsamas, üle Kuremaa järve, asub pilkupüüdev Kuremaa lossihoone. Läheduses asub Elistvere loomapark, Laiuse lossi varemed, Saare ürdiaed ning Tabivere vabaajakeskus. Kord juba Jõgevamaale tulles soovitame ka nendest paikadest läbi astuda.\nToitlustus - Suvekoolis on kokku kuus toidukorda, mille eest kannavad hoolt tublid Jõgevamaa Naiskodukaitsjad. Võtke palun iga sööja kohta kaasa korduvkasutatavad toidunõud – tugevam kauss, kruus, lusikas ja kahvel. Erisöögi vajadused palume korraldajatega personaalselt läbi rääkida. Lähim toidupood ja lähimad söögikohad asuvad Palamusel ja Kuremaal, mis asub 3 km kaugusel.\nMajutus - Suvekooli majutus toimub telkides, mille palume osalejatel ise kaasa võtta. Territooriumil on olemas ka kämpingud ja peamaja, kus on soovi korral võimalik lisatasu eest ööbida. Siseruumi majutussooviga palume pöörduda otse Udu talu pererahva poole. Tasumine siseruumi majutuse eest toimub vastavalt hinnakirjale. Territooriumil on olemas mitmekülgsed pesemisvõimalused duššidena ning võimalus on ujuda ka järvevees. Palume ujuda märgistatud alal ning tagada oma laste igakülgne ohutus! Parkimine on territooriumil tasuta.\nOsalustasu - Kogu 3- päevane programm, sisaldades toitlustust ja majutust telkides, maksab 18 eurot inimene. Pisipõnnid vanuses 2 aastat (k.a.) saavad suvekoolis osaleda tasuta.\nSuvekooli programm - Meie programm sisaldab erinevaid tegevusi. Valikuid tehes oleme püüdnud koondada tegevusi, mis oleksid sobilikud nii igale maitsele kui ka vanusele. NB! Korraldajad võivad programmis teha muudatusi! Lisaks palume igal liikmesorganisatsioonil ette valmistada luuletus Jõgevamaast.\n13:00 - LASTEALA avatud. Mängud, meisterdamine, joonistamine, näomaalingud jms.\n16:00 - DISCGOLFI rada avatud kõikidele huvilistele.\nSportlik Perepäev Vembu-Tembumaal 26.mail 2018\n26.mail 2018 toimub taas Vembu-Tembumaal Tallinna ja Harjumaa Lasterikaste Perede Liidu poolt korraldatav sportlik perepäev, kuhu on kaasa lööma oodatud kõik suurpered üle terve Eesti!\nOn tulemas vahva päev, mis on täidetud spordiga ja teiste lõbusate tegevustega koos teiste suurperedega, kes on selleks eriliseks päevaks kogunenud Vembu-Tembumaale lustima.\nEesmärgiks on pakkuda üks elamusterohke ja meeldejääv päev kogu perele!\nOsalejate registreerimine perepäevale toimub piirkondlike liikmesorganisatsioonide vahendusel.\nJuhul kui organisatsioon kuhu teie pere kuulub ei ole perepäevale tulemas, liitu üritusega siin\nVembu-Tembumaa on Eesti vanim ja suurim kogu pere park, mis asub Tallinna lähedal Kurtnas. Seal jätkub tegevust terveks päevaks lastest vanavanemateni. Külastajate käsutuses on basseinid, vesiliumäed, saunad, batuudid, minigolf, kart- ATV- ja elektriautorada, mängudemaja ja palju muud.\nVembu-Tembumaa on avatud 10.00 – 19.00\nOsalustasu 7 eurot inimene, pisipõnnid tasuta (2 aastased k.a.).\nOsalustasu sisaldab sissepääsu Vembu-Tembumaale, osavõttu kõikidest spordivõistlustest ja toitlustust.\nPerepäeva sissepääsupiletid ning toidutalongid väljastatakse ürituse toimumise päeval peredele nimekirja alusel sissepääsu värava juures.\nÜritusele registreerimine kuni 12 maini .\nKandidaate Aasta Suurpere 2018 tiitlile võivad esitada kõik Eesti asutused, ettevõtted, pereliikmed ja tuttavad Eesti Lasterikaste Perede Liidu veebilehe www.lasterikkad.ee\nSuurperepäev Eesti Rahva Muuseumis\n12. mail toimub Eesti Rahva Muuseumis Eesti Lasterikaste Perede Liidu poolt korraldatav ning juba 14ndat korda toimuv Suurperepäev.\nPäev on täis pidulikkust, muusikat, töötubasid, ajaloopildikesi meie rahva elust ja loost ning armsaid hetki koos teiste suurperedega, kes on selleks eriliseks päevaks kogunenud Tartusse.\nOsalustasu sündmusele on 6 eurot inimene, pisipõnnid tasuta ( 2 aastased k.a.). Osalustasu sisaldab sissepääsu muuseumi, ekskursiooni giidiga (eelregistreerimisel), töötubasid, kohtumisi konverentsil „Meie juured ja meie tiivad“, programmi ning lõunasööki buffe lauas. Suurperepäeva sissepääsupiletid ning toidutalongid (v.a. pisipõnnid) väljastatakse ürituse toimumise päeval peredele nimekirja alusel sissepääsu värava juures. Osalejate registreerimine Suurperepäevale toimub piirkondlike liikmesorganisatsioonide vahendusel.\nPerepäeva raames anname üheksandat korda välja tunnustusauhinna „Aasta Suurpere”, mis omistatakse ühtsuse ja lasterikkuse au sees hoidmise eest töökale ning eeskujulikule Eesti suurperele, kus kasvab vähemalt neli last. Aasta Suurpere auhinna väärtus on 7000 eurot ning selle paneb välja Bigbank. Aasta Suurpere kandidaate saab esitada SIIN kuni 24 aprillini.\nSeoses Eesti Vabariigi 100 sünnipäevaga kogume perepäeva raames Eesti suurperede lugusid. Saabunud lugudest koostatakse Eesti Rahva Muuseumis näitus „100 Eesti suurpere lood“ ning neist valmib samanimeline raamat, mis hiljem kingitakse muuseumile. Raamatust saab museaal ning sellest koostatakse ka digiversioon. Seoses sellega kutsume kõiki suurperesid oma perelugu jäädvustama ja jagama, et seeläbi olla osaline ühe ajaloolise raamatu koostamisel.\nLoo jäädvustamisel võib kasutada erinevaid tehnilisi võtteid, fotosid, joonistusi jm. Kuid kindlasti peaksid sellel kajastuma kõikide pereliikmete nimed ja vanused ning piirkond kus elatakse ja millisesse ühingusse kuulutakse. Väärtust loob seegi, kui kirjutate pere traditsioonidest ja ühistegevustest. Kõikide saabunud lugude vahel loositakse kogupere aastased priipääsmed Eesti Rahva Muuseumisse.\nPerelugusid ootame nii digitaalselt kui paberkandjal, just nii nagu teile on mugavam. Loo jäädvustamisel tuleb kasutada spetsiaalselt kujundatud A3 pabervormi, mille digiversioon on laetav SIIN\n10.30 Muuseumi väravad on külastajatele avatud\n11.30. – 13.00 Sündmused pealaval\n* Muusikalisi elamusi pakuvad Inga ja Toomas Lunge, Külliki Lauluaia laululapsed ning trummi- ja tantsutrupp Kuku workshop\n* Näituse “100 Eesti suurpere lugu” avamine, auhindade loosimine\n* Aasta Suurpere 2018 väljakuulutamine\n13.15. – 16.30 Tegevused muuseumis\n* Inspireerivad töötoad lastele\nOtsimismäng Soome-Ugri näitusel\nEesti püsinäituse avatud mänguväljade otsimismäng\n* Bigbanki fotosein, kus saab mälestuseks teha perefoto\n* Giidituurid muuseumis (eelregistreerimisega)\n13.00. -16.30 Lõunane kehakinnitus kohvikus Pööriöö (talongide alusel)\nKOHTUMISED KONVERENTSIL “Meie juured ja meie tiivad”\n14.00. -16.00 Konverents (eelregistreerimisega)\nKonverents keskendub lugude märkamisele, rääkimisele, kogumisele ja talletamisele. Kindlasti on see inspireeriv ning loodetavasti ka kuulajaid nakatav. Sobilik kuulamiseks vanemale kooliastmele ning isadele ja emadele. Samal ajal on avatud laste ERM, hoidjatädi vaatab väikelapsi ajal, mil vanemad on kohtumisel.\nKonverensti rikastavad ettekannetega\nPiret Päär, jutuvestja, suulise pärimuse spetsialist, koolitaja ning Jutukooli ja MTÜ Jutumaja eestvedaja\nTerje Anepaio, Eesti Rahva Muuseumi teadur\nTõnis Lukas, Tartu Kutsehariduskeskuse juht\nSuurpere vanemad ja noored\n18.00 Muuseum on külastajatele suletud.\nPeatse kohtumiseni, armas suurpere!\nTäiendavate küsimuste korral helista tel: 43 700 55\nKutse tähtede mängule!\n16. veebruaril toimub Saku Suurhallis Tähtede mäng 2018, kus vastamisi on Eesti ja Läti korvpalliliigade suurimad tähed.\nLisaks põnevale korvpallilahingule toimub pealtpaneku võistlus, kolmepunktivisete võistlus, skills challenge ning esinevad mõlema riigi parimad artistid ja tantsutüdrukud. Uksed avatakse kell 18:00, algus kell 18:30.\nTähtede mängu koduleht koos programmiga on leitav järgneval lingil www.delfi.ee/z/tahtedemang/\nÕhtujuht: Sandis Miltovics (Läti), Marko Kiljak (Eesti) ja Kalev Kruus (mängu kommentaator).\nKutsume spordipisikuga nakatunud Liidu liikmeid korvpalliõhtule.\nKuulutan avatuks taotlusvooru spordistipendiumi taotlemiseks!\n3. juunil korraldasid Rimi Eesti Food AS, Eesti Lasterikaste Perede Liit (ELPL) ja jooksusündmuste organiseerija Spordiürituste Korraldamise Klubi Kadriorus heategevusliku juunijooksu, kus ligi 2000 jooksusõbra osavõtutasudest laekus Eesti Lasterikast Perede Liidu laste spordifondi 8000 eurot.\nOotame perede taotlusi hiljemalt 15 veebruariks aadressil katrin@lasterikkad.ee\nTaotluse vorm asub SIIN\nStipendiumi on võimalik taotleda perele, kuhu kuulub vähemalt neli last/noort vanuses kuni 26 aastat (k.a). Noor vanuses 19-26 aastat peab õppima statsionaarses õppes;\nühest perest võib stipendiumi saada üks laps;\nstipendiumi saaja on spordiga tegelenud vähemalt ühe aasta;\nstipendium on mõeldud eelkõige spordivahendite soetamiseks aga sobilik on ka ringitasu kompenseerimine;\nstipendiumi suurus ühe lapse kohta on kuni 100 eurot.\nStipendiumide maksmine toimub kuludokumentide esitamisel pere esindaja arveldusarvele. Abikõlbulikud on kuludokumendid perioodi 01.01.18.-31.03.18. eest.\nKomisjon teavitab peresid otsustest veebruarikuu jooksul.\nPiirkondlike lasterikaste perede ühenduste katusorganisatsioon – Eesti Lasterikaste Perede Liit (ELPL) ootab oma meeskonnaga liituma inimesi.\nMeie missiooniks on tõsta lasterikaste perede heaolu ja mainet läbi piirkondlikke liikmesorganisatsioonide koostöö ja huvikaitse riiklikul ning kohalikul tasandil. Me otsime inimesi, kes on valmis nii kaasa rääkima, kui ka olema juhatuse liige just neile sobivas valdkonnas!\nMeie eesmärgiks on pakkuda peredele võrdset juurdepääsu kultuurile ja vaba aja veetmise võimalustele, et seeläbi pakkuda lisaväärtust kõikidele pere liikmetele. Meeskond tegeleb traditsiooniliste koostööprojektide ning heategevusürituste korraldamise aga ka uute võimaluste ja värsketele ideede teostamisega.\nKui Sulle läheb korda suurperede käekäik ning soovid liituda meie meeskonnaga, anna endast teada. Ootame nii noori omandama uusi kogemusi ja oskusi, kui ka professionaale panustama oma erialaste teadmiste ja oskustega valdkondade juhtide ning juhatuse liikmetena. Palun kirjelda meile oma soove ja oskusi ning saada need hiljemalt 15 veebruariks kell: 15.00 e-mailile info@lasterikkad.ee\nMeie tegemistega saab tutvuda www.lasterikkad.ee ning www.perekaart.ee\nEnergia Avastuskeskus ootab meid!\n10., 18. ja 27. veebruaril toimuvad Tallinnas,\nEnergia Avastuskeskuses lasterikaste perede särtsu täis perepäevad!\nPerepäevadel jätkub tegevusi kolmel korrusel – avatud on üle saja käed- külge eksponaadi, planetaariumis näidatakse põnevaid filme, teadusteatris tehakse katseid elektriga ja korraldatakse plahvatusi :), peasaalis toimuvad välguetendused, mille järel saab proovida staatilise elektri abil juukseid püsti ajada ning avatud on kõige pisemate mänguala. Lisaks pakutakse osalejatele kerget lõunaeinet.\nPerepäevad on Eesti Energia ja Energia Avastuskeskuse kingitus lasterikastele peredele.\nAitäh neile selle armsa üllatuse eest!\nRegistreerimislink perepäevale asub siin


15 näpunäidet paremate selfide võtmiseks Androidis\nNutitelefonide esiküljega kaamerate täiustamise abil on nutitelefonidega tehtud fotod muutunud senisest ülipopulaarseks, mille tulemusel luuakse nn selfisid. Tänapäeval on peaaegu võimatu leida kedagi, kes pole kunagi selfiet teinud, kuid see ei tähenda, et nad tuleksid alati välja hea kvaliteediga. See kehtib eriti mõne tehnilise probleemi kohta, mida saab hõlpsasti lahendada. Kui soovite teada saada, kuidas saate Androidi abil palju paremaid selfisid teha, lugege meie allpool olevaid näpunäiteid!\n1. Kasutage valgust oma eeliseks\nValgustus on igat tüüpi fotograafia peamine tegur, kuid Androidi selfide pildistamisel peaksite sellele veelgi rohkem tähelepanu pöörama.\nKuna teie nägu osutub põhifookuseks, peidab või kuvab kõik selle loomulikud puudused valgustus. Suurim probleem on see, et vale valgustus võib teie näo teatud aspektidega liialdada ja muuta selfie imelikuks. Selle vältimiseks eelistage igal võimalusel looduslikku valgust ja valguse saamiseks kasutage mõnda testi selfisid.\n2. Vältige varje\nVarasemat nõuannet järgides peate olema teadlik ka varjudest, mis tekivad kasutatava valgustuse tõttu teie näol või teie ümber.\nVõite isegi varju oma eeliseks kasutada, kui otsite oma selfie jaoks pisut dramaatilisemat stiili, kuid enamiku inimeste puhul see enamasti nii pole. Üldiselt proovige neid lihtsalt vältida ja vajadusel tehke ka mõned testid.\n3. Ärge kasutage välklampi\nKui vähegi võimalik, vältige selfie pildistamisel nutitelefoni välklambi kasutamist. See võib tunduda hea mõte, kui võtate mõlemad ülaltoodud näpunäited arvesse, kuid see funktsioon rikub teie fotot tõenäolisemalt kui parema väljanägemise.\nNutitelefoni välklampi ei saa võrrelda professionaalsete kaamerate välklampidega ja kipub värvid nägema väga kunstlikud ning näo ebatäiuslikkusega liialdama. See kehtib eriti kiirete võtete kohta, nagu enamiku selfide puhul.\n4. Võtke mitu selfiet järjest\nEt teie selfie oleks kvaliteetsem, soovitame teha võimalikult palju fotosid järjest. Tänapäevastes nutitelefonides võtab see vaid mõne sekundi ja on rakendusi, mis teevad selle teie heaks.\nSee tagab, et teil pole lihtsalt udust selfiet või keegi tahtmatult võõrast nägu. Seejärel vaadake lihtsalt üle ja kustutage need selfisid, mis teile ei meeldi.\n5. Katsetage mitut nurka\nFoto nurk on sama oluline kui valgustus, kuna suurendate või muudate selfie selle jaoks halvemaks. Seega on alati soovitatav proovida mitut erinevat nurka, et saaksite paremini aru, mis teie näole sobib või mitte.\n6. Proovige erinevaid rakendusi\nTänapäeva nutitelefonide kaamerarakendus on fotode tegemiseks piisavalt hea, kuid ei too kunagi ka huvitavaid funktsioone. Õnneks on Androidi telefonil palju fotopõhiseid rakendusi, mida tasub proovida, eriti nende eriliste võimaluste osas.\nMeie soovitus on kasutada mõnda spetsiaalset selfie-rakendust, kuna neil on sageli konkreetsed seaded, mis aitavad teil paremaid näo- või lähivõtteid teha.\n7. Nautige filtreid\nEhkki me räägime juba fotograafiarakendustest, ei saa mainimata jätta ka nende kaasnevaid filtreid ja eritegusid. See aitab teil anda oma selfie'le hoopis teise ilme, mis sobib kõige paremini teie isikliku maitse ja isiksusega.\n8. Tehke muudatusi\nLisaks filtritele ja eriefektidele on hea pöörata tähelepanu ka fotorakendustes leiduvatele redigeerimisvalikutele. Soovitame oma selfide redigeerimisega mitte üle pingutada, eriti kui see on vajalik puuduste parandamiseks. See võib foto lihtsalt kunstlikuks muuta, nii et tehke lihtsalt pilt, mis on pildi huvitavamaks muutmiseks vajalik.\n9. Pöörake tähelepanu taustale\nÜks asi, mis võib foto tavaliselt rikkuda, on tausta taust. Pole mõtet üritada uhkemat selfiet teha, kui teie ümbrus on näiteks räpane. Sellise olukorra vältimiseks peate enne püsiva selfie tegemist lihtsalt tähelepanu pöörama keskkonnale ja vaatama, mis pildil ilmub.\n10. Vältige klišeesid\nLihtne on näha kogu aeg täpselt samu poseerivaid inimesi tegevaid selfisid, mis võivad olla äärmiselt väsitavad ja ebahuvitavad. Kui teie eesmärk on võtta paremaid selfisid, soovitame proovida midagi loomulikumat või olla rohkem seotud olukorraga, milles olete foto tegemise ajal.\n11. Tehke loomulikke väljendeid\nSelfie-klišeesid leidub ka foto tegemise ajal kasutatud väljendites, nii et soovitame ikkagi teiste inimeste jäljendamise asemel proovida midagi loomulikumat. Keegi teine pole huvitatud sellest, kui inimesed näevad ilma põhjuseta oma huuli ettepoole või hoiavad juukseid, nii et vältige neid olukordi, kui soovite midagi originaalset teha.\n12. Ärge unustage raamimist\nPole hea kasutada kõiki meie näpunäiteid ja unustage fotode raamimine, kui soovite teha kvaliteetseid fotosid. Alustamiseks peate olema teadlik sellest, mida soovite oma selfie'is näidata, kas see on ainult teie nägu või eriline maastik või objekt teie taga.\nNii et proovige foto kõige olulisem aspekt keskele koondada ja ärge jätke midagi pooleks lõigatud, kui võimalik. Samuti kaaluge nutitelefoni kasutamist horisontaalselt, kuna vertikaalsed fotod on teistes seadmetes vaatamiseks palju halvemad.\n13. Kasutage tarvikuid\nPaljudel inimestel on selfide pildistamisel raske nutitelefoni käes hoida, mis on tänapäevaste telefonide suurust arvestades mõistlik. See võib kaamera ees põhjustada uduseid, kõveraid või isegi sõrmedega fotosid. Selle vältimiseks võite kasutada teatud tarvikuid, kas seadme hoidmiseks või kaamera nupu hõlpsaks vajutamiseks.\n14. Suurendage eraldusvõimet\nPaljudes nutitelefonides on esi- ja tagakaamerates kasutatav eraldusvõime madalaim kui seadme kõrgeima eraldusvõime korral. See on nii, et kasutaja saab teha rohkem fotosid ilma suurt osa oma salvestusruumist kasutamata.\nKahjuks tähendab see ka seda, et te ei kasuta oma kaamera täielikku potentsiaali ega tee palju madalamaid pilte. Selle kohandamiseks avage kaamerarakendus, minge oma sätetesse ja muutke esikaamera eraldusvõimet võimalikult suureks.\n15. Reguleerige vahemaad\nLõpuks on oluline ka see, et arvestaksite selfie ajal kaugust oma õrvakivist oma näo poole. Kuna nutitelefonides kasutatavad läätsed pole kvaliteetsed (ükskõik kui kallis seade ka pole), moonutavad need loomulikult esemeid ja meie nägusid, mis on veelgi hullem, kui seade on liiga lähedal. Nii et proovige suurendada piltide vahekaugust ja muutke foto suurust hiljem, kui eelistate midagi lähemat.\nKas teile meeldisid näpunäited selfide võtmiseks?\nKasutasime oma nimekirja ära, et leida häid näpunäiteid paremate selfide võtmiseks teie Androidi nutitelefonis. Ärge unustage jätta oma kommentaar meile teada, kas kõik läks hästi või kui teil oli küsimusi.


Ritsikas January 8, 2002, 9:12am #1\nHmm, kuida rahva seda eesti keeli nimetab?\nSuurfirma HP ( teeb vahel Dfotokaid) on asjale väga omapärase nime leidnud.\npentaximees January 8, 2002, 9:13am #2\nseda kutsutakse ka “kahvliks”\nsystem January 8, 2002, 9:14am #3\n(Jan kirjutab): Exposure bracketing - särikahvel.\npetslane January 8, 2002, 9:53am #4\nExposure bracketing - särikahvel.\nKes mõtleks parema nimetuse välja?\npentaximees January 8, 2002, 10:15am #5\neesti keel on tehn. sõnade suhtes alaarenenud - kahjuks. (nüüd vist saan sõimu osaliseks?)\nsystem January 8, 2002, 2:54pm #6\n(unematja kirjutab): Mõtte annab ju edasi ja lohisev samas ka ei ole. Enda meelest suht pädev ja “orginaalist” kõlab ka paremini.\npetslane January 8, 2002, 3:16pm #7\nMõtte annab ju edasi ja lohisev samas ka ei ole. Enda meelest\nsuht pädev ja “orginaalist” kõlab ka paremini.\nMis kuradi kahvel? 2 pauku, 8 auku?\nsystem January 8, 2002, 4:21pm #8\n(unematja kirjutab): loll olen - mis 2 pauku?? arusaamine ilmselt vägagi individualne aga enda meelest on “kahvel” küll asja olemusele tunduvalt lähemal kui see inglaste “sulustamine”.\nele1 January 8, 2002, 4:22pm #9\nloll olen - mis 2 pauku??\nno kui on 3-haruline kahvel, siis tuleb 2 paugu puhul ainult 6 auku\nTiit_Veermäe January 8, 2002, 4:33pm #10\nno inglise keeles sama lõbus ju. Kui asjal tekib tähendus, on ju kama, mis tähegrupiga see on saadud? Hark või kahvel ühes või teises keeles, mõte sama. Kui kõik teaksid, et kahvel on sama, mis kaamera instruktsioonis bracket, olekski selge. Isegi olen selle bracketiga hädas olnud.\nOsa kalu paneb ingliskeelseid nimesid piltidele, et vist lamedus inglise keeles on peen. Kadakasaksluse variant.\nsystem January 8, 2002, 5:16pm #11\n(unematja kirjutab): Omalt poolt õelutseks; et mul kuri kahtlus et need kes siin oma tölpluse läbi leiavad, et võõrkeelne pealkiri kaasab iseenesest mingi mõtte, on suure tõenäosusega samad tegelased kes enda lapsevanemaks saamisest teavitades sunnivad esimese hooga mõtlema, et nad omale mingi poola pesumasina on muretsenud (andku poolakad mulle siin andeks).\nps. ma saan muidugi aru et õige oleks neile kes vaimult nõdrad ja seeläbi ennast kellegi teise kesta katsuvad litsuda pigem kaasa tunda, aga ei suuda (ja kas peabki).\nsystem January 8, 2002, 6:56pm #12\n(Ints kirjutab): Kui juba off-topicus asjaks läks siis mina tundsin ennast puudutatuna. Mina ei pannud oma ühele pildile ingliskeelset nime mitte ülbitsemise pärast vaid selle pärast et ühtegi paremat (s.h. eestikeelset) ei tulnud hetkel pähe. Ilmselt on viga minu vaimsetes võimetes.\nPeast lamedad on need kes tavasuhtluses eesti keelega hakkama ei saa, üksik ingliskeelne pildipealkiri, eriti kui ta asjale (vähemalt autori arvates) midagi ehk juurde võiks anda, võiks ikka andestatavate veidruste hulka kuuluda.\nPS Ja ei ole hea komme idiootide kallal norida sest “õndsad on need kes vaimust vaesed sest nende päralt on taevariik” (ligikaudne tsiteering mälu järgi).\nSorry kes ennast puudutatuna tundsid\nJazz January 8, 2002, 7:22pm #13\nteise kesta litsumisest…Sina oled antud foorumis ainus, kes väga teise kesta moodi nime all esineb, ehk rääkisid oma sissekandes veidi ka endast?\npentaximees January 8, 2002, 10:16pm #14\nmis te jälle kaklete - suured poisid ise - häbi !\nLing January 9, 2002, 9:56am #15\nBracketing ja haarukointi on suht neutraalsed ja head terminid, sest alati ei muudeta ju säri. Teinekord kahveldatakse avaga, teinekord säriga ja nüüd EOS 1D kahveldab juba tundlikkusega.\nMinumeelest on tüvi “kahvel” hea (sest muud ei oska pakkuda, ja nagu üle kahvli harude see asi justkui käikski), aga kahvelsäritus ebatäpne ja varsti peab nagunii midagi välja mõtlema, kui kõik digikatega ISO-sid kahveldama hakkavad.\nLing January 9, 2002, 10:09am #16\nAga miks mitte ka kamm, kammil ju ka mitu piid ehk haru. Järelikult kammima.\nsärikamm, avakamm, isokamm.\nkokku=kiilaspea? (kõik ära kammitud)\nIkkagi parimat kõigile\nsystem January 9, 2002, 11:01am #17\n(unematja kirjutab): Ei, ma ei arva et sa sellise pealkirja ülbitsemise pärast panid. Kaugel sellest. Ükski võõrkeelne pealkiri, mis ei ole omandanud kohapealses kultuuriruumis märgi või sümboli tähendust ei saa anda pildile lisamõõdet, kuna tal endal see juba paraku puudub.\nKui midagi nimetatakse läbi prestiiema keele ainuüksi seepärast, et see prestiine viitab see paraku allasurutusele.\nunematja (ei ole üldse siinkohal isiklik)\nja kohustuslik post scriptum: kõneall olevast maadligi olemisest on muidugi palju paremini kirjutatud kui mina seda suudaks. Hetkel on endale paraja hilinemisega juhtumisi näppu sattunud Gombrowitzi Päevaraamat Peaks olema kohustuslik kirjandus kõigile, kes katsuvad olla keegi teine.\nsystem January 9, 2002, 11:05am #18\n(unematja kirjutab): Lause teine pool võib sul paraku vist õige olla. Ainult hoopis teistes teistes väljendustes kui sa siin pakud.\nsystem January 9, 2002, 12:24pm #19\n(Ints kirjutab): No mina panin oma pildile sellise pealkirja selle kõlalise sarnasuse tõttu ühe üsangi tuntud arvutimänguga (might and magic vs. mist and magic). Minu jaoks andis lisamõõtme. Mõne teise jaoks ehk mitte. Oma hindega on sul võimalus oma arvamust avaldada.\npetslane January 9, 2002, 1:19pm #20\nTõnu Ling wrote:\nIkka ei meeldi.\nKahvel on ju harudega. Filmlindile jääb erinevalt(säritatud/heledusega) kaadrite rida.


Põllumajandusametil on uued taimekaitse valdkonna e-lahendused - news\n"Uus taimekaitsevahendite register võimaldab kõigil huvilistel teha erinevaid päringuid. Tooteid saab otsida näiteks toimeaine, kultuuri, kasutusala ja kahjustaja järgi. Olemas on turustuskohad ja nende kontaktandmed," ütles Põllumajandusameti taimekaitse ja väetise osakonna juhataja Maris Raudsepp. "Register on eesti- ja ingliskeelne ning selle väljatöötamisel võeti arvesse Euroopa Liidu andmenõudeid," lisas Raudsepp.\nSamuti lisandusid Maaeluministeeriumi kliendiportaali uued e-teenused, mis võimaldavad mugavamat ja kiiremat asjaajamist klientidele. "Arendusprojekti eesmärk on lihtsustada taotluste esitamist ning muuta dokumentide menetlemine kiiremaks ja läbipaistvamaks," ütles Raudsepp. "Ettevõtjad, kes soovivad taimekaitsevahendeid Eestis turustada, saavad esitada elektroonse taotluse kiirelt ja mugavalt kliendiportaalis. Kõiki andmeid saab vajadusel muuta, koheselt saab tasuda riigilõivu ning näha ka kõiki varem esitatud andmeid."


Marc Dumas sündis Murmanskis. 1993. aastal sooritas ta edukalt sisseastumiseksamid Moskva riiklikku kultuuri- ja kunstiinstituuti. Hiljem jätkas ta õpinguid professor Ljudmila Ovšinnikova juures. Esimest korda esines Marc Dumas suurel laval 2007. aastal Monacos rahvusvahelise filmifestivali Cinema Verite avatseremoonial. Ta võitis kohe publiku poolehoiu ja pälvis üritusel viibivate tuntud muusikakriitikute heakskiidu.\nTema laulmisest vaimustusid vürst Albert ja vürstliku perekonna liikmed, samuti festivalil viibinud maailma elitaarkultuuri esindajad. Saatus viis Marc Dumasi kokku tuntud vokaalpedagoogi, professor Marie-Anne Ebbing Loscoga ja nõnda elas Marc mõnda aega Prantsusmaal, kus täiendas oma vokaalset meisterlikkust. Kohe pärast esimest ülesastumist Monacos sai Marc Dumas pakkumise kuulsalt produtsendilt Christopher Alderilt anda välja CD pealkirjaga “Vene album”.\nMarc Dumas on kolme rahvusvahelise konkursi laureaat, käesoleval ajal annab ta kontserte Venemaal ja paljudes Euroopa riikides. Pidev loominguline koostöö seob Marc Dumasit ka tuntud pianisti Larissa Gergijevaga Peterburist. Eestis viibib Marc Dumas esmakordselt. Seekordsetel kontsertidel saadab teda klaveril Moskva Suure Teatri kontsertmeister Gayane Apetiyan. Õhtut juhib Toomas Kuter. Romantilise vokaalmuusika õhtu on Kuressaare Linnateatris 28. veebruaril kell 18. Kontsert on tasuta!


Toidud, mis lahustavad arteri plekki 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Toitumine » Toidud, mis lahustavad arteri plekki\nArterid on veresooned, mis kannavad verd südamest ülejäänud kehasse. Madala rasvasisaldusega dieetide ja kolesterooli sisaldusega toiduga võib arterite seinad ummistuda rasvava ainega, mida nimetatakse naastudeks. Kui see juhtub, väheneb verevool ja kõik organismi funktsioonid kannatavad. Aja jooksul võib plaak põhjustada arteri seinu karedama, suurendades südameataki riski. Õnneks on palju toite, mis aitavad unclog artereid loomulikult ja hoiavad südant tervena.\nOliiviõli sisaldab antioksüdante, mis "halba" LDL-kolesterooli taset alandavad, hoides samal ajal "head" HDL-kolesterooli tervena ja aitavad vältida südamehaigusi. Toidu-ja Ravimiamet soovitab selle dieediga teiste rasvade asendamist selle südame tervisliku õli ja päevas kasutada kuni 2 supilusikatäit salatit, marinaadist või maitsestatud toidulisanditena. Suurimaks kasuks vali ekstra-neitsioliiviõli, mis sisaldab rohkem antioksüdante, sest seda on minimaalselt töödeldud.\nOn näidatud, et teedel olevad antioksüdandid takistavad verehüüve ja hoiavad veresooni painduvat ja lõdvestunud. Tee sisaldab flavinoide, mis takistavad LDL-kolesterooli oksüdeerumist, vältides seeläbi naastude tekkimist arterite seintes. Roheline või must tee sisaldab kõige rohkem antioksüdante ühe topsi kohta ja parimate tulemuste saamiseks küpseta seda kodus. Prevention soovitab nautida ühe tassi päevas.\nKaerahelbed on hea lahustuva kiudaine allikas, mis vähendab LDL-kolesterooli. Lahustuv kiud seondub ka soolestikus kolesteroolist toodetud sapphapetega, mis võimaldab seda liigutada keha läbi jäätmete. Ameerika meditsiiniliidu ajakirja 1992. aasta väljaandes avaldatud uuringute kogum näitas, et dieet, mis sisaldas kahte päevaannust kaerajahu, põhjustas LDL-kolesterooli vähenemist 2 kuni 3 protsenti rohkem kui madala rasvasisaldusega dieedil üksi.\nLõhe ja muud rasvhapped on väga rikas omega-3 rasvhapete DHA ja EPA, mis vähendavad vererõhku ja takistavad hüübimist. Omega-3-d vähendavad ka LDL-kolesterooli, tõstavad HDL-kolesterooli ja alandavad triglütseriide. "Lõhe sisaldab karotenoidi astaksantiini, mis on väga võimas antioksüdant," ütleb kardioloog Stephen T. Sinatra, kes teatas kaheksa nädalat oma vererõhu langetamisest. American Heart Association soovitab tarbida vähemalt kaks portsjonit lõhe nädalas.\nOad on väga lahustuva kiudainetega, mis on väga tõhus südamehaiguste vastases võitluses. Tegelikult võib kuus nädalat tarbida 1 tassi ube, mis võib kolesterooli taset langetada nii palju kui 10 protsenti. FDA ja National Cancer Institute soovitavad, et täiskasvanutel oleks igapäevases dieedis 25-30 g kiudaineid; aitama oma kvoodi kokku võtta, kui sööte oad nii tihti kui võimalik.\nEelmine PostToitumisvõimalused lastele\nJärgmine PostitusCanderel'i kõrvaltoimed\nMiks mõned juhuslikud toidud põhjustavad kõhulahtisust?


Mehe pettus murdis kahe naise südame - Saatus&Saladused\nMehe pettus murdis kahe naise südame\nTiina teadis, et temal pole mehekodust lastega kuhugi minna. Üks teine naine kasvatab nüüd üksinda tema mehe last. Aga kuhu kadus armastus?\nVälisuks paugatas. Selle kõma kajas veel tubades, põrkas tagasi seintelt... Mees oli läinud. Läinud nii, nagu paljudel õhtutel enne seda.\nTiina oli proovinud meest tagasi hoida nii hea kui kurjaga. Vastuseks sai ta ainult: „Sa võid siin nutta kui tahad, aga mees teeb, mis mees tahab.“\nTiina tundis täielikku jõuetust ja abituse tunnet. Isegi pisaraid ei olnud enam. Ta teadis, mida tähendab selline reedeõhtune minek... Ei, see ei olnud meestega kusagil klaasitõstmine! See minek kestis esmaspäeva hommikuni ja lõppes salaja kojuhiilimise ning riietevahetusega, kui Tiina oli juba läinud tööle. Ja pärast polnud nagu midagi juhtunudki – kuni järgmise reedeni.\nNaine tundis pitsitust südames. Ta istus toolile ja jõi väikeste lonksudega vett. Ega see suurt aidanud, jõuetustunne valdas teda ikka ja teha ei tahtnud midagi. Õnneks hullas poistevägi õues ja enne kui pimenema hakkab ning on vaja nad tuppa kutsuda, oli veel aega tund-poolteist.\nMis selle mehega küll toimub?\nKell tiksus ühetooniliselt ja kaugelt väljast kostus aeg-ajalt laste kilkeid. Tiina istus ikka veel, keerutades sõrmede vahel tühja klaasi...\nJuba ammu olid heasoovlikud keeled sosistanud Aini seiklemistest. Kord kutsus Tiina kunagine töökaaslane teda isegi õhtul rajoonikeskuse restorani „Tule, Tiina, nad on siin ja veedavad mõnusalt aega. Tule, vaata! kui vaja, ma tulen sinuga kaasa.“\nEi, seda lõbu ei hakka ta küll kellelegi pakkuma, et läheb. Mida ta seal teeks? Stseeni? Kaotajaks jääb ikka tema ise ja võõraste jaoks toimuks nagu mingi näitemäng... Tiina oli kindlamast kindel, et tema ennast niimoodi alandama ei hakka. Mingi võimalus pidi ju olema asi teisiti lahendada. Mehega sellel teemal rääkida ei saanud, see naeris naise lihtsalt välja „Mis lollusi sa oled välja mõtlema hakanud...“\nMõned kuud tagasi oli Tiinale tundunud, et probleem hakkab ise lahenema. Juba mõnda aega püsis mees nädalavahetustel kodus. Kõik oli peaaegu hästi, kui mitte arvestada Aini tavapärasest suuremat närvilisust. Iga pisemgi asi ärritas teda, kaasa-arvatud laste kilkamine ja müramine. Ega Tiinal muud üle jäänudki, kui olla puhvriks, et tühjast tüli ei tekiks.\nSiis, ühel päeval, oli mees tulnud lagedale ideega kolida hoopis teise Eesti otsa. Elas ja töötas sealkandis üks Aini ammune tuttav ja selle kaudu oli mees töökohta otsinud ja leidnud. Elukohaks pidi saama majandi ühepere-elamu. Pakkumine oli kahtlemata ahvatlev ja Tiina oli nõus sinna vaatama minema. Varsti saigi sõit teoks.\nKolida hoopis kaugele?\nNeid võttis vastu Vooremaa oma seljandikkude ja järvedega. Ilus oli siin! Elamine korralikus uues majas, lubatav palk ka suurem kui praegune.\nOtsustamisel said aga määravaks mõningad miinused – lähima koolini oli kaksteist kilomeetrit ja Tiina keeldus kategooriliselt esimesse klassi minevat poega nii kaugele viima.\nTeiseks loobumise põhjuseks sai see, et Tiina ise õppis kaugõppes ja siit kohalesõitmisega tekiks temalgi probleeme, ka ei olnud tal töökohta lähedal saada. Nii oli tema poolt selge: „Ei.“ Aingi sai lõpuks aru, et need tingimused perele ei sobi ja loobus oma plaanist, kuid vahetas töökohta samas rajoonikeskuses, kus pere elas.\n„Ehitusorganisatsioonis on suuremad võimalused uut elamist saada.“ selgitas ta naisele „Sina ju tahaksid ka uut, mugavustega korterit?“ Palk oli tal nüüd isegi pisut väiksem, aga töö olevat palju huvitavam.\n„Ma ei hakka kunagi kalluriga ühest kruusa-august teise sõitma.“ teatas mees. Tiina ei hakanud talle survet avaldama, ehkki ta teadis, et kallurijuhid teenivad hästi... Ja ega nendegi pere väike olnud, lisaraha oleks marjaks ära kulunud.\nKus on naine vea teinud?\nMöödusid päevad ja kuud ja siis kadus Ain jälle. Naine ei osanud enam midagi peale hakata. Tundus, et abielu jookseb karile ja midagi pole teha. Kummaline oli see, et väljaspool kodu rääkis mees ikka veel, et temal on maailma parim ja tublim naine.\nEks kogu kodune elu oligi Tiina õlul – lapsed ja aed ja töö. Hommikul vara, mõnikord ka õhtul hilja, tõttas naine oma teisele töökohale, ta oli poole kohaga koristaja koolis. Siis lapsed lasteaeda ja vanem poeg kooli, õhtul kordus vastupidine ring. Hommikune trügimine linnaliinibussis ja õhtul toidukoti tassimisest väsinud käed...\nLaste heaolu oli Tiina jaoks alati väga tähtis olnud. Kas see oli viga? Ja siis veel argirutiin? Kas oli ta mehe olemasolu liiga enesestvõetavaks pidanud?\nVõi ei olnud ta oma kodutööde laviini all mehe jaoks enam atraktiivne? Võib-olla oli ta üleüldse liiga palju enda õlule võtnud? Äkki oleks pidanud olema rohkem abitu ja nõrk naine, kes ilma mehe abita kohe kuidagi ei saa? Tiina ei teadnud nendele küsimustele vastust ja neid kellegagi arutada ta ei soovinud. Naine oli arusaamisel, et koduprobleemid tuleb lahendada kodus ja keegi kolmas siin aidata ei saa.\nOmeti ei tahtnud ta lahku minna. Mitte et oleks klammerdunud mehe külge või tundnud tugevat omanditunnet... Ei, pigem soovis, et lastel oleks olemas isa ja ema, et nad kasvaksid terviklikus peres. Oli ju Tiina ise lahutatud vanemate laps ja tundnud mingil määral seda pidetusetunnet, terve elu kaasas kantavat.\nTema lapsed kilkasid rõõmsalt õues, teadmata midagi vanemate probleemidest. Tiina tõusis toolilt ja tundis, et vajab tassi kohvi. Ta pani mulksukannu tööle ja mõnus kohviaroom täitis kööki. Kas see istumine ja nukrutsemine lahendab midagi? Vaevalt küll! Nii paljud toimetused vajasid kodus tegemist... Pooleliolev lapsekampsun lõngakorvis... Ja homme on jälle tööpäev...


Jalgsi Lissabonist Santiagosse, 7. lugu ehk kas üksi on ikka turvaline kõndida? - Reisijuht\nJalgsi Lissabonist Santiagosse, 7. lugu ehk kas üksi on ikka turvaline kõndida?\nPalveränduri eine Alvorge söögikohas.Foto: Meelike Eenpuu-Villup\n6. ja 7. päev möödusid kohati üksinduses rännates - kõhe just ei olnud, aga palverändurite foorumites räägiti samal ajal üksikus kohas kaduma läinud 41-aastasest matkajast ja hoiatati üksinda matkamise eest.\nTomarist alustasin kõndimist taas varakult, kell 8. Lootsin, et üks puhkepäev mõjub pisut paremini. Ometi olid jalad sama valusad, kui enne ja erilist energiat juurde ei tulnud. Ees ootas jälle pikk, 30,9 km teekond Alvaiázere linna. Kaardi järgi oli ka näha, et poolel teel tuleb peamiselt mäkke rühkida. Ja ilmaennustus lubas üsna varsti vihma.\nHakkasin siis kõndima ja algul polnud väga vigagi. Ilm oli jahe ja aeg-ajalt olid apelsinipuud teele nii lähedal, et sai mõned viljad ka lõunasöögiks kaasa haaratud. Oma käega näpatud apelsin maitseb ikka hoopis teisiti.\nÕnneks olin seekord oma vigadest õppinud ja pisut teekonna kohta raamatust lugenud. Selgus, et poolel teel, Calvinos on viimane pood, kus midagi süüa-juua saab osta ja edasi pole erilist lootust enne sihtkohta jõudmist kuskil midagi hamba alla saada. Ja ka tualetis käia. Nii kasutasin kõik võimalused enda mugavamaks kõndimiseks ja kotis olid mul pähklivõiga saiad kaasas, mis hostelist endale kaasa tegin. Poolteist liitrit vett ka, nagu ikka.\nAga nii pika teekonna puhul tuleb end ka põõsas kergendamas käia. Õnneks tihedat võsa ikka jagus ja kui mõni üksik ülihelikiirusel kihutav auto välja arvata, ei kohanud ma taaskord ühtegi teist matkajat.\nJalgsi Lissabonist Santiago de Compostelasse, 6. lugu ehk kui ei tea, kuhu lähed, siis pole sa kunagi eksinud! (7) 24.05.2015\nJalgsi Lissabonist Santiago de Compostelasse 5. lugu ehk jätkuv palavus ja toredad juhtumised (1) 18.05.2015\nKõhe just ei olnud, aga palverändurite foorumis oli postitatud pisut ärevaks tegev uudis - 5.aprillist saati on Prantsuse teel rändav 41-aastane ameeriklanna kadunud. Esmalt arvavad paljud, et pole vaja muretseda - teel võib mitmeid asju juhtuda. Võid haigeks jääda ja mõnda albergue´sse mitmeks päevaks kosuma jääda. Võid oma plaane muuta ja mujale kõndida. Igas albergue´s pole ka Interneti kasutamise võimalust, nii et päev või paar infosulgu on täiesti normaalne. Või lihtsalt ei tahetagi, et sind leitakse.\nEks ta tõsi ole. Mina olen oma abikaasaga iga päev siiski kontakti hoidnud - kui Internetti ei olnud, saatsin lihtsalt sõnumi, kus olen. Ja enne äraminekut kirjutasin üles päevade kaupa, kus ma teatud päeval peaks olema ja kui majutus broneeritud oli, siis ka selle koha andmed. Et samamoodi, halvimal juhul oleks teada, kus ma umbes olla võiksin ja kus otsimist alustada.\nMobiililevi alati ei pruugi olla, kaarti ma ka nii hoolega ei jälgi, et kindel olla, kus ma üldse olen.\nMõttelt „aga kui midagi juhtub?“ tabasin end siiski tihti. Eriti mägistel teelõikudel, kui pikalt-pikalt mäkke rühkida tuli, ümber suured puud, mis tuulise ilmaga üsna kõhedalt kõikusid. Tihti mõtlesin, et kui ma peaks nüüd kasvõi jala välja väänama, siis heal juhul leitakse mind homme - lootuses, et keegi samas suunas kõnnib. Palverändureid on suunal Lissabon-Porto nii vähe liikumas, pealegi alustavad kõik kõndimist palju varem, kui mina ja nad on ka kiiremad. Ilmselt õnnestuks mul jalavigastuse korral kuhugi järgmisse külla roomata, aga siiski, pole just parim variant.\nJa kui keegi pervert peaks põõsastes ohvrit ootama, siis pole eriti mingit lootust põgenemiseks. Raske seljakotiga ja longates just eest ära ei jookse, jõudu ja energiat ka vaevalt oleks, et vastu hakata. Ilmselt see ongi kõige suurem oht. Matkarajad on ju kenasti märgitud ja võimalusel lähevad need suurtest teedest kaugemalt. Palju on metsaradasid ja väikestes külades on vaid üksikuid maju. Kel kurjad plaanid mõttes, see peab vaid ootama ja ohvreid pole raske leida. Enamasti kõnnitakse küll paaris või isegi gruppidena, aga on ka üksi kõndivaid palverändureid. Nagu mina.\nÕnneks sain ma Alvaiázeresse elu ja tervisega. Paaril korral tuli tihedaid põõsaid otsida, sest loodus kutsus, aga lapsepõlv maal on nii mõndagi õpetanud. Küll kukkus mu suur veepudel kivi peale nii, et kork läks puruks- püstises asendis küll pidas vett, aga pidin seda alati meeles pidama, kui oma seljakoti maha viskasin. Natuke läks ka vett kaduma, aga jaheda ilmaga õnneks nii suurt janu ei olnud. Ka andis jõudu ühe mäe otsas leitud albergue värviline reklaam - privaatne tuba 10 eurot. Millegipärast ei pannud nad aga juurde, kui kaugel see albergue asub.\nKa mitu-mitu kilomeetrit eemal oli suur silt maanteel, kuhu suunas Alvaiázere keskus jääb. Vaatasin kella ja sain aru, et kuigi suur silt annab lootust, ei saa ma veel lähima 2 tunni jooksul sinna jõuda. Minu kiirus oli endiselt 3 km tunnis ja paar tundi pidin ka vihmaga kõndima. Jalgadel väga hull tunne ei olnud, nii et arvasin, et natuke vihma ei olegi väga hull. Aga ma eksisin.\nLõpuks jõudsin siis Alvaiázeresse. Kell 18.30 olin linna piiril ja kõndisin veel pikalt, enne kui albergue Pinheiro's Albergaria üles leidsin. Kiriku taga see asuski - tüüpiline koht odavatele majutuskohtadele. Albergue omanik Carlos Pinheiro oli mõnus mees - lubas mu kohe tuppa (sain viimase laia voodiga privaattoa) ja sain end korda seadma, et duši all käia ja kuivad riided selga panna. Seejärel alles ajasime joonde ülejäänud asjad (tempel ja raha).\nKui ma nüüd oma märjad sokid ja tossud jalast võtsin, sain aru, mida tähendab märgade jalgadega tunde kõndimine - mu mõlema jala kannad olid täis uusi ville. Mitte just kõige rõõmustavam uudis. Aga vähemalt sain ma omaette toas olla, suures voodis laiutada ja seda kõike vaid 10 euro eest. Hommikusöök oli veel eraldi 3 eurot, aga otsustasin supermarketist omale midagi süüa osta ja toitu jagus ka hommikuks.\nLihtne öömaja Alvorges, kus saab sisuliselt tasuta ööbida- raha jäetakse annetuse alusel.\tFoto: Meelike Eenpuu-Villup\nInternetiühendus selles albergue´s oli pisut kehv, seda tunnistas Carlos isegi. Tuli istuda kohe ruuteri kõrval, meeter siia-sinna veel ühendust oli, aga kaugemale enam ei jagunud. Aga polnud ka hullu, all tillukeses fuajees istuda oli samuti vahva. Carlos tõi kuskilt 10 aastat vana portveini ja jagas seda siis kõikidele külalistele. Tema inglise keel oli täitsa hea, nii saime pikalt juttu ajada. Ta ikka rõhutas, et ma Facebookis tema albergue lehte laigiks ja kõikidele sõpradele seda kohta soovitaks. Mina palusin ka teenet, et oma heategevuslikule lipuprojektile nime saada - sain nii uue nime kui ka 10 eurot annetust kirja. Sellesama 10 eurot, mis ma talle toa eest andsin.\nSelles albergue´s ööbisid ka ühed sakslased, keda olin päev varem Tomari hostelis näinud. Lõpuks rohkem ka inimesi, keda korduvalt kohtan. Jõime veini ja jutustasime ja siis tehti ühe ruumi uks lahti ja üks pahur proua kurjustas, et me nii palju kisa teeme. Carlos ütles, et kahe aasta jooksul pole keegi kordagi lärmi üle nurisenud. Mina läksin üsna varsti oma tuppa ja meeldivaks üllatuseks avastasin, et mu ruum asus teisel korrusel täpselt ruuteri kohal - mul oli endiselt ühendus olemas.\nJärgmisel päeval andis Carlos mulle taas nõu: juhul, kui ma ei jaksa 32,5 km vihmas Rabaçali kõndida, siis 8 km varem on koht nimega Alvorge ja seal on albergue tasuta. No põhimõtteliselt see küll tasuta pole, vaid annetustel põhinev, aga selline oli Carlose filosoofia - mine sinna ja ööbi tasuta! Lisaks rääkis ta, kuidas tulevikus tahab ta teha oma albergue veelgi suuremaks koos basseini ja väikese restoraniga, kus toidud oleks palveränduritele hea hinnaga.\nSoovisin talle head ja ma väga loodan, et saan kord sinna jälle minna. Vahva väike koht ja väga kirglik majaperemees, kellele palverändurid südamelähedased on.\nNii asusingi teele teadmisega, et kui ma tõesti ei jaksa või paduvihm ikka kimbutama tuleb (ei tahtnud oma jalgu veel rohkemate villidega koormata), siis ööbin Alvorges. Sealt edasi oleks järgmine päev küll 6 km (mööda sõiduteed) lisaks tavapärasele 29,5 kilomeetrile, mis siis Coimbrasse minna tuli, aga otsustasin, et tegelen sellega siis, kui vaja. Seni tuli kuidagi Alvorgesse kõndida, mis omakorda võttis 26 km.\nVihmakeep oli ikka kogu aeg käepärast, sest kord sadas pisut, siis oli ilus. Mägisem maastik sai ka peale Alvaiázeret otsa ning edasi tuli juba vaikselt mäest allapoole kõndida. Valusate jalgadega pole see küll eriti lihtne, aga vähemalt ei võta nii võhmale, kui mäest üles rühkimine. Ja kuna vihma ikka hooti tuli, otsustasin kuidagimoodi Alvorgesse vastu pidada ja siis seal selle „tasuta“ öömaja leida.\nVahepeal tuli kohe selline vihm, et istusin kivi peal ja ootasin keebi all, kuni jälle edasi liikuma hakata saab. Oleks ma oma kaarti hoolimakalt jälginud, oleks ka pisut edasi kõndinud. Sest tegelikult olin paarisaja meetri kaugusel Alvorge keskusest. Väike koht ja vihma tõttu rahvast väljas ei olnud, niisiis hakkasin ligikaudu seda albergue´t otsima, ainsaks juhiseks oli „kiriku taga“. Seda oli Carlos mulle enne öelnud. Õnneks ei saanud ma eriti kaugele oma otsimisega minna - üks mees astus mulle kohe teele ette ja rääkis midagi portugali keeles. Seletasin talle, et otsin albergue´t ja tema ikka vankuva järjekindlusega kutsus mind ühte söögikohta, et templit palveränduri passi panna. Ma küll ei saanud aru, miks ma peaks tema templit tahtma, aga läksin siiski.\nLahke ja jutukas albergue omanik Carlos Pinhero uhkelt minu heategevuslippu hoidmas.\nSelgus, et Vitor oligi selle ainsa albergue omanik ja ühtlasi peab ta ka väikest söögikohta, kus siis taas palveränduri eine 5 euroga saadaval oli. Lisaks oli selles kohas internetiühendus. Käte ja jalgadega selgitades sain ma siis aru, et pean paarsada meetrit edasi kõndima, kiriku taga on tõesti üks maja, mis on siis albergue - osa inimesi on juba seal, seega saan võtme nende käest. Vaja on vaid uksele koputada.\nAsusin teele ja juba tuttavad sakslased olidki seal ning riputasid pesu kuivama. Albergue oli küll väga lihtne- vaheseintega eraldatud neli ruumi naridega. Õnneks olid ka tekid olemas ja üksikud padjad, haarasin neist ühe kohe omale. Küll aga unustasin ära oma katkise veepudeli ja viskasin raske seljakoti narile. Mitu sekundit hiljem oli mul pool madratsit juba korralikult märjaks saanud.\nKuna öö tundus nagunii jahe olevat, siis lootsin, et magamiskott on piisav, et märga küljealust vältida. Vannituba oli suur ja mitme boksiga, sellise odavamat sorti koha kohta üsna muljetavaldav.\nKõht oli tühi ja Internetti oli ka vaja kasutada, niisiis seadsin sammud peale duši all käiku jälle söögikohta. Viie euro eest sain suure-suure prae ja Fanta. Kell 20.30 leidsin, et on paras aeg tagasi minna ja kui ma albergue´sse jõudsin, siis kõik teised rändurid juba magasid. Õiged palverändurid lähevad ikka vara magama.\nJalgsi Lissabonist Santiago de Compostelasse, 1. lugu: miks üldse palverännakule?\nPuit koduses interjööris on kaunis ja aegumatu lahendus\nEestlase kodu välismaal: Mäekünka otsa rajatud murukatusega elamine Norras


Lihavõtetest ja jürikuu tegemistest Vabaõhumuuseumis – Külauudised\n* Kuie kooli haridusprogramm: 2-4 klassidele 15.–19. aprillini „Muuseumitund taluperest“, kus kehastume talupere liikmeteks – peremeheks, sulaseks, perenaiseks, lapseks või hoopiski saunikuks ning saame endale ka uue nime ja vanuse. Nagu töökale perele kohane, teeme erinevaid talutöid – saeme puid, teritame nuge, teeme võid, koorime kartuleid ja palju muud. Lisainfo: www.evm.ee, registreerumine: kuiekool@evm.ee; tel 6549 126. Broneeringuid saab teha ka koolilõpu- jt programmidele!\n* Maa-arhitektuuri keskuse tegemised aprillis:\n– 6. aprillil Pärandiralli Paides ja 20. aprillil Kostiveres, 27. aprillil Haapsalus. Info: http://www.parandiaasta.ee/sundmuste-kalender/parandiralli\n– 26. aprillil Eesti Vabaõhumuuseumi 7. tudengikonverents “Vana küla uus elu”. Esinejad Viljandi Kultuuriakadeemiast, Eesti Kunstiakadeemiast ja teistest kõrgkoolidest.\n– 25.-26. aprillil akende restaureerimise õpituba Haapsalus. Info: http://maaarhitektuur.blogspot.com/\n* 23. aprillil tähistame jüripäeva ja suvehooaja algust ning anname talveunes olnud talud üle suvistele perenaistele ja -meestele. Härjapea naispere võtab ette suurema koristamise ja tutvustab vanu häid nippe, kuidas looduslike vahenditega koduses majapidamises puhtust luua ja säilitada. Kell 18 süütame kiigeplatsil jüritule, laulame, tantsime ja mängime tule umber pilli. Sissepääs tasuta.\nTalvehooajal ootame külastajaid iga päev kella 10st-17ni. Avatud on muuseumi park, käsitööpood, Kolu kõrts, Kuie kool, Härjapea talu, kolmapäeviti ning nädalavahetustel Sepa talu. Olenevalt lumeoludest saab sõita kas saani või hobuvankriga. Piletihinnad: tavapilet 3 eurot, sooduspilet 2 eurot, perepilet 6 eurot. Jüripäeval, 23. aprillil, algab muuseumis suvehooaeg! Suvehooajal on muuseum avatud iga päev kell 10-20, talud, Kuie kool ja Lau pood kell 10-18. Piletihinnad: tavapilet 6 eurot, sooduspilet 3 eurot, perepilet 12 eurot.\nP.S. 14. aprill on künnipäev. Künnipäeval tuli ärgata võimalikult vara ja asuda vaatama, et kõik põllutööriistad kasutamiseks korras oleks. Siis viidi hea viljakuse saavutamiseks põllule koorem sõnnikut ja künti kevade esimene vagu. Kui põlluriistu pole, mis ülevaatamist vajavad, siis päramine aeg on kontrollida oma jalgratta sõidukõlbulikkust. Kui sa aga autota hakkama ei saa, siis vähemalt ära unusta, et peagi lõpeb talverehvide lubatud kasutamise aeg.\nAllikas: Eesti Vabaõhumuuseum, www.evm.ee\nEelmine Eelmine postitus: Saarlased ja hiidlased mängivad täna praamil jalgpalli\nJärgmised Järgmine postitus: Algas lihavõtte linnuvaatlus


4.1 (14 Atsiliepimai)\nJüri 12, Võru, 65603 Võru maakond, Estonia\nNii suurtele kui väikestele pakuvad avastamisrõõmu perepargid, muuseumid ja loomapargid. Eesti lõunapoolseim maakond Võrumaa üllatab teid Eestimaa looduse tippmarkidega. Siin laiub Eestimaa mägisemaid paiku – Haanja kõrgustik. Võrumaal kõrgub [...]Võru maakond\nNii suurtele kui väikestele pakuvad avastamisrõõmu perepargid, muuseumid ja loomapargid. Eesti lõunapoolseim maakond Võrumaa üllatab teid Eestimaa looduse tippmarkidega. Siin laiub Eestimaa mägisemaid paiku – Haanja kõrgustik. Võrumaal kõrgub Eestimaa kõrgeim tipp – Suur Munamägi (318 m merepinnast). Mäel asuvast vaatetornist avaneb suurepärane vaade Lõuna-Eesti mitmekesisele loodusele.\nSetomaa vald www.visitvoru.ee


Salaturg rahastab organiseeritud kuritegevust - Kaup ja teenus - Tarbija\n14. juuni 2017, 15:49\nEesti Maksumaksjate Liidu ja Riigikogu rahanduskomisjoni korraldatud salaturu ümarlaual leiti, et salakaubanduse vastu võitlemiseks on vaja suuremat kogukondlikku ja rahvusvahelist koostööd.\n«Tänu salakaubanduse vastasele võitlusele on Eestis salaturu osakaal viimastel aastatel stabiliseerunud,» tõi Eesti Maksumaksjate liidu tegevjuht Lasse Lehis välja. Üheks stabiliseerumise põhjuseks peab Lehis piirikaubandust, ehk fakti, et aktsiisikaupu käiakse järjest enam ostmas Lätist. «See aga on seadnud raskesse olukorda Lõuna-Eesti kauplused ja riik on jäänud ilma miljonitest maksutuludest,» märkis ta.\nLehise sõnul vajab Eesti aktsiisipoliitika suuremat tähelepanu. «Riigil on plaanis kehtestada täiendavaid maksuobjekte, mis annab veelgi suurema tõuke piirikaubandusele. Kahtlemata on rahvatervis oluline, aga seejuures tuleb aktsiisipoliitikat kehtestada selliselt, et salakaubandus ei suureneks ja aktsiisilaekumised ei väheneks,» märkis Lehis.\nÜmarlaual Euroopa Liidu salaturu raportit tutvustanud Suurbritannia kaitse- ja julgeoleku-uuringute instituudi RUSI analüütiku Alexander Babuta sõnul domineerivad Euroopa Liidu salaturul organiseeritud kuritegelikud grupid, kelle vastu võitlemiseks peavad riigid tegema tõhusamat koostööd. «Kaasaegsed kuritegelikud grupid kasutavad ära tehnoloogilist arengut ja ehitavad suuri kontaktide võrgustikke, mis ulatuvad üle riigipiiride,» kinnitas Babuta ja lisas, et selliste võrgustike tegevuse tõttu tarbiti 2016. aastal Euroopa Liidus 49 miljardit salasigaretti ja riigid jäid ilma 10,2 miljardist eurost maksutulust.\nSalaturu raporti kohaselt aitab salakaubandusele kaasa korruptsioon ja vähene kontroll kaubavedude üle Euroopa Liidus ja vabakaubandustsoonides. «Salakaupa on lihtne tellida internetist ja seda transporditakse posti- või pakiveo abil,» sõnas Babuta ja tõi välja ka inimeste vähese halvakspanu salasigarettide ja –alkoholi ostmisse, mis omakorda soodustab salaturu levikut. «Salakauba ostmist nähakse tihti kui väga väikest pahategu või isegi võitu valitsuse üle, keda tajutakse vastutavana turul kehtivate kõrgete hindade eest. Seejuures ei tajuta, et salakauba ostmisega toetatakse kuritegevust,» kirjeldas ta.\nMaksu-ja tolliameti tolliosakonna juhataja asetäitja Tiit Kõluvere sõnul on suur osa nende tööst salakauba vastases võitluses suunatud sellele, et saada salakaup kätte enne, kui see Eesti piiri ületab ja edasimüüjateni jõuab. «Piiriületusel ebaseadusliku salakaubaveo tuvastamisel on eelkõige abiks riskianalüüs ja kogenud tollitöötajad,» märkis ta ja lisas, et maksu-ja tolliamet teeb igapäevaselt koostööd teiste riikide tolliametitega, et tabada salakauba vedajad.\n«Tihti ei mõelda sellele, et salasigarettide ja salakauba tarbimisega pannakse ohtu enda ja lähedaste turvalisus,» tõi Kõluvere välja. «Salakaubandus on tihedalt seotud organiseeritud kuritegevusega ja nende inimeste jaoks ei ole vahet, kas tehakse äri salasigarettide, salaviina või narkootikumidega. Kindlasti ei tasu jääda passiivseks. Ükskõik millise keelatud kauba müügitegevus kellegi trepikojas või lähiümbruses käib, tasub meile sellest teada anda, sest nii saame koos oma kodukanti turvalisemaks muuta».\nEesti Konjunktuuriinstituudi värskelt valminud varimajanduse uuringu järgi jäid illegaalse alkoholi ja sigarettide tarbimiskogused 2016. aastal võrreldes 2015. aastaga samale tasemele.\nAlkohoolseid jooke tarbis 2016. aastal küsitluse põhjal 83 protsenti elanikest ja neist omakorda kolm protsenti oli aasta jooksul ostnud teadlikult ka salaalkoholi. 2015. aastal tarbis salaalkoholi teadlikult neli protsenti alkoholitarbijatest\nIllegaalse alkoholi peamised müügikohad on endiselt müüjate endi elupaigad ja tänavad, kus 2016. aastal oli salaalkoholi ostnud vastavalt 47 protsenti ja 32 protsenti illegaalse alkoholi ostjatest\nKogu Eesti elanike tarbitud viinast moodustas salaalkohol hinnanguliselt 19-23 protsenti\nSalasigarette oli 2016. aastal teadlikult ostnud 16 protsenti suitsetajatest, aasta varem oli neid 11 protsenti\nVälismaalt ostis teiste kaudu 2016. aastal sigarette viis protsenti suitsetajatest ja nende osakaal suurenes teist aastat. Kui seni oli sigarette hangitud kõige sagedamini Venemaalt, siis möödunud aastal käidi neid enim ostmas Lätist (49 protsenti kõigist välismaalt sigarette ostnud suitsetajatest)\nHinnanguliselt realiseeriti 2016. aastal Eestis 380 miljonit salasigaretti, mis moodustas sigarettide siseturumahust (ilma turistideta) 18-21 protsenti