Rätsep oskab figuurivigu parandada - Äripäev\nRätsep oskab figuurivigu parandada\nTiina Kolk 31. jaanuar 2007, 00:00\nOn tõsiasi, et ainult kaks meest sajast leiavad poes olevate standardmõõtudega pükste-pintsakute hulgast oma keha järgi istuva ülikonna. Teised peavad kasutama rätsepa abi, et muuta ülikond parajaks ja täpselt keha järgi istuvaks, märgib ülikonnameister, omanimelise firma juhataja Marco Lerman.\n"Minu kindel veendumus on, et hästi riietuvat meest võetakse tõsisemalt. Tihti on väga oluline jätta endast hea esmamulje ning kindlasti mängib selle juures rolli ka meesterahva riietus. See ongi peamine põhjus, miks mehed, kelle majanduslik olukord võimaldab, kasutavad rätsepa tehtud riideid," lausub Lerman.\nNaisi häirib asjaolu, et kaubanduses pakutavad rõivad näivad liiga suured ja liiga äratuntavad.\nKui naistel on ees väga oluline sündmus (pulmad, juubel, doktoritöö kaitsmine vms) pöörduvad nad rätsepa poole. Rätsepa juurde minnakse ka siis, kui tuleb isu eristuda massist ja avada oma ainulaadsus, demonstreerida oma mõtteviisi ja ellusuhtumist või kui tahetakse laenata maailmamainega tegijailt mõni ideejupp ja maksta selle eest kordi vähem.\n"Kõige huvitavamad on kliendid, kellele meeldib oma visiitkaardiga tegelda, oma sisemisi soove ja loomust tundma õppida," räägib muu hulgas Rain Stuudio Koolituses riietumisstiili õpetav Arst. "Tore, kui tellija osaleb loomeprotsessis, räägib oma salasoovidest ja mina saan oma kogemustega anda nõu, ideid, millist stiili eelistada, vahel aitan neil ka lihtsalt enesetunnet parandada. Ega mu nimi ilmaasjata Arst pole," naljatleb disainer.\nÕnnestunud koostööle pannakse nurgakivi esimesel kohtumisel, kui klient räägib oma soovidest.\nSelle vestluse käigus joonistab disainer tavaliselt mitu ideekavandit, ta püüab kleidist, kostüümist, mantlist vm tellijale terviklikku pilti luua.\nOmaette protsess on sobiva kanga valimine. Tavaliselt võtab disainer enne ette poeringi. Tutvub valikuga ja märgib sobivad eksemplarid üles ning järgmisel käigul laseb ta kliendil nende seast õige sisemiselt ära tunda.\nKui aga sobivat kangast ei leia - seda on ette tulnud pidulikke kleite kavandades -,\non Anita Arst ise kahest kangast kokku ühe peorõivariide loonud. "Ma püüan oma klientidele valida parima kanga. Näiteks kvaliteetse kostüümikanga meetri hinnad algavad 500 kroonist, efektsed ja väga peened maksavad üle 1000 krooni meeter," nendib rõivadisainer, kes leiab, et hea rätsepakostüüm peabki aastaid vastu pidama, näides seejuures ikka stiilne. Sel juhul pole 10 000 krooni maksev kostüüm sugugi kallis.\n"Õmblemine on looming. Ma disainin alati midagi uut - isegi kahte samasugust seelikut ma naljalt ei tee. Kui ma kangapoodi lähen ja mõni uus riidenäidis silma jääb, kujutan kohe ette, mida sellest kangast teha võiks. Tohutu võitlus käib klassikakandjatega, kelle rõivaste juures ma stiiliga mängida ei saa, aga ma püüan neile uusi kangaid pakkuda," selgitab Anita Arst.\nKostüümi või ekstravagantse peokleidi õmblemine võtab idee arutamisest kuni valmisrõiva proovimiseni aega kolm nädalat. Läbirääkimiste ajal on disaineril väga raske öelda, kui palju see rõivas täpselt maksma läheb.\nKõik oleneb kangast, voodrist, furnituurist - milliseid nööpe, lukke, haake kasutada. Lavakleidi hinnaks võib kujuneda 10 000-14 000 krooni.\nRätsepatöö teeb kalliks lõigete konstrueerimine: alati just selle kostüümi, kleidi või mantli jaoks. "Ma teen ühe õmblusega kolm korda rohkem tööd, kui tehakse suurtootmises, kus iga õmbleja teeb vaid üht operatsiooni. Kõigepealt ma traageldan, siis järgmise proovi jaoks õmblen masinaga ja viimase proovi järel pean õmblusi vahel ka korrigeerima. Kliendi figuurivigu saab väikeste, ent millimeetrise täpsusega teostatud võtetega parandada," selgitab ta.\n"Kõige lõbusamad on need esimesed hetked peeglite vahel, kui rõivas on valmis. Siis me arutame kliendiga, milliseid aksessuaare ta võiks kasutada, milliseid jalatseid kanda. Vahel räägime, kuidas kostüümi reisikotti pakkida," räägib Anita Arst.\n"Minu disainitud riided on väärikast materjalist ning õmmeldud väärikalt," kinnitab Marco Lerman. "Siidid ikka käsitsi, pärlkangastest olen ka pärleid masinõmbluse jaoks ära harutanud ja hiljem tagasi tikkinud. Mul pole kunagi liimitud allääri, mis aja möödudes lahti vajuvad."\nÜlikonna tellimine tähendab enamasti nelja käiku rätsepatöökotta, sh kahte proovi. Kui inimene esimest korda rätsepatöökotta läheb, ootab teda meister, kes tutvub tema soovide ja elukommetega ning kuulab ära soovid ülikonna lõike ja kanga osas.\n"Soovitan alati kliendile kuulata minu nõuandeid, aga otsus teha selline, nagu ta ise vajalikuks peab," lausub Marco Lerman.\nPärast lõike kindlaks määramist on võimalik asuda mõõtude võtmise juurde ning sealjuures paneb meister kirja ka kõik kliendi figuuri eripärad. Ühe ülikonna tegemiseks võetakse umbes 15 mõõtu, sellest neli pükste jaoks. Nüüd konstrueeritakse ülikond ning lõigatakse kangast välja. Edasi paneb rätsep ülikonna kokku esimeseks prooviks. Seejärel tehakse vajalikud muudatused ja õmmeldakse ülikond kokku. Neljandal käigul rätsepatöökotta on ülikond valmis.\nÜlikonna hinnad koos riidega algavad 8000 kroonist. Ülikonna kanga meetrihinnad algavad 800 kroonist ja võivad küündida 13 000 kroonini.


Euroopa Keskpanga arvamus, 11. aprill 2018, seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Valuutafond (CON/2018/20)\nseoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Valuutafond\n1. veebruaril 2018 sai EKP taotluse Euroopa Liidu Nõukogult ja Euroopa Parlamendilt esitada arvamus seoses ettepanekuga nõukogu määruse kohta, millega luuakse Euroopa Valuutafond (1) (edaspidi „ettepandud määrus“).\nEKP arvamuse andmise pädevus põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikel 4 ja artikli 282 lõikel 5, kuna ettepandud määruse ja direktiivi sätted mõjutavad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhiülesandeid säilitada hindade stabiilsus, millele viidatakse aluslepingu artikli 127 lõikes 1 ja artikli 282 lõikes 2 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri“) artiklis 2, ning see sisaldab sätteid, mis puudutavad EKP osalust Euroopa Valuutafondi juhtimisstruktuuris ja ülesannete täitmisel.\nEKP toetab Euroopa Komisjoni algatust muuta Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) liidu õigusraamistiku osaks (2). Nagu on märgitud viie presidendi aruandes Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, (3) mille koostasid Euroopa Komisjoni, Euroopa Nõukogu, Euroopa Parlamendi, eurogrupp ja EKP, on see algatus tähtis samm Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimiseks. ESMi loomine liidu organina võimaldaks tal saavutada paremini oma eesmärki aidata kaasa euroala ning samuti pangandusliidus osalevate liikmesriikide finantsstabiilsuse tagamisele. Selle eesmärgi saavutamiseks võib ESM koondada vahendeid ning anda stabiilsustoetust liikmesriikidele, kes on tõsistes rahalistes raskustes või kellel on oht nendesse raskustesse sattuda.\nEKP märgib samuti, et kui ESM peaks jääma valitsustevahelise organina väljapoole liidu õiguskorda, siis tuleb kõikides tulevastes aruteludes Euroopa stabiilsusmehhanismi võimalike ülesannete üle majanduse juhtimise valdkonnas arvesse võtta olemasolevaid pädevusi, mis on liidu õigusega antud liidule ja selle institutsioonidele (4).\nEKP rõhutab, et ettepandud määrus on tähtis esimene samm ning vajalik on Euroopa stabiilsusmehhanismi edasine reformimine. Esiteks tuleks Euroopa stabiilsusmehhanism varustada finantsinstrumentidega, mis on vajalikud tema eesmärkide ja ülesannete täitmiseks. EKP soovitab nende finantsinstrumentide täiendavat läbivaatamist, et tagada, et need on kohased finantsturgude ebastabiilsusele ja ülekandumisele reageerimiseks turu akuutse ebastabiilsuse olukorras, (5) ning toetada pangandusliitu. Eelkõige tuleks parandada kohaste tingimustega ennetava finantsabi instrumente, et aidata paremini kaasa kriisiennetusele. Teiseks on nende instrumentide tõhusaks kohaldamiseks oluline tõhustada Euroopa stabiilsusmehhanismi juhtimiskorda, et saavutada kiire ja usutav otsustamismenetlus, mis põhineb kvaliteetsel tehnilisel nõustamisel.\n1. EKP roll\nEuroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingus on Euroopa stabiilsusmehhanismile antud eri ülesandeid, mida täidab Euroopa Komisjon koostöös EKPga. Eelkõige on Euroopa Komisjonile antud ülesanded koostöös EKPga hinnata stabiilsustoetuse taotlusi, pidada läbirääkimisi vastastikuse mõistmise memorandumi üle, milles määratakse kindlaks antud finantsabi tingimused, ning jälgida finantsabi andmisega seotud tingimuste täitmist. Täpsemalt peab juhatajate nõukogu esimees seoses stabiilsusabi taotluste hindamisega andma Euroopa Komisjonile, kes tegutseb koostöös EKPga, ülesande hinnata, kas on oht kogu euroala või selle liikmesriikide finantsstabiilsusele; hinnata kas valitsemissektori võlg on jätkusuutlik; ning hinnata EMFi asjaomase liikme tegelikku või potentsiaalset rahastamisvajadust. Lisaks on nii Euroopa Komisjonile kui ka EKP-le antud ülesanne hinnata stabiilsusabi taotluste kiireloomulisust ning osaleda vaatlejatena juhatajate nõukogu ja direktorite nõukogu koosolekutel.\nEuroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas „Pringle“, (6) et Euroopa stabiilsusmehhanismiga Euroopa Komisjonile ja EKP-le pandud kohustused, ehkki need on olulised, ei hõlma otsuste tegemise pädevust. Lisaks on nende kahe institutsiooni tegevus selle lepingu raames siduv üksnes ESMile (7). Euroopa Kohus märkis järgmist: „Mis puudutab EKP-le ESML-iga antud ülesandeid, siis on need vastavuses erinevate ülesannetega, mille EL toimimise leping ja EKPS [ja EKP] põhikiri sellele institutsioonile on ette näinud“ (8).\nEKP roll jääb ettepandud määruses võrreldes ESMi asutamislepinguga suures osas samaks. Sellega seoses peab EKP oluliseks rõhutada, et nii ESMi asutamislepingu kui ka ettepandud määruse kohaselt keskendub mis tahes EKP sisend konkreetsetele teemadele, mis on olulised seoses EKPSi põhiülesannetega määratleda ja rakendada rahapoliitikat ning samuti seoses EKPSi kaasabiga pädevate asutuste poolt rakendatava poliitika sujuval teostamisel, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnõuete järelevalvega ja finantssüsteemi stabiilsusega. EKP osalus peaks tagama, et EKP-l on võimalik mitte ainult hinnata mõju oma ülesannetele, vaid ka pakkuda ESMile, Euroopa Komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele oma ekspertteadmisi. Praegune määratlus, mille kohaselt Euroopa Komisjon täidab oma ülesandeid „koostöös“ EKPga, töötati välja finantskriisi ajal. EKP soovitab, võttes arvesse liidu alalise kriisijuhtimise raamistiku edasist arendamist ja tõhustamist kriisijärgsel ajal, EKP panust täpsustada, et kajastada paremini asutamislepingutes sätestatud EKP ülesandeid ja sõltumatust ning tehniliste eriteadmiste ja kohustuste selget jaotust tulevases ESMi raamistikus. Edaspidi võib EKP tegeleda kohasel viisil ning vajaduse korral vastavalt oma pädevusele finantssektori poliitikate ja makrousaldatavuse seisukohalt kriitilise küsimustega, näiteks üldiste eelarveeesmärkidega ja jätkusuutlikkusega ning rahastamisvajadustega.\nLõpuks soovitab EKP selgitada ettepandud määruses täiendavalt EKP rolli, mis tuleneb teistest õigusaktidest, sealhulgas EKP rolli ühtses järelevalvemehhanismis, mis asutati 2013. aastal pärast ESMi asutamislepingu jõustumist (9). Pangandussektorile suunatud finantsabi instrumendid peaksid arvesse võtma EKP kohustusi seoses krediidiasutuste järelevalvega ühtse järelevalvemehhanismi raames (10). Sellega seoses peaks ettepandud määrus kohaselt tagama EKP piisava ja õigeaegse osalemise nende instrumentidega abiandmise kavandamisel või talle sellekohase teabe edastamise.\n2. Toetus ühtsele kriisilahendusnõukogule\nEttepandud määrusega kehtestatakse ESMile uus ülesanne seoses eesmärgiga aidata kaasa euroala ning samuti pangandusliidus osalevate liikmesriikide finantsstabiilsuse tagamisele. ESMile antakse ülesanne pakkuda krediidiliinide või tagatiste kujul finantstoetust ühtsele kriisilahendusnõukogule, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 806/2014 (11) alusel.\nNagu on rõhutatud viie presidendi aruandes Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimise kohta, toetab EKP algatust anda ESMile ülesanne pakkuda ühtsele kriisilahendusfondile usutavad ühist kaitsemeedet. Nagu EKP on varem märkinud, (12) toetab ta ettepanekut kehtestada täiendavaid kaitsemeetmeid (finantsasutustega või muude kolmandate isikutega sõlmitud laenulepingud või muud laadi toetused), mida oleks võimalik võtta erandkorras, kui ühtsesse kriisilahendusfondi eelnevalt tehtud sissemaksetest ei piisa ja täiendavaid sissemakseid pole kulude katteks võimalik kohe saada. Selline kaitsemeede tuleks rakendada niipea kui võimalik ning hiljemalt enne määruses (EL) nr 806/2014 ette nähtud üleminekuperioodi lõppu 1. jaanuaril 2024.\nOn väga tähtis, et see kaitsemeede kaitseb kõiki võimalikke ühtse kriisilahendusnõukogu meetmeid, sealhulgas nii maksevõime- kui ka likviidsustoetuse pakkumist kriisilahenduses olevatele krediidiasutustele. Selline likviidsustoetus võimaldab väiksemat kahju tekkimise riski ning on ette nähtud ajutisena. Kaitsemeetmed, mis hõlbustavad ühtse kriisilahendusnõukogu poolt likviidsuse pakkumist on eriti tähtsad, kuna likviidsustoetus kriisilahenduses olevale krediidiasutusele võib olla suur ja ületada ühtse kriisilahendusnõukogu võimalusi.\nEKP nõustub, et kaitsemeede ei peaks keskpikas perioodis eelarvet mõjutama, mis tagaks, et avaliku sektori abi saadakse tagasi finantssektorile tagantjärele kehtestatavate lõivude kaudu. Selle nõude kehtestamisel on peetud silmas ühtse kriisilahendusmehhanismi asutamise peapõhjendust, milleks on pankade kriisilahendus maksumaksjatele püsikulusid tekitamata. Tähtis on hoolsalt määratleda tähtaeg, mille jooksul finantssektor need vahendid tagasi maksma peab, et vältida ülemääraste tsükliliste tasude kehtestamist (13).\nEKP märgib, et ühtse kriisilahendusnõukogu toetamise otsustusprotsessi osas puudub järjekindlus. Ühelt poolt pakuvad SSMis osalevad euroalavälised liikmesriigid ja euroala liikmesriigid ESMi kaudu ühiselt ühtsele kriisilahendusnõukogule finantsabi. Sel põhjusel teeb otsused ühtse kriisilahendusnõukogu toetamise kohta juhatajate nõukogu, tegutsedes kokkuleppel SSMis osalevate euroalaväliste liikmesriikidega. Ent selliste otsuste heakskiitmisel nõukogus võivad hääletamisel osaleda kõik nõukogu liikmed (14). See hõlmab SSMis mitteosalevaid euroalavälised liikmesriike.\nLõpetuseks, EKP rõhutab vajadust tagada, et Ühtse Kriisilahendusnõukogu kogu toetusega seotud kord tuleb vastu võtta kiiresti, et see ei lükkaks edasi ühtse kriisilahendusnõukogu kriisilahendusskeemi osas tehtava otsuse vastuvõtmist ja täitmist. ESMi väljamaksed peaksid olema võimalikult automaatsed, kiired ja tõhusad. Selles osas toetab EKP ettepandud määruse sätestust, millega kehtestatakse kiire menetlus ESMi otsusteks krediidi kasutuselevõtmise kohta. EMFi tegevdirektoril on pädevus teha otsus krediidiliini avamise kohta ja see otsus tuleb teha hiljemalt 12 tunni jooksul alates Ühtse Kriisilahendusnõukogu taotluse saamisest (15).\n3. Euroopa stabiilsusmehhanismi ümbernimetamine\nEuroopa Komisjoni algatus muuta ESMi nime võib tekitada segadust nii ESMi eesmärkide osas kui ka tema poolt kasutatavate instrumentide osas. EKP soovitab säilitada ESMi praeguse nime, kuna see tagab selguse avalikkuse jaoks ja järjepidevuse. Ettepandud määruses ei ole „monetary“ mõiste kasutamine liidu organi nimes täpne, kuna ESMi eesmärgid ja ülesanded ei ole olemuselt monetaarsed. Kooskõlas aluslepingutega põhineb majanduspoliitika liikmesriikide majanduspoliitikate tihedal koostööl, siseturul ja ühiste eesmärkide määratlemisel; samas liidu rahapoliitika määratlemise ja rakendamise põhiülesanne ning välisvaluuta tehingute teostamine on pandud EKPSile, mida juhivad EKP otsuseid tegevad organid.\nEuroopa Liidu Kohus leidis kohtuasjas „Pringle“, et ESMi asutamine jääb majanduspoliitika valdkonda (16). Kohus märkis, et ESMi stabiilsuse tagamise ülesanne liiduüleselt on selgelt erinev hinnastabiilsuse hoidmise ülesandest, mis on liidu rahapoliitika esmane ülesanne. Kuigi euroala stabiilsus võib mõjutada seal kasutatava vääringu stabiilsust, ei saa majanduspoliitika meetmeid pidada võrdseteks rahapoliitika meetmetega ainult seetõttu, et neil võib olla kaudne mõju euro stabiilsusele (17).\nEKP mõistab, et uue nime valikut on inspireerinud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). Samas asutati IMF teistsuguses olukorras ning erinevate eesmärkide ja ülesannetega. IMF asutati 1944. aastal vastu võetud põhikirja alusel ja sätestati kohustus, et liikmed järgivad arvestuslikku vahetuskursi süsteemi, mida tuntakse ka Bretton Woodsi nimega, mis väldiks konkurentsiga seotud devalveerimiste kordumist, mis süvendasid 1930ndate aastate suurt depressiooni. Muu hulgas on selle eesmärgiks edendada rahvusvahelist monetaarset koostööd, lihtsustada rahvusvahelise kaubanduse laienemist ja tasakaalustatud kasvu, soodustada vahetuskursside stabiilsust, säilitada liikmesriikide hulgas stabiilsed valuutarežiimid ja vältida vahetuskursi langetamist konkurentsieelise saavutamiseks, teha fondi üldised vahendid piisavate tagatiste alusel liikmesriikidele ajutiselt kättesaadavaks, andes neile seeläbi võimaluse parandada oma maksebilansi tasakaalustamatust (18).\n(2) Vt arvamuse CON/2011/24 punkt 8. Kõik EKP arvamused on avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.\n(3) Vt Euroopa Komisjoni 22. juuni 2015. aasta aruanne „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“, mille esitas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker koos Donald Tuski, Jeroen Dijsselbloemi, Mario Draghi ja Martin Schulziga, avaldatud komisjoni veebilehel www.ecb.europa.eu.\n(4) Vt „Komisjon vs. Prantsusmaa“, 7–71, ECLI:EU:C:1971:121, punkt 20; Euroopa Kohtu arvamus 1/92, 10. aprill 1992, ECLI:EU:C:1992:189, punkt 41; „Thomas Pringle vs. Government of Ireland jt“, C-370/12, ECLI:EU:C:2012:756, punkt 158.\n(5) Vt arvamuse CON/2011/24 punkt 6.\n(6) Vt kohtuasi C-370/12 „Pringle“.\n(7) Vt kohtuasi C-370/12 „Pringle“, punkt 161.\n(8) Vt kohtuasi C-370/12 „Pringle“, punkt 165. Vt ka kohtujurist Cruz Villalóni ettepanek kohtuasjas „Peter Gauweiler jt vs. Deutscher Bundestag“, C-62/14, ECLI:EU:C:2015:7, punkt 150.\n(9) Nõukogu määrus (EL) nr 1024/2013, 15. oktoober 2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).\n(10) Euroopa Kohtu otsus T-122/15, „Landeskreditbank Baden-Württemberg-Förderbank vs. Euroopa Keskpank“, ECLI:EU:T:2017:337, punkt 63.\n(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 806/2014, 15. juuli 2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).\n(12) Vt arvamuse CON/2013/76 punkt 2.8.\n(13) Vt arvamuse CON/2013/76 punkt 2.8.\n(14) Ettepandud määruse artikli 3 lõige 4 ja ettepandud määruse lisa artiklid 22 ja 23.\n(15) Ettepandud määruse artikli 22 lõige 7 ja artikli 23 lõike 2 punkt b.\n(16) Vt kohtuasi C-370/12 „Pringle“, punkt 60.\n(17) Vt kohtuasi C-370/12 „Pringle“, punkt 56.\n(18) Vt rahvuvahelise valuutafondi põhikirja artikli I punkte i, ii, iii ja iv.


TEGUS EESTI! Sotsiaalsed ettevõtted saavad taotleda stipendiumi\nAvaleht Majandus TEGUS EESTI! Sotsiaalsed ettevõtted saavad taotleda stipendiumi\nVasakult: Eesti trükimuuseumi eestvedaja Lemmit Kaplinski ja Tartu Olympic Casino juht Timmo Kuusk\nSotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik (SEV) ootab alates tänasest kuni aprilli lõpuni taotlusi 3000 euro suuruse “Tegusa Eesti” stipendiumile, mille eesmärk on aidata ühiskondliku heaolu nimel tegutsevaid sotsiaalseid ettevõtteid.\nStipendiumit saavad taotleda ühiskonnale lisaväärtust loovad ettevõtted, mis on tegutsenud vähemalt ühe aasta. Taotlusi võetakse vastu aprilli lõpuni, stipendiaat kuulutatakse välja mai keskpaigas. 3000 euro suurust “Tegusa Eesti” stipendiumifondi toetab Olympic Casino ning sotsiaalselt aktiivseid algatusi tunnustatakse juba seitsmendat korda. Kolme aastaga on “Tegusa Eesti” stipendium toetanud Eesti sotsiaalsete ettevõtete arengut 18 tuhande euroga.\n„Sotsiaalsed ettevõtted on hetkel lootusrikkad mitme riikliku algatuse, näiteks riigihangete seaduse ning ühinguõiguse uuendamise, osas“ märkis Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku juhatuse esimees Jaan Aps. „Pikaajaliste arengute kõrval on aga oluline, et igal tublil sotsiaalsel ettevõttel oleks just nüüd ja praegu võimalus oma sihtrühma heaks kasvada ning areneda. Selle hädavajaliku võimaluse stipendium loobki.“\nEsimesena pälvis stipendiumi 2012. aasta sügisel Harjumaal tegutsev MTÜ Tagurpidi Lavka, kes aitab talunikel ilma vahendajata müüa mahekaupu linlastele. Viimase kolme aasta vältel tunnustati 3000 eurose stipendiumiga waldorfharidust viljelevat MTÜ Rosma Haridusseltsi Põlvamaalt, Eesti Pimemassööride Ühingut Tallinnast, töörehabilitatsiooniga tegelevat MTÜ Hingerahu Pärnust, väiksema konkurentsivõimega inimesi tööturul abistavat Randvere Tööõppekeskust Saaremaalt ning vanade töövõtete ja oskusteabe säilitajat ja tutvustajat Eesti trükimuuseumit Tartust.\n“Tegusa Eesti” stipendiumit antakse välja kaks korda aastas ning käesoleva vooru avaldusi võib saata kuni 31. aprillini. Kõikidel stipendiumist huvitatud sotsiaalsetele ettevõtetel palume ühendust võtta Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustikuga aadressil stipendium@sev.ee.\neelmine VIIS VÄÄRT PÄEVA! Tulekul on "Tallinn Marketing Week"\njärgmine Võimalus osaleda EASi loomemajanduse tugistruktuuride arendamise taotlusvoorus


Jüri jäätmejaam ootab külla\njüri jäätmejaam, heakord, keskkond\nPaar kuud tegutsenud Jüri jäätmejaam (Traavi tänav 5) on elanike poolt kenasti üles leitud. Kuna Turu tee ehitustöödega seoses on Järveküla jäätmepunkt ajutiselt suletud, ootavad Jüri jäätmejaama operaatorid edaspidi rohkem kliente ka valla põhjapiirkonnast. Tööd jäätmejaamas jagub ka algava kevad-suvise hooaja eel, kui inimesed kipuvad veelgi rohkem kraamima, koristama ja kolima. Seetõttu paneb jäätmejaama meeskond inimestele südamele, et jäätmejaama oma prügi ära andma tulles tuleks eelnevalt ka veidi kodutööd teha.\nJüri jäätmejaamas teenindab inimesi kaks kogenenud operaatorit, kelle ülesanne on nii elanike juhendamine kui ka tasulise prügiga arveldamine. Jäätmejaama minnes tulebki esmajoones pöörduda alati klienditeenindusse, mis hetkel tegutseb vastavalt tähistatud soojakus, kuid kolib juba peagi selleks ette nähtud ruumidesse. Halba ei teeks ka selleks spetsiaalselt loodud kodulehel äraantavate jäätmeliikidega tutvuda. Kuigi enamiku käideldava prügi äraandmine on vallas sissekirjutust omavatele inimestele tasuta, on siiski mõned jäätmeliigid, mille vastuvõtmisel rakendub lisatasu. Näiteks on oluline teada, et kõik sega- ja sorteerimata prügi ning ehitusjäätmed kuuluvad tasulise teenuse alla ning nende loovutamise hind on 25 eurot kuupmeeter ehk umbes 2,5 eurot 100-liitrise prügikoti kohta.\nKuna operaatoritel on kohustus kõik käitlusesse minev prügi üle vaadata olenemata sellest, kas see on tasuta või tasuline, tähendab see, et aeg-ajalt – näiteks nädalavahetusel – võib olla järjekord. Olulisemalt kiiremini saab jäätmed loovutada juhul, kui need on kliendi poolt kodus juba korralikult sorteeritud ja autosse või konteinerisse ka jäätmeliikide kaupa asetatud. Kõik info liigiti kogumise kohta on leitav valla jäätmemajanduse kodulehelt www.jaatmejaam.rae.ee ning kirjutasime teemast ka jaanuarikuu Rae Sõnumites.\nSamuti tuleb Jüri jäätmejaama külastades pidada kinni jäätmejaama kodukorrast – territooriumil on keelatud suitsetamine ning lastel ei tohiks lasta seal omapead ringi vaadata, sest platsil töötavad suured autod.


Tänane kuupäev 28 Jaan, 2022 12:35\nTeema pealkiri: Eesti mehed peale suurt sõda Prantsuse võõraste leegionis\nPostitatud: 02 Mär, 2004 13:32\nKõik Eestlased kes juhtusid end 1945. aastal vangi andma Prantslastele, pandi peagi valiku ette - kas anname venelastele välja või astute võõrleegioni. Enamus eelistas endiselt Leegioni, kuid nüüd juba Prantslaste oma. Oli ka hulgaliselt neid, kes venelastele üle anti, kaasaarvatud 2. Eesti Piirikaitse Rügemendi ülem Vermet.\n1945-46 aastal sai võõrleegion endisi SS-i mehi täis. Ka enamus relvastusest pärines sakslastelt. Seepärast öeldaksegi et Waffen-SS-i viimased lahingud peeti Indo-Hiinas. Mehed, kes viieaastase lepingu (põhiliselt Vietnamis) ära teenisid said vabaks ja võisid minna kuhu tahes. Väga paljudele jäi see kauaoodatud vabadus muidugi nägemata. Kuid oli ka üksikuid Eestlasi kes esimese lepingu lõppedes järgmise sõlmisid, siis juba allohvitseridena.\nPostitatud: 15 Mär, 2004 22:10\nKas sa migit allikat või viidet selle kohta ei saa ära tuua? Oleks tänulik.\nPostitatud: 30 Apr, 2004 21:51\nPanen siia ühe pildi Hintzeri kogust ja lisan pildi all oleva teksti.\nHallang, Illo - 25a. Tallinnast, kommertzgümn. őpilane. Oli tőlgina saksa sőjaväes. Langes ameeriklaste kätte vangi. Anti hiljem prantslastele üle, kus nelja kuuga kehakaal langes 100 kg. - 50 kilole. Pikkus 2 m. Et vangis mitte surra, astus vőőrleegioni, kus teenis 5 aastat. (Temast intervjuu helilindil)\nPostitatud: 01 Juun, 2004 11:14\nAntud artikkel ka ilusasti internetis olemas\nEesti Ekspress 05. oktoober 2000\nPostitatud: 01 Juun, 2004 20:50\nmillal see sinu artikkel ilmus. seda saaks ju ekspressi arhiivist siis otsida.\nPostitatud: 22 Aug, 2004 2:16\nKas keegi teab kui palju neid üldse oli kes prantslastele vangi langesid, pakun, et üsna vähe. Prantslastele läks Raimsi piirkond ja natuke Lõuna Saksamaad, seal aga eesti väeosi ei olnud. Samuti ei teeninud eestlased ulatuslikult Saksa diviisides, sest Saksa diviisid ka SS komplekteeriti üldjuhul nn Riigisakslastest või siis etnilistest sakslastest kes seaduse alusel said kohe päritolu tõttu Riigisakslasteks. Teiseks vangi langenud eestlased said Stantoni doktriini tõttu(EV oku patsiooni mittetunnnustamine) kohe eristaatuse ja paljud neist astusid US Army teenistusse sõjaväeteenistujatena ning isegi pidasid vahiteenistust natsi sõjakurjategijate vanglates ka Nürnbergi protsessil. Pakun, et võõrlegioniga liituti peamiselt muudel kaalutlustel, et saada korralik tööots, mis võis tollel hetkel olla palju parem kui kui DP(displaced person) staatus kuniks liitlased otsustasid mida nendega teha. Fakt on ka see, et ega elu saksamaal 45-48 ei olnud eriti hea, paljud olid POW laagrites ja nende tausta uuriti ja ebakindlus tuleviku ees oli suur. Nendes tingimustes oli Legion hea pääsetee ja pakkus mingitki stabiilsust. Ise kohtusin LAV ühe eesti vanamehega, kes oli legionär olnud, kuid kesk Aafrikas. Väidetavalt jooksis ta prantslaste poole üle 1943, ma küll ei tea kus rindelõigus aga võibolla oli ta Afrikakorpuses. Ta ei rääkinud sellest palju ja ma ei hakanud ka küsima.\nPostitatud: 01 Sept, 2004 12:06\nTeiseks vangi langenud eestlased said Stantoni doktriini tõttu(EV oku patsiooni mittetunnnustamine) kohe eristaatuse ja paljud neist astusid US Army teenistusse sõjaväeteenistujatena ning isegi pidasid vahiteenistust natsi sõjakurjategijate vanglates ka Nürnbergi protsessil. Pakun, et võõrlegioniga liituti peamiselt muudel kaalutlustel,\nPaljud eelnevas postituses toodud väited on õiged, kuid vale on panna ühte patta kõik okupatsioonitsoonid sõjajärgsel Saksamaal. Elu nendes oli sisse seatud küllaltki erinevatel põhimõtetel. Kui inglise ja ameerika tsoonile on lihtsam võrdusmärki panna, siis prantsuse okupatsioonitsoon oli midagi muud. Valikud, mida eelpool postitanu esile tõi, seal puudusid. Samuti oli suhtumine baltlastesse tunduvalt halvem kui riigisakslasesse. Kuigi prantsuse tsoonis oli eestlasi suhteliselt vähe, pidid nad oma edasise eksistentsi eest kõvasti muretsema. Prantslaste poolt pakutud variandid olid ainult halvad ja neist tuli valida sobilikuim. Kedagi ei pakkunud sulle seal mingit DP staatust ega teenimist mingites vahipataljonides (kui just leegionit selleks ei nimetatud).\nPostitatud: 25 Sept, 2004 3:58\nLugupeetud oponent, küsimus on ju selles, et kui palju arvuliselt Eestlasi sattus Prantsuse tsooni, kahjuks ei ole mul objektiivset statistikat, kuid usun et neid oli väga vähe võibolla sadakond. Minu enda onu, kes täna elab Suurbritannias langes prantslastele vangi Belgia/Luxemburgi piiril ja sattus ta sinna peale Lätis asuva Abwheri luurekooli evakueerimist läände. Kuna tegemist oli sõjaväeluure ohvitseriga, siis oli ta juba 1946 a. Briti sõjaväeluure teenistuses Londonis. Kuid üldiselt ega prantslased eriti vange võtnudki, kui siis võibolla alles sõja lõppedes. Aga kas kellegil on infot mida võisid prantslased teha waffen SS teeninud prantslaste endiga?\nPostitatud: 26 Sept, 2004 11:20\nAga kas kellegil on infot mida võisid prantslased teha waffen SS teeninud prantslaste endiga?\nSuure osaga oli jutt olnud suht lühike - kollaboratsionist ning oksa. Või veelgi hullem ots.\nHetkel ei oska ühtegi täpsemat vihjet anda, kui et võid külastada siin varemgi reklaamitud foorumit http://forum.axishistory.com ning teha seal näiteks otsingu sõnadega faith of charlemagne soldiers.\nSaab küllalt põhjalikke ja suht jubedaid lõpu lugusid.\nPostitatud: 16 Okt, 2004 1:14\nTeema illustreerimiseks panen siia üles leegionis Aksi nime kandnud Arved Kungase mälestused\nLÄBI LAAGRITE LEEGIONIST LEEGIONI\nAlljärgnevate ridade autoril on olnud au – ajalooliste sündmuste survel – teenida kahes leegionis: Eesti Leegionis ja Prantsuse Võõrleegionis.\nPärast taganemist Eestist üle Saaremaa, sattusin nagu paljud teisedki kaasvõitlejad Neuhammeri laagrisse. Mind saadeti 46. Rügemendi 3. kompanii koosseisus taas idarindele. Seal, Oppelni ja Briegi vahel asuva Wolfsgrundi küla ees, sain peaaegu kohe ühe snaiperi kuulist haavata. Nii lõpetasingi sõja Saksamaal asuvate Wermsdorfi ja Riesa tagavarahaiglates, kuhu jäin kuni 26. aprillini 1945. Sel kuupäeval algas minu sõjavangi periood.\nTol 26. aprilli pärastlõunal tulid kaks ameeriklast jalgratastel(!) Wermsdorfi lossis asuvasse haiglasse teatega, et keskööl antakse see piirkond üle Punaarmeele. Nad lubasid endiga kaasa võtta mehed, kes jaksavad käia ning eelistavad endid vangi anda ameeriklastele. Ühtlasi kahetsesid nad, et neil polnud võimalik kaasa võtta raskemaid haavatuid. Varsti oligi koos umbes 3000-meheline „vabatahtlike“ sõjavangide salk, kes asus teele lääne poole kahe ameeriklase saatel. Kõik olid heas tujus, lauldi ja mängiti lõõtspilli. Kõik lootsid peatsele vabanemisele. Minu teada polnud rohkem eestlasi selles kolonnis. Kuulsime hiljem, et ameeriklased olid siiski veel enne keskööd ka raskelt haavatud Wermsdorfist ära toonud.\nMeie lõbus rongkäik sai esimese pettumuse külas, kus oli suuremaid ameeriklaste üksusi ja kus meid värvilised sõdurid vaenlastena vastu võtsid. Ohvitseridelt kisti maha pagunid ja aumärgid. Vangide taskud ja leivakotid tehti tühjaks. Leitud isiklikud tarbed ja asjad lihtsalt visati teekraavi, nähtavasti vangide kiusamiseks. Protesteerimine tõi endaga kaasa vaid rusikahoope.\nToitlustamisest ei olnud esimesel neljal päeval juttugi. Läbitud kogumispunktides tuli magada lagedal väljal ning kannatada joogivee puudust. Lõpuks, pärast transporti rongil ja veoautodel, jõudsime mai algul Sinzigi laagrisse, kus Reini kaldal oli koos üle 120.000 vangi. Toit oli äärmiselt napp. Nii näiteks anti üks valge leib 20 mehele päevas ja igaüks sai paar supilusikatäit aedviljakonservi, millest piisas vaevalt lahjaks supiks kui mitu meest oma normid kokku panid. Eestlasi oli seal algul koos 60 mehe ümber. Hiljem eraldati paarkümmend endist leegionäri erilaagrisse, sest nad ei saanud oma veregrupi märgi tõttu varjata Relva-SSi kuuluvust ega võinud endid mingisse muusse relvaliiki kuuluvaks tunnistada. Nende meeste hulgas oli ka käesolevate ridade kirjutaja.\nImelikul kombel oli selles erilaagris toit pisut parem ja ameeriklased kohtlesid meid koguni teatava aupaklikkusega. Muidu möödus igapäevane elu monotoonselt ning ikka endiselt lageda taeva all ilma mingisuguse kaitseta vihma, tuule ja päikese eest. Säärane logelemine kestis kuni juulikuuni, mil ameeriklased andsid laagri ja vangid üle prantslastele. Üleandmiskingina tühjendasid ameeriklased nende varustuslao, jagades vangidele jalanõusid, tekke ja riideid.\nPrantslaste saabumisel võttis elu vangilaagris päevapealt teise ilme. Toitlustamine muutus kehvaks, samuti ka vangide kohtlemine. Hiljem selgus, et meie valvuriteks olid endised prantsuse FTP liikmed (prantsuse kommunistlikud vabakütid ja partisanid), kes olid tegutsenud Saksa okupatsiooni ajal Prantsusmaal kommunistliku partei terroristidena.\nKättemaksuks korraldasid need uued kangelased ja „võitjad“ siis vangide peksmist, nende vähese vara ülevõtmist ja ameeriklaste poolt jagatud jalatsite ning riietuse konfiskeerimist. Peab mainima, et meie valvurid olid niisama viletsasti riietatud kui meiegi. Eriti toorelt käituti aga elsasslastest vangidega. Teatavasti olid elsasslased mobiliseeritud nn. rahvussakslastena Wehrmachti ja Waffen-SSi. Prantsuse kommunistid kohtlesid neid reetureina. Avastatud elsasslasi sunniti kadalipu spaleeride vahelt käpuli roomama kuni suurte latriinideni, kuhu neid siis paisati väljaheiteisse ja kuhu nad uppusid või kus neid lõpetati kivide loopimisega! Pärast selliseid juhtumeid ei julgenud enam ükski elsasslane oma prantsuse kodakondsusest rääkida.\nSinzigi laagrielanike arv kahanes päevpäevalt ja lõpuks jäi kohale vaid erilaager. Igast rahvusest veregrupi märkidega meestest. Viimaks viidi meid üle Andernachi laagrisse, mis juba algusest peale oli olnud prantslaste valduses. 19. kilomeetri pikkune vahemaa tuli jala ja jooksusammul katta. Nälginud mehed langesid maha nagu kärbsed ja neid ei ergutanud isegi mitte püssipärade hoobid. Õnneks meile kõigile kohtusime poolel teel ühe ameeriklaste kolonniga. Ameeriklased seekord käitusid ausate sõjameestena. Nad peatasid vangide kolonni ja selle saatemeeskond sai ameeriklaste käest sõimata. Ameeriklased ootasid niikaua kui kõik haiged veoautodel edasi transporditi ning seda nende ülevaatuse all.\nAndernachi laagris oli olukord veelgi räbalam. Tuule ja vihma eest mingit varju ei olnud ja maasse ei tohtinud ka kaevuda. Esines kordi, mil meie valvurid öösiti oma joomapidudel umbpead laagrisse tulistasid. Õnneks oli selliste „naljategude“ tulemusel suhteliselt vähe ohvreid.\nPärast pikka vabanemise ootust avanes septembrikuus võimalus minna vabatahtlikult tööle ja meid transporditi siis Prantsusmaale. Meie teekond kuni Prantsusmaa piirini oli tõesti liigutav. Igas jaamas, kus peatusime ja kus eraisikuil oli vähegi võimalust meiega kokku puutuda, andsid inimesed meile kas või nende viimase leivapalukese. Ka võeti salaja vastu kirju omastele edasitoimetamiseks.\nPrantsusmaale jõudes oli vastuvõtt hoopis jahedam, iseäranis Põhja- ja Kesk Prantsusmaal. Seal loobiti jaamades meid kividega ja rauatükkidega. Iseäranis agarad vangide peale sülitama ja kisama olid naised!\nSelles transpordis olin vist ainuke eestlane. Teised reisikaaslased olid kas riigisakslased või rahvussakslased idaaladelt. Meid saadeti seekord Annecy linna Savoias. Seal asus üks musterlaager, mis oli mõeldud välismaalastele näitamiseks. Tegelikult oli see endine saksa sõjaväelaager elektrivalgustuse, veevärgi, spordiplatsi, raadio, raamatukogu ja kirikuga. Iga 40 mehe peale oli barakk voodite ja tekkidega. Toit oli vangide kohta hea. Laagrisse kuulus umbes 3000 vangi, kes peaaegu kõik käisid tööl väliskomandodes. Laagris püsis alaliselt ainult paarsada meest.\nNii sain minagi lõpuks mõneks nädalaks üksikkomandosse ühe talumehe juurde tööle. Külas, kus asusin, oli elu päris hea ja kohalikud elanikud kohtlesid mind ja teisi vange päris sõbralikult. Sain oma peremehega kaunis hästi läbi. Meievaheliseks tõlgiks oli talusulane, kes oli olnud prantsuse sõjavangina Saksamaal. Peremees oli naljakas mees - kõva kommunist, kes luges parteilehte „Humanite“, mis teda aga ei takistanud käimast igal pühapäeval kirikus, kust naastes tihti sõimas oma palgalist sulast, kui see oli jätnud või unustanud mõnd kodust talitust tegemata. Minu seletusi (tõlgi läbi) tegelikust kommunismist „töörahva paradiisis“ ta ei tahtnud võtta tõena. Ka ei mõistnud ta miks ma ei tahtnud kodumaale tagasi minna. Kahjuks lõppes see poolvabadus kiiresti ja meid (- samas külas oli veel teine eestlane, pärit Pandiverest) saadeti St-Fonsi laagrisse Lyoni lähedal. Ametlikuks põhjuseks oli „kodumaale“ saatmine. Lyoni linnast ja selle ümbrusest jäi mulle väga halb mulje. Linn oli ohtrasti kaunistatud „rahvaste isa“ Stalini piltidega ja punalippudega. Meie valvurid ja eraisikud kohtlesid meid vaenlastena.\nLaagrisse ilmusid Prantsuse Võõrleegionisse värbajad, kes hoiatasid meid venelastele väljaandmise eest. Pikema kaalumise järel otsustasimegi „paradiisi sõidust“ pääsemiseks astuda vabatahtlikult Prantsuse Võõrleegioni. Meid oli kokku 21 baltlast, keda siis paigutati ühte Lyoni kasarmusse. Eestlasi oli kuus: Heinrich Remmelgas Rakverest, Ilmar Teder Viljandist, Arnold Tölp Läänemaalt (sai hiljem Indohiina surma), August Lapp Tartust, Alfred Kloks Märjamaalt ja mina. Mul õnnestus saada tööle kasarmu kööki. See töökoht andis võimaluse muretseda rohkelt toitu ja nii ei tarvitsenud mu nälgind saatusekaaslased enam tunda tühja kõhtu.\nLyonist saadeti meid kurikuulsasse St. Niklausi kindlusse Marseille’s, kus asus Leegioni värbamiskeskus. Esimene mulje Leegionist oli halb. Rekrutid olid majutatud niisketesse ja külmadesse keldritesse. Voodid ja tekid olid täisid ja lutikaid täis ning toitlustamine polnud kõige parem. Kohtlemine kaadri kapralite ja allohvitseride poolt oli äärmiselt range ja toores.\nMõni päev hiljem oli mul järjekordselt õnne ja sain ühe eestlasest kaprali vahendusel kaadrite juurde tööle. Minu peamiseks ülesandeks oli kellegi endise, okupatsiooniaegse prantsuse ministri eest hoolitsemine. See keskealine jõukas mees oli astunud Leegioni, et pääseda vangistusest ja kohtust. Ta tegi hiljem, kuni Indo-Hiinas langemiseni, Leegionis kiiret karjääri.\nSee eelistatud seisukord kestis peaaegu kuu aega, mis kulus ära igasugustest komisjonidest läbikäimiseks. Käisime ka saunas ja juuksuri juures, kes kõigil juuksed nulli peale maha pügas. Eestlaste, lätlaste ja leedulaste käest võeti veel allkirjaga tõend, et nad pole kunagi Nõukogude Liidu kodanikud olnud ega tahagi selleks saada. Pärast lõplikku Leegioni vastu võtmist anti meile ka „uus munder“ - Esimesest maailmasõjast pärinevad aegunud kaltsud. Peab aga ütlema, et arstlik kontroll oli väga range. Palju mehi praagiti sõjavigastuste või muidu kehva tervise pärast välja. Hiljem kuulsime, et neid siiski vangilaagrisse tagasi ei saadetud ja nad võisid jääda Prantsusmaale vabade töölistena. Ma sain kätte isegi prantsuse sõjavangi „palga“, kokku 21 franki 8-kuulise vangilaagris viibimise eest. Selle rahaga võis tookord käia umbes 3 korda kinos.\nNii käis meie „õppus“ kuni järgmise aasta märtsi-aprillikuuni välja. Tegelikult võis seda „õppust“ pidada peamiselt ameerika relvade tundmaõppimiseks ja prantsuse rivikorraga tutvumiseks. Saime ka paar korda laskmas käia, kuid tegelikult polnud niisugust väljaõpet kellelegi vaja, sest kõik mehed, peamiselt saksa sõjaväest tulnuina, olid igasugust õppust ja rindepraktikat juba küllalt saanud. Sakslastel lasti laulda nende endiseid marsilaule, kuid uute „prantsustatud“ sõnadega. Kohalikud kommunistlikud ajalehed olid sellele väga kurjad, et lasti endisi „natse“ niimoodi Aubagne linnas paraadi teha. Prantslastest ohvitseridel oli hea vabandus: „Palun väga, marsilaulude viisid on küll saksa omad, kuid sõnad on väga prantsuse patriootilised!“\nMeile, baltlastele, valmistati veel viimane üllatus. Ühel päeval tuli käsk kõik relvad ja varustus ära anda, kuid endid siiski soojalt riietada. Meid esitati Marseille’s vene komisjonile, kes lahkesti soovis vastu võtta „kodumaale tagasipöördujaid“. Keegi ei olnud kindel, et meile seda ,,puhkusereisi“ peale ei suruta. Mind kutsuti isiklikult ühe Leegioni valgevenelasest majori juurde, kes mind igati püüdis julgustada punastele vastupidamiseks ning andis nõu kuidas neile vastata. Kuid temagi ei olnud kindel meie tuleviku osas. Nii esitati meid Marseille’s vastavates ametiruumides ühele vene NKVD-kaptenile, kes püüdis teada saada meie õigeid nimesid, elu- ja sünnikohti jm. isiklikke andmeid. Kuigi ma vene keelt oskasin, mängisin mittemõistmist ja lasin kõik tema küsimused saksa keelde tõlkida, võites seega aega vastamiseks. Tollal võis Leegionisse astumisel ennast sisse kirjutada ükskõik millise nime ja rahvuse all. Seda taktikat kasutasid ka paljud teised baltlased. Minu teada ei leidnud vaene NKVD-lane ühtki vabatahtlikku „paradiisi“ sõiduks. Ka olgu siinjuures märgitud, et enamik tema poolt korjatud isiklikke andmeid olid valed.\nViimaks jõudis kätte aprillikuu, mil meid laaditi ühele Hollandi laevale nimega „John de Witt“ ja läks Indo-Hiinasse sõiduks, kus prantslastel oli hädasti vaja kutselisi sõdureid sealsete kommunistlike mässajate (vietminhide) vastu võitlemiseks. Nii algas mul järjekordne kommunistide vastane võitlus, kuid seekord ilma klassikalise sõja reegliteta.\nPostitatud: 16 Okt, 2004 6:00\nNoh, mis need prantslased siis pidid nende sõjavangidega tegema, neile veini ja juustu pakkuma, või hoopis pai tegema, selle eest, et Kolmas Riik neid okupeeris.\nSelline on juba sõduri saatus, millega iga sõdur on juba ette arvestanud, et ta võib saada haavata, -surma või vangi langeda!\nÄra sõdi kui ei taha, deserteeru või jookse mobilisatsiooni eest metsa. Õige sõdur käsu korras ei sõdi, vastupidisel juhul on ta lihtsalt sõjasulane!\nÜhes vanas Eesti sõjafilmis `Inimesed sõdurisineleis` vms. ütles üks tegelane kuldsed sõnad, et /--/ sõdur, kes ei usu selle armee võitu kuhu ta kuulub ei sobi-- vähemalt sellesse armeese/--/ ehk, kui läksid, siis sõdi ja talu kõiki sõjaveteenistusega kaasnevaid raskusi, vangi langemine kaasaarvatud, mitte ära kaeble, et kui vähe anti süüa ja oi kuidas peksti!\nVenelastel oli vangilangemine keelatud ja Roomlastel samuti, Jaapanlased sooritasid pigem harakiri, nii et jah kahjuks oli sõda paljudele meie kaasmaalastele selline õnnemäng, kus nad tegid oma valiku kaotaja kasuks või jätsid siis oma valiku üldse tegemata, mis oli tegelikult palju halvem.\nNäiteks need, kes Velikije Luki all üle jooksid, tegid oma valiku.\nSõjas on ju elul hoopis teine dimensioon, elatakse sekund korraga! Cet La Vie. Kuid lugu, kui puhas ajalooline dokumentalistika, oli iseenesest huvitav lugeda, aga mulle ei meeldi see väliseestlaste kirjastiil, kuidagi liiga propagandistlik meenutab väga nõukogude patriotismi.\nPostitatud: 16 Okt, 2004 9:31\nhuvitav jutt,aga selle hindohiina kohta pole mingeid lugusi,kuidas seal sõditi jne.?


Riide- ja mütsinagid - Hulgimüük.ee\nAvaleht » Kodu, aed ja köök » Sisekujundus » Riide- ja mütsinagid\nSeinale kinnitatav riidenagi, must, 100x10x20 cm,..\nMuutke korrastamine prioriteediks, ent tehke seda stiilselt. Dekoratiivsed konksud koos riiuliga võimaldavad teil asju korrastada ja käepärast hoida. Meie seinanagi on valmistatud tugevast naturaalse õliviimistulusega tiikpuust, mis muudab selle tol..\nMuutke korrastamine prioriteediks, ent tehke seda stiilselt. Deko..\nSeinale kinnitatav riidenagi, must, 70 x 10 x 20 ..\nFMD seinale kinnitatav riidenagi 72 x 29,3 x 34,5..\nModernne FMD riidenagi on suurepärane lisa koridori. Nagil on nelja konksuga modernne disain, riidepuude toru ja riiul, pakkudes küllaldaselt ruumi üleriiete, sallide, mütside ja aksessuaaride jaoks. FMD riidenagi on valmistatud vastupidavast melamii..\nModernne FMD riidenagi on suurepärane lisa koridori. Nagil on nel..\nGarderoobi riidenagid 4 tk, hõbedane, alumiinium\nKaunite sarvedega kaunistatud riidenagi on teie toale ilus ja praktiline lisandus. Tänu nähtamatule paigaldussüsteemile on riidenagi täiuslikuks kohaks jopede, mütside, kottide, sallide jms hoidmiseks. Poleeritud viimistlusega kvaliteetsest alumiiniu..\nKaunite sarvedega kaunistatud riidenagi on teie toale ilus ja pra..\nGarderoobi riidenagid 2 tk, hõbedane, alumiinium\nKokkupandav sirm 120 x 170 cm, järv\nRuumijagaja laius on 120 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiline kui dekoratiivne lisa. Sirmil on tugev puidust raam nin..\nRuumijagaja laius on 120 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suure..\nKokkupandav sirm 228 x 170 cm, järv\nRuumijagaja laius on 228 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiline kui dekoratiivne lisa. Sirmil on tugev puidust raam nin..\nRuumijagaja laius on 228 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suure..\nSeinale kinnitatav riidenagi kolme korviga, valge..\nOlete väsinud mantli seljatoele viskamisest? Võtmete kaotamisest? Või oluliste kirjade suvalistesse sahtlitesse paigutamisest, kust te neid enam kunagi ei leia? Kolme korvi ja nelja konksuga seinale kinnitatav riidenagi aitab teil oma kodu korras hoi..\nOlete väsinud mantli seljatoele viskamisest? Võtmete kaotamisest?..\nSeinale kinnitatav riidenagi, WELCOME, valge, 74 ..\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti "WELCOME" poolest ning sellel on 5 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms ..\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju ..\nSeinale kinnitatav riidenagi, WELCOME, hall, 74 x..\nSeinale kinnitatav riidenagi, valge, 50 x 10 x 34..\nOlete väsinud mantli seljatoele viskamisest? Võtmete kaotamisest? Või oluliste kirjade suvalistesse sahtlitesse paigutamisest, kust te neid enam kunagi ei leia? Kahe sahtli ja kolme konksuga seinale kinnitatav riidenagi aitab teil oma kodu korras hoi..\nSeinale kinnitatav riidenagi, SMILE, 50 x 23 cm\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti "SMILE" poolest ning sellel on 4 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms ri..\nSeinale kinnitatav riidenagi, roheline, 50 x 10 x..\nSeinale kinnitatav riidenagi, pruun, 50 x 10 x 34..\nSeinale kinnitatav riidenagi, LOVE, 50 x 23 cm\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti "LOVE" poolest ning sellel on 4 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms rip..\nSeinale kinnitatav riidenagi, HOME, 50 x 23 cm\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti "HOME" poolest ning sellel on 4 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms rip..\nSeinale kinnitatav riidenagi, hall, 50 x 10 x 34 ..\nSeinale kinnitatav riidenagi, FAMILY, hall, 74 x ..\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti "FAMILY" poolest ning sellel on 5 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms r..\nSeinale kinnitatav riidenagi, FAMILY, 74 x 29,5 c..\nSeinale kinnitatav riidenagi, DREAM, 50 x 23 cm\nTooge meie silmapaistva seinale kinnitatava riidenagiga oma koju hubane ja pilkupüüdev kaunistus. Riidenagi paistab silma ainulaadse väljalõigatud teksti '"DREAM" poolest ning sellel on 4 vasest konksu üleriiete, võtmete, rätikute, vihmavarjude jms r..\nSeinale kinnitatav riidenagi, valge, 50 x 10 x 30..\nOlete väsinud mantli seljatoele viskamisest? Võtmete kaotamisest? Või oluliste kirjade suvalistesse sahtlitesse paigutamisest, kust te neid enam kunagi ei leia? Kahe sahtli ja nelja konksuga seinale kinnitatav riidenagi aitab teil oma kodu korras hoi..\nSeinale kinnitatav riidenagi, pruun, 50 x 10 x 30..\nSeinale kinnitatav riidenagi, hall, 50 x 10 x 30 ..\nSeinale kinnitatav riidenagi, valge, 50 x 10 x 23..\nTooge meie seinale kinnitatava riidenagiga oma esikusse graatsilist aktsenti! Delikaatse ja stiilse disainiga nagi sobib suurepäraselt teie mööbliga ning sobib ideaalselt teie kodu kaunistamiseks! Nähtamatu kinnitussüsteemi abil on riidenagi võimalik..\nTooge meie seinale kinnitatava riidenagiga oma esikusse graatsili..\nSeinale kinnitatav riidenagi, pruun, 50 x 10 x 23..\nSeinale kinnitatav riidenagi, hall, 50 x 10 x 23 ..\nRiidenagi, India roosipuu, 118 x 40 cm\nMeie retrostiiliga riidenagi lisab teie koju naturaalset sarmi. Riidenagide raam on valmistatud tugevast India roosipuust, mis on kauni välimusega ja vastupidav. India roosipuu on troopiline lehtpuu, mis on tuntud oma rikkalike puidukiudude poolest j..\nMeie retrostiiliga riidenagi lisab teie koju naturaalset sarmi. R..\nRiidenagid 2 tk, India roosipuu\nMeie retrostiiliga riidenagid lisavad teie koju naturaalset sarmi. Riidenagid on valmistatud tugevast India roosipuust, mis muudab need vastupidavaks ja kauniks. India roosipuu on troopiline lehtpuu, mis on tuntud oma rikkalike puidukiudude poolest j..\nMeie retrostiiliga riidenagid lisavad teie koju naturaalset sarmi..\nLED-tuledega teleri sektsioonkapp, Sonoma tamm ja..\nTeleri sektsioonkapp on elutoale suurepärane lisa, mille abil korrastada ruumi ilma stiili arvelt kompromisse tegemata. Sekstioonkapis, millesse kuuluvad kahes erinevas suuruses kapid, telerialus ja seinariiul, on küllaldaselt ruumi multimeedia seadm..\nTeleri sektsioonkapp on elutoale suurepärane lisa, mille abil kor..\nTeleri sektsioonkapp LED-tuledega, tamm\nSeinanagid 2 tk, mangopuidust, 36 x 110 x 3 cm\nVanaaegses stiilis riidenagi on teie toale nii praktiline kui ka dekoratiivne täiendus. Riidenagide komplekt on täiuslik koht, kuhu riputada mantleid, mütse, kotte, salle jms. Riidenagid on valmistatud tugevast mangopuidust ning need on ülistabiilsed..\nVanaaegses stiilis riidenagi on teie toale nii praktiline kui ka ..\n5-osaline LED-tuledega telerikapp kõrgläikega, ..\nTelerikapikomplekt on elutoale suurepärane lisa, mille abil korrastada ruumi ilma stiili arvelt kompromisse tegemata. Komplektis, millesse kuuluvad kaks seinakappi, riiul ja kahest kapist koosnev telerikapp, on küllaldaselt ruumi multimeedia seadmete..\nTelerikapikomplekt on elutoale suurepärane lisa, mille abil korra..\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 240 x 170 cm, v..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 240 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiliseks kui dekoratiivseks lisaks. Vaheseinal..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 240 cm ja kõrgus 170 cm ning..\nKokkupandav sirm 228 x 170 cm, punane roos\nKokkupandav sirm 200 x 170 cm, punane roos\nRuumijagaja laius on 200 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiline kui dekoratiivne lisa. Sirmil on tugev puidust raam nin..\nRuumijagaja laius on 200 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suure..\nRuumijagaja laius on 160 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiline kui dekoratiivne lisa. Sirmil on tugev puidust raam nin..\nRuumijagaja laius on 160 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suure..\nKokkupandav sirm 120 x 170 cm, punane roos\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 240 x 170 cm, n..\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 240 x 170 cm, m..\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 200 x 170 cm, v..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 200 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiliseks kui dekoratiivseks lisaks. Vaheseinal..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 200 cm ja kõrgus 170 cm ning..\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 200 x 170 cm, n..\n6 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 200 x 170 cm, m..\n4 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 160 x 170 cm, v..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 160 cm ja kõrgus 170 cm ning see sobib suurepäraselt privaatsuse loomiseks või ruumi mõne osa eraldamiseks. See on teie vannitoale, magamistoale või kontorile nii praktiliseks kui dekoratiivseks lisaks. Vaheseinal..\nJaapani stiilis ruumijagaja laius on 160 cm ja kõrgus 170 cm ning..\n4 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 160 x 170 cm, n..\n4 paneeliga Jaapani stiilis sirm, 160 x 170 cm, m..\nKirjed 1 - 48, kirjeid kokku 104, lehekülgi 3


Tuntud logod osa VI: Nike — Loovbüroo Sviiter\nTuntud logod osa VI: Nike\nMaailma üks mõjukaimaid spordi- ja vabaajariiete tootja Nike sai alguse juhuste kokkulangemisest, nende nimi unenäost ning logo...\nNike sai alguse 1964. aastal jaanuaris, kui Bill Bowerman ja Phil Knight lõid ettevõtte Blue Ribbon Sports, mis müüs peamiselt Jaapani päritolu Onitsuka Tiger kaubamärgi jalgpallijalatseid, mida tänasel päeval tuntakse kui Asicsit. Kuna koostöö ei sujunud asus Phill otsima uut võimalust oma äri jätkamiseks. Ta oli kuulnud hea tasemega jalatsitehasest Guadalajas, Mehhikos ning otsustas proovida.\nNike praegune nimi on kasutusel aastast 1978 ning selle väärtuseks hinnati 2012. aastal 15,5 miljardit dollarit. Lisaks on nende ikooniline slogan "just do it" koos algupärase Swoosh logo hinnatud väärtusele 10 miljardit dollarit, mis teeb neist spordimaailma kõige väärtuslikuma brändi maailmas Nende palgal on enam kui 44 000 töötajat üle maailma. Slogan "Just do it" sai väidetavalt oma algusloo hoopiski ühe mõrvari hukkamisel, kes oma viimaste sõnadena just selle kuulsa väljendi välja hõikas.\nNike Swoosh logo sümboliseerib kreeka võidujumala Nike väljasirutatud tiiba. Algselt kutsuti logo lihtsalt triibuks (Stripe), 1972. aasta kevadel sai Swoosh oma debüüdi, 1995. aastal registreeriti see eraldi kaubamärgina ning võeti kasutusele kui Nike korporatsiooni identiteedi osana.\nLogo autoriks on Oregonist pärit Carolyn Davidson, kes 1971. aastal reklaami eriala tudengina Portland State ülikoolis teenis selle töö eest 35 dollarit, mille väärtus tänase vääringu järgi arvatakse olevat ligikaudu 200 dollarit. Ta andis ka raamatupidamisloenguid ning tegi vabakutselisena Nikele väiksemaid kujundustöid kuni 1976. aastani, mil ettevõte liikus kogu kujundussoovidega juba loovagentuuri John Brown and Partners poole. 1983. aasta septembris, ligi kolm aastat hiljem kui Davidsoni ja Nike teed lahku läksid, kutsus Phil Knight ta lõunale.\nPhil kinkiks tänutäheks Carolynile tema loodud Swooshi logoga teemantsõrmuse ning andis üle ümbriku viiesaja NIKE osakuga.\nNike emafirma nimel on veel mitmeid brände, tänase seisuga tervelt 33 erinevat, millest enamikest saaks kindlasti ka oma tuntuse tõttu teha omaette loo - Nike INC., NikeID, Air Force, Air Jordan, Air Jordan XII, Nike Air Max, Air Melo Line, Nike Air Yeezy, Chuck Taylor All-Stars, Nike Considered, Converse, Nike Free, Tinker Hatfield, Hurley International, HyperAdapt 1.0, Jordan Spiz'ike, Jumpman, Nike Mercurial Vapor, Nike Multi-Turf, Nike Blazers, Nike Cachaña, Nike CTR360 Maestri, Nike Hypervenom, Nike Ordem, Nike Shox, Nike Tiempo, Nike+, Nike+ FuelBand, Nike Skateboarding, Swoosh, Nike Terminator, Nike Total 90, Nike Vision.\nLogo kirjatüübina kasutati kuni 1995. aastani suurtähtedena kuvatud Futura Boldi ning teatud versioonides on see kasutusel tänse päevani. Nime "Nike" idee peale tuli Phill Bowermani ajal esimene palgatud tööline Jeff Johnston ning see tähistab vana-kreeka võidujumalannat.\nFun Fact: Nike võttis oma Swoosh logo kasutusele 1971. aasta 30. mail, mis on ka Sviitri asutaja ja loovjuhi Erkki sünnipäevaks, kes samuti suur Nike toodete austaja.\nFamous logos - Nike Logo\nBusiness Insider - 11 Things Hardly Anyone Knows About Nike\nOregon Online - Creator of Nike's famed Swoosh remembers its conception 40 years later\nLoe ka varasemaid sama seeria postitusi:\nTuntud logod: Osa 1: Shell\nTuntud logod: Osa 2: Audi\nTuntud logod: Osa 3: Starbucks\nTuntud logod: Osa 4: AT&T\nTuntud logod: Osa 5: Mastercard\nTuntud logod: Osa 6: Nike\nTuntud logod: Osa 7 - Chupa Chups\nTuntud logod: Osa 8 - Coca-Cola\nTom ei ole pelgalt beeži näo ja roosade kõrvadega svg ikoon, ta on märksa rohkem. Oma igapäeva toimetuste juures seisab ta hea kogu meie suhtluse ja infovahetuse eest ning skaudib disainitrendide armutut maastikku.


Salve sai 12 uut võrukeelset laulu Salvestab salvi\nVaseliini salv ml, vaseline - prisma\nSalvestab salvi. [SP] "Eesti keele sõnapered"\nCount Up Ülesloendamine Ajakood liigub edasi ainult video salvestamisel. Koputage suvandil Mälu viide Memory reference. Ravimi kasutamisjuhised, võimalikud kõrvaltoimed ja muud hoiatused on toodud pakendi infolehes. Valitud dokument salvestatakse USB-välkmällu. Salvestamise ajal kuvab video salvestamise alustamisest möödunud aega 1.\nMovie Play Count Video taasesituse loendur Saate määrata, kuidas video taasesituse kuvas aega kuvatakse. Time code Ajakood Kuvab video taasesitusel ajakoodi. Märkus Ajakood salvestatakse alati videofailidele v.\nKaadriloendurit ei kuvata video salvestamisel ega taasesitusel. Koputage suvandil Mälu viide Memory reference.\nKuvatakse mäluloend. Värvi teave Suvand Värvir.\nKoputage eelmisele ekraanile naasmiseks nupul OK. Valige salvestusmenüü. USB-välkmällu salvestatava dokumendi määratlemiseks toimige järgmiselt. Valige ekraanil Mälus olev loend Memory list salvestatav dokument ja koputage suvandil Salv. Märkus Kui määratletud dokument pole seadme mällu salvestatud, kuvatakse teade Ei ole ühtki salvestatavat dokumenti.


Kommentaarid: "Saatejuhtide vahetus. Legendide eri": Aarne Rannamäest saab "Aktuaalse kaamera" uudisteankur\n"Saatejuhtide vahetus. Legendide eri": Aarne Rannamäest saab "Aktuaalse kaamera" uudisteankur\nÕhtuleht.ee, 30. august 2015 10:20\ntelevaataja/ 30. august 2015 19:26\nnõukogude Liit lagunes juba 24 aastat tagasi. Aarne REannamäe aeg on juba ammu möödas. Aga noh- erakanalis ei pääseks mees isegi mitte ilmateadet lugema. Ennasttäis ja ülbe olend\ntelevaataja/ 30. august 2015 17:11\nMis siin uudist on ta oli alles AK-s.See pole üldse põnev.Mulle hakkas ta vastu raadiost laupäevases "rahva teendites".Jahus koguaeg oma pagulastega.Las võtab omale koju kui nii kangesti neid tahab.\nvilland/ 30. august 2015 15:25\nOleks ikka hädasti värsket verd sinna vaja, need ühed ja samad mölamokad ajavad juba iiveldama.\nKete/ 30. august 2015 15:24\nMulle ta meeldib :-) Tere tulemast! ;-)\nTegelikult/ 30. august 2015 15:02\nüks paremaid saatejuhte. Jõudu!\nol/ 30. august 2015 14:29\n30. august 2015 14:22\nwannabejuut, käib 2x aastas iisraelis instruktsioone saamas\neikommentaari/ 30. august 2015 13:27\nsuht libe sell, nagu nad kõik seal, nii et vahet pole, vaatan ETV ajupesusaateid minimaalselt.\nVabariigi kodanikke sai vaadatudki rohkem selle pilguga aeg-ajalt, et kui madalale inimesed suudavad laskuda (igat masti meediaeksperdid ja ELi poolt kinni makstud tegelased).\ntelevaataja/ 30. august 2015 12:47\nei meeldi mulle see Aarne Rannamäe. Väga kallutatud, luristab pidevalt saadet tehes nina ja tihti paneb käe suu ette, kui räägib. Sõnadest on väga raske aru saada. Peaks hoopis pensionile saatma!\nkah naine/ 30. august 2015 12:44\nSümpaatne, tark ja ilus.\nAja Lugu/ 30. august 2015 12:30\nAK uudisteankru rollis peab olema poliitiliselt neutraalne persoon. Karta on, et Rannamäe muudab AK usaldatavuse nullilähedaseks. Maksumaksja poolt ülalpeetav ERR ei tohiks varjatult parteistunud uudisteankrut mingil juhul lubada. Riik saab areneda ja olla edukas ainult siis kui rahvas saab neutraalset ja mingi kamba kasuks kallutamata informatsiooni.\nAH/ 30. august 2015 12:25\nMulle ta ka meeldib, aga kipub ise väga domineerima, "Rahvateenrite" saates räägib kõigist üle, eriti kui ollakse eriarvamusel ..., mõtlesin juba, kas peaksin sinna kirjutama, et Aarne tehku soolosaade, sest teised nagunii rääkida vahele ei saa, ei jõua ja kui üle karjuda ei taha, siis ... Lõpuks tõmbab Aarne teema kokku ikka nii nagu talle meeldib!\nKiki/ 30. august 2015 12:17\nMillal lipsu ette paneb?\nsaatejuhte nad ju võiksid näidata,aga/ 30. august 2015 12:09\nsee saadete vahetamine on nagu laste liivakastimäng,ei suudeta midagi suurt teha ja jahutakse, vaat...kui ÜLELINNA VINSKIT tehti,siis olid alles ajad ja Aabitsa-Mõmmi ning Leopoldi tasemele ei tõusta enam iial...säh sulle VABADUS\nUus?/ 30. august 2015 12:04\nMis siin uudset on? Rannamäe oli ju alles hiljuti AK uudisteankur. See on vana töö juurde tagasipöördumine.\nJuku/ 30. august 2015 11:43\nMulle tema meeldib, hurraa.\nViga, suur viga/ 30. august 2015 11:42\nAastaid ma hindasin Rannamäed väga, kuid valimisperioodi saadete pärast olen tänaseks oma arvamust muutnud.\nNimelt ei suuda Rannamäe olla erapooletu saatejuht vaid asub otse ründama poliitilisi poolusi, kes talle personaalselt ei meeldi. Ta kaotab selles professionaalsuse ja enesekontrolli. Viitan siinjuures nendele valimisi käsitlevaid ja poliitilisi saateid, kus puudutati konservatiivseid ja püsiväärtusi kaitsvaid küsimusi või näiteks konservatiivset erakonda. Nendes saadetes oli Rannamäe saatejuhina täielik profaan.\nJust seepärast ma kahtlen temas ka uudisteankruna.\noi ma ootan seda nädalat/ 30. august 2015 11:40\nsaab kohe vanu häid inimesi näha. sümpaatne\nsobib/ 30. august 2015 11:29\nta teeb raha eest ka Eesti sisejulgeoleku- ja kultuurivastast moslemi propagandat ilma südametunnistuse piinadeta...pole probleemi...\nno emotions/ 30. august 2015 11:30\nNaine/ 30. august 2015 11:12\nVäga sümpaatne mees,tere tulemast


kanuuveeb urknurk: 2011\nLumi, ja VVV\non nüüd küll kindlalt kadunud ja kahuriga kastetakse Tehvandi staadionimuru.\nVäga impressiivne, kui uuemas eesti keeles väljenduda. Sihuke uduvihmapilv üleval, et...\nLaupäeval oli suve suursündmus ka - Vapramäe-Vellavere-Vitipalu Sihtasutuse igasuvine kanuumatk kodujõel, s.t siis Elva jõel. Suursündmus põhiliselt traditsioonilt (seitsmes? kaheksas?), üle-saja osalejaga päevi on suviti tavaliselt rohkemgi. Meile kohtumine vanade tuttavatega - keda polegi nii vähe! - s.t nende inimestega, kes enamuse matkapäevadest kohal olnud. Tänavu eriatraktsioon: jõgi lõpeb enne Keeri järve. Paar nädalat tagasi oli seal kopratamm ja natsa raskem läbitavus, laupäevaks vesi langenud ja asi päris mudarajaks muutunud. Mis mõneti mõtlikuks muutis kõik, aga oli ka hulk matkajaid, kes kinnitasid, et see just olnudki kõige ägedam ja kuidas ikka olla saab, et jõgi täitsa ära kaob.\nJu peab hüdrobioloogidelt uurima, kuidas saab suur jõgi äkitse nagu maa alla kaduda. Kui ei ole karstiala. Valgejõel on küll ka koht, kus hargneb kolmeks ja natukese aja pärast kaovad kaks juurikate vahele ja ongi kõik. Ja üks Soomaa omadest on ülemjooksul (Raudna?) aegajalt üsna nagu järveke, siis jälle nagu lombid kivide vahel, nii et tulebki välja ronida.\nPosted by urk at 11:14 No comments:\nLabels: Elva jõgi, Keeri järv, lumekahur, Tehvandi, VVV igasuvine


Dolomiti / DROPS 143-17 - DROPS Design tasuta kudumise mustrid\nKootud DROPi mustriga sokid lõngast "Nepal". Suurused 35 kuni 43.\nVõtmesõnad: mitmevärviline, pitsmustriga, skandinaavia, sokid, volangidega,\nDROPSi disain: muster nr NE-089\nSääre kõrgus: u. 25 - 25 - 25 cm\n150 g värv nr 0618m, kaamelipruun\nVaata skeeme A-1 ja A-5. Skeemid A-2 kuni A-5 kootakse parempidses koes.\n1. RIDA (= töö PP): koo pr, kuni on jäänud 6 s, koo 2 pr keerdsilmustena kokku, pööra tööd.\n2. RIDA (= töö PH): koo ph, kuni on jäänud 6 s, koo 2 ph kokku, pööra tööd.\n3. RIDA (= töö PP): koo, kuni on jäänud 5 s, koo 2 pr keerdsilmustena kokku, pööra tööd.\n4. RIDA (= töö PH): koo, kuni on jäänud 5 s, koo 2 ph kokku, pööra tööd.\nJätka kahandamist, kududes iga kord 1 silmus vähem eelmisest kahandusest, kuni vardale on jäänud 10 silmust.\nLoo üles kõikidel suurustel 78 s 4 mm varrastele kaamelipruuni lõngaga. Koo 1 ring pahempidi, siis koo skeemi A-1 (= 6 kordust ringil).\nPärast skeemi A-1 jääb vardale 54 s.\nJätka skeemiga A-2, SAMAL AJAL kahanda viimasel ringil 6 s ühtlaste vahedega = 48 s.\nJätka skeemiga A-3, SAMAL AJAL kahanda viimasel ringil ühtlaste vahedega 4 s = 44 s.\nJätka skeemiga A-4, SAMAL AJAL kahanda viimasel ringil ühtlaste vahedega 2 s = 42 s.\nKui A-5 on tehtud, on töö pikkus u. 25 cm. Koo töö lõpuni kaamelipruuni lõngaga.\nNüüd hoia esimesed 20 s vardal kanna jaoks ja tõsta viimased 22 s silmusehoidjale (= jalapealne). Jätka parempidises koes edasi-tagasi kanna silmustel 5-5,5-6 cm - paigalda SM töö keskele. Koo kanna kahandused - vaata ülevalt!\nPärast kanna kahandusi koo vardale 9-10-11 s mõlemalt kanna küljelt ja tõsta 22 s silmustehoidjalt tagasi vardale = 50-52-54 s.\nPaigalda SM mõlemale poole jalapealset 22 silmust.\nJätka parempidises koes ringselt, SAMAL AJAL kahanda mõlemal küljel järgmiselt: koo 2 s enne esimest SM-i kokku ja pärast teist SM-i koo 2 keerdsilmustena kokku. Korda kahandamist igal teisel ringil kokku 5-6-5 korda = 40-40-44 s.\nKoo kuni töö pikkus on 18-20-22 cm SM-st kannal (= u. 4-4-5 cm jääb veel teha).\nPaigalda SM mõlemale küljele, nii et jalapealsel ja talla all on 20-20-22 s. Siis kahanda varbaosa jaoks mõlemal küljel järgmiselt: koo kuni jääb 3 s enne SM-i: 2 pr kokku, 2 pr (SM on nende vahel), 2 pr keerdsilmustena kokku. Korda kahandamist igal teisel ringil veel 2-2-3 korda ning siis igal ringil 4 korda = 12 s jääb vardale.\nJärgmisel ringil koo kõik silmused paarikaupa kokku = 6 s.\nParandatud online: 10.09.2012\nUus skeem A-1.\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS 143-17) .\nMarit Louise Jordhøy 30.10.2020 - 12:00:\nOpplegg og mønster A1 stemmer ikke, nå har jeg prøvd 4 ganger !\nJäta kommentaar mustrile DROPS 143-17