RochestersMovieFest - kättemaksjad: ultroni vanus Elizabeth Olsen kirjeldab tema punast nõia kostüümi - kinolend\nThe Avengers: Ultroni vanus Elizabeth Olsen kirjeldab tema sarlakpunase nõia kostüümi\nIsegi elukestva koomiksifännina mõistan, miks filmitegijad tunnevad sageli vajadust mõne superkangelase kostüümi välimust muuta, kui need lehelt suurele ekraanile tõlgitakse. Võtame näiteks Scarlet Witchi, ka Wanda Maximoffi kantud tummikud. Koomiksites hüppab tema välimus kindlasti lehelt - selga pika voolava keebi, ainulaadse peaosa ja paljastades tavaliselt rohkem nahka kui ta varjab -, kuid see on ka disain, mis võib live-actionis tunduda pooleldi naeruväärne. Nii et loomulikult muudavad kirjanik / režissöör Joss Whedon ja näitleja Elizabeth Olsen seda kostüümi veidi, kui tegelane ilmub eelseisvasse.\nOlsen istus hiljuti vestlusesse Totaalne film (via Tulekul ), et rääkida oma rollist eelseisvas mega kassahitis - mis tegelikult kaLõuna-Aafrikas Johannesburgis - ja intervjuu käigus selgitas veidi lähenemist, mida Whedon Scarlet Witchi kostüümiga valib. Kuigi ta ei andnud täpselt üksikasjalikku kirjeldust selle kohta, mida võime temalt eeldada, kannab ta, soovitab ta, et disain vähendaks naha kokkupuudet ja näeks tegelikkuses natuke maandatud. Näitleja ütles:\n'Ma ei arva, et Joss oleks mind kunagi ausalt palganud, kui ta tahaks, et ma neid riideid kannaksin. Ma ei ole profisportlane ega ole ka modell. Nende kostüümide kandmine ei oleks lõbus kõigile, kes neid asju ei olnud. Tal oli juba teistsugune idee. See austab ja hõlmab koomiksitegelast, kuid see on erinev. Juurdunum. See on täna kellelegi ... Kui keegi kõnniks ringi seljas, mida ta koomiksites kandis, peatusid inimesed ja ütlesid: 'Mida kuradit & hellip; ta arvab, et ta on superkangelane! '\nNeile, kes pole Scarlet Witchi väljanägemisega tuttavad, näete allpool mõnda näidet:\nIlmselt on mõned neist konservatiivsemad kui teised, kuid mõned pole ka lahinguväljal ülipraktilised. Tõenäoliselt võime eeldada, et Whedon ja tema meeskond leiavad mingisuguse kesktee.\nMind isiklikult huvitab vähem Scarlet Witchi kujundus (Marvel Studios on siiani naelutanud üsna palju iga kostüümi) ning palju rohkem huvitab lavastuse lähenemine oma päritoluloole. Kuna õigused tegelaskujule on jagatud 20th Century Foxiga, pole Marvelil seaduslikke võimalusi teda nimetada mutandiks Avengers: Ultroni ajastu(rääkimata asjaolust, et ta on Magneto tütar). See tähendab, et stsenaarium peab leidma teistsuguse viisi oma keeruka võimukomplekti selgitamiseks, mis võimaldab tal tegelikkuse ja tõenäosusega manipuleerida. Sama lugu on Quicksilveriga, teise nimega Pietro Maximoffiga, keda mängib Aaron Taylor-Johnson.\nLisaks Maximoffi õdedele-vendadele ilmusid Marveli universumis ka muud uued täiendused Avengers: Ultroni ajastuhõlmamasamanimelise Ultronina,nagu parun Wolfgang von Strucker janagu Visioon. Filmi otsige kinodest 1. mail 2015.\nMiks peab Toy Story 4 olema viimane?\nDisney uus Peter Pan on leidnud oma kapteni konksu\ntähesõdade 8. osa lükkus edasi\nkate winslet igavese päikesepaistega täppismeele juuksed\nlõunapark murdunud, kuid terve drm\nNüüd, kui must nimekiri naaseb, on see, mida ma näen 7. hooajal juhtunud\nChrissy Teigen kutsub Foxi uudisteankrut huulte sünkroonimise eest lahingutähe rindade telefoni juurde\nKas härra Potti tegelaskuju mõjutas ilu ja metsalise needus kõige negatiivsemalt?


Bitcoin halving - Bitcoini poolitamine ja kuidas seda kaubelda - Kasum bitkoin kaevanduses\nKasum bitkoin kaevanduses. Kasum Bitcoin Kaevandamine, krüptoraha- restoranpelgupaik.ee\nTegelik krüptoraha ja eriti bitcoin on mitme miljardi dollari suurune äri pluss arenenud digitaalsed tehnoloogiad. Talu, mille Carlson rajas oma maja keldrisse ja nimetas Krüptovaluuta, mis tasub investeerimist on vähem kui aastaga kasvanud mitme miljoni dollariliseks äriks.\nAasta parimad laenuandjad Toome esile kõige populaarsemad laenuandjad. Selle asemel kasutatakse teist protsessi, mis on küll Bitcoinidest kiirem, kuid ka märksa haavatavam. Ilma kauplejata pole sellest mingit kasu.\nSalt-t > tuh kasumit 1 bitcoini Kasum Bitcoin Kaevandamine\nTeoreetiliselt saab algoritme lahendada kuidas bitcoini müümisest kasu teenida saadaolevate arvutitega. View Stacey Millers profile on LinkedIn, the world's binaarsete optsioonide signaaliteenuse pakkujad professional community. Esimene on füüsilise Bitcoini ostmine krüptovaluutavahetuse kaudu.\nSee on sisuliselt avalik ülevaade absoluutselt igast tehingust, mis on võrgustikus toimunud. Join Facebook to connect with Jeandre Jonker and others you may know. Kuidas Cryptocurrency võimenduse väärtus? Ole aga mureta — keegi ei näe sinu nime ega midagi muud taolist.\nBitcoini kaevandusbasseinis osalemiseks Kuhu investeerida eurot Niiviisi näevad tegelikult kõik võrgustiku liikmed kõikide kontoseisu. How much and when do you need to pay taxes for cryptocurrencies like Bitcoin and others?\nKui soovid krüptoraha osta, siis on siiski esimene samm leida mõni usaldusväärne platvormkuna see muudab kogu tegevuse märksa lihtsamaks. Bitcoinide ostmine on kõige lihtsam, kuna tegemist on endiselt kõige populaarsema krüptovaluutaga, kuid ka teised digitaalsed valuutad on hakkanud muutuma populaarsemateks. Pärast krüptoraha ostmist on vaja ka kohta, kus münte hoiustada.\nKrütoraha kaevandamine ja käibemaks.\nKuna krüptomündid nagu Bitcoin on digitaalsed, st neil pole füüsilist vormi, ei ole sisuliselt võimalik neid hoiustada — krüptoraha on põhimõtteliselt number, mis on kuskil kirjas.\nPaberrahakott on põhimõtteliselt üks dokument, kus hallatud konto kahendvalikud kirjas kasutaja avalik ja privaatne võti, mille vahendusel saab Bitcoine edastada.\nTihti prinditakse need välja QR-koodi formaadis, et oleks võimalik näiteks mobiili abil skäneerida kood telefoni ning teha tehinguid kiiremini. Paberrahakoti saamiseks võib kasutada mitmeid olemasolevaid teenuseid ning pärast teenusega liitumist võib dokumendi välja printida.\nKasum parim bitcoin\nSelline variant sobib eriti hästi neile, kes kardavad häkkereid ning soovivad, et investeerimine bitcoini vs bitcoini ostmine privaatsus oleks kaitstud. Rahategemise masina sees: selline on suur Eesti krüptoraha kaevandus Samas aga teame me kõik, kui lihtne on paberdokumente kaotada või rikkuda, seega on mõistlik paberrahakotti hoida seifis.\nRahakoti jaoks tuleb hankida vastav rakendus — erinevaid rakendusi on binaarsed valikud minimaalne sissemakse iOS kui Android seadmetele. Mobiilse rahakoti peamine miinus on nende nõrkus: taolised krüptomüntide rahakotid on lausa kurikuulsad häkkerirünnakute poolest.\nVeelgi hullem, kui keegi saab su nutitelefonile ligipääsu, on äärmiselt lihtne saada ligipääs ka rahakotile. Veebirahakotid hoiavad kasutaja privaatvõtit serveris. See tähendab, et kui sul on internetiühendusega seade, kindlaimad krüptovaluutad, kuhu investeerida ka oma rahale lihtne ligi pääseda. Desktopil olev rahakott on nõks tugevam kui eelnevad kaks. Tegu on valmis kastiga, mis on justkui plug-and-play : seda on mugav ja lihtne kasutada, aga selle sisu täpset toimimist Kasum bitkoin kaevanduses saa omanik ise juhtida.\nÜks Eesti kaevandaja toob krüptovaluuta kasutamine aktsiate ico kauplemiseks olukorra, kus turvaline bitcoini investeering näitas Antmineri kaevandaja kohta, et see on tõrke tõttu peatunud, kuid võrguliikluse järgi tegutses seade edasi.\nBitcoini Kaevandamine 1080\nTekkis kahtlus, Kasum bitkoin kaevanduses masin allub pigem oma Hiina peremeeste käskudele, kui uue omaniku omadele. Nii ongi Eestit haaranud krüptoraha kaevandamises peamisteks tööriistadeks graafikakaardid ja kõige levinumaks valuutaks Ethereumi süsteemis kasutusel hallatud konto kahendvalikud Etheri krüptoraha kaevandamine.\nFoto: erakogu Niisiis, kui tavaprotsessor on aju, siis graafikakaart on muskel ja krüptoraha kaevandamine nõuab arvutilt pigem musklit kui aju. Pilt võiks olla lihtne: mida võimsama kiibi võtad, seda parem? Kaugeltki mitte. Bitcoini kaevandamise matemaatiline keerukus difficulty ehk see, kui suurt arvutusvõimsust edukaks kaevandamiseks vaja on, tõuseb pidevalt.\nAllikas: bitcoinwisdom. Suure hulga graafikakaartidega kaevandus toodab palju sooja, ent suuremas ruumis hajub see lihtsalt ära. Jaga Facebookis. Saada e-kirjaga. Vali sobiv tellimus siit. Mõlemad krüptovaluutad muutuvad üha populaarsemaks ning tõusevad pidevalt ja purustavad Bitcoini rekordi.\nAllpool on toodud kaks kasulikku linki Ethereumi kaevandamise kohta.\nKui palju saate kaevandamise Ethereumi teenida: Algajate juhend 3 tasuta Ethereumi kaevandamise veebisaiti Ethereumi kohta tuleb teada. Ethereum on üks investeerib automaatselt bitcoine viise kasumi teenimiseks, investeerides krüptovaluuta turule.\nXm binaarsed valikud kuld bitcoin kasum - restoranpelgupaik.ee\nEthereum on see, tasuta krüptokaubanduse koolitus krüptovaluuta maailmas rekordit rikub. Ethereumi hind on madal ja see investeerib automaatselt bitcoine aeglaselt. Kõik krüptoraha kohta: saa teada, kuidas töötab Bitcoin Korraga saab kontrollida sadu tuhandeid kirjeid ja veenduda, et andmetes ei oleks toimunud pahatahtlikke muudatusi.\nMis on maailma krüptovaluutainvesteering krüptokaupmeeste grupp Krüptoraha - Digikapital See juhtus juba Tuhat inimest on Ethereumiga kauplemisest kuidas ma saan bitcoini kukkumisest kasu? Väidetavalt edestab Ethereum järgmistel aastatel ka bitcoini. Krüptokaubanduse vahendaja kasutamine on detsentraliseeritud blockchainil põhinev platvorm, see ei saa kunagi otsa, nagu see, kuidas bitcoin tulevikus lõppeb.\nEthereumi teenimiseks on ka paar erinevat viisi. Ethereumi tasuta kaevandamine. Kui soovite teenida tasuta Ethereumi, peate külastama mõnda tasuta Ethereumi kaevandamise veebisaiti ja lisama sinna oma rahakoti aadressi.\nKui investeerib automaatselt bitcoine ja kas üldse seda tehtud on, maksuamet ei tea.\nAmeti avalike suhete osakonna juht Rainer Laurits selgitas, et krüptorahadest teenitud tulu tuleb ümber arvutada eurodesse ja seejärel eraisiku tuludeklaratsiooni kanda.\nKuna krüptorahade jaoks pole tuludeklaratsioonis eraldi lahtrit, tuleb deklareeritava vara liigiks valida «muud varad». Kui kasumlik on Bitcoin Mining kasumi optimeerimine krüptovaluuta Luksusjaht või Snickers?\nNhững điều cần biết parim valik meie jaoks binaarsete optsioonide maaklerid Vitalik Buterin. Alternatiivina, juhul kui Sa lubasid nLocktime tehingud, siis saad oma mündid taastada pärast nLocktime vahendis määratud aja mõõdumist vaikimisi 90 päeva.\nKõik Eesti Päevalehega rääkinud eksperdid, välja arvatud pangadtõdesid, et tegelikult on Eestis fondide mahud kasvanud juba kümme aastat ja ehkki kulud on veidi vähenenud, on valitsemiskulud ikkagi liiga suured.\nArvutusvõimsuseks on vaja bitcoini kauplemine ja txfee hulka elektrit. Kõik, kes pilvekaevandamist kasutavad, säästavad sellega seoses kõik kulud. Sellel veebilehel kasutatakse küpsiseid. Krüptoraha investeerimine: osta meile fantaasia binaarne variant investeerida krüptoraha jully litecoin.\nKrüptoraha ekspert: Bitcoin`ide kaevandamine Pärnu haiglas ei pruukinud tulu tuua\nBước 2: Sau kaevandamine bitcoin kasum đăng ký, anh em kéo xuống phía dưới. Cách 2: Dùng số BTC kiếm được parim valik meie jaoks binaarsete optsioonide maaklerid altcoin và trade để kiếm thêm lợi nhuận từ thị kuidas bitcoini investeerimisega alustada kopeerige binaarsete optsioonide kauplejad tiềm năng. Saksamaal või Lõuna-Koreas on energiakulud juba aastaid tõusnud, seega kaevandajate arv väheneb.\nKaevandamise alustamise oluline eeltingimus on üldise konteksti mõistmine.


Välisinvesteeringud võivad Eestisse luua 2200 uut töökohta\nSilvia Kruusmaa • 15. veebruar 2012 kell 7:31\nEASi andmetel teostati möödunud aastal Eestis umbes 50 suuremat välisinvesteeringute projekti, millest 27 tehti EASi kaasabil. Neist omakorda rohkem kui pooled olid tööstusinvesteeringud, mis tulid peamiselt Soomest, Hispaaniast ja Saksamaalt.\n2011. aastal tehtud välisinvesteeringute rahaline maht oli ca 600 miljonit eurot, mille raames luuakse hinnanguliselt 2200 uut töökohta, neist EASi toel tehakse investeeringuid ca 210 mln euro ulatuses ning plaanitakse luua umbes 1410 töökohta, teatas EAS.\n„Ligi pooled välisinvesteeringutest tulid Soomest. Enamik investeeringutest, mida nõustasime, tehti Tallinnasse ja Harjumaale, kuid üksikuid projekte läks ka Ida-Viru, Saare ja Pärnu maakonda,“ kommenteeris EASi juhatuse liige Maria Alajõe. „Meie huvi on eeskätt kõrgema lisandväärtusega töökohtade loomisele kaasaaitamine, seetõttu on viimastel aastatel kujunenud olulisemateks sektoriteks äriteenused, elektroonikatööstus, IKT, masinatööstus ja logistika,“ nimetas Alajõe.\nMöödunud aastal torkas silma kaks trendi: Eestisse investeerivad valdavalt Põhjamaade ja suurte Lääne-Euroopa riikide ettevõtted. „Kui Põhjamaa ettevõtted eelistavad Eestit madalamate kulude tõttu, siis Lääne-Euroopa ettevõtted pääsevad siin tegutsedes ligi Põhjamaade ja Venemaa turgudele. Samuti lisab neile kindlust Eesti tasakaalus riigieelarve ja stabiilne majanduspoliitika, mis on kujunenud olulisteks teguriteks investeerimisotsuste tegemisel,“ rõhutas Alajõe.\nÜks EASi kaasabil tulnud välisinvestoritest on maailma üks juhtivaid mänguväljakute valmistajaid, Soome ettevõte Lappset, mis on saanud mitmeid auhindu oma innovaatilisuse ja disaini eest. Ettevõte avab tänavu Tallinna lähedal uue metallkomponentide tootmise tehase, kus kasutatakse uusimat tehnoloogiat. Eestisse tehtava investeeringu suurus on ca 3 mln eurot, tehases saab tööd umbes 30 inimest. Eesti valiti välja logistiliselt hea asukoha ja madalamate tootmiskulude tõttu.\nRBA Gruppi kuuluv Hispaania päritolu Atienza y Climent rajas Tallinna plasttoodete tehase. Muuhulgas Hello Kitty tooteid valmistav tehas alustas kahe tootmisliiniga ning plaanib aastaseks käibeks üle 30 miljoni euro. Eestist eksporditakse tooteid Poola, Soome, Prantsusmaale, Venemaale jm. 13 töötajaga alustanud tehas plaanib jõudsat laienemist, mistõttu järgmise aasta lõpuks peaks tööd saama juba 60 inimest.\n2010. aastal teostati Eestisse 40 suuremat välisinvesteeringute projekti mahus 370 mln eurot, mis on ca 40% vähem kui möödunud aastal. Neist 24 projekti mahus 70 mln eurot, mille abil plaanitakse luua 830 uut töökohta, tulid Eestisse EASi kaasabil.\nMõningaid 2011. aastal investeerimisotsuse teinud välisettevõtteid: Soomest: Lappset Estonia OÜ, Reimax Electronics OÜ, Incap Estonia, Vadoco OÜ, Meconet AS, Trafotek Oy Eesti filiaal; Saksamaalt: Finsterwalder Transport & Logistik AS, Leonhard Weiss RTE AS.


Elust ja tasakaalust - Via.ee\nElust ja tasakaalust\nMeie maailmas on palju süsteeme, mis reguleerivad meie eksistentsi võimalusi ja üldse kogu elu toimumist ning toimimist. Teatud põhimehhanismidest pole meil võimalik sõltumatud olla ja need reguleerivad absoluutselt iga toimingut siin elus...\nSamas on kõik maailma toimemehhanismid üksteisega kooskõlas ja teevad koostööd. Näiteks füüsika seadused kuuluvad loomulikult selliste baassüsteemide alla (gravitatsiooniseadus, põhjus-tagajärg seadus, energia jäävuse seadus jne.).\nVaatleme ühte neist:\nEnergia-jäävuse seadusest järeldub see, et mitte midagi ei teki iseenesest. Sellest järeldub omakorda ka see, et pö. tasuta lõunaid ei eksisteeri, mis on ka tegelikult tõsi.\nMitte midagi ei saa me tasuta, igal asjal on tegelikult mingi hind mida ka tasuda tuleb, pidevalt toimub vahetus ja kauplemine olemasolevaga ja enda töö tulemiga.\nMaailm toimib nõnda, et kõiksugu võlad saaks likvideeritud. Maailmal on see omadus, et ta püüdleb alati tasakaalu poole ja seda igas mõttes. See kehtib ka inimese emotsioonide ja tajude funktsioneerimises. Inimene ei saa ju olla terve elu õnnelik, inimene ei saa ka olla kogu aeg kurb. Samas mängib suurt rolli inimese enda elutõlgendus. Loeb näiteks see, kuidas inimene erinevaid eksisteerivaid asju enese jaoks lahti tõlgendab… Mida ta tahab milleski näha ja mida ta teadlikult või alateadlikult väldib, tõrjub ning millest ta mööda vaatab. Kes tahab õnnelikus näha õnnetut, see seda ka näeb ja tõesti on see võimalik. Kes tahab ilusas näha inetut, see seda ka tavaliselt suudab.\nSuurt rolli mängib enamuses see, mis "nurga alt" mingile asjale lähenetakse. Oletame, et on üks suur maja. Kui nüüd seda maja otse eest vaadata, olles selle maja ühe külje suhtes täiesti paralleelselt, siis saame me sellest objektist suhteliselt kehva ülevaate. Kui me liigume otse maja taha ja vaatame sealt, siis ei oma me samuti eriti suurt ülevaadet sellest objektist. Kui me nüüd aga liigume otse üles ja vaatame maja teatud nurga alt, siis näeme suuremat osa maja katusest ja samas näeme ka ühte maja külge. Kui nüüd liigume edasi kas vasakule või paremale, siis saame näha väheamalt kahte külge ja katust.\nMajale võib sama nurga alt ja kauguselt lähemale liikuda või üldsegi konkreetse objekti sisse minna. Kui objekt oleks näiteks tühi kuubik ja me läheks selle sisse ning vaataks sealt seda objekti, siis näeks me väga suurt osa sellest. Objekti sisse minemisega, me liigume objekti vormi vaatlemisest sisu vaatlemise juurde. Ja mida rohkem me selle objekti sisse läheme, seda suuremana see objekt meile tundub.\nMida "sügavamalt" me mingit asja vaatleme/analüüsime, seda rohkem infot me selle kohta saame ja seda rohkem infot on meil selle objekti kohta võimalik saada.\nJa kui me midagi tõrjume, midagi näiteks kardame, siis seda vähem me seda objekti analüüsime, seda vähem me katsume sellest selgust saada, seda vähem me saame seda endale selgeks teha. Probleemi eitamine ei likvideeri probleemi.\nTihti põhjustavad hirme just teadmatus. Mõni kardab pimedas viibida, eriti kardab avalikke pimedaid paiku, sest ta ei tea mis seal võib olla, mis teda seal ees ootab, millega võib ta seal kokku puutuda...\nKui neutraalsus on ideaal, mida on tegelikult võimalik suuremal ja vähemal määral saavutada, siis tähendab see seda, et igal asjal siin maailmas on olemas kaks poolust, mis on omaette üksteise vastandid ehk kaks "asja" moodustavad ühe terviku.\nNii on ka näiteks hea ja halvaga, mis tähendab seda, et hea on osa halvast ja halb on osa heast. Ilma ühe pooluseta ei eksisteeriks ka teist poolust. Kui tõlgendada täpsemalt hea ja halva seostatust ja omapära, siis võib leida päris põnevaid seoseid...\nNäiteks mis on ühe jaoks hea, on samas kellegi teise jaoks halb. Mis on ühel hetkel hea, on teisel hetkel halb. Mis võib alguses tekitada head, võib aja möödudes halba põhjustada... Pärast head tuleb tasakaalustuseks halb ja vastupidi. St. et inimene töötleb läbi terviku ühe pooluse ja siis peab ta tahes tahtmata asuma teise pooluse kallale, kuna selle terviku on ta juba ette võtnud.\nSamuti on olukord selline, et mida rohkem inimene head taga ajab, seda rohkem ta saab ka halba. Mida rohkem inimene enda arvates head teeb, seda rohkem teeb ta ka halba. Halb paneb tegelikult inimese arenema (enamus juhtudest sunnib inimest arenema) ja mida rohkem inimene halba läbi kogeb, seda rohkem saab ta kogeda ka head. Mida rohkem inimene lahendab, seda rohkem ta informatsiooni ja kogemusi omandab, millest enamust rakendab ta ka tulevikus, ka äärmiselt kaugel tulevikus, isegi hetkeseisul vaadates lausa lõpmatuses, sest arengul pole piire, areng on lõputu.\nMida rohkem inimene lahendab, seda rohkem saab ta teadmisi elu kohta, seda paremini mõistab ta ise ennast, teisi ja kõike ümbritsevat...\nSiim Kündre, 2005-05-26\nArtiklile on 70 kommentaari. Loe kommentaare »


Kohus algatas pankrotis Kaupo Jõgi firma pankrotimenetluse - Äripäev\nEelmine artikkel: 5,3 triljonit dollarit Euroopa pankade toetamiseks\nJärgmine artikkel: Läti võib kiirendada negatiivse eelarve hääletust\nKohus algatas pankrotis Unistar-Auto osaniku Astroserv OÜ pankrotimenetluse. Astroservi üks osanik on Kaupo Jõgi, kelle eraisikupankrott formuleeriti selle aasta mais.\nHarju Maakohus algatas teisipäeval, 9. juunil kohtumäärusega osaühingu Astroserv pankrotimenetluse. Ajutiseks pankrotihalduriks nimetati vandeadvokaat Aivar Pilv. Autoservi pankrotiasi tuleb arutlusele Tartu maantee kohtumajas 26. juunil. Peatada võlgniku vara suhtes toimuv sundtäitmine ning keelata võlgnikul ilma ajutise pankrotihalduri nõusolekuta vara käsutada.\nKrediidiinfo andmetel on Astroservil tänase päeva seisuga ligi 124 000 kroonine maksuvõlg, millele lisandub üle 12 000 krooni intressi ning maksimaalselt kuni 50 000 kroonini ulatuvad maksehäired.\nMais kirjutas aripaev.ee, et Harju maakohus kuulutas välja pankrotis oleva OÜ Unistar-Auto ühe osaniku Kaupo Jõgi pankroti, mida taotles Hondasid ja Citro?ne müüv Veho Eesti.\nVeebruaris kirjutas ajaleht Sakala, et Veho Eestil oli seitsme miljoni kroonine nõue Unistar-Auto vastu. "Juhatuse liikmed on väga mõtlematult käendusi andnud," tõdes osaühingu pankrotihaldur Ene Ahas tol korral.\nAutoservi juhatusse kuulub Kaupo Jõgi ja ka pankrotis Unistar-Auto juhatusse kuulunud Sten Nugis. Jõgi on läbi Cantanor Baltic OÜ Autoservi osanik. Teine osanik on läbi mitme firma Armand Reinmaa.


Kahtlus: valla raamatupidajad omastasid kümneid tuhandeid eurosid | Buller Uudised\nPõhja-Sakala vallas läbiviidud audit näitab, et valla kaks raamatupidajat võisid omastada kümneid tuhandeid eurosid.\nPõhja-Sakala vald pidas vargusauditiga seoses neljapäeval suletud istungi. Esiteks said vallavolikogu liikmed teada, et kauaaegne Suure-Jaani valla pearaamatupidaja ja seejärel paar aastat Põhja-Sakala vallas sama ametit pidanud Elle Tints on tõenäoliselt omastanud rohkem kui 40 000 eurot, aga mitte palju üle selle piiri, kuid ometi piisavalt, et teda saaks süüdistada suures ulatuses omastamises.\nTeist valla raamatupidajat Kersti Bernhardti võib auditi järgi kahtlustada alla 40 000 euro piiri jääva summa omastamises. Tõenäoliselt võib summa olla 20 000 euro lähedal. Kui aga mõlema raamatupidaja puhul juurde arvutada veel kõik maksud, mida varastatud summa pealt maksti, et kõik korrektne paistaks, võibki vallalt ebaseaduslikult võetud raha kogusumma paisuda 80 000 ja 100 000 euro vahele.\nKui ametist pool aastat tagasi vabastatud Elle Tints on vargust tunnistanud ning vallavanem Jaanus Rahula sõnul nüüdseks suurema osa varastatud rahast tagasigi maksnud, siis Kersti Bernhardti tegevuse suhtes on kahtlused alles tekkinud. Sakalale Bernhardt olukorda kommenteerida ei soovinud, sest tahab enne ära oodata prokuratuuri seisukoha. Reedel oli ta endiselt vallavalitsuse raamatupidaja ning tema enda sõnul polnud temaga töösuhte lõpetamisest otsesõnu räägitud.\nVallavanem Jaanus Rahula kinnitas, et kahtluse alla sattunud raamatupidajalt on võetud ära õigused teha pangas toiminguid ning töösuhe on lõpetamisel. Sama kinnitas volikogu esimees Aino Viinapuu ning lisas, et rohkem valla töötajate seas kahtlusaluseid ei ole. Küll aga on juhtumisse segatud niinimetatud kolmandaid isikuid väljastpoolt vallavalitsust.\nKahtluse alla on sattunud tehingud, millesse on segatud üks Suure-Jaani korteriühistu, mille juhatusse kuulub Elle Tints. Kuidas ühistut ja selle pangakontot raha võimaliku omastamise eesmärgil ära kasutati, pole Sakalale teada, küll aga kinnitas mitu volikogu liiget, et skeem oli kaval ning on kahtlane, kas kõike raha vald tagasi saabki nõuda.\nPõhja-Sakala vallale umbes 8000 eurot maksma läinud ja neli kuud aega võtnud auditi käigus uuris ühe erafirma meeskond Suure-Jaani ja Põhja-Sakala valla kümne aasta andmeid ning lappas läbi tuhandeid makseid ja pangaülekandeid, et võimalikke omastamisi leida. Kaugemale otsingutega ei mindud, sest varasemad vargused on juriidiliselt aegunud. See audit anti politseile ja prokuratuurile, kes pole seni veel kummalegi raamatupidajale kahtlustust esitanud.\n«Vallavalitsuse tellitud audit võib olla üks võimalik tõend menetluses, mis puudutab Põhja-Sakala vallavalitsuse vara võimalikku omastamist. Kahtlustust praegu kellelegi esitatud ei ole,» teatas lõuna prokuratuuri pressiesindaja Maria Gonjak prokuratuuri ametliku seisukoha.\nNii vallavanem kui volikogu esimees olid seisukohal, et võimalikust rahakaotusest suurem on mainekahju, mida vald on saanud. «Ilma igasuguse kahtluseta on vallale tekitatud mainekahju ülisuur,» sõnas Aino Viinapuu. «See on võrreldamatult suurem kui materiaalne kahju. Kui näiteks omastatud raha saab tagasi maksta, siis omavalitsuse usaldusväärsuse taastamine pole nii lihtsalt võimalik.»\nEelmine artikkelGlobaalne kliimaraport: eelmine aasta purustas Eestis soojarekordi\nJärgmine artikkelEuroliidu poliitika peab Venemaa suunal olema ühtne


Oleg Ossinovski kaebus peatas Eesti Energia hiiglasliku tehingu - Majandus\nOleg Ossinovski kaebus peatas Eesti Energia hiiglasliku tehingu\nTallinna halduskohus peatas Oleg Ossinovski ettevõtte Skinest Energia kaebuse peale konkurentsiameti otsuse, millega lubati Eesti Energial osta Nelja Energia.\nKonkurentsiamet andis pärast kuudepikkust vaagimist 6. novembril viimaks Eesti Energiale õnnistuse osta norrakatele kuulunud taastuvenergiafirma Nelja Energia. Läti ja Leedu regulaatorid andsid rohelise tule juba ammu. Tehingu hind oli 290 miljonit eurot.\nKuid Oleg Ossinovski ettevõte Skinest Energia esitas mõned päevad hiljem Tallinna Halduskohtule kaebuse tühistada konkurentsiameti otsus ning tuvastada, et Eesti Energia ettevõtte Enefit Greeni ja Nelja Energia koondumine on keelatud. Alternatiivselt taotleb Skinest Energia, et konkurentsiamet teeks uue otsuse, millega keelataks ettevõtete koondumine või teise alternatiivina kohustada konkurentsiametit jätkama Enefit Green AS ja Nelja Energia AS koondumise menetlust.\nKoos kaebusega esitas Ossinovski ettevõte ka esialgse õiguskaitse taotlus, millega paluti viivitamatult peatada tagasiulatuvalt konkurentsiameti otsuse kehtivus ning keelata Enefit Greenil ja Nelja Energial koondumise jõustamine kuni käesoleva kohtuasja menetlust lõpetava kohtulahendi jõustumiseni.\n«Kohus peatas 8. novembri määrusega konkurentsiameti otsuse kehtivuse ning keelas Enefit Green ASil ja Nelja Energia ASil koondumise jõustamine kuni 10. detsembrini. Kohus andis konkurentsiametile seisukoha esitamiseks, esialgse õiguskaitse taotluse põhjendatuse kohta, tähtaja hiljemalt 19. novembril. Samaks tähtajaks on ka Enefit Green ASil ja Nelja Energia ASil õigus esitada kaebaja esialgse õiguskaitse taotluse suhtes oma seisukoht,» teatas halduskohtu pressiesindaja Anneli Vilu.\nKonkurentsiamet ei andnud heakskiitu kergekäeliselt\nMonika ViidulEesti Energia kommunikatsioonijuht\nEnefit Green viis tehingu lõpuni 6. novembril pärast koondumise loa saamist, omandades 100 protsenti Nelja Energia aktsiatest. Seega viidi koondumine lõpuni oluliselt enne Skinesti poolt kaebuse esitamist ja selle põhjal esialgse ja ajutise õiguskaitse rakendamist kohtu poolt. Kohus on andnud nii konkurentsiametile kui ka Enefit Greenile ja Nelja Energiale oma seisukohtade esitamiseks aega kuni 19. novembrini. Peale esitatud seisukohtadega tutvumist, otsustab kohus, kas võtta Skinesti kaebus menetlusse või mitte.\nEesti on seadnud endale ambitsioonikad taastuvenergia eesmärgid, kus soovime taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia osakaaluga lõpptarbimisest jõuda 2030. aastaks 50 protsendini. See on signaal kõigile arendajatele nii Eestis kui mujal, et oodatakse olemasolevaid ja uusi arendajaid projekte ellu viima. Riigipiire siin sektoris ei tunta. Paraku, nagu käesolev ja ka viimaste aastate jooksul tekkinud vaidlustused näitavad, on Eesti Energiaga konkureerivad taastuvenergia arendajad seisukohal, et Eesti Energial ei ole õigust taastuvenergiat arendada. See ei toeta kuidagi riikliku ambitsioonika eesmärgi saavutamist.\nTaastuvenergia on samamoodi energia nagu muudest allikatest toodetud energia. Eesti Energia on taastuvatest energiaallikatest elektrienergiat tootnud juba 16 aastat. Omanik on seadnud Eesti Energiale selged ootused, mille baasilt on kinnitatud Eesti Energia strateegia. Juba aastaks 2022 soovib Eesti Energia kasvatada taastuvatest ja alternatiivsetest energiaallikatest toodetud elektri hulka 40 protsendini. See toetab ka Eesti pikaajaliste taastuvenergia eesmärkide saavutamist.


Muud vaba aja tegevused Paides\nJuhatuse liige tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta III kvartalis kokku käivet 20 765 €.\nROBIN TRADE & INVESTMENTS OÜ: Tegevuslugu 28.11.2021\nROBIN TRADE & INVESTMENTS OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. K. ja K. K. , seda juhtima hakkasid. T. K.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 3 aastat ja K. K.l 3 aastat. ROBIN TRADE & INVESTMENTS OÜ valdkond on jaemüük muudes spetsialiseerimata kauplustes. Samas valdkonnas (EMTAK 47191) on...\nTRALLIVAAR OÜ: Tegevuslugu 28.10.2021\nTRALLIVAAR OÜ alustas peaaegu 5 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. K. ja K. K. , seda juhtima hakkasid. T. K.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 2 aastat ja K. K.l 2 aastat. TRALLIVAAR OÜ valdkond on muud mujal liigitamata lõbustus- ja vaba aja tegevused. Samas valdkonnas (EMTAK 93299) on tegutsevaid...\nVISIOGO OÜ: Tegevuslugu 28.10.2021\nVISIOGO OÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, T. K. ja K. K. , seda juhtima hakkasid. T. K.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja K. K. alles alustas ettevõtlusega. VISIOGO OÜ valdkond on muu ehitiste viimistlus ja lõpetamine. Samas valdkonnas (EMTAK 43391) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga ...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 3 881 €, tööjõumaksud 707 € ja maksustatav käive 20 765 €.\nTelefon (+372) 5128862\nKäibed kokku (2021) 70 808 €\nBilansimaht (2021) 20 113 €\nTRALLIVAAR OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nVISIOGO OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nROBIN TRADE & INVESTMENTS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTRALLIVAAR OÜ Logi sisse\nVISIOGO OÜ Logi sisse\nROBIN TRADE & INVESTMENTS OÜ Logi sisse


OnePageFree.com - Kasutustingimused\nPalun lugege läbi antud Kasutustingimused (edaspidi Tingimused), millega Te nõustute OnePageFree.com-i kasutades.\nOnePageFree.com osutab oma teenuseid vastavalt antud Tingimustele, mida OnePageFree.com võib aega-ajalt muuta ilma kohustuseta Teid sellest teavitada.\nKasutades OnePageFree.com-i võib aeg-ajalt ilmuda uusi või muudetud kasutamisreegleid, mida olete kohustatud täitma. Kõik need muudatused kujutavad endast Tingimuste lahutamatut osa.\nOnePageFree.com pakub lihtsate standardse kujundusega kodulehekülgede loomise, hostingu teenust ja kuulutuste avaldamise võimalust. OnePageFree.com, selle omanikud ja töötajad ei ole loodud kodulehekülgede ja kuulutuste autorid ning ei saa kanda vastutust nende sisu ja muude rikkumiste eest. Onepagefree.com-i sihtgrupiks on väikeettevõtted ja füüsilistest isikutest ettevõtjad.\nTasumine ja raha tagasimaksmine\nOnePageFree.com teeb koostööd 2Checkout.com-ga.\nTe ei saa tühistada juba sooritatud makset.\nReeglina on makstud raha tagastamine võimatu. Mitte ühelgi juhul ei või mitte keegi nõuda või sundida OnePageFree.com-i seda tegema.\nTasuta teenuse põhimõtted\nKodulehekülg võimaldatakse OnePageFree.com-i poolt tasuta. OnePageFree.com-i tasuta kodulehekülje kasutajad nõustuvad järgmiste tingimustega:\nmis puutub tasuta teenusesse, siis OnePageFree.com jätab endale õiguse teenuse muutmiseks.\nkasutaja ei proovi iseseisvalt sulgeda või eemaldada logot ja muud OnePageFree.com-i või selle partnerite poolt koduleheküljele paigutatud informatsiooni.\nTe nõustute, et kogu informatsioon, andmed, tekstid, programmid, muusika, kujutised, video ja muud materjalid Teie koduleheküljel või kuulutusel (edaspidi Sisu) on seal Teie täielikul vastutusel. See tähendab, et Teie, mitte aga OnePageFree.com, kannate täielikku vastutust Teie kodulehekülje või kuulutuse Sisu eest.\nOnePageFree.com ei oma kontrolli CMS-i abil laetud materjalide üle ja seetõttu ei saa mitte ühelgi juhul vastutada kasutajate Sisu eest, nagu ka ükskõik milliste kahjude, nii materiaalsete kui ka mittemateriaalsete eest, mis on tekkinud seoses OnePageFree.com-i abiga valminud kodulehekülgede või kuulutuste läbi.\nTe ei tohi kasutada OnePageFree.com-i järgnevaks:\nebaseadusliku või ebaseaduslikele tegevustele kaasaaitava Sisu üleslaadimiseks, levitamiseks, demonstreerimiseks, või muul viisil edastamiseks (edaspidi Levitamine);\nSisu Levitamiseks, mille levitamise õigust Teil pole;\nkellegi kolmanda isiku intellektuaalseid või varalisi õiguseid kahjustava Sisu Levitamiseks;\nvähemuste alandamiseks ja solvamiseks;\nnudistlike, pornograafiliste, erootiliste ja teiste seksuaalse suunitlusega materjalide Levitamiseks;\npealkirjade vahetamise abil kasutajatega manipuleerimiseks;\nsoovimatu informatsiooni ja muu spämmi laialisaatmiseks;\narvutiviiruste, nuhkvara või teiste kodulehekülgede ja organisatsioonide tööd segavate programmide Levitamiseks;\nkavatsetud või kavatsemata kohalike, Euroopa või rahvusvahelise seadusandluse rikkumiseks;\nteiste õiguste rikkumiseks või ahistamiseks;\nkasutajate isiklike andmete kogumiseks, hoidmiseks või levitamiseks ilma nende omanike loata;\nLisaks ülalpool väljatoodule, OneFreePage.com ei saa kanda ega kanna mingit vastutust kaupade ja teenuste eest, mida pakutakse OneFreePage.com-i abil valminud kodulehekülgedel.\nTe nõustute, et OnePageFree.com omab õigust (kuid mitte kohustust) oma äranägemise järgi eemaldada ükskõik millise kodulehekülje ükskõik milline Sisu. Raha tagastamist ei toimu.\nTe nõustute, et OnePageFree.com omab õigust (kuid mitte kohustust) eemaldada andmebaasist ükskõik millise kodulehekülje ilma konkreetse Sisuta. Reeglina selline puhastus toimub 7 päeva pärast kodulehe loomist.\nTe saate aru ja nõustute, et:\nTe kasutate OnePageFree.com-i omal riisikol. OnePageFree.com- pakutakse põhimõttel "on nagu on" ja OnePageFree.com, selle omanikud või töötajad ei anna mingeid garantiid selle kohta, et teenus vastab mingile kindlale sihile;\nOnePageFree.com ei vastuta selle abil loodud kodulehekülgede Sisu eest.\nOnePageFree.com ei garanteeri, et (i) loodud kodulehekülg vastab täielikult Teie ootustele, (ii) OneFreepage.com töötab tõrgeteta, igal ajal, täiesti turvaliselt, ja ei sisalda mingeid vigu, (iii) tulemused, mida võidakse saavutada OneFreepage.com-i abil, on täpsed ja kindlad, (iv) ükskõik millised vead ja valearvestused tarkvaras parandatakse. Kui Onepagefree.com või selle abil loodud koduleheküljed nõuavad Teilt teenindust või seadmete ja tarkvara ostmist, siis OnePageFree.com ei kanna mingit vastutust nende kulutuste eest.\nÜkskõik millise materjali allalaadimine Teie poolt OneFreePage.com-i abil loodud koduleheküljelt on tehtud Teie enda vastutusel ja teadmisel, et ainult Teie olete vastutav selle allalaadimise puhul ükskõik millise Teie arvutivõrgule tekkida võiva kahju või andmete hävinemise eest.\nÜkski Teile läbi OnePageFree.com-i jagatud nõu või informatsioon, ei suuline ega kirjalik, ei tekita osas f) mainitud garantiid.\nOnePageFree.com annab kodulehele garantii, et need kodulehed töötavad OnePageFree serveris ajaperioodi jooksul, mille eest kasutaja on ette maksnud. Garantii katab ainult saidi tarkvaravigu. Saidi tarkvara vigade puhul parandab OnePageFree.com vead 30 päeva jooksul. Garantii ei kata vigu, mis võivad tekkida teatud veebilehitsejates, või veebilehitsejate uuendatud versioonides.\nÜhelgil juhul ei ületa OnePageFree.com-i vastutuse rahaline suurus kasutaja poolt OnePageFree.com-ile kodulehe eest makstud tasu suuruse.\nKodulehe ja domeeni omandiõigus\nOnePageFree.com-i teenused on oma loomuselt rakendusteenuste pakkumine (ASP). Onepagefree.com süsteemis loodud kodulehe Kasutaja ei saa kodulehte kätte, et seda paigutada mujale internetiserverisse või mingiks muuks otstarbeks. Kodulehte ei saa eraldada hostinguteenusest, mida OnePageFree.com pakub. See tähendab, et kui kasutaja lõpetab OnePageFree.com-i hostingu kasutamise, kustutatakse tema koduleht automaatselt. Vastav kolmanda taseme domeen kustutatakse samuti.\nKui kasutaja registreeriv teise taseme domeeni OnePageFree.com-i kaudu, on ta selle täielik omanik. Et liigutada teise taseme domeen OnePageFree.com-i serveritest teise internetiserverisse, peab uus internetiteenusepakkuja alustama domeeni üleviimist.\nReitingus tohib avaldada ainult valmis tehtud kodulehed, detailsete kontaktandmetega.\nEnda kodulehele punktide andmine ei ole lubatud.\nKasutaja veebilehitseja: MS Internet Explorer alates versioonist 6.0 või Mozilla Firefox alates versioonist 1.5


Peiteaeg võib olla tõesti kuni 3 nädalat. Neljandast eluaastast nakatumine on minu arvates täiesti utoopiline teooria – tegemist on nakkushaigusega, mis vanustest ei tea küll mitte midagi:)\nMuud tarka ei oskagi soovitada. Ma ei kujuta ette kui kergelt või raskelt võib üks vastsündinud neid põdeda. Meil oli siin pühade aeg nüüd rõugetelaine kodus. Läks nii, et lasteaialaps põdes suht kergelt, ei mingit palavikku, 40-50 täppi ja asi ants. Samas pisem põdes päris rängalt. 2 päeva kõrge palavik, keha üleni villis ja nüüd kärnas, villid tekkisid isegi suhu ja \_”tänu\_” sellele lõppes ka meil rinna andmine, sest tal oli valus imeda, ainult röökis rinnal. Kui selline stsenaarium peaks imikule tulema, siis võib see päris õudne olla:S\nMa ei teagi, mis ma teeks. Kas neil oma rühmas on ka juba nakatunuid? Üldjuhul ma vist hoiaks lapse mõnda aega kodus. Ka suurem laps võib sul nakatumise korral raskelt põdeda ning pisikese kõrvalt on ikka raske põetada, ise ju ka väsinud, suurem laps vajab haigse aeg rohkem tähelepanu jne. Seega oleks ju nii omal kui lastel lihtsam, kui praegu veel ei peaks lapsed seda põdema


Uuring: rahvuskonservatiiv tõuseb, reformar vaob - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Eesti » Uuring: rahvuskonservatiiv tõuseb, reformar vaob\nUuring: rahvuskonservatiiv tõuseb, reformar vaob\nEKRE tugevus peitub rahva toetuses. Erakonna esimees Martin Helme miitingul Riigikogu ees.\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond on tugeval positsioonil ja oodata on tõusu jätkumist.\nÜhiskonnauuringute Instituudi ja Norstat Eesti küsitluse järgi jätkab Reformierakond parteide reitingutabelis küll kindla liidrina, kuid nende toetus pöördus langustrendi ja on kukkunud alla 29 protsendi.\nViimaste tulemuste põhjal toetab Reformierakonda 28,7 protsenti, Eesti Konservatiivset Rahvaerakonda (EKRE) 21,9 protsenti ja Keskerakonda 18 protsenti valimisõiguslikest kodanikest.\nTeadur Martin Mölderi sõnul paistab ainsa suurema muutusena nelja nädala koondtulemustes silma Reformierakonna toetuse langus 28,7 protsendile ja antud juhul peidavad nelja nädala koondtulemused rohkem kui tavaliselt ning iga nädala tulemused eraldi näitavad palju mitmekesisemat pilti.\n“Reformierakonna nelja nädala koondtoetuse langus on tingitud sellest, et viimase nädala tulemus oli neil erakordselt madal – alla 25 protsendi. Neli nädalat tagasi oli nende nädalane toetus seevastu rohkem kui 32 protsenti. See langes järgmisel nädalal arvestusest välja ning juhul kui Reformierakonna toetus ei ole hetkel tegemas tohutut hüpet, näeme ilmselt ka uuel nädalal nende koondtulemuse langust. Seega kõik märgid viitavad, et jätkub Reformierakonna toetuse langus, mis pikas plaanis sai alguse juba selle aasta märtsis,” märkis Mölder.\nReformierakonna peamise konkurendi EKRE puhul on Mölderi sõnul näha aga järgmisel nädalal ilmselt toetuse tõusu, kuna selle nädala toetus oli EKRE-l praktiliselt sama kõrge kui Reformierakonnal ning neli nädalat tagasi oli nende nädalane toetus ainult umbes 18 protsenti. “Seega võib oodata, et EKRE koondkeskmine teeb järgmine nädal sammu üles, kuid kas tegemist on nende hetkeks peatunud kasvutrendi jätkumisega, ei ole selle põhjal võimalik oletada,” ütles Mölder. (BNS)\nUudis täiendatud ühe lugeja poolt:\nJärjekordselt olen sunnitud lugema ridade vahelt, sest reitingute lehel on esitamata jäetud ebameeldivad andmed täpselt nii, nagu seda tehti ka juulis.\nNendele andmetele toetuv BNSi uudis, mille kahjuks on muutmata kujul ära toonud ka Uued Uudised, on demagoogia ja andmetega hämamise musternäide, noppides 4. nädala keskmistest andmetest välja sobivaid fraase ja ära jättes kõike ebameeldivat.\nPuuduvad 34. uuringuperioodi nädala andmed saab aga olemasolevate põhjal tagurpidi välja arvutada. Siin nad on, taastatud andmed (34.laine).\n30. laine, 03.08-07.08 31. laine, 09.08-16.08 32. laine, 17.08-24.08 33. laine, 25.08-31.08 34.laine 01.09-07.09 Muutus 4 nädala keskmine\nEesti Keskerakond 18,80% 17,30% 18,10% 17,70% 18,90% 1,20% 18,00%\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond 23,50% 18,30% 23,10% 22,00% 24,20% 2,20% 21,90%\nEesti Reformierakond 29,90% 32,10% 30,00% 28,20% 24,50% -3,70% 28,70%\nIsamaa 5,90% 5,00% 5,80% 7,70% 8,70% 1,00% 6,80%\nSotsiaaldemokraatlik Erakond 8,90% 8,50% 9,20% 7,60% 6,70% -0,90% 8,00%\nErakond Eestimaa Rohelised 1,80% 2,70% 1,90% 2,20% 2,80% 0,60% 2,40%\nEesti 200 10,20% 14,70% 11,60% 13,60% 12,90% -0,70% 13,20%\nMuu (erakond) 1,00% 1,40% 0,30% 1,00% 1,30% 0,30% 1,00%\nKorrektne uudis ilma liigsete epiteetideta võiks kõlada nii:\nViimasel nädalalal toimusid erakondade reitingutes kiired muutused ja EKRE jõudis Reformierakonnale tihedalt kandadele.\nReformierakonna toetus oli 24,5%, langus eelmise nädalaga võrreldes 3,7%. EKRE toetus oli 24,2%, tõus eelmise nädalaga võrreldes 2,2%. Kolmandal kohal pingereas püsis Keskerakond 18,9%, tõus nädalaga 1,2%. Neljandal kohal püsib Eesti 200 12,9% toetusega, langus nädalaga 0,7%.\nViiendaks tõusis üle hulga aja Isamaa, kelle toetus tõusis nädalaga 1% võrra 8,7% protsendini, edestades sellega sotse, kelle toetus langes nädalaga 0,9% jäädes tasemele 6,7%. Roheliste toetus küll tõusis nädalaga 0,6% tasemele 2,8%, aga jääb jätkuvalt alla valimiskünnise. Muude erakondade toetajaid oli kokku 1,3% küsitletutest.\nTeemad: EKRE esilugu kuum Norstat uuring


Märt Põlluveer: Me oleme üle koormatud - Meditsiiniuudised\nMa olen kiirabiarst. Aeg-ajalt juhtub, et 24-tunnise vahetuse jooksul tuleb 24 väljakutset. 15 minutit sõidame väljakutsele, 15 minutit on patsiendi ülevaatamiseks: südamehaiged, traumad, palavikus lapsed. 15 minutit sõidame tagasi. Veerand tunni pärast tuleb järgmine väljakutse.\nTartu erakorralise meditsiini osakonnas on minu rekordiks olnud käsitleda 12-tunnise vahetuse jooksul 72 haiget. Kuus inimest tunnis. Igaüht neist tuleks küsitleda, haiguslugu kirja panna, vastata patsiendi küsimustele. Kui see ei ole piirkiirusel töötamine, siis mis see on?


Consolidated text: Komisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 798/2008, 8. august 2008, millega kehtestatakse nende kolmandate riikide, territooriumide, tsoonide ja piirkondade loetelu, millest võib importida ühendusse ja vedada läbi ühenduse kodulinde ja linnukasvatussaadusi, ning veterinaarsertifikaatide nõuded (EMPs kohaldatav tekst)EMPs kohaldatav tekst\n02008R0798 — ET — 24.02.2019 — 039.001\n(ELT L 226 23.8.2008, lk 1)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1291/2008, 18. detsember 2008\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 411/2009, 18. mai 2009,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 215/2010, 5. märts 2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 241/2010, 8. märts 2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 254/2010, 10. märts 2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 332/2010, 22. aprill 2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 925/2010, 15. oktoober 2010,\nMuudetud: KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 364/2011, 13. aprill 2011,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 955/2010, 22. oktoober 2010,\nKOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 364/2011, 13. aprill 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 427/2011, 2. mai 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 536/2011, 1. juuni 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 991/2011, 5. oktoober 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1132/2011, 8. november 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1380/2011, 21. detsember 2011,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 110/2012, 9. veebruar 2012,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 393/2012, 7. mai 2012,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 532/2012, 21. juuni 2012,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1162/2012, 7. detsember 2012,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 88/2013, 31. jaanuar 2013,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 437/2013, 8. mai 2013,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 866/2013, 9. september 2013,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 1204/2013, 25. november 2013,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 166/2014, 17. veebruar 2014,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 952/2014, 4. september 2014,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/198, 6. veebruar 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/243, 13. veebruar 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/342, 2. märts 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/526, 27. märts 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/608, 14. aprill 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/796, 21. mai 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/908, 11. juuni 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1153, 14. juuli 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1220, 24. juuli 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1349, 3. august 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1363, 6. august 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/1884, 20. oktoober 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2258, 4. detsember 2015,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/15, 7. jaanuar 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/39, 14. jaanuar 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/57, 19. jaanuar 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/148, 4. veebruar 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/433, 22. märts 2016,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/151, 27. jaanuar 2017,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/193, 3. veebruar 2017,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/481, 20. märts 2017,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/1414, 3. august 2017,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1650, 5. november 2018,\nKOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2019/298, 20. veebruar 2019,\nParandus, ELT L 326, 11.12.2015, lk 68 (2015/608)\nParandus, ELT L 326, 11.12.2015, lk 69 (2015/1884)\na) kodulinnud, haudemunad, ühepäevased tibud ja määratletud patogeenivabad munad;\nb) kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, hakkliha ja lihamass, munad ja munatooted.\n1) „kodulinnud” — kanad, kalkunid, pärlkanad, pardid, haned, vutid, tuvid, faasanid, põldpüüd ja silerinnalised linnud (Ratitae), keda kasvatatakse või hoitakse tehistingimustes tõuaretuse eesmärgil, toiduks ette nähtud liha või munade tootmiseks või uluklinnuvarude taastootmiseks;\n2) „haudemunad” — kodulindude munad, mis on ette nähtud inkubeerimiseks;\n3) „ühepäevased tibud” — kõik vähem kui 72 tunni vanused kodulinnud, keda ei ole veel söödetud, ning vähem kui 72 tunni vanused muskuspardid (Cairina moschata) või nende ristandid, olenemata sellest, kas neid on toidetud või mitte;\n4) „sugulinnud” — 72 tunni vanused või vanemad haudemunade tootmiseks ette nähtud kodulinnud;\n5) „produktiivlinnud” — 72 tunni vanused või vanemad kodulinnud, keda peetakse\na) toiduks ette nähtud liha ja/või munade tootmiseks või\nb) uluklinnuvarude taastootmiseks;\n6) „määratletud patogeenivabad munad” — haudemunad, mis on pärit määratletud patogeenidest vabadest kanakarjadest, nagu on kirjeldatud Euroopa farmakopöas, ( 1 ) ja mis on ette nähtud üksnes diagnoosimiseks, uurimistööks või farmaatsias kasutamiseks;\n7) „liha” — järgmiste loomade söödavad osad:\na) kodulinnud, kes liha puhul on tehistingimustes peetavad linnud, sealhulgas kodulindudeks mitte peetavad linnud, keda siiski peetakse tehistingimustes kodulindudena, välja arvatud silerinnalised linnud;\nb) looduslikud jahilinnud, keda kütitakse inimtoiduks;\nc) silerinnalised linnud;\n8) „lihamass” — toode, mis saadakse liha eemaldamisel lihaga kaetud kontidelt pärast konditustamist või kodulinnurümpadelt, kasutades mehaanilisi võtteid, mille tagajärjel lihaskiu struktuur hävib või muutub;\n9) „hakkliha” — konditustatud liha, mis on hakitud osakesteks ja sisaldab vähem kui 1 % soola;\n10) „tsoon” — selgelt määratletud kolmanda riigi osa, kuhu kuulub konkreetse haiguse suhtes eristatava tervisliku seisundiga loomade alamkogum ja mille puhul kohaldatakse käesoleva määrusega impordi suhtes sätestatud vajalikku seiret, kontrolli ja bio-ohutuse meetmeid;\n11) „piirkond” — üks või mitu linnukasvatusettevõtet kolmandas riigis ühise bio-ohutuse haldussüsteemiga, kuhu kuulub konkreetse haiguse või konkreetsete haiguste suhtes eristatava tervisliku seisundiga kodulindude alamkogum ja mille puhul kohaldatakse käesoleva määrusega impordi suhtes sätestatud vajalikku seiret, kontrolli ja bio-ohutuse meetmeid;\n12) „ettevõte” — ühel maa-alal paiknev rajatis või rajatise osa, kus toimub vähemalt üks järgmistest tegevustest:\na) aretusettevõte: ettevõte, kus toodetakse haudemune sugulindude tootmiseks;\nb) paljundusettevõte: ettevõte, kus toodetakse haudemune produktiivlindude tootmiseks;\ni) kas sugulinnukasvatusettevõte, kus kasvatatakse sugulinde enne nende suguküpseks saamist, või\nii) produktiivlinnukasvatusettevõte, kus kasvatatakse munevaid produktiivlinde enne nende munemisikka jõudmist;\nd) muude produktiivlindude pidamine;\n13) „haudejaam” — ettevõte, kus inkubeeritakse ja hautakse mune ning kes tarnib ühepäevaseid tibusid;\n14) „linnukari” — kõik ühesuguses tervislikus seisundis kodulinnud, keda hoitakse samas ruumis või samas tarandikus ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse; siseruumides hoitavate kodulindude puhul hõlmab mõiste kõiki sama õhuruumi jagavaid linde;\n15) „linnugripp” — A-tüüpi gripiviiruse põhjustatud kodulindude nakkushaigus,\na) mis kuulub alatüüpi H5 või H7;\nb) mille veenisisese patogeensuse indeks on kuuenädalastel kanapoegadel suurem kui 1,2 või\nc) mis põhjustab vähemalt 75 % suremust 4–8 nädala vanuste veenisiseselt nakatatud kanapoegade seas;\n16) „kõrge patogeensusega linnugripp” — kodulindude nakkushaigus, mida põhjustavad:\na) linnugripi viiruste alatüübid H5 ja H7, mille mitmealuseliste aminohapete genoomijärjestuse kood hemaglutiinimolekuli lõhustumispiirkonnas sarnaneb teistel kõrge patogeensusega linnugripi viirustel vaadelduga, mis näitab, et peremeesorganismis üldlevinud proteaas võib hemaglutiinimolekuli lõhustada;\nb) linnugripp, nagu on määratletud punkti 15 alapunktides b ja c;\n17) „madala patogeensusega linnugripp” — kodulindude nakkushaigus, mida põhjustavad linnugripi viiruste alatüübid H5 ja H7, välja arvatud kõrge patogeensusega linnugripp;\n18) „Newcastle’i haigus” — kodulindude nakkushaigus:\na) mida põhjustab paramüksoviirus-1 tüvi, mille intratserebraalse patogeensuse indeks ühepäevastel tibudel on kõrgem kui 0,7, või\nb) viiruses on tõendatud mitmealuseliste aminohapete esinemine (kas otseselt või deduktsiooni teel) F2 proteiini ja fenüülalaniini C-lõpus jäägiga 117, mis on F1 proteiini N-lõpp; termin „mitmealuselised aminohapped” viitab vähemalt kolmele arginiini või lüsiini jäägile vahemikus 113–116; aminohapete jääkidele omase mustri tõendamise ebaõnnestumise puhul antud punktis kirjeldatud viisil tuleb isoleeritud viirust kirjeldada intratserebraalse patogeensuse indeksi testi abil; antud mõiste puhul nummerdatakse aminohapete jäägid alates F0 geeni nukleotiidide järjestusest tuletatud aminohappe N-lõpust, 113–116 vastab jääkidele -4 kuni -1 lõhustumispiirkonnast;\n19) „ametlik veterinaararst” — pädeva asutuse määratud veterinaararst;\n20) „nakatunud loomade eristamine vaktsineeritud loomadest (DIVA strateegia)” — vaktsineerimisstrateegia, mis võimaldab teha vahet vaktsineeritud/nakatunud ja vaktsineeritud/nakatumata loomade vahel, kasutades selleks epideemilise ehk väliviiruse vastaste antikehade avastamiseks ette nähtud diagnostilist testi ja vaktsineerimata sentinellilinde.\na) lõikes 1 nimetatud veterinaarsertifikaat, millel on märge „veoks läbi ELi”, ning\nb) sertifikaat, mida nõuab sihtriigiks olev kolmas riik.\na) artiklites 6 ja 7 ning III peatükis sätestatud tingimused;\nb) lisatagatised, nagu on määratletud I lisa 1. osas esitatud tabeli veerus 5;\nc) veerus 6 esitatud eritingimused, ning vajaduse korral I lisa 1. osas esitatud tabeli veerus 6 A kehtestatud lõppkuupäevad ja veerus 6B esitatud alguskuupäevad;\nd) Salmonella tõrje programmi heakskiitmise ja sellega seonduvate piirangute tingimused, mida kohaldatakse üksnes juhul, kui need on märgitud I lisa 1. osas esitatud tabeli vastavas veerus;\ne) loomatervishoiualased lisatagatised, kui seda nõuab sihtliikmesriik ja neile viidatakse sertifikaadis.\na) punkt b;\nb) punkt d, kui kodulindude esmatootmine on ette nähtud eraotstarbeliseks kasutamiseks või sel juhul, kui käitleja tarnib otse väikestes kogustes esmatooteid, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 1 lõikes 3.\na) teatab komisjonile haigusolukorrast 24 tunni jooksul alates kinnituse saamisest madala või kõrge patogeensusega linnugripi või Newcastle’i haiguse esmasest puhangust;\nb) esitab kõrge patogeensusega linnugripi või Newcastle’i haiguse esmaste puhangute viiruse isolaadid viivitamata ühenduse linnugripi ja Newcastle’i haiguse tugilaborile; ( 2 ) selliseid viiruse isolaate ei pea esitama munade, munatoodete ja määratletud patogeenivabade munade impordi korral kolmandatest riikidest, territooriumidelt, tsoonidest või piirkondadest, kust on lubatud selliste kaupade import ühendusse;\nc) edastab komisjonile regulaarselt uusi andmeid haigusolukorra kohta.\na) kolmandas riigis, territooriumil, tsoonis või piirkonnas ei ole linnugrippi esinenud vähemalt 12 kuu jooksul enne sertifitseerimist ametliku veterinaararsti poolt;\nb) kooskõlas artikliga 10 on kohaldatud linnugripi seire programmi vähemalt kuue kuu jooksul enne käesoleva lõike punktis a viidatud sertifitseerimist, kui sertifikaadis on nii nõutud.\na) kõrge patogeensusega linnugripi puhul on haiguse kontrollimiseks rakendatud hukkamispoliitikat;\nb) madala patogeensusega linnugripi puhul on rakendatud kas hukkamispoliitikat või on kodulinnud haiguse tõrje eesmärgil tapetud;\nc) kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;\nd) kooskõlas IV lisa II osaga on kolme kuu jooksul pärast punktis c nimetatud puhastamis- ja desinfitseerimistegevust tehtud negatiivseid tulemusi andev linnugripi seire.\na) haiguse kontrollimiseks on rakendatud hukkamispoliitikat ja kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;\nb) kooskõlas IV lisa II osaga on kolme kuu jooksul pärast punktis a nimetatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust tehtud linnugripi seire.\na) kolmandas riigis, territooriumil, tsoonis ja piirkonnas on kohaldatud vähemalt kuue kuu jooksul I lisa 1. osas esitatud tabeli 7. veerus esitatud linnugripi seire programmi ja kõnealune programm vastab nõuetele,\ni) mis on sätestatud IV lisa I osas või\nii) OIE maismaaloomade tervishoiu eeskirjade standardites ( 3 );\nb) kolmas riik teatab komisjonile oma linnugripi seire programmis tehtavatest muudatustest.\na) kolmas riik viib läbi vaktsineerimise linnugripi vastu I lisa 1. osas esitatud tabeli 8. veerus esitatud vaktsineerimiskava alusel ja kõnealune kava vastab V lisas esitatud nõuetele;\na) kolmandas riigis, territooriumil, tsoonis ja piirkonnas ei ole Newcastle’i haigust esinenud vähemalt 12 kuu jooksul enne sertifitseerimist ametliku veterinaararsti poolt;\nb) vähemalt käesoleva lõike punktis a viidatud ajavahemiku vältel ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu, kasutades vaktsiine, mis ei vasta VI lisas esitatud Newcastle’i haiguse tunnustatud vaktsiinide kriteeriumidele.\na) haiguse tõrjeks on rakendatud hukkamispoliitikat;\nb) kõiki eelnevalt nakatatud ettevõtteid on piisavalt puhastatud ja desinfitseeritud;\nc) vähemalt kolme kuu jooksul pärast punktides a ja b viidatud hukkamispoliitika rakendamist ning puhastamis- ja desinfitseerimistegevust\ni) saab kolmanda riigi pädev asutus kinnitada kõnealuse haiguse puudumist kolmandas riigis, territooriumil, tsoonis ja piirkonnas tõhusate uuringute abil, mis hõlmavad laboratoorset kontrolli seoses haiguspuhanguga;\nii) ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu, kasutades vaktsiine, mis ei vasta VI lisas esitatud Newcastle’i haiguse tunnustatud vaktsiinide kriteeriumidele.\na) kolmas riik, territoorium, tsoon ja piirkond võimaldab kasutada vaktsiine, mis on kooskõlas VI lisa I osas esitatud üldkriteeriumidega, kuid mitte nimetatud lisa II osas esitatud erikriteeriumidega;\nb) täidetakse VII lisa I osas esitatud tervishoiualaseid lisanõudeid.\na) muude lindude kui silerinnaliste kodulindude sugu- ja produktiivlindude, nende haudemunade ja ühepäevaste tibude suhtes kohaldatakse VIII lisas esitatud nõudeid;\nb) aretuseks või tootmiseks ette nähtud silerinnaliste lindude, nende haudemunade ja ühepäevaste tibude suhtes kohaldatakse IX lisas esitatud nõudeid.\n2. Lõike 1 punktides a ja b sätestatud eritingimusi ei kohaldata üksiksaadetiste suhtes, milles on vähem kui 20 kodulindu, v.a silerinnalised kodulinnud, nende haudemunad ja ühepäevased tibud. Kõnealuste saadetiste suhtes kohaldatakse siiski VIII lisa II jaos sätestatud impordijärgselt kohaldatavaid nõudeid.\na) munad märgistatakse päritoluriigiks oleva kolmanda riigi ISO koodi ja päritoluettevõtte loanumbriga;\nb) iga määratletud patogeenivabade munade pakend sisaldab ainult samast päritoluriigiks olevast kolmandast riigist, samast ettevõttest ja samalt kaubasaatjalt pärit mune ning sellele on kantud vähemalt järgmised andmed:\ni) munadel esitatud teave vastavalt punktile a;\nii) hästi nähtav ja loetav märge, et saadetis sisaldab määratletud patogeenivabasid mune;\niii) kaubasaatja nimi või ärinimi ja aadress;\nc) ühendusse imporditavad määratletud patogeenivabad munad tuleb pärast impordikontrolli rahuldavat läbimist transportida otse nende lõppsihtkohta.\na) ei laadita transpordivahendile, mis veab halvema tervisliku seisundiga kodulinde ja ühepäevaseid tibusid;\nb) ühendusse transportimise vältel ei transpordita läbi kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna, millest selliseid kodulinde ja ühepäevaseid tibusid ei ole lubatud ühendusse importida, ega laadita seal maha.\nErandid läbi Läti, Leedu ja Poola toimuva transiidi jaoks\n1. Erandina artikli 4 lõikest 4 on komisjoni otsuse 2009/821/EÜ ( 4 ) lisas loetletud Läti, Leedu ja Poola piiripunktide vahel maanteed või raudteed mööda lubatud kodulindude, silerinnaliste lindude ja looduslike jahilindude liha, hakkliha ja lihamassi ning munade, munatoodete ja määratletud patogeenivabade munade saadetiste transiitvedu, mis lähtub Venemaalt ja suundub kas otse või kolmanda riigi kaudu Venemaale, kui on täidetud järgmised tingimused:\na) Lätisse, Leedusse või Poolasse sisenemise piiripunktis paneb ametlik veterinaararst partiile seerianumbriga plommi;\nb) saadetisega kaasas olevad dokumendid, mis on ette nähtud direktiivi 97/78/EÜ artikliga 7, kannavad igal leheküljel Lätisse, Leedusse või Poolasse sisenemise piiripunktis ametliku veterinaararsti poolt pandud templit „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI ELi VENEMAALE”;\nd) Lätisse, Leedusse või Poolasse sisenemise piiripunktis on ametlik veterinaararst väljastanud ühise veterinaariaalase sisenemisdokumendi, mis tõendab, et saadetis on transiidiks vastuvõetav.\n2. Erandina artikli 4 lõikest 4 on komisjoni otsuse 2009/821/EÜ lisas loetletud Leedu piiripunktide vahel maanteed või raudteed mööda lubatud munade, munatoodete ja kodulinnuliha transiit, mis lähtub Valgevenest ja suundub Venemaale Kaliningradi territooriumile, kui on täidetud järgmised tingimused:\na) Leedusse sisenemise piiripunktis paneb ametlik veterinaararst partiile seerianumbriga plommi;\nb) saadetisega kaasas olevad dokumendid, mis on ette nähtud direktiivi 97/78/EÜ artikliga 7, kannavad igal leheküljel Leedusse sisenemise piiripunktis ametliku veterinaararsti poolt pandud templit „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI LEEDU VENEMAALE”;\nd) Leedusse sisenemise piiripunktis on ametlik veterinaararst väljastanud ühise veterinaariaalase sisenemisdokumendi, mis tõendab, et saadetis on transiidiks vastuvõetav.\n3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud saadetisi ei või direktiivi 97/78/EÜ artikli 12 lõike 4 ega artikli 13 kohaselt liidu territooriumil maha laadida ega ladustada.\n4. Pädev asutus kontrollib regulaarselt, kas lõigetes 1 ja 2 osutatud saadetiste arv ja vastavad liidust lahkuvad tootekogused vastavad liitu sisenevate saadetiste arvule ja tootekogustele.\nb) saadetisega kaasas olevad dokumendid, mis on ette nähtud direktiivi 97/78/EÜ artikliga 7, kannavad igal leheküljel sisenemise piiripunktis ametliku veterinaararsti poolt pandud templit „AINULT TRANSIIDIKS LÄBI ELi KOLMANDATESSE RIIKIDESSE”;\nd) liitu sisenemise piirikontrollipunktis on ametlik veterinaararst kinnitanud komisjoni määruse (EÜ) nr 136/2004 ( 5 ) artikli 2 lõikes 1 osutatud ühisel veterinaariaalasel sisenemisdokumendil, et saadetis on transiidiks kõlblik.\n(kõigi kolme puhul ainult vedu läbi Leedu)\nKanada ala, mis vastab koodile puuduvad\nJP – Jaapan\nMK – endine Jugoslaavia Makedoonia vabariik\n(6) 2. osas loetletud Salmonella tõrje programmidega seotud piiranguid ei kohaldata selliste üksiksaadetiste suhtes, milles on vähem kui 20 kodulindu, v.a silerinnalised kodulinnud, nende haudemunad või ühepäevased tibud, ja mis on ette nähtud eraotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud kodulindude esmatootmiseks või kui käitleja tarnib väikestes kogustes esmatooteid otse lõpptarbijale või kohalikesse jaekaubandusettevõtetesse, kes pakuvad esmatooteid lõpptarbijale, ning mis on sertifitseeritud vastavalt veterinaarsertifikaadi näidisele LT 20.\nveterinaarsertifikaadi näidis silerinnaliste sugu- ja produktiivlindude jaoks\nveterinaarsertifikaadi näidis muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunade jaoks\nveterinaarsertifikaadi näidis tapmiseks ettenähtud silerinnaliste lindude jaoks\nveterinaarsertifikaadi näidis selliste üksiksaadetiste jaoks, milles on vähem kui 20 kodulindu, v.a silerinnalised kodulinnud, nende haudemunad või ühepäevased tibud\nveterinaarsertifikaadi näidis kodulinnuliha jaoks\nmunatoodete veterinaarsertifikaadi näidis\nlubatud on ainult Valgevenest pärinevate ja Venemaale Kaliningradi territooriumile saadetavate munade, munatoodete ja kodulinnuliha transiitvedu läbi Leedu, tingimusel et järgitakse artikli 18 lõikeid 2, 3 ja 4.\nlisatagatised, mis hõlmavad kaupa, mille lubatud otstarve vastab III lisa I jao punktile 8 ja sertifikaatide näidistele BPP, BPR, DOC, DOR, HEP, HER, POU, RAT ja E.\nSalmonella kontrolli programm\nLiigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude, liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks ettenähtud kodulindude ning liigi Gallus gallus haudemunade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.\nLiigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.\nLiigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude, liigi Gallus gallus ühepäevaste tibude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ja munakanadeks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.\nLiigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks, v.a aretuseks ettenähtud kodulindude eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.\nLiigi Gallus gallus munade, v.a määruse (EÜ) nr 557/2007 kohaselt B-klassi liigitatud munade eksport ühendusse on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud vastavalt määrusele (EÜ) nr 2160/2003 esitatud asjakohast salmonella kontrolli programmi.\nLiigi Gallus gallus sugu- ja produktiivlindude ning liigi Gallus gallus tapalindude ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kodulindude eksport liitu on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohast salmonellakontrolli programmi.\nSugu- ja produktiivkalkunite, tapakalkunite ja uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud kalkunite eksport liitu on keelatud, sest komisjonile ei ole esitatud või komisjon ei ole heaks kiitnud määruse (EÜ) nr 2160/2003 kohast salmonellakontrolli programmi.\nEsitatud on tagatised, et kolmandas riigis või territooriumil Newcastle’i haiguse tõrjet reguleerivad õigusaktid on samaväärsed Euroopa Liidus kohaldatavate õigusaktidega. Newcastle’i haiguse puhangu korral võib import kolmandast riigist või territooriumilt jätkuda kolmanda riigi koodi või territooriumi koodi muutmiseta. Piirkondadest, mille suhtes asjaomase kolmanda riigi või territooriumi pädev asutus on kehtestanud ametlikud piirangud seoses kõnealuse haiguse puhanguga, on import Euroopa Liitu automaatselt keelatud\nEsitatud on tagatised, et tehistingimustes peetavate silerinnaliste lindude liha, mis on ette nähtud inimtoiduks (RAT), on saadud silerinnalistelt lindudelt, kes on pärit silerinnaliste lindude registreeritud suletud ettevõttest, mida on tunnustanud asjaomase kolmanda riigi pädev asutus. Asjaomase kolmanda riigi territooriumil esineva kõrge patogeensusega linnugripi puhangu korral võib sellise liha importi siiski lubada, kui see on saadud silerinnalistelt lindudelt, kes on pärit silerinnaliste lindude registreeritud suletud ettevõttest, kus ei esine kõrge ega madala patogeensusega linnugrippi ja mille ümber ei ole 100 km raadiuses, sealhulgas vajaduse korral naaberriigi territooriumil, esinenud viimase vähemalt 24 kuu jooksul kõrge ega madala patogeensusega linnugripi puhangut ning millel ei ole olnud epidemioloogilist seost silerinnaliste lindude või kodulinnukasvatusega tegeleva ettevõttega, kus on viimase 24 kuu jooksul esinenud kõrge või madala patogeensusega linnugrippi.\na) Veterinaarsertifikaadi annab välja eksportiv kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond käesoleva lisa 2. osas esitatud näidiste alusel ning järgides asjaomasele kaubale vastava näidise liigendust. Need sisaldavad näidisel esitatud järjekorras kinnitusi, mis on vajalikud mis tahes kolmanda riigi jaoks, ja vajaduse korral täiendavaid tervishoiunõudeid, mis on vajalikud eksportiva kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna jaoks.\nb) Iga asjaomase kauba saadetise kohta, mis eksporditakse samasse sihtkohta käesoleva lisa 1. osa 2. ja 3. veerus esitatud territooriumilt ning mida veetakse samas raudteevagunis, veoautos, õhusõidukis või laevas, tuleb esitada eraldi üks sertifikaat.\nc) Sertifikaadi originaaleksemplar koosneb ühest kahepoolsest lehest või, kui on vaja rohkem tekstiruumi, on sertifikaat selline, et kõik leheküljed moodustavad ühtse terviku ja on jagamatud.\nd) Sertifikaat koostatakse vähemalt ühes ELi selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunktis toimub kontroll, ja vähemalt ühes ELi sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Kõnealused liikmesriigid võivad oma keele asemel siiski lubada muude ühenduse keelte kasutamist, millele tuleb vajaduse korral lisada ametlik tõlge.\ne) Kui sertifikaadile lisatakse lisalehti saadetise osade identifitseerimiseks, käsitatakse kõnealuseid lisalehti samuti sertifikaadi originaali osadena, tingimusel et igale lehele kirjutab alla ja paneb pitseri sertifikaadi väljastav ametlik veterinaararst.\nf) Kui sertifikaat koos punktis e osutatud lisalehtedega koosneb rohkem kui ühest lehest, märgitakse iga lehe alaossa leheküljenumber „–x(leheküljenumber)/y(lehtede koguarv)–” ja ülaossa sertifikaadi koodnumber, mille on määranud pädev asutus.\ng) Sertifikaadi originaaleksemplari peab täitma ja allkirjastama ametlik veterinaararst mitte varem kui 24 tundi enne saadetise laadimist ekspordiks ühendusse, kui ei ole sätestatud teisiti. Ekspordiriigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse direktiivis 96/93/EÜ sätestatud põhimõtetele vastavaid sertifikaadi väljaandmise põhimõtteid.\nh) Sertifikaadi originaal peab olema partiiga ELi piiripunktini kaasas.\ni) Sertifikaat kehtib 10 päeva alates väljaandmise kuupäevast, kui ei ole sätestatud teisiti.\nj) Kodulinde ja ühepäevaseid tibusid ei transpordita koos selliste kodulindude ja ühepäevaste tibudega, kes ei ole ette nähtud Euroopa Ühenduse jaoks või kes on halvemas tervislikus seisundis.\nk) Ühendusse transportimise vältel ei veeta kodulinde ja ühepäevaseid tibusid läbi sellise kolmanda riigi, territooriumi, tsooni või piirkonna, millest selliseid kodulinde ja ühepäevaseid tibusid ei ole lubatud ühendusse importida, ega laadita seal maha.\nVeterinaarsertifikaadi näidis silerinnaliste sugu- ja produktiivlindude jaoks (BPR)\nVeterinaarsertifikaadi näidis silerinnaliste tapalindude jaoks (SRA)\n— linnugripi diagnostika käsiraamat, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2006/437/EÜ, ( 6 ) või\n— Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamat ( 7 ).\n2. Newcastle’i haigus\n— nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ ( 8 ) III lisa või\n— Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamat;\n— kui kohaldatakse direktiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ artiklit 12, peavad proovide võtmise ja analüüside tegemise meetodid olema kooskõlas komisjoni otsuse 92/340/EMÜ lisades kirjeldatud meetoditega ( 9 ).\n3. Salmonella pullorum ja Salmonella gallinarum\n— direktiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ II lisa III peatükk või\n— Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamat.\ndirektiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ II lisa III peatükk.\n7. Inimese terviseohutuse seisukohast oluline salmonella\nSerotüüp määratakse Kauffmann-White'i skeemi või samaväärse meetodi põhjal.\n8. Lisatagatised (X) seoses teatavate kolmandate riikidega, kus esineb Newcastle'i haigust\n8.1. Punktis 8.2 osutatud ettevõtetes peab veterinaarjärelevalve ametnik:\na) kontrollima ettevõtte tootmis- ja terviseandmeid;\nb) tegema igas tootmisüksuses kliinilise uuringu, sh kliiniliste andmete hindamise, ja kõigi kodulindude, eelkõige haigena tunduvate lindude kliinilised läbivaatused igas tootmisüksuses, kust vastavalt punktile 8.2 kavatsetakse kodulinde välja saata;\nc) võtma vähemalt 60 hingetoru-/suuneelu-tampooniproovi ja 60 kloaagi-tampooniproovi Newcastle'i haiguse viiruse esinemise kontrollimiseks tehtavateks laboratoorseteks uuringuteks iga sellise tootmisüksuse kodulindudelt või silerinnalistelt lindudelt, kust vastavalt punktile 8.2 kavatsetakse linde välja saata; kui epidemioloogilises üksuses olevate lindude arv on alla 60, tuleb tampooniproovid võtta kõigilt lindudelt. Punkti 8.2 alapunktis c osutatud toodete korral võib proovivõtmine toimuda ka tapamajas.\n8.2. Punkti 8.1 kohaldatakse ettevõtete suhtes, kust kavatsetakse liitu saata:\na) sugu- ja produktiivlinde, v.a silerinnalised linnud, ja silerinnalisi sugu- ja produktiivlinde (BPP, BPR);\nb) kodulindude ühepäevaseid tibusid, silerinnaliste lindude ühepäevaseid tibusid, kodulindude või silerinnaliste lindude haudemune ja toidumune (DOC, DOR, HEP, HER, E);\nc) sellistest ettevõtetes peetud kodulindude ja silerinnaliste lindude liha (POU, RAT).\n8.3. Punktis 8.1 sätestatud toimingud tuleb teostada:\na) punkti 8.2 alapunktides a–c osutatud kauba suhtes mitte varem kui 72 tundi enne selle liitu saatmist või enne kodulindude või silerinnaliste lindude tapmist;\nb) punkti 8.2 alapunktis b osutatud kauba puhul iga 15 päeva järel või, kui kaupa saadetakse liitu ebaregulaarselt, siis mitte varem kui seitse päeva enne haudemunade kogumist.\n8.4. Punktis 8.1 sätestatud toimingute tulemus peab olema rahuldav ja eespool nimetatud laboratoorsed uuringud tuleb teha ametlikus laboris, nende tulemused peavad olema negatiivsed ja kättesaadavad enne punktis 8.2 nimetatud mis tahes kauba saatmist liitu.\n— isolatsiooniperioodi seitsmenda ja viieteistkümnenda päeva vahel võetakse kloaagi-tampooniproov kõikidelt lindudelt, kui saadetis koosneb vähem kui 60 linnust, ja vähemalt 60 linnult, kui saadetis koosneb enam kui 60 linnust;\n— proovide analüüsid tuleb teha pädeva asutuse määratud ametlikus laboris, kasutades selleks diagnostilisi protseduure:\ni) linnugripi puhul, nagu on sätestatud komisjoni otsuses 2006/437/EÜ nimetatud diagnostikakäsiraamatus;\nii) Newcastle’i haiguse puhul, nagu on sätestatud nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ III lisas.\n— Proove võib ühendada liitproovideks, tingimusel et üks ühendproov koosneb kuni viielt linnult saadud proovidest.\n— Viiruse isolaadid tuleb viivitamata esitada riigi tugilaborile.\nLINNUGRIPI SEIRE PROGRAMMIDE SUHTES ESITATAVAD NÕUDED JA ESITATAVAD ANDMED ( 10 )\n1. Eesmärkide kirjeldus\n2. Kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond (mittevajalik maha tõmmata):\n3. Seire tüüp:\n— seroloogiline seire\n— viroloogiline seire\n— jälgitavad linnugripi alatüübid\n4. Proovide võtmise kriteeriumid:\n— sihtliik (näiteks kalkunid, kanad, nurmkanad)\n— sihtkategooriad (näiteks aretuslinnud, munevad linnud)\n— linnukasvatussüsteemid (näiteks kaubandusettevõtted, tagaaia-linnukarjad)\n5. Statistiline alus nende ettevõtete arvu kindlaksmääramiseks, kust proove võetakse:\n— ettevõtete arv piirkonnas\n— ettevõtete arv kategooriate kaupa\n— nende ettevõtete arv, kust proove võetakse, kodulindude kategooriate kaupa\n7. Ettevõttest/lindlast võetud proovide arv\n9. Võetud proovide tüübid (kude, väljaheide, kloaagi-/suuneelu-/hingetoru-tampooniproovid)\n10. Kasutatavad laboritestid (näiteks AGID, PCR, HI, viirusisolatsiooni test.)\n11. Tsentraalsel, piirkondlikul või kohalikul tasandil analüüse tegevad laborid (mittevajalik maha tõmmata)\n12. Linnugripi seiretulemuste puhul kasutatav aruandlussüsteem/-kord (esitada tulemused, kui need on olemas)\n13. Järeluuringud alatüüpide H5 ja H7 suhtes saadud positiivsete tulemuste puhul\n1. Seire tüüp:\n2. Proovide võtmise kriteeriumid\n3. Jälgitavad metslinnuliigid (esitada liikide nimetused ladina keeles)\n4. Jälgitavad valitud piirkonnad\n5. I osa A jaotise punktis 6 ja punktides 8–12 nimetatud andmed\nLINNUGRIPI VASTU VAKTSINEERIVA KOLMANDA RIIGI POOLT ESITATAVAD ANDMED ( 11 )\n1. Riik/territoorium, tsoon või piirkond (mittevajalik maha tõmmata)\n2. Haiguse ajalugu (eelmised kõrge patogeensusega linnugripi või madala patogeensusega linnugripi haiguspuhangud kodulindude või metslindude seas)\n3. Vaktsineerimise alustamise otsuse põhjuste kirjeldus\n4. Riskianalüüs põhineb järgmisel:\n— linnugripi puhangul kõnealuses kolmandas riigis, territooriumil, tsoonis või piirkonnas (mittevajalik maha tõmmata)\n— linnugripi puhangul lähedalasuvas riigis\n— muudel riskifaktoritel, nagu konkreetsed piirkonnad, kodulinnukasvatuse tüüp või kodulindude või muude vangistuses peetavate lindude kategooriad\n5. Geograafiline piirkond, kus vaktsineeritakse\n6. Ettevõtete arv vaktsineerimispiirkonnas\n7. Ettevõtete arv kohas, kus vaktsineeritakse, kui see erineb punktis 6 esitatud arvust\n8. Vaktsineeritaval territooriumil, tsoonis või piirkonnas asuvate kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude liigid ja kategooriad\n9. Kodulindude ja muude vangistuses peetavate lindude ligikaudne arv punktis 7 esitatud ettevõtetes\n10. Vaktsiini omaduste kokkuvõte\n11. Riigi territooriumil linnugripi vaktsiinide lubamine, käsitsemine, valmistamine, ladustamine, tarnimine, jaotamine ja müük\n12. DIVA vaktsineerimisstrateegia rakendamine\n13. Vaktsineerimiskampaania ettenähtud kestus\n14. Vaktsineeritud kodulindude ja vakstsineeritud kodulindudelt või muudelt vangistuses peetavatelt lindudelt saadud linnukasvatussaaduste transpordi sätted ja piirangud\n15. Vaktsineeritavates ja/või vaktsineerimispiirkonnas asuvates ettevõtetes tehtavad kliinilised ja laboratoorsed katsed (näiteks vaktsineerimise tõhususe testimine ja lindude transpordieelne testimine)\n16. Andmete säilitamise (nt punktis 15 nimetatud üksikasjalik teave) ja vaktsineerivate ettevõtete registreerimise viisid\n1. Vaktsineeritud ettevõtete arv piirkonnas kategooriate kaupa\n2. Vaktsineeritud ettevõtete arv, millest proovid võetakse, kodulinnukategooriate kaupa\n3. Sentinellilindude kasutamine (märkida igas lindlas kasutatud sentinellilindude liigid ja arv)\n4. Ettevõttest ja/või lindlast võetud proovide arv\n5. Andmed vaktsiini tõhususe kohta\n1. Vaktsiinid peavad vastama Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatu Newcastle’i haiguse peatükis sätestatud standarditele.\n2. Vaktsiinid peab registreerima asjaomase kolmanda riigi pädev asutus, enne kui neid lubatakse jaotada ja kasutada. Selliseks registreerimiseks peavad asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused tuginema täielikule toimikule, mis sisaldab andmeid tõhususe ja ohutuse kohta; imporditud vaktsiinide puhul võivad pädevad asutused tugineda andmetele, mida on kontrollinud selle kolmanda riigi pädevad asutused, kus vaktsiin valmistati, kui nimetatud kontroll on tehtud vastavalt OIE standarditele.\n3. Lisaks peavad asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused kontrollima vaktsiinide importi või tootmist ja jaotamist.\n4. Enne kui vaktsiine lubatakse jaotada, peavad pädevad asutused kontrollima iga partii ohutust, eelkõige nõrgestamise või inaktiveerimise ja soovimatute saasteainete puudumise osas, ning tõhusust.\na) alla 0,4 juhul, kui igale linnule antakse ICPI-testi käigus vähemalt 107 EID50, või\nb) alla 0,5 juhul, kui igale linnule antakse ICPI-testi käigus vähemalt 108 EID50\n1. Kui kolmas riik, territoorium, tsoon või piirkond ei keela Newcastle’i haiguse vaktsiinide kasutamist, mis ei vasta VI lisas esitatud erikriteeriumidele, kohaldatakse järgmisi tervishoiualaseid lisanõudeid:\na) kodulinde, kaasa arvatud ühepäevaseid tibusid, ei tohi selliste vaktsiinidega vaktsineerida vähemalt 12 kuud enne ühendusse importimise kuupäeva;\nb) linnukari või -karjad peavad läbima Newcastle’i haiguse viirusisolatsiooni testi mitte varem kui kaks nädalat enne ühendusse importimise kuupäeva või haudemunade puhul mitte varem kui kaks nädalat enne munade kogumist,\ni) mis on tehtud ametlikus laboris;\nii) mis põhineb igast linnukarjast juhusliku valimi alusel vähemalt 60 linnult võetud kloaagi-tampooniproovil;\niii) mille käigus ei avastatud lindude paramüksoviirust intratserebraalse patogeensuse indeksiga (ICPI) üle 0,4;\nc) punktis b nimetatud kahenädalase ajavahemiku jooksul tuleb kodulinde hoida päritoluettevõttes isolatsioonis ametliku järelevalve all;\nd) kodulinnud ei tohi 60 päeva jooksul enne ühendusse importimist kokku puutuda kodulindudega, kes ei vasta punktides a ja b esitatud nõuetele, või haudemunade puhul 60 päeva jooksul enne munade kogumise kuupäeva.\n2. Kui ühepäevaseid tibusid imporditakse punktis 1 osutatud kolmandast riigist, territooriumilt, tsoonist või piirkonnast, ei tohi ühepäevased tibud ja haudemunad, millest ühepäevased tibud on koorunud, puutuda haudejaamas ega transpordi ajal kokku kodulindude ja haudemunadega, mis ei vasta punkti 1 alapunktides a–d esitatud nõuetele.\na) keda ei ole 30 päeva enne tapmist vaktsineeritud Newcastle’i haiguse viiruse algkülvist valmistatud nõrgestatud elusvaktsiiniga, millel on kõrgem patogeensus kui lentogeense viirusetüve oma;\nb) kellele on tehtud tapmise ajal ametlikus laboris Newcastle’i haiguse suhtes viirusisolatsiooni test, mis põhineb igast asjaomasest karjast juhusliku valimi alusel vähemalt 60 linnult võetud kloaagi-tampooniproovil ja mille käigus ei avastatud lindude paramüksoviirust intratserebraalse patogeensuse indeksiga (ICPI) üle 0,4;\nc) kes ei ole tapmisele eelnenud 30 päeva jooksul puutunud kokku kodulindudega, kes ei vasta punktides a ja b nimetatud tingimustele.\n1. Ühendusse importimiseks ette nähtud muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlinnud, haudemunad ja ühepäevased tibud võivad olla pärit üksnes ettevõtetest, mille asjaomase kolmanda riigi pädev asutus on heaks kiitnud vähemalt sama rangete nõuete alusel, nagu on sätestatud direktiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ II lisas, ja mille heakskiit ei ole peatatud ega tühistatud.\n2. Kui muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlindude, haudemunade ja ühepäevaste tibude ja/või nende päritolukarja puhul on vaja teha analüüse, et täita asjakohaste käesolevas määruses sätestatud veterinaarsertifikaatide tingimusi, peab analüüside jaoks proove võtma ja analüüse tegema kooskõlas III lisaga.\n3. Ühendusse importimiseks ette nähtud haudemunadele kantakse kolmanda, päritoluriigi nimi ja sõna „haudemunad” ühes ühenduse ametlikest keeltest, kusjuures kirja kõrgus ei ole üle 3 mm.\n4. Iga punktis 3 nimetatud haudemunade pakend sisaldab ainult ühte liiki, kategooriasse ja tüüpi kuuluvate kodulindude mune, mis on pärit samast kolmandast riigist, territooriumilt, tsoonist või piirkonnast ja samalt kaubasaatjalt, ning sellele on kantud vähemalt järgmised andmed:\na) punkti 3 kohaselt munadel esitatud teave;\nc) kaubasaatja nimi või ärinimi ja aadress.\n5. Igas imporditud ühepäevaste tibude kastis on ainult ühte liiki, kategooriasse ja tüüpi kuuluvad kodulinnud, kes on pärit samast kolmandast riigist, territooriumilt, tsoonist või piirkonnast, samast haudejaamast ja samalt kaubasaatjalt, ning sellele on kantud vähemalt järgmised andmed:\na) päritoluriigi, -territooriumi, -tsooni või -piirkonna nimi;\nb) kodulinnuliik, millesse ühepäevased tibud kuuluvad;\nc) haudejaama eraldusnumber;\nd) kaubasaatja nimi või ärinimi ja aadress.\n1. Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude imporditud sugu- ja produktiivlinde ja ühepäevaseid tibusid hoitakse sihtettevõttes/-ettevõtetes alates nende saabumiskuupäevast:\na) vähemalt kuus nädalat või\nb) kui linnud tapetakse enne punktis a nimetatud ajavahemiku möödumist, kuni tapapäevani.\n2. Muid kodulinde kui silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlinde, kes on koorunud imporditud haudemunadest, hoitakse vähemalt kolm nädalat alates koorumiskuupäevast haudejaamas või vähemalt kolm nädalat ettevõttes/ettevõtetes, kuhu kodulinnud pärast koorumist saadeti.\nKui ühepäevaseid tibusid ei kasvatata liikmesriigis, kes importis haudemunad, veetakse nad otse direktiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ IV lisa näidise 2 veterinaarsertifikaadi punktides 1.10 ja 1.11 nimetatud lõppsihtkohta ja hoitakse seal vähemalt kolm nädalat alates koorumiskuupäevast.\n3. Punktides 1 ja 2 osutatud asjakohase ajavahemiku jooksul hoitakse imporditud sugu- ja produktiivlinde ja ühepäevaseid tibusid ning muude kodulindude kui silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlinde, kes on koorunud imporditud haudemunadest, isolatsioonis lindlates, kus ei ole muid linnukarju.\n4. Imporditud haudemune inkubeeritakse eraldi inkubaatorites ja koorumiskappides.\n5. Hiljemalt punktis 1 või 2 sätestatud ajavahemiku viimasel päeval teeb ametlik veterinaararst imporditud sugu- ja produktiivlindudele ja ühepäevastele tibudele kliinilise uuringu ning vajaduse korral võetakse proovid nende tervisliku seisundi kindlakstegemiseks.\n1. Imporditud silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlinnud („silerinnalised linnud”) märgistatakse kaelamärgise ja/või mikrokiibiga, millel on selle kolmanda riigi ISO kood, kust linnud on pärit. Sellised mikrokiibid peavad vastama ISO standarditele.\n2. Silerinnaliste lindude imporditud haudemunad märgistatakse templiga, millel on selle kolmanda riigi ISO kood, kust munad on pärit, ja päritoluettevõtte loanumber.\n3. Iga punktis 2 nimetatud haudemunade pakend sisaldab ainult silerinnaliste lindude mune, mis on pärit samast kolmandast riigist, territooriumilt, tsoonist või piirkonnast ja samalt kaubasaatjalt, ning sellele on kantud vähemalt järgmised andmed:\na) punkti 2 kohaselt munadel esitatud teave;\nb) hästi nähtav ja loetav märge, et saadetis sisaldab silerinnaliste lindude haudemune;\n4. Igas imporditud silerinnaliste lindude sugu- ja produktiivlindude ühepäevaste tibude kastis on ainult silerinnalised linnud, kes on pärit samast kolmandast riigist, territooriumilt, tsoonist või piirkonnast, samast ettevõttest ja samalt kaubasaatjalt, ning sellele on kantud vähemalt järgmised andmed:\na) päritoluriigi ISO kood ja päritoluettevõtte loanumber;\nb) hästi nähtav ja loetav märge, et saadetis sisaldab silerinnaliste lindude ühepäevaseid tibusid;\n1. Pärast direktiiviga 91/496/EMÜ kooskõlas tehtud impordikontrolli veetakse silerinnaliste lindude ning nende haudemunade ja ühepäevaste tibude saadetised otse lõppsihtkohta.\n2. Imporditud silerinnaliste lindude ühepäevaseid tibusid hoitakse sihtettevõttes/-ettevõtetes alates nende saabumiskuupäevast:\n3. Silerinnalisi linde, kes on koorunud imporditud haudemunadest, hoitakse vähemalt kolm nädalat alates koorumise kuupäevast haudejaamas või vähemalt kolm nädalat sihtettevõttes/-ettevõtetes, kuhu nad pärast koorumist saadeti.\nKui silerinnaliste lindude ühepäevaseid tibusid ei kasvatata liikmesriigis, kes importis haudemunad, veetakse nad otse nõukogu direktiivi 2009/158/EÜ ( 12 ) IV lisa näidise 2 veterinaarsertifikaadi punktides I.10 ja I.11 nimetatud lõppsihtkohta ja hoitakse seal vähemalt kolm nädalat alates koorumiskuupäevast.\n4. Punktides 2 ja 3 nimetatud ajavahemiku jooksul hoitakse imporditud silerinnalisi linde ja imporditud haudemunadest koorunud silerinnalisi linde isolatsioonis lindlates, kus ei ole muid silerinnalisi linde ega kodulinde.\n5. Imporditud haudemune inkubeeritakse eraldi inkubaatorites ja koorumiskappides.\n6. Hiljemalt punktis 2 või 3 sätestatud asjakohase ajavahemiku viimasel päeval teeb ametlik veterinaararst imporditud silerinnalistele lindudele ja nende ühepäevastele tibudele kliinilise uuringu ning vajaduse korral võetakse proovid nende tervisliku seisundi kindlakstegemiseks.\na) enne isolatsiooniperioodi algust kontrollib pädev asutus käesoleva lisa II osa punktis 4 nimetatud isolatsiooniruumide nõuetekohasust;\nb) käesoleva lisa II osa punktides 2 ja 3 sätestatud asjakohase ajavahemiku jooksul tehakse igale silerinnalisele linnule kloaagi-tampooniproovil või väljaheiteproovil põhinev Newcastle’i haiguse viirusisolatsiooni test;\nc) kui silerinnalised linnud saadetakse liikmesriiki, mille staatus on määratud vastavalt direktiivi ►M42 2009/158/EÜ ◄ artikli 12 punktile 2, tehakse igale silerinnalisele linnule lisaks käesoleva osa punktis b nimetatud viirusisolatsiooni testile ka seroloogiline test;\nd) ühtegi lindu ei vabastata isolatsioonist enne, kui on saabunud punktides b ja c nimetatud testide negatiivsed tulemused.\n(nimetatud artikli 18 lõikes 2)\n( 1 ) http://www.edqm.eu (uusim versioon).\n( 2 ) Veterinary Laboratories Agency, New Haw, Weybridge, Surrey KT 153NB, Ühendkuningriik.\n( 4 ) ELT L 296, 12.11.2009, lk 1.\n( 5 ) ELT L 21, 28.1.2004, lk 11.\n( 6 ) ELT L 237, 31.8.2006, lk 1.\n( 8 ) EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.\n( 9 ) EÜT L 188, 8.7.1992, lk 34.\n( 10 ) Esitada võimalikult üksikasjalikud andmed, et kava oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata.\n( 11 ) Esitada võimalikult üksikasjalikud andmed, et kava oleks võimalik nõuetekohaselt hinnata.\n( 12 ) ELT L 343, 22.12.2009, lk 74.


Hotell Victoria Puhkusepakett põgenemistoa külastusega! - majutus - Hotelliveeb.ee – Broneeri lihtsalt!\nPuhkusepakett põgenemistoa külastusega! (1 öö)\nTule koos kaaslasega ja veetke koos üks eriline ning mõnus õhtu! Pärnu teatris Endla saate nautida põnevaid näitemänge ja muusikale...\nTeatripakett kahele koos romantilise 3-käigulise õhtusöögiga\nVäga meeldiv ja abivalmis personal.\nSuurepärane asukoht, kõik asub käe-jala ulatuses.\nMeile võimaldati teatripiletid vastavalt meie soovile konkreetsele etendusele.\nTuba ja vannituba olid jahedad. Viibisime hotellis talvisel ajal. Radikad olid toas kuumad aga akendest puhus tugevalt külma õhku. Püüdsime aknad kardinatega kinni katta, natuke läks paremaks aga siiski oli väga jahe, sest üks vooditest asus akna all.\nVannitoas oli jahe, samuti põrand oli külm, selletõttu ei suutnud mina duši alla minna.\nWifi parooli infot ei leidnud.\nHommikusöögil said osad asjad nt munapuder, kodujuust otsa, samas kõhu sai täis ja nälga ei jäänud.\nMuidu oli tuba korralik, puhas, voodid mugavad.\nTagantjärele pean tõdema, et ega ma kohapeal midagi öelnud, kuigi oleksin võinud seda teha. Kokkuvõttes jaksu ja edu!\nVäga super asukoht ja hubane tuba, väga maitsev hommikusöök. Kindlasti ööbiksin seal veel.\nLihtsalt infoks hotelli juhile- Hommikusöögi teeninduses oli näha kogenematust- kõik oli korraga otsas, kohvimasin veest tühi ja kohvipaksust täis. Kui toit saab hommikusöögilauas kl 10 otsa, siis see on ok, et tuuakse juurde. Nii oligi. Aga nõud- kahvlid ja taldrikud, ei tohiks siiski otsa saada, neid võib ju varuga panna lauale. Ilusad kujukesed söögisaalis olid paksu tolmukihi all. Jälle lihtne asi- korra päevas tolmulapiga üle käia :).\nTerve maja vajab remonti ja uut mööblit.


Lindsey Fitzharris "Lihunikukunst"\nAjaloolane Lindsey Fitzharris viib meid Viktoria-ajastu julma ja kõhedust tekitavasse meditsiinimaailma ning kirjeldab perioodi, mil toonased ravivõtted hakkasid tänu uutele avastustele üha teaduspõhisemaks ja inimlikumaks muutuma.\nKirurgia algusaegadel 19. sajandil hinnati arste nende füüsilise jõu ning tegutsemise täpsuse ja kiiruse järgi. See oli aeg, kui operatsioonid võisid toimuda publiku silme all, üldnarkoosi ei tuntud ning pingutustest hoolimata heitis lõviosa patsientidest lõikusest taastumise käigus hinge. Samas oli see ka aeg, mil mil teaduslik lähenemine tegi läbi hüppelise arengu ja pandi alus paljudele teadusharudele.\nOma panuse toonase jõhkra tegelikkuse muutmisse andis ka tagasihoidlik ja nukrameelne kirurg Joseph Lister (1827-1912), kes vanema põlvkonna arstide umbusust hoolimata võttis uuringute tegemisel kasutusele mikroskoobi, sai selle abil jälile patsiente enneaegselt hauda viivate põletike algpõhjusele ning hakkas haavade puhastamisel ja sidumisel kasutama antiseptikut.\nErakordselt haaravalt kirja pandud ja Lindsey Fitzharrisele mitmeid auhindu toonud „Lihunikukunst” kirjeldab meditsiiniteaduse ja -praktika algusaastaid ja sellega käsikäes ka toonast briti ühiskonda, kus vägivald, õnnetusjuhtumid ja surmavad haigused olid argielu lahutamatu osa.\nTõlkinud Kaupo Nurk.\nKõvakaaneline raamat, 288 lehekülge.\nLisa ostukorvi22 €


Seto suksu vankrimatkad - Värska kuurortravikeskus\nSeto suksu vankrimatkad\nVahval vankrisõidul läbi Setomaa metsade kulgedes on võimalik tutvuda põneva rahvakultuuri, militaarajaloo ja loodusega. Seto suksu vankrimatkade peamisteks märksõnadeks on Setomaa, Petseri laskeväli ning Mustoja maastikukaitseala.\nVäljasõitude pikkus algab ühest tunnist, kuid võib näiteks pikniku või seenelkäiguga kombineerides sisustada terve õhtu. Võimalus kaasata ka Setomaa parim lõõtsamängija!\nKuni 10 täiskasvanut ja pisut enam lapsi mahutavat vankrit veab täkk Semu. Päikesepaistes laseme lehtedel vankrisse sadada, kuid vihmas katame katusekaared kinni. Ainult ettetellimisel. Grupi hind alates 50€. Täpne hind selgub teenuseosutajaga konsulteerides.\nTäpsem info ja kokkulepped tel. 520 2530 või koduleheküljel setosuksu.ee.


Ats Miller | Marrakechi leppe süüdimatu sõnum | Õhtuleht\nAts Miller | Marrakechi leppe süüdimatu sõnum (43)\nAts Miller, kirjanik, EKRE liige, 19. november 2018 12:13\nHuvitaval kombel tundub ka nüüd, pärast eestikeelse tõlke ilmumist, et ega eriti keegi Marrakechi leppe teksti lugenud ei ole. Tunnistan, et ei ole eestikeelset varianti uurinud, nii et tõlke täpsuse kohta ei oska sõna võtta. Marrakechi lepe on igale huvilisele kergesti leitav ja iseenesest huvitav dokument; keda ei hirmuta 34 lehekülge jäledat rahvusvahelist kantseliiti, võiks asjast arusaamiseks seda vähemalt diagonaalis lugeda.\nEks see ole natuke sedamoodi, nagu omaaegsed kongresside materjalid – see annab võimaluse hoomata paralleelreaalsust, mõista selle koostajate mõttemaailma. Et mitte teenimatult õel olla – Marrakechi lepe on hulga tuumakam dokument kui stagnatsiooniajale iseloomulik parteipõhk, see ikka räägib asjast ja sealjuures veel üsna avatud ja süüdimatus toonis. Igal leheküljel on vähemalt kolm korda mainitud inimõigusi ja muudkui rõhutatakse laste ja naiste erikohtlemist („child-sensitive and gender-responsive”).\nKõik rändajad on ühte patta pistetud\nKas Marrakechi lepe on ohuks meie suveräänsusele või ongi tegemist kõigest mittesiduva dokumendiga, millega ühinemine näitab head tahet rännet ohjata ja annab paremad võimalused sellealaseks rahvusvaheliseks koostööks? Sellele küsimusele vastates tuleb vaadelda kaht aspekti: lepingut ennast ja laiemat pilti. Ja neid tuleb vaadelda kahelt poolt. On ÜRO-s enamuse moodustavate riikide mätas, kelle inimesed hirmsasti tahaksid tsivilisatsiooni meepottide juurde saada, ja on arenenud rahvaste selge perspektiiv oma maal vähemusse jääda, mis muidugi pikemas perspektiivis tähendab ka selle elustiili hävimist, mis migrandid kokku meelitas.\nKõigepealt hakkab seda lugedes silma, et migratsioonist räägitakse kui paratamatusest. Kusjuures, kuigi erinevad rändeliigi hoolega üles loetakse, ei tehta hilisemas tekstis suuremat vahet illegaalsel ja legaalsel migratsioonil, ühte patta on pandud nii üliõpilased, võõrtöölised, välismaalasega abiellujad, sõja- ja kliimapõgenikud kui ka inimkaubanduse ja -smugeldamise tulemusena „liikuma sattunud” seltskond. Võib-olla just siit tuleneb esimene alusparadigma erinevus – kuulutas ju ka meie nn ekspert, et rännet ei saa nagu kraani kinni keerata.\nSaab küll! Illegaalse rände kinnikeeramiseks ei ole tegelikult üldse palju vaja, ainult anda piirivalvele õigus – koos ühiskonna sooja soovitusega seda õigust kasutada – illegaalselt riiki tungijatele tina anda, ja kõik läbi pääsenud määramata ajaks traadi taha pista. Mitte üheski riigis maailmas, mis niimoodi käitub, ei ole vähimatki probleemi illegaalse immigratsiooniga! Marrakechi lepe seevastu aga rõhutab läbi kogu teksti mistahes tüüpi migrantide võrdset kohtlemist.\nMarrakechi lepingu teine punkt räägib migratsiooni põhjustavate faktorite vähendamisest. Põhimõtteliselt õige punkt, aga kes selle kõik kinni maksab? Kust tuleb raha ja hea tahe, et riikides, kust mistahes hinna eest ära tahetakse, lõppeksid sõjad ja majandus hakkaks arenema? Tore, aga täiesti tühi punkt.\nEdasi räägitakse, kui tähtis on, et kõigil migrantidel oleksid dokumendid korras. Naerukoht: legaalsetel need ju ongi alati korras, illegaalid on pigem huvitatud anonüümsusest.\nViies punkt räägib legaalsete migratsiooniteede avardamisest ja mitmekesistamisest. Nagu oleks sellega midagi korrast ära?\nLegaalne migrant ei vaja lepet\nEdasi läheb huvitavamaks – käsitletakse kõigi põgenike ausat ja eetilist kohtlemist. Kõik on nagu õige, aga seda läbib seesama muster – legaalne migrant ei vaja Marrakechi lepet, tema tegemisi puudutav on ammu paigas ja üldiselt ju koheldakse teda arenenud maailmas väga hästi. Ent jällegi on siin oluline dokumendi vaim – vastutus ja seega ka kohustused justkui oleksid igal juhul ka illegaalse immigratsiooni sihtriikidel.\nPunkt 13 sedastab, et kinnipidamist tuleks kasutada ainult viimase võimalusena ja ka siis otsida alternatiive. Kui ma enne mainisin, et dokument on süüdimatu, siis see punkt võib-olla avab seda kõige paremini – mismoodi puudutab legaalset sisserännanut oht saada pokri pistetud? Ainult siis, kui ta midagi kriminaalset korda saadab. Ehk siis kas on kogu legaalne migratsioon siin dokumendis vaid hämamiseks või peame võõraid kriminaale leebemalt kohtlema kui omi?\nPunkt 15 ütleb, et migrandid peavad ligi pääsema baasteenustele ja punkt 16 räägib sisserändajatele ja ühiskondadele täieliku kaasamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamisest. Just – „tagada” ja „täielik”.\nVõib-olla aitab? Edasi on veel palju punkte diasporaa jätkusuutliku arengu tagamisest (jah, just – kõigepealt tekitame illegaalse immigratsiooniga diasporaa ja siin paneme sihtriigile kohustuse seda arendama hakata!), finantsilisest toest ja kiiremast, ohutumast ja odavamast staatuse tunnistamisest. Julgen valetajaks või lolliks nimetada igaüht, kes väidab, et see dokument ei ole suunatud illegaalse immigratsiooni hõlbustamisele ja tunnustamisele uue normaalsusena.\nTeisalt, muidugi on see vaid deklaratsioon ja sellisena justkui poleks mingiks otseseks ohuks suveräänsusele, ainult et seda juttu oleme juba kahtlaselt tihti kuulnud. Ja selle leppega tegelemine, rääkimata sellega ühinemisest annab välja vale signaali ja paneb meid riigina kulutama oma aega, mõtteid ja lõpuks ka ressursse valele asjale. Tõepoolest, ajad muutuvad, kuid meie valik on, mis suunas need muutuvad.\nMe ei vaja „koostööd” riikidega, kes Marrakechi leppe vaimus on huvitatud lihtsamast ja ohutumast migratsioonivõimalusest. Me vajame koostööd nende riikidega, kes tahavad elada omal maal meile omases arenenud valgete inimeste stiilis, mitte kesk džihaadi või mis iganes ettekäänded on primitiivsetest kultuuridest tulijatel kellelegi nuga anda. Me peame illegaalset immigratsiooni karmilt piirama ja Marrakechi lepe oleks samm kaugemale meile vajalikust tegutsemisstrateegiast.