Aiandusliit: kütusehind on viinud tootjad tõsistesse raskustesse - MES nõuandeteenistus\nAiandusliit: kütusehind on viinud tootjad tõsistesse raskustesse\nEesti aiandusliidu tegevjuht Raimond Strastin pöördus kirjaga põllumajandusminister Helir-Valdor Seederi poole eesmärgiga saada leevendust kõrgetest kütusehindadest tekkinud majandusraskustele.\nStrastin märgib kirjas, et katmikaiandustes on tekkinud äärmiselt keerukas olukord seoses kütusehindade hüppelise tõusuga alates 2012 aasta algusest.\nEesti katmikaianduses on liidu juhi selgitusel kujunenud välja olukord, kus kodumaise köögiviljaga suudab kaubanduskette varustada ainult 3-4 suuremat tootjat. Tegutsetakse sisuliselt vabaturu tingimustes, kuna Eestis erinevalt teistest põllumajandusvaldkondadest katmikaiandusele toetusmeetmed puuduvad.\nPõhiline küte kasvuhoonetes on maagaas, mida tarnib Eesti Gaas. Reaalne olukord Strastini sõnul selline, et kütte hinna saab ettevõte teada tagant järgi, kuu lõpus, vastavalt valemile arvutatakse kuu gaasi hind.\n"Selline olukord ei anna võimalust ettevõtetel planeerida sisendite maksumust pikemaks perioodiks ette. Taimekasvatus on aga pika perioodiga ja kohene tootmise lõpetamine viib suurema kaoseni. Lisaks on tänavune kevad-suvi olnud ebatavaliselt jahe, seda eriti ööd. Gaasi kulu võrreldes paljude varasemate aastate kütteperioodiga on olnud 6-9% suurem," selgitas ta.\nGaasi hind oli tänavu esimesel poolaastal võrreldes eelmise aasta sama perioodiga keskmiselt 30-45% kallim, seda olenevalt kuust. "Kõik see on viinud olukorrani, kus tootjad ei suuda enam konkurentsis püsida ning on sattunud tõsistesse majandusraskustesse," kinnitas liidu juht.\nTeema kokkuvõtteks tegi Strastin Seederile ettepaneku riigipoolse meetme väljatöötamiseks katmikala köögiviljatootjatele, mille läbi kompenseeritakse tootjale käesoleva aasta kütuse hinna tõus võrreldes 2011 aastaga.\n"Kasutada võiks top up-i vahendeid. Sarnane riigipoolne kompensatsioonimehhanism võimaldab tänaseni veel tegutsevatel ettevõtetel ellu jääda ning edasi tegutseda lootusega aiandusvaldkonna senisest tõhusamale riigipoolsele toele perioodil uuel EL-i rahastusperioodil," kirjutas Strastin.\nERR Uudised (01.09.2012)\nbitweb2012-09-03T10:00:00+00:00Esmaspäev, 3. september, 2012|Uudised|


Posts by Miu (Lehekülg 1) - Kassisõprade foorum\nKassisõprade foorum » Posts by Miu\nTopics by Miu Täpsem otsing\nLeitud postitusi [ 17 ]\n1 Vastas: Miu 21.03.2006 19:54:20\nVasta: Albert (17 replies, posted in Tutvusta ennast)\nAlbert on preguseks 8k1nädalat noor:D\nGo to forum: Tutvusta ennast Go to topic: Albert Go to post 1\n2 Vastas: Miu 19.03.2006 14:03:25\npilti lisamine ei õnnestunud, aga näha peaks olema see siin http://www.hot.ee/toomas555/Praevalvur_Albert.jpg\nGo to forum: Tutvusta ennast Go to topic: Albert Go to post 2\n3 Vastas: Miu 31.12.2005 16:16:15\nmul nüüd lõpuks ka mõned pildid olemas ja üritan neid nüüd siia üles panna kui õnnestub...\nGo to forum: Tutvusta ennast Go to topic: Albert Go to post 3\n4 Vastas: Miu 04.12.2005 12:57:44\nVasta: Transpordipuurid (24 replies, posted in Reisibüroo)\nGo to forum: Reisibüroo Go to topic: Transpordipuurid Go to post 4\n5 Vastas: Miu 28.11.2005 23:10:15\nGo to forum: WC Go to topic: millist kassiliiva osta? Go to post 5\n6 Vastas: Miu 28.11.2005 23:05:18\nGo to forum: Reisibüroo Go to topic: Transpordipuurid Go to post 6\n7 Vastas: Miu 27.11.2005 16:31:52\nkahjuks ei ole mul ikka veel pilte oma kassist. nüüdseks on ta juba üsna suureks kasvanud. kiisu sattus meile üldse nii et oleme juba ammu tahtnud kassi võtta aga siiani polnud leidnud päris sellist õiget. aga mul sõbrannal on siiami kassid kes minu arust üliarmsad ja vahvad mõlemad ja siis võtsingi tema käest kassipoja:)) ja nüüd ma mõtlen et kuidas ma küll olen siiani elanud ilma kassita, et olen paljust ilma jäänud\nGo to forum: Tutvusta ennast Go to topic: Albert Go to post 7\n8 Vastas: Miu 27.11.2005 16:14:00\nVasta: Milline kass oled sina? (82 replies, posted in Meelelahutus)\nGo to forum: Meelelahutus Go to topic: Milline kass oled sina? Go to post 8\nVasta: Pildid (12 replies, posted in Siiam ja orientaal)\nGo to forum: Siiam ja orientaal Go to topic: Pildid Go to post 9\n10 Vastas: Miu 27.11.2005 15:47:46\nVasta: Siiami kassi ajalugu (12 replies, posted in Siiam ja orientaal)\nGo to forum: Siiam ja orientaal Go to topic: Siiami kassi ajalugu Go to post 10\n11 Vastas: Miu 24.11.2005 21:31:32\nVasta: söögiks leiba/saia? (10 replies, posted in Kööginurk)\nGo to forum: Kööginurk Go to topic: söögiks leiba/saia? Go to post 11\n12 Vastas: Miu 24.11.2005 21:29:39\nGo to forum: Kööginurk Go to topic: Millist toitu teie kiisu sööb? Go to post 12\n13 Vastas: Miu 24.11.2005 21:22:04\nVasta: dalmaatsia kassi oled näinud (5 replies, posted in Kodutriibik)\nmeil on ka maal selline kass nimeks Täpi\nGo to forum: Kodutriibik Go to topic: dalmaatsia kassi oled näinud Go to post 13\n14 Vastas: Miu 24.11.2005 21:06:59\nVasta: kassiaastad versus inimeseaastad (23 replies, posted in Kassijutud ja juhtumised)\nminu kass on siis selline 7-8 aastane tatikrae:D kisub tapeeti ja topib oma nina igale poole\nGo to forum: Kassijutud ja juhtumised Go to topic: kassiaastad versus inimeseaastad Go to post 14\n15 Vastas: Miu 24.11.2005 21:02:02\nVasta: Kiisul tuleb suust paha haisu (6 replies, posted in Kassil midagi viga, mis see olla võiks?)\nGo to forum: Kassil midagi viga, mis see olla võiks? Go to topic: Kiisul tuleb suust paha haisu Go to post 15\n16 Vastas: Miu 30.09.2005 00:40:29\nVasta: Kiusab (24 replies, posted in Kassi dresseerimine)\nmul ka kass närib käsi ja jalgu aga seda põhiliselt siis kui temaga piisavalt ei mängi nt kui arvuti taga istun või köögis askeldan. aga muidu eelistab ikka oma mänguasju ja ronimismänge. see jalga hüppamine on vist ikka tähelepanu otsimine\nGo to forum: Kassi dresseerimine Go to topic: Kiusab Go to post 16\n17 Teema autor: Miu 30.09.2005 00:27:41\nTeema: Albert (17 replies, posted in Tutvusta ennast)\nTere. Minu kiisu on kahe kuune siiamipoiss Albert ja hellitusnimesid on tal väga palju nagu nt Tupsu, Õunapea, Õunake, Miu, Pätu, Kissa jne- heal lapsel mitu nime:)\nTa on väga jutukas ja nurruja ja kaisukass nagu vist enamus siiameid ja lisaks veel natuke pätt ka. Kahjuks mul temast veel pilte pole aga küllap peagi...\nIse olen algaja kassiomanik- Albert on mu esimene kass aga siiani tundub et kõik sujub kenasti. ta on toakass ja suure osa ajast kui kodus olen siis tegelengi oma kiisuga.\nGo to forum: Tutvusta ennast Go to post 17


📄 Muutused Eesti kultuuris muistse vabadusvõitluse lõpus 19 saj. lõpuni | Ajalugu\nLae alla muutused_eesti_kultuuris_muistse_vabadusvoitluse_lopus_19_saj_lopuni.docx\nMuutused Eesti kultuuris muistse vabadusvõitluse lõpus 19 saj. lõpuni (0)\nEestlaste muistne vabadusvõitlus oli osa Läänemere idaranniku maades toimuvast ristisõjast, mille käigus eestlased ajavahemikus 1208-1227 jõuga alistati ning ristiusku vastu võtma sunniti. Eesti oli 19 aasta vältel tallermaa. Selle aja jooksul jõudsid poisid sündida ja meheks sirguda. Muistse vabadusvõitluse lõppfaasis toimus võitlus ka ristisõdijate eneste leeris. Selle tulemusel jaotati Eesti ala mitme ristisõdijate riigi vahel. See aga tähendas uusi lahkmeelsusi ja lahinguid.\nEestlased alistusid lepingutega, ning säilitasid mõnda aega autonoomiat, kuid ei saanud enam oma saatust määrata. Energilisem osa rahvustikust hukkus sõdades, seal hulgas eliit ja ülikkond. Ent Eestile laienesid Õhtumaa kultuurimõju samuti ka õiguslikud normid ja ühiskonnastruktuur. Sellega sattus Eesti otsemaid elukeskkonda kus elas Lääne-Euroopa. See tähendas suuri muutusi, sest Eesti jaoks algas nüüd kõrgkeskaeg.\nEestlaste haridustase tõusis, kuna siia toodi ladina tähestik ja hariduskorraldus . Läänelik elulaad arenes täies hoos . Arenesid õiguskord ja sotsiaalsed suhted. Kuid kuigi kõik läks justkui ülesmäkke ei unustatud, et selle eest maksti kinni vabadusega.\nTäiesti uueks nähtuseks oli Eestis linnade tekke (Tallinna; Tartu; Haapsalu; V-ja U Pärnu jne.) Linnad tekkisid eelkõige kaubanduslikel põhjustel. Eesti sai kohe endale koha Hansa turul, ning omas seal suurt\nAljona Titova Õppematerjali autor\n1760, kultuuriliselt, eesti rahvas


Kohalike omavalitsuste portaal Linnade liit taotleb parkimisalaste seaduste muutmist\nLinnade liit taotleb parkimisalaste seaduste muutmist\nTALLINN, 23. september, BNS - Eesti Linnade Liit (ELL) esitas riigikogu õiguskomisjonile abipöördumise, milles palub algatada seadusemuudatused, mis võimaldaksid hoida sõidukite parkimist linnades kontrolli all.\nLinnade liit märkis oma pöördumises, et ei valitsus ega asjaomased ministeeriumid pole suutelised olnud küsimust lahendama, teatas BNS-ile ELL-i pressiesindaja.\n"On kujunenud olukord, kus karistusõiguse uute põhimõtete jõustumisega 1. septembrist pole parkimiskorra eirajat praktiliselt võimalik vastutusele võtta, kui ta ise sellega vabatahtlikult ei nõustu," seisab ELL-i pöördumises.\nLinnade liidu hinnangul soodustab karistusmeetmete formaalsus seaduskuulekuse langust.\nELL tõi näiteks lähinaabri Soome, mille õiguskord võimaldab parkimisalast väärtegu sõiduki omaniku vastu pöörata ja tuuleklaasile anonüümse trahvikviitungi kinnitada.\nELL rõhutas, et parkimistasud ja -trahvid ei ole kasumiallikas ning liikluskorralduse ja parkimisjärelevalve töö on sisult mahukas ja nõuab teostamiseks suuri kulutusi.\n"Ilma selle tööta oleks kesklinnades autode ummistus ja linnaelu oluliselt häiritud," kirjutas ELL oma pöördumises.\nLinnade liit lisas, et kohalikud omavalitsused on teinud omapoolseid ettepanekuid probleemi lahendamiseks, kuid teede- ja sideministeerium, justiitsministeerium ja valitsus, kus seisab maikuust justiitsministeeriumis probleemi viimane väljatöötatud lahendusversioon, ei leia või ei taha leida lahendust.


Jumala käekiri – Põltsamaa Adventkogudus\nJumal on ilmutanud ennast meile oma Sõnas ja loomistöös. Piibli inspireeritud lehekülgedelt ja looduseraamatust tuleb meil õppida tundma Jumalat. Kogu tõeline teadus on ainult selle tõlgendamine, mida Jumal on materiaalsesse maailma kirja pannud. Teadus toob oma uurimuste kaudu esile ainult uusi tõendeid Jumala tarkusest ja väest. Õigesti mõistetuna tutvustavad nii looduseraamat kui kirjutatud Sõna meid Jumalaga, õpetades meile üht-teist nendest tarkadest ja headest seadustest, mille kohaselt Tema tegutseb. EGW “Patriarhid ja prohvetid”\nPiibel on Jumala väärtuslik õpperaamat, oluline kasvataja. Piiblis sisaldub kogu tõelise teaduse alus. Jumala Sõnast võib leida kõiki teadusharusid. Ning eelkõige sisaldab see kõigi teaduste teadust - lunastuse teadust. Piibel…\nArmastada Jumalat üle kõige ja omakasupüüdmatult üksteist - see on parim and, mida Taevane Isa võib meile anda. See armastus ei ole mööduv impulss, vaid jumalik põhimõte, püsiv vägi. Pühitsemata…\nprevious post: Nägemus tulevikust\nnext post: Põhitõde – Kristuse elu, surm ja ülestõusmine


Ergma avaldas toetust Eesti Hooldajate Liidu loomisele - Riigikogu\nErgma avaldas toetust Eesti Hooldajate Liidu loomisele\n09.10.2013 / Pressiteated\nTäna loodi Riigikogu konverentsisaalis kodanikuühendus Eesti Hooldajate Liit (EHOL), mis ühendab omastehooldajaid, hooldustöötajaid, haridus-, rehabilitatsiooni- ja meditsiinialade spetsialiste ning teiste valdkonna esindajaid. Kohal oli ligi 90 inimest. Koosolekul osalesid ka Riigikogu esimees Ene Ergma, sotsiaalminister Taavi Rõivas, sotsiaalkomisjoni esimees Margus Tsahkna, sotsiaalkomisjoni ja teised Riigikogu liikmed.\nErgma tänas Tiina Kangrot Eesti Hooldajate Liidu algatamise eest. Ta lootis, et organisatsioonist saab tugev võrgustik ning toetas selle loomist.\nTsahkna tervitas Eesti Hooldajate Liidu loomist. „Ühiskonna suhtumine on kahe-kolme aasta jooksul muutunud, peidetud kaastunde teemast on saanud riigi arengu üks olulisi osasid. Poliitikud ei tee head heast südamest, vaid siis, kui on piisavalt valus ja nad peavad otsuseid tegema. Olge konstruktiivse valu tekitajad, mida on vaja järgmise perioodi eurorahade kasutamise otsustamisel,“ ütles Tsahkna.\nEHOL-i üks asutajatest Tiina Kangro ütles, et loodava organisatsiooni puhul ei ole tegu hooldustöötajate liiduga. EHOL-i eesmärk on ühendada asjatundjate jõud, teha nende hääl kuuldavaks ja asuda riigile partneriks Eesti parema tuleviku nimel. EHOL soovib Eesti sotsiaalsüsteemi ja sellega seotud eluvaldkondi arendada süsteemsemalt, järjekindluse ja professionaalsusega. Kangro luges ette EHOL-i manifesti ja kutsus kõiki üles sellele alla kirjutama.\nEestis on omastehooldajaid kokku ca 200 000.


Vooremaa Siltidega piiratud Peipsi\nSiltidega piiratud Peipsi\nNiisuguseid silte, kus rõhutatakse maa omandit, leidub Eestimaal ohtralt. Eriti iseloomustavad niisugused tähtsust täis sildid rannapiirkondi. Selle tõkkepuu taha jääb mõnekümne meetri pikkune tee, mis viib Peipsi kallasrajale, mis peaks kõigile vaba olema. Aga kuidas sinna pääseda?\nEnne reforme kasutasid seda teed kõik, kes soovisid, see oli väljakujunenud pääs Peipsi äärde. Niisugused rajad pidanuks seaduse järgi jäämagi niisugusesse staatusesse, aga kes sellest\nhoolib? Keegi peaks ju olema siin riigis pädev seaduste täitmist jälgima?\nMaa peremees peaks seda ikka teadma, et tema maa ääres on kõigile kasutamiseks olev kallasrada. Ta võiks ju ise välja mõelda variandi, kuidas rannale pääseks, ja silt võiks seda ka kajastada? Kui ta traditsioonilise tee millegipärast sulges, siis võiks ju alternatiiv tema poolt välja pakutud olla?\nFotol olev silt on ju lausa mõttetu, sest omaniku kohta ei leidu seal ainsatki viidet, hooneid läheduses pole ja ka telefoninumbrit ei ole! Siit ilmneb ülim ülbus, sest omaniku arvates ei peagi keegi teadma, kes seda maad omaks peab, et temalt infot hankida! Kui Peipsile ihaleja omal algatusel sooviks võimalusi uurida, ei saa kuidagi!\nVanasti viis palju radu randa, aga kui nüüd kõik need saavad järjest umbes säärase sildistuse, siis ongi Peipsi rahva kasutusest nagu välja läinud. Väga vähestes kohtades saaks siis Peipsit, meie rahvuslikku rikkust, lähedalt kaeda või vettegi minna.


Nipid, kuidas kaugõppes efektiivselt õppida - Hüpernool\nNipid, kuidas kaugõppes efektiivselt õppida\nSeoses koroonaviiruse leviku ennetamisega jätkub Viimsi gümnaasiumi õppetöö kodudes, mis võib esialgu tunduda võõras ja harjumatu, aga siin on mõned nipid, kuidas olenemata olukorrast koolitundidest maksimaalset kasu saada.\nAutor ja foto: Alisa Stoten\nÄrka varem kui 8:29\n“Nüüd ei pea kooli minema – ma ärkan minut enne tundi!” on see, mida nii mõnigi võib arvata. Nüüd on ootamatult tulnud see aeg, kus võib õpikute ja sülearvutiga kaisus magada – kui ärkad, oledki koolis. Reaalsus on see, et elu ei tohiks selliseks muutuda. Ainuke aeg, mida saab mitte arvestada, on aeg kooli kõndimiseks või sõitmiseks, või võib seda kasuta millekski, mida varem ei jõudnud hommikuti teha, näiteks ajakirja lugemiseks. Nõnda oled enne esimest tundi piisavalt aktiivne olnud, et aju jaksaks õppida.\nJäta oma hommikurutiini enam-vähem samaks, nagu see enne kaugõpet oli\nSoovitan ikkagi hommikuks varuda nii palju aega, kui enne kooli tavalisteks hommikusteks tegemisteks vaja oli. Ärka rahulikult üles, käi pesemas, tee oma näohooldusrutiini, söö valgu- ja energiarikkat toitu, miks mitte ka välja minna värsket õhku hingama ja koera või õe-vennaga jalutama.\nTeavita perekonda oma uuest õppimiskorrast\nÄra pane ust niisama lukku – see pole ennastjuhtiv! Seleta, et pereliikmed ei saa alati sinu tähelepanu saada. Nagu tavalisel koolipäeval ei saa noored telefonikõnele vastata, nii ka kaugõppel oleks tunni ajal tuppa astumine ja millegi palumine õppimist segavad tegevused. Äärmisel juhul võib näidata tunniplaani koos tunniaegadega. Perega saaksid suhelda söögivahetunni ajal, tunnis aga õpi.\nKui peres on rohkem kui üks kooliealine, siis tehke koolitükke erinevates tubades\nSelleks et õppeefektiivsus oleks maksimaalne, siis võiksid ühe pere kooliealised lapsed õppida samal ajal, aga erinevates tubades. Kui vahetunnid on erinevatel aegadel, siis üritage üksteist mitte segada. Juhul kui nooremal lapsel ei ole teema tunni lõpuks selgeks saanud, siis võid talle peale tunde abiks olla.\nMuuda tuba õppimist soosivaks keskkonnaks\nSoovitan õppida mitte voodis, vaid laua taga, sest voodis istudes teed oma seljale karuteene. Korista laud ära, nii et sinna mahuks kõik, mis sul tunniks vaja on. Kindlasti leia ruumi sülearvuti, arvuti, õpiku, konspekti ja kirjutusvahendite jaoks. Samuti võid leida koha ka oma tassile, aga ole ettevaatlik, et jook sülearvutile või õppevahenditele ümber ei läheks. Ühtlasi jälgi, et need tassid sinna ei koguneks, mis kipub vahel juhtuma.\nKümne minutiga jõuab teha kohvi, kuulata lemmikmuusikapala, pereliikmega mõtteid vahetada ja kõige tähtsam – end liigutada! Ära kindlasti jää peale tundi arvuti taha istuma järgmist tundi oodates.\nAnna aega endale, kaasõpilastele ja õpetajatele uue süsteemiga kohanemiseks\nSee on kogu koolipere jaoks uus süsteem. Ära pane pahaks, kui keegi on hädas ja ei mõista, kuidas see käib, vaid ole neile abiks – niiviisi julgevad abivajajad ka abi küsida. Ühtlasi on see hea, selleks et me ei pidurdaks õppeprotsessi, vaid saaksime hoogsalt edasi minna. Ole teisele toeks, sest just nii saab tunda, et oleme ühtehoidev ja üksteist austav koolipere.\nSuhtle: meile on selleks loodud võimalikud kanalid\nKool on koht, kus on võimalus elada väga sotsiaalset elu, aga kui see ootamatult ära kaob, võib tunduda, et oleme jäänud omapäi. Õnneks on meile loodud virtuaalsed keskkonnad, kus saame koolipere liikmetega suhelda. Muidugi on suhtlemine virtuaalsel kujul kehvem kui füüsiline kontakt, aga see on praeguses eriolukorras igati parem kui suhte puudumine. Meil on olemas Discordi server, kus saab nii tunde läbi viia kui ka vahetunnis ja peale tunde teistega suhelda. Kui tekib aga ametlikum küsimus, siis võib selle esitada Stuudiumi kaudu, Discordi tekstikanalis #tugi või koolijuht Karmen Paulile Discordi häälekanalis nimega Arenduskeskus, kus ta on lubanud olla argipäeviti 8:30-16:00.


Väätsa noored ehitasid omale muusikastuudio - Uudised - Järva Teataja\nVäätsa noored ehitasid omale muusikastuudio\n29. juuni 2020, 14:13\nHubane Väätsa muusikastuudio innustab tulevikus noori muusikat looma.\nTüri noortekeskus andis teada, et Väätsa ettevõtlikud noored said hiljaaegu spordikompleksi keldriruumides valmis muusikastuudio, millega on eakaaslastele heaks eeskujuks.\nVääta noorte muusikastuudio rajati noorte endi õhinast. Nad kirjutasid ise kavandi “Nopi üles” fondi, kust said stuudiotehnika ostuks vajaliku summa raha. Et muusikat oleks ka toredam luua, meisterdasid nad stuudio ruumi oma kätega valmis.\nMööbli valisid nad välja lammutamisele läinud Türi põhikoolist. Viimasel hetkel haarasid nad sealt kaasa ka ühe kõrge riiuli, kuhu lubasid koguda tulevased muusikaauhinnad.\nOma kavandit esitledes kirjutasid nad, et on muusikaga tegelenud juba mõnda aega - kes produtseerinud, kes sõnu kirjutanud. Kahjuks pole läheduses aga ühtegi stuudiot, kus saaks enda toas putitatud viisijupid standardite kohaselt kõlama panna. "Mõtlesime ehitada oma stuudio, mida saaksid kõik kohalikud noored kasutada," ütlesid nad. Paraku on noorte endi võimalused sellist asja teha kasinad.\nNoortel oli stuudiost selge ettekujutus. "Tahame oma stuudioruumi akustiliselt isoleerida ning varustada põhilise salvestamis- ja produtseerimisvarustusega," andsid nad rahastussoovis teada.\nNoored lubasid, et kui nad oma stuudio valmis saavad, korraldavad nad seal töötubasid, mis tutvustaks noortele muusika loomise, salvestamise ja töötlemise viise. "Muusikastuudio jääb avatuks kõigile huvilistele," ütlesid nad.\nProjekti läbi said nad taotleda 1800 eurot, mis oli piisav üsna hea stuudiovarustuse soetamiseks. Rahalist abi pakkus ka kohalik omavalitsus, kust eraldati muusikasõpradest Väätsa noortele 600 eurot ehituskuludeks.


Põhjala perspektiivid. Saagad - Pille Lille Muusikute Fond\nPõhjala perspektiivid. Saagad\n23. august kell 19.00 Mustpeade Valge saal\nAnna-Liisa Bezrodny (viiul), Irina Zahharenkova (klaver)\nMaano Männi (viiul), Kristina Kriit (viiul)\nPontus Grans (kontrabass, FI), Toomas Vavilov (klarnet)\nPeeter Sarapuu (fagott), Kreete Perandi (metsasarv)\nMirjam Tally (*1976)\n„Soe elu jäämäe jalamil“ klarnetile ja klaverile\n/ „Warm Life at the Foot of the Iceberg“ for clarinet and piano\nLars Karlsson (*1953)\n„Sonata da camera“ kontrabassile ja klaverile (pühendatud Pontus Gransile)\n/ „Sonata da camera“ for double bass and piano (dedicated to Pontus Grans)\n„Mity“ („Müüdid“) op 30 / „Mythes“\nLa Fontaine d’ Arethuse (Arethusa purskkaev) /Arethusa Fountain\nDryades et Pan (Drüaadid ja paan) / Dryads and Pan\n„En Saga“ („Saaga“) op 9 / „A Saga“\n(seade J. Kuusisto / arr. J. Kuusisto)\nKRISTINA KRIIT on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri (prof. Mari Tampere-Bezrodny, 2004) ning täiendanud end prof. Igor Bezrodny, Eduard Schmiederi, Pavel Vernikovi ja Hermann Krebbers’i juures. Ta on õppinud veel Universität Mozarteumis Salzburgis (2001-2002, prof. Hermann Kienzl). K. Kriit on osa võtnud mitmetest rahvusvahelistest konkurssidest, millest olulisemad on Heino Elleri nim. konkurss Tallinnas (eripreemia, 1996) ja Henryk Wieniawski nim. konkurss Poolas (Lublinis, 1997). K. Kriit on hinnatud nüüdismuusika esitajana ja esinenud solisti ning kammermuusikuna peaaegu kõikides Euroopa ja Skandinaavia maades. Ta on olnud kahel korral maineka Holland Music Sessions’i stipendiaat. Ta on olnud algatajaks Tallinna keelpillitriole (2005). Käesoleval ajal on ta EMTA õppejõud ja RO Estonia Sümfooniaorkestri III kontsertmeister.


Biojäätmete konteiner või komposter on peagi kõigile kohustuslik - Tänane leht\nBiojäätmete konteiner või komposter on peagi kõigile kohustuslik\nHiljemalt 2023. aasta lõpuks peavad aga kohalikud omavalitsused korraldama biojäätmete liigiti kogumise ja äraveo tekkekohalt, kui kohapeal kompostida ei saa. FOTO: Urmas Luik/Parnu Postimees\nKolme aasta pärast peaksid kõik saama oma biojäätmed eraldi konteinerisse panna. Kodune kompostimine on sellele jätkuvalt alternatiiv, seda ka kortermajades, kui ühistus leidub asja eestvedajaid.\nKeskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse osakonna nõunik Kristel Murumaa selgitas, et biojäätmete liigiti kogumine on juba praegu kohustuslik, kuid paljudes piirkondades ei ole nende äravedu korraldatud: 2019. aasta alguse seisuga olid need korraldatud jäätmeveo hangetesse lisatud vaid 27 omavalitsuses.\nHiljemalt 2023. aasta lõpuks peavad aga kohalikud omavalitsused korraldama biojäätmete liigiti kogumise ja äraveo tekkekohalt, kui kohapeal kompostida ei saa. „Kortermajadel tähendab see enamasti biojäätmete konteinerit. Eramajades on kompostimine levinud ja selline praktika saab jätkuda. Aga ka eramajades peaks saama biojäätmeid jäätmevedajale üle anda, kui kompostimiseks puudub võimalus või soov,” sõnas ta.\nVõõras, aga huvipakkuv\nKompostimine on Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse esimehe Andres Jaadla sõnul ühistutele pigem uus teema, kuid pakub huvi. Mullu uuris liit koos Kompostiljoniga kahesaja kolmekümne Eesti korteriühistu arvamust. Selgus, et nad ei ole sellele mõelnud, sest keegi pole küsimust tõstatanud.\nKüll aga huvitusid Jaadla sõnul kompostimisest suurtest linnadest väljapoole jäävad ühistud, sest neil on selleks vajalik maa-ala. „Enamik korruselamu fondist on maakonnakeskustes, mitte suurtes linnades, nagu ekslikult arvatakse,” oleks see tema sõnul tahtmise korral võimalus paljudele kortermajadele.


Lehekülg:Hariduse sõnaraamat.djvu/133 – Vikitekstid\nwahel. Nende hulka arwatakse kafrid, betshuaanlased ja bunda-rahwas.\nBanville (l. bangwil), Theodore de, (1823—91), Prantsuse kirjanik ja luuletaja. Kuulsaks sai ta oma luuletuste läbi, tema romanid ja uudisjutud on ka tähelepanemise wäärt, näitemängudega aga, mida õige mitu kirjutas, ei olnud tal õnne. B. oli realistlise kirjanduselise sihi wastane.\nBaobab ehk pärdiku leiwapuu (adansonia), soojamaa (Afrika) puu linnulehtede (malvaceae) sugukonnast. Ta on jämeduse poolest kõige suurem puu maa pääl; kaswab kuni 100 jalga kõrgeks ja kuni 30 jalga jämedaks; saab 5—6 tuhat aastat wanaks. B. wili on maitsew ja karastaw toit.\nBaobab ehk pärdiku leiwapuu.\nBaptistid (Gr. k.), ristijad, protestandi usulised, kes mitte lapsi ei risti, waid ainult täisealisi. Astusiwad Inglismaal 1618 kokku. Europas on neid praegu mõni sada-tuhat, Põhja-Amerikas aga pääle wiie miljoni.\nBarabini stepp ehk Baraba eramaa, päratu suur madalik Lääne-Siberis, Irtõshi ja Obi jõgede wahel. Klima on kahjuline. Sagedasti möllab siin Siberi katk. Suwel piinawad inimesi ja loomi määratu suured hulgad sääska ja parmusid.\nBara conföderation, Poola isamaalaste wiimane conföderation ehk ühisus, mida Bara linnas (Letitschewi kreisis) kokku kutsuti. Ühisuse siht oli iseseiswat Poolamaad kaitsta ning kuningat Stanislaus Augusti, kes wõõramaa walitsejate poolt troonile oli pandud, troonilt ära tõugata.\nBaratõnski, Jewgeni Abramowitsch, Wene luuletaja, elas Puschkinaga ühel ajal ja oli selle sõber; snd. 1800 Tambowi kuberm., suri 1844 Neapelis. Tema töödest olgu nimetada: „Ball“, „Eda“, „Mustlase neiu“, „Pidud“.\nBarbados, Lääne-India saar (Wäike-Antilli saarestikus), 430 rkm. suur, 192,000 in. Inglisemaa päralt. Päälinn: Bridgetown.\nBarbár (Gr. k.), nii kutsusiwad greeklased esialgu kõiki mitte-greeklasi (wäljamaalasi), pärast harimata rahwa liikmeid, wiimats igaühte harimata inimest.\nBarbarossa (Punahabe), Saksa keisri Friedrich I. (1121—1190) liignimi.\nBarbaroux (l. barbaruu), Charles Jean Marie (1767—1794) üks tähtsamatest girondistidest Prantsuse suure mässu ajal, oli konwendi liige. Marati ja Robespierre wastasena sai ta tapakirwe (guillotine) läbi surma.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Hariduse_sõnaraamat.djvu/133&oldid=46195"


Tere, Kevad! 2018���������������������������������������������������������������������������������ht=pildid\nPakkuda veebipõhise õppe võimalust nooremale koolieale ja eelkooliealistele;\nPakkuda õpetajatele struktuuri, tuge ja lisamotivatsiooni praktilise loodusõppe läbiviimiseks ning infotehnoloogia kasutamiseks õppetöös. Meie eesmärgiks on pakkuda seda järjepidevalt igal kevadel, et õpetajad saaksid kevadvaatlustes osalemist oma tööplaanides planeerida juba kooliaasta alguses;\nLähendada lapsi loodusele, tutvustada neile tavalisemaid taime- ja loomaliike, õpetada neid liike looduses märkama, ära tundma ning jälgima; hoolima teistest elusolenditest ja ümbritsevast keskkonnast.\nAinevaldkond: Loodusteadused, sotsiaalteadused, keeled, loovad ained, matemaatika, arvutiõpe.\nVaatluste ja lisategevuste kestvus: märts - mai (12 nädalat).\nOsavõtjad: Loodusvaatlustest saavad osa võtta kõik intenetiühendusega varustatud koolid ja lasteaiad Eestis. Lisategevustes saavad osaleda ka huvilised väljastpoolt Eestit.\nVanuserühm (klass): Põhikooli õpilased (kuni 9. klass) ja lasteaia vanemate rühmade lapsed.\nKevadiste fenoloogiliste loodusvaatluste käigus uurivad osalevad õpilased kevade saabumisest ja muutustest märku andvaid kevadekuulutajaid (kevadel õitsevad taimed, rändlinnud, esimestena ilmuvad liblikad), mis on ühised kõigile vaatlustes osalejatele, ning panevad kirja nende ilmumise aja, et teha kindlaks kevade saabumise ajaline erinevus Eestis. Kõik loomad ja taimed on püütud valida nii, et nad oleksid kogu Eestis suhteliselt tavalised ning äratuntavad ka nooremate laste poolt. Kirja pannakse liikide esmakordse kas nägemise või kuulmise kuupäev.\nKogutud andmed lisatakse osalejate poolt veebipõhisesse andmebaasi ja on sealt ka koheselt kõigile kättesaadavad. Kasutades nende endi poolt loodud andmebaasi uurivad õpilased geograafilise asendi mõju ilmastiku muutustele kevadel. Andmeid väljastatakse andmebaasist sõltuvalt päringust kas andmetabelitena või animeeritud kaartidena, mis näitavad kevadekuulutajate ilmumist Eesti eri paigus.\nPeale vaatluste on kõigil võimalik (aga mitte kohustuslik) osa võtta veel mitmetest lisategevustest – luuletada, joonistada, pildistada, osaleda viktoriinis ning postitada oma muljeid loodusvaatlustest foorumisse. Kõigi tegevuste kohta on täpsemad juhised ja kirjeldused vastavatel veebilehtedel ja samuti lehel Abiks osalejale.\nKoolidevaheliseks suhtlemiseks on avatud veebipõhine foorum, kuhu saavad kirju saata kõikide registreerunud rühmade liikmed.\nProjekti korralduslik info jõuab osalevate rühmadeni nii listi kool.kevad@lists.ut.ee kui samanimelise foorumirubriigi kaudu.\nJuhendavatele õpetajatele on arutelude ja küsimuste jaoks loodud meililist kool.kevad.ops@lists.ut.ee.\nKorraldajatega suhtlemiseks sobib aadress kevadorg@googlegroups.com


Milline on teie televiisori ja diivani vaheline kaugus?\nrohkem kui 4 m 3,5-4 m 2,5-3,5 m 2-2,5 m vähem kui 2 m\nMilline profiil sobib teile kõige paremini?\nteile meeldib saateid ühiselt vaadata\nTe vaatate saateid kõikidest oma seadmetest\nTe vaatate saateid digitaalsest videolaenutusest, järelvaatamisest ja sotsiaalvõrgustikest.\nte ei jäta ühtegi spordisündmust vahele\nLuksuslike Keskel Majanduslik Sisenemin\nMilline on teie arvates kõige olulisem kriteerium?\nPärast teie vastuseid leidsime teie ideaalse teleri, siin on teie kriteeriumid:\nBetween 3 and 6ft 800 to 1200€ profile conventional Immersive experience Lähtestage filtrid


Martijooksmise avapauk antakse esmaspäeval Tartu raekoja ees | Bioneer\nMartijooksmise avapauk antakse esmaspäeval Tartu raekoja ees\nEesti ja teiste rahvaste sanditamiskombeid elavdav üle-eestiline aktsioon „Hakkame santima!“ kulmineerub 8. ja 9. novembril Tartu linnas.\nFoto: Tartu Raekoda. Janek Jõgisaar, Bioneer.ee\nMardilaupäevale eelneval pühapäeval, 8. novembril kell 15 ootame kõiki koos peredega Eesti Rahva Muuseumi teatrisaali kontserdile, kus saab näha kirevaid ja ehedaid eesti, udmurdi, rumeenia ja vene sanditamiskombeid. Esinevad folkloorirühmad Jumšan Gur, Maatasa, Suprjadki ja rumeenia kogukond Eestis. Kontsert kestab umbes 1,5 tundi ja vaatama-kuulama on oodatud nii täiskasvanud kui ka kooliealised pärimuskultuuri sõbrad. Pääsme kontserdile saab lunastada 5, 7 või 10 euro eest (õpilane/pensionär, täispilet, perepilet) Fienta keskkonnast või tund enne algust kohapeal.\nMardilaupäev on pidupäev\nMardilaupäeva pidustused algavad 9. novembril kell 11 Tartu raekoja platsil, kus toimub juba 15. korda noorte- ja laste pärimuspäev „Taaderandi talisted“. Purskkaevu juures platsil kogunevad paarikümneks minutiks kõige väiksemad mardisandid üheksast Tartu linna lasteaiast, et soovida mudilastele eakohaste laulude, mängude ja tantsudega mardiõnne nii raerahvale kui ka linnakodanikele.\nSamal päeval kell 17 etendub Tartu Kaubamaja esisel platsil pärimusringi „Tähelinnud“ mardikombestikku tutvustav etendus „Mart tantsib, maa müdiseb“, milles saavad kaasa lüüa ka pealtvaatajad.\nKell 17.30-17.45 on Tartu Kaubamaja ette (Vanemuise teatri poolsele küljele) oodatud kõik Tartu linna mardisanti minejad, sest esmakordselt toimub suur mardisantide rongkäik! Mardirong alustab liikumist marsruudil Tartu Kaubamaja - Raekoja plats kell 17.45. Ole kohal kostümeeritult ja mardisantidele kohaste pillidega - mida lärmakam, seda parem ja mida koledam, seda ilusam!\nKell 18 on nii mardisandid kui linnarahvas oodatud Tartu raekoja ette, kus antakse martijooksmise avapauk. Kordame veelkord kiirelt üle mardilaulud ja harjutame marditantsu. Tartu linnapea Urmas Klaas kuulutab mardilaupäeva pidulikult avatuks ja seejärel lähme kõik Tartu linna kodudesse mardiõnne viima! Kui õnne on juba üksjagu jagatud, ootame kõiki tantsuklubisse, mis algab kell 20 Korp! Rotalia majas. Tantsime 19. ja 20. sajandi külapidudel armsaks saanud tantse ja katame kogutud mardiandidest ühise pidulaua.\nJa muidugi - kui mardiväsimus välja puhatud, pane oma mardipere kirja „Suurel mardi- ja kadrisantide rahvaloendusel“. Lisainfo www.hakkamesantima.ee\n"Hakkame santima!" aktsiooni toetavad: Tartu linn, Eesti Kultuurkapitali rahvakultuurkapital ja maakondlikud ekspertgrupid, Eesti Rahvakultuuri Keskus, Kultuuriministeerium, Eesti Külaliikumine Kodukant, Coop, Eesti Korteriühistute Liit, Uusaskutuskeskus, Räpina Paberivabrik.\nkl 15 Kontsert „Hakkame santima!“ Eesti Rahva Muuseumi teatrisaalis\nkl 11 Väikesed mardisandid lasteaedadest soovivad raerahvale mardiõnne - Tartu Raekoja plats;\nkl 17 Mardipäeva kombestikku tutvustav etendus "Mart tantsib maa müdiseb" (pärimusring Tähelind) - Tartu Kaubamaja Vanemuise teatri poolsel küljel;\nkl 17.30-17.45 Mardisantide kogunemine Tartu Kaubamaja Vanemuise teatri poolsel küljel;\nkl 17.45 Mardisantide rongkäik;\nkl 18 Mardilaupäeva pidulik avamine Tartu raekoja platsil ja martijooksmise avapauk;\nkl 20 Mardilaupäeva tantsuklubi Korp! Rotalia majas (Tähe tn 3). Oodatud on kõik mardisandid ja linnarahvas. Tasuta!


Selgeltnägijate saatest pudenenud Remi: tulen tagasi musta hobusena ja võidan! | Õhtuleht\n„Ma tulen musta hobusena veel tagasi ja võidan selle saate,“ lubab müügimehe ametit pidav Remi. Küsimusele, miks otsustas mees end üldse selgeltnägijate saates proovile panna, vastab ta, et loomulikult tahtis ta seda saadet võita. „Ma panin kõik need ülesanded sada protsenti täppi, aga mind hääletati välja,“ väidab mees.\n2. november 2017, 00:01\n26. oktoober 2017, 15:45\n„Eesti selgeltnägijate tuleproov“: tütar tahab teada, kuidas suri tema isa tegelikult! (2)\n19. oktoober 2017, 10:37\nKas Remi on väljalangemise pärast ka kurb? „Mul on väga kurb. Aga Argentiina jõudis jalgpalli maailmameistrivõistlustele ja selle pärast on mul hea meel!“\nMöödunud nädala saates, kus näidati vaatajale castinguid, hiilgas Remi oma sooritusega. Kuigi esiti tema üle naerdi, sest mees oli nii-öelda talismaniks kaasa võtnud väikese plastikust versiooni „Ratatouille“ multikast pärit rott Remyst, leidis mees hulga autode seast üles selle, kuhu oli peidetud saate „Naabrist parem“ võitja Jana.\n„Seitsmestele uudistele“ antud intervjuus on Remi öelnud, et kõige raskem ülesanne saate ajal oli seotud mõrvaga. „Kuna olen positiivne inimene, tekkis minu jaoks seal tõrge mõrva teemaga, kus tütar oli kõrval ja isa surmast oli möödas alla aasta. Seal jäi naljategemine tagaplaanile, see polnud minu teema. Mulle sobivad pigem komöödiasarjad ja –filmid,“ ütles Remi.\nselgelt näha 13. oktoober 2017, 13:55\nremi hää tuttav 13. oktoober 2017, 03:33


Ilm ja inimesed: 28. nädala ilm (11.–17.07.2016)\nInfo, kui ei vasta / ei uuenda või see on katkendlik: 14.–21. juulil, kui olen Lofootidel, 30. juulil – 5. augustil, kui Poolas ja 29. augustil – 5. septembril, kui olen Rootsis.\nSoomes oli äikest täis päev. Enne piksejada nägi pilvestik Lahti lähedal selline välja.\nMesod (helkivad) ilmumishetkel. 13. juulil 2016 kell 22.48 Laagris.\nTanel Kindsigo sõnade järgi: Kuues öö järjest helkivate ööpilvedega. Seekordsed on selle hooaja parimad senini, maksimaalse heledusega 5 (tekitasid isegi varjusid). Superluks vaade.\nLahkumisfoto kah (pildistas 12. juulil Tarmo, kui meil oli Raplas nn pilvehuviliste rakukese kokkutulek).\nEmil Pütsepp. Äike: 10 juuni 2016 Jõgevamaal Saare vallas!\n14. juulil on peamiselt sajuta ja südasuviselt sooja ilma oodata. 15. juulil tuleb Läänemerele või Eesti kohale lõunatsüklon, mis toob ilmselt väga sajuse ja vastavalt sellele jahedama päeva. 16. juuliks eemaldub lõunatsüklon põhja ja ilm paraneb.\nKairo Kiitsak. Pilvestik Lääne-Virumaal Simunas 12.07.2016\nKaarel Virroja. Ausalt sellist asja ei soovi kellelegi üle elada. Need pagituuled ja välgud pole naljaasjad. Meil oli väga jube: algul oli tavaline äike nagu ikka (fotodel), kuid momentaalselt hakkas sadama väga tugevat vihma ja segamini koos rahega. Puud hakkasid kohe kõikuma väga tugevalt ja välgud olid enamasti pilv-maa ja tabasid korralikult mobiilimasti, alajaama ja tundub, et ka meie maja või siis väga lähedal olevat puud.\n11. juulil määras ilma ulatusliku madalrõhuala lõunaserv, kuid samas ka Suurbritannia kohal oleva tsükloni soe sektor, millega seotud frondid tõid uued vihmasajud, kuid äike siia ei ulatunud.\nKommentaar 10. juuli äikese kohta: Ak-s öeldi, et Tallinna kesklinnas sadas 40 minutiga 40 mm vihma; Tallinna lennuväljal oli sadanud eilse 24 tunni jooksul üle 60 mm – seal pidi mõõtja olema.\nEmili äikesevideo Jõgevamaalt https://www.youtube.com/watch?v=GLdjkRbs52g.\n10. juuli õhtu Peipsi ääres (Nina küla). Sellised pilved põhjustavad veekogude kohal vesipükse.\nMesokajahil Viimsis, kuid seal avanes 9. juuli hilisõhtul selline vaade.\nPostitas Jüri Kamenik kell 21:05\nHomme on vist ka Tallinnas äikest oodata. Tuul ja juhtvool peaksid soodsamad olema. (lääneedelast)\n9. juuli 2016 12:13\n@ 9. juuli 2016 12:13\nEi ole usutav, sest õhumassi labiilsuse areaali keskosa saabub Eestisse homseks varahommikuks, mitte pärastlõunaks.\n9. juuli 2016 17:17\nTundub, et Kuusiku on ka üks äikesepealinna kandidaatidest.\n9. juuli 2016 17:20\nKuusikus taas äike, juba vist 4. äikeselaine täna seal.\n9. juuli 2016 18:02\nTe siin natuke vales alateemas ei postita või? Hetkel veel nädalavahetus, mitte esmaspäev.\n9. juuli 2016 18:11\n@ 9. juuli 2016 18:02\nJah, uskumatu. Sel aastal polegi vist kuskil mujal ühe päevaga 4 äikeselainet olnud.\n@ 9. juuli 2016 18:11\nKui natuke, siis pole hullu ju.\n9. juuli 2016 18:35\nLääne-Virumaal Kariväraval oli täna taas äikest. Päris tihedalt sähvis alguses lääne pool. Viimati oli siit äikest näha ööl vastu 5. juulit. Uurisin ka, kuidas oli olukord Simunas. Seal sadas hoovihma ja olevat ka mõned korrad müristanud. Mudelite kohaselt on homme (10.07.16) sarnast ilma oodata, rünkpilvede areng käivitub lääne poolt ja päeva jooksul liiguvad need edasi rohkem ida või kagu poole. Seega on lootust jälle siin piirkonnas äikest täheldada. Jätan teile vaatamiseks ka ühe videotõmmise pilv-maa välgust, mis mul õnnestus jäädvustada: https://www.upload.ee/image/5955075/Pilv-maa_valk_9.07.2016.jpg\n9. juuli 2016 21:07\nSeal piirkonnas on alati labiilse õhumassi korral äikest võimalik täheldada. Tallinnas oli päike ja rünkpilved, õhtul ka kuidpilved. Äikesekogemus piirdus vaid kaugete mürinatega.\n9. juuli 2016 21:41\nLoode-eestlased saavad ka lõpuks ometi uhkust tunda - kogu euroopa kõige intensiivsem äike lasub just teie kohal.\n10. juuli 2016 11:31\nLabiilsus on absoluutselt õigel ajal saabunud, terve kesk eesti äiksepilvi täis.\n10. juuli 2016 11:55\nVōrtsjärve kirdekalda juures oli kella 14.00 paiku radaripildi järgi isegi pisut lillakat tooni näha\n10. juuli 2016 15:04\n@ 10. juuli 2016 11:55\nPärastlõunasel ajal olnuks terve Eesti neid täis.\n10. juuli 2016 17:22\nKariväraval oli täna kaks äikeselainet, pilved olid päris võimsad.\n10. juuli 2016 23:46\nWetterzentrale on muutunud, kuid ikka halvemuse suunas. (ajasamm, iga kaart laeb lehte uuesti, jne)\nÕnneks on vana versioon veel (!) olemas:\n11. juuli 2016 01:35\nMõtlesin ka ,et mis selle wetteriga juhtus ,et arvutil mingi viga aga õnneks mitte. Aga ennustustused ise on muutunus soojema suunas nädalalõpust alates.\n11. juuli 2016 01:56\nLäänemere edelaosas piirkondades päris võimas joonpagi, selle pilvekiud varsti meie saartel juba. Loodetavasti keskpäevaks juba mandrile see front kohale ehk ei jõua.\n11. juuli 2016 02:09\nVaatsin ka just, et ilus diagonaalne frontaaljoon Taani väinades. Saartel on praeguse kella aja kohta ikka küllaltki soe, õhutemperatuur on 17c ümber.\n11. juuli 2016 02:19\nSoe ja pilves aga erinevalt prognoosist - täispilves ja vist nii ka jääb. Äikese tõenäosus täna väike. Kui just mõni välk laussajualasse ära ei eksi\n11. juuli 2016 09:31\nJah, siin tekkis segadus alateemade osas, aga seekord oleme leplikud - tuleb siis mõlemaid kommentaariume lugeda.\nAlatskivil on jälle rünkpilvede areng alanud.\n11. juuli 2016 11:41\nEesti saab ikka ja jälle just selle saju osaga pihta, kus see on nõrgim ja katkendlik. Kui sajualad püsivad tugevnemise suhtes muutumatuna, siis Loode-Eesti võib täna kuivale jääda.\n11. juuli 2016 11:59\nKas soe sektor Eesti kohal mitte juba sulgunud pole? Läti lõunaosas ehk veel avatud?\n11. juuli 2016 13:27\nSee peaks õige olema: https://www.aro.lfv.se/Links/Link/ViewLink?TorLinkId=229&type=MET. On näha, et maapinnal ei tohiks Eesti kohal olla avatud sooja sektorit, lõunaosas vast on mõne km kõrgusel veel avatud.\n11. juuli 2016 14:40\nSadu jääb just Harjumaal oodatust tublisti nõrgemaks - HIRLAMi ennustatud 7 mm asemel peaks tulema umbes 1,5 mm sademeid.\nSajuala peaks pärast Tallinna ületamist tugevnema/laienema ning ilmateenistuse prognoos läheb Kirde-Eesti kohta metsa - seal peaks just tugevaim ja laialdasim sadu olema.\n11. juuli 2016 15:28\nSoe seenevihm Tallinnas praegu\n11. juuli 2016 17:08\nMõned kirjeldasid ka mõõdukat lausvihma (see oli Kristiines).\n11. juuli 2016 23:12\nÕnneks oli ka Nõmmel mõõdukas, aga paraku vaid 20-ks minutiks. Eilne äike jättis siinse peaaegu kuivale - 1 arenev äike tekkis/lahkus siit kirdepool/-poole, teine äike möödus lõuna ja kagupoolt.\n11. juuli 2016 23:16\nMõnel pool on päris kõrge kastepunkt. Kas öösel on võimalus, et võib tekkida ka äike?\n11. juuli 2016 23:23\nJah, kastepunkt on ebatavaliselt kõrge. Äikesevõimalus on olemas (praegu küll äike Soome lõunarannikul, kuid ka saartel või mujal Soome lahe läheduses võib midagi tekkida), ilmselt siiski ei tasu jääda ootama.\n12. juuli 2016 00:03\nSoomes taas võimsamad pilved kui meil (nähtuna Tallinnast vaadatuna Eesti ja Soome suunas)\nIlmselt graniit kui tume aluspind soojeneb meie paekivist/liivakivist kiiremini ja/või rohkem.\n12. juuli 2016 11:51\nKuusikus jälle äike - juba 3. äikesepäev seal selles juulis. Satipildile peale vaadates tundub suur võimalus kihtrünksajukateks.\n12. juuli 2016 11:58\nGFS Näitab suht hullu pilti Reedeks ja eelkõige sadude ja tuule osas. Oleks vist kevadel pidanud ikka riisi maha panema.\n12. juuli 2016 12:58\nLisan ise ,et puhanguti lubab kuni 25 m/s ja eelkõige Soome lahel\n12. juuli 2016 13:12\nSimunast põhja pool müristas täna mitu korda, äike paiknes Väike-Maarja pool.\n12. juuli 2016 15:36\nKarivärava kohal või lähedal oli üsna hiljuti punane radarikaja.\nNõmmel müristas täna kella 13 ajal ka.\n12. juuli 2016 17:52\n@ 12. juuli 2016 12:58\nLiiga vara "hõiskad". GFSi puhul tuleb oodata prognooside täpsustumist vähemalt 2 ööpäeva enne oodatava sündmuse saabumist, kui võib juba tõsiselt võtta. Antud juhul siis homseni oodakem reedese tsükloni asjus.\nLõunatsüklonihuvilistele kurvastuseks pean tõdema, et raju (tuule)möll jääb siiski ära ja tuleb midagi sarnast 11. juunile parimal juhul.\n12. juuli 2016 17:55\nLisan juurde, et suurimad sajud jäävad taaskord Ida-Eestisse või Liivi lahe - Väinamere piirkonda. Tallinn-Pärnu joonel on Eesti rajumate sadude oht KUNI 10%. Ida-Eestis kuni 60% ja Väinamere ümbruses kuni 40%.\nSeega Tartlased peavad olema valmis uuteks katsumusteks.\n12. juuli 2016 18:02\nNõmmelt loodes müristas/müristab.\n12. juuli 2016 18:32\nAga Floridas olla sellist pilve nähtud:\n12. juuli 2016 18:41\n@ 12. juuli 2016 18:41\nTänapäeavase koolinoore sõnavara tunnuspilv.\n12. juuli 2016 19:15\nPilvegrupis oli ka midagi sarnast (Anne Rebase foto).\nNüüd võime olla mesokate ootel.\n12. juuli 2016 23:48\nEnnustan, et 2. juuli jääbki kuu kõige soojemaks.\nNagu arvata oli, lasebki GFS püksirihma lõdvemaks selle lõunatsükloni osas. Isegi lahjem 11.06 omast tuleb.\n13. juuli 2016 12:15\nOmeti prognoositakse padusadusid.\n13. juuli 2016 16:42\nAga ega poleks seda vihma vaja ka rohkem. Siin Harjumaa kagunurgas on mul sadanud Juulis juba 107.mm ja pool kuud pole veel läbigi.\n13. juuli 2016 17:35\nKagus ilmselt tulitav loojang täna.\n13. juuli 2016 18:06\n@ 13. juuli 2016 17:35\nveab siis. sa ilmselt kose valla elanik. eestis on ilmselt palju kohti - eriti harjumaal - kus pole üle mõnekümne mm sadanud. üheks selliseks on saku. eile läksid kõik tugevad vihmapilved siit põhja ja lõuna poolt mööda. siia tulid ainult nn piserdamised.\nradariandmeid jälgides olengi täheldanud, et saku jääb suurtest sadudest tihti ilma ning kose ja kuusalu saavad kõik omale.\n13. juuli 2016 18:19\nEhk see nii kipub olema, et oodatud äike ja suured sajud on alati mujal. :))\n13. juuli 2016 18:23\nJah, nad ongi alati mujal, v.a Kuusalus ja veel mitmel pool mujalgi.\n13. juuli 2016 21:27\nenam suurt äikest ei tule. PROFESSOR Keevallik ütles et päike hakkab üha langema alates juunikuust. soojenemine väheneb ja konvektsioon ei teki. Inversioon, CI indeksid ka tõusevad ning tekib retrograadne hüperturbulents laskumisvoona. Kuumalainet ka ei saa enam tulla.\nKeevallik on täpne! Kuulake Keevalliku ennustusi! Keevallik-keevallik-keevallik! See on parim ennustaja!\n13. juuli 2016 22:07\nProfessori loogika on paigas. Pange keevallik ehmi tirektokiks! siis on prognoosid kordates täpsemad. ta nagu vibuga paneb kümnesse.\nPäris mitte - mõõtekoht mul Anija valla lõunaosas aga jah Kose vald on väga lähedal\n13. juuli 2016 22:13\n@ 13. juuli 2016 22:09\nt-t-tirektoriks? Mina tahaksin hoopis Jürit d-d-direktoriks!\n14. juuli 2016 00:30\n@ 13. juuli 2016 22:07\nEelmise aasta 17. ja 18. septembril oli suur kuumalaine ja ka nendevaheline öö oli üle 15 kraadine. Seleta sina või Keevallik selle tagamaid.\n14. juuli 2016 00:33\nTartus saab hetkel väga ilusaid polaarmesokaid vaadata: http://y.delfi.ee/norm/294227/17026522_OlvcPR.jpeg\n14. juuli 2016 02:09\nKui siin mõni hädaldab juba suve ja äikeste lõppemisega siis oodake nädal veel ja saate siis vähemalt nädala jutti äikest kui uskuda praeguseid prognoose. Tuleb uus lõunatsüklon mis unustabki ennast siia. Homne lõunatsüklon kihutab aga veel edasi.\n14. juuli 2016 08:21\nKallid inimesed tehke ometi elementaarsed terminid selgeks. Kuumalaine on 5 päeva üle 30 kraadi.\nUsaldusväärne allikas: http://epl.delfi.ee/news/eesti/ilmastikuteadlane-toelist-kuumalainet-eestis-praegu-veel-ei-ole?id=69443545 . Erinevalt ebakompetentsetest isehakanud fanaatikutest on Keevallikul ohtralt akadeemilisi saavutusi. Ta on intelligentne inimene, tõlkinud ilukirjandust paljudest keeltest, lisaks fantasitiline õppejõud ja suurepärane inimene.\nKuumalainet ei saa ka enam tulla, päike vajub alla ja ei soojenda enam. Päike mõjutab kliimathttp://www.ttu.ee/professor-sirje-keevallik-jaanuar-on-koige-krobedam-pakasekuu\nHelkivate ööpilvede tõenäosus on väike!!!!!\n14. juuli 2016 10:19\nVaata Spaceweather.com pealt - terve põhjapoolus on praegu helkivaid ööpilvi täis. Lõppu pole nähagi kui ainult siis Eestis seda selget taevast jaguks.\n14. juuli 2016 10:40\nKes see Keevallik on või milleks teda propageerid, kas valimised tulekul? Keegi ei ole maininud lähenevat kuumalainet, vaid seda, et äikese hooaeg jätkub, nii nagu tavaks on olnud. Sinu päike võib ju tagurpidi või liiga madalalt käia, aga see ei muuda piirkonna kliimat. Ma arvan, et akadeemiline professor on su natuke üle treeninud, et asja ka teisest küljest näha.\n14. juuli 2016 13:01\nSee Keevalliku suur austaja võiks vait jääda.\nPraeguse lõunatsükloni pilvemassiivi "hammustatud tüki" selgem ala liigub Eesti suunas. Arvata võib, et selles on sadu lühem ja nõrgem.\n14. juuli 2016 15:42\nVaatasin ka ,et nagu pooleks läheb samas tsüklon ise eristub aina paremini.\n14. juuli 2016 18:22\nEga jah. Sajud on ammu Eesti laiuskraadil mõlemal pool, aga meile pole isegi veel lõunapiirile ulatunud. Ainult saartel on midagigi.\nIlmselt tuleb 5 mm sademeid keskmiselt. Ehk et Tallinnas 3 mm ja Võrus 8 mm, jne.\nHIRLAMi järgi peaks sadu juba põhjarannikul olema, aga pole veel lõunapiirilgi...\n15. juuli 2016 01:53\nEdela-Eestis ja Kura poolsaarel on praegu äikest. Madala pilvisus, mis mõnest paigast on viirgudena hajunud, paistavad nende vahelt võimsad konvektiivsed pilved. Ma ei ole Viljandi ümbruses veel müristamist kuulnud aga kindlasti see juhtub õige varsti. Liikumissuund on soodne neil ja detektor vilgub hoolega hetkel.\n15. juuli 2016 06:27\nLõuna poolt kostus nüüd ka madalat müristamist.\n15. juuli 2016 07:36\nTundub ,et suuremad sajuhulgad jäävad Pärnu - Keila joonest läänepoole. Seega Tallinn napilt pääseb suuremast sajust.\n15. juuli 2016 08:20\nJa külm front on ka Ida-eestist juba üle jõudnud. Ei tasu seal seda +25 kraadi oodata.\n15. juuli 2016 11:52\n@ 15. juuli 2016 8:20\nÄra seda imena võta. Tallinn + lõunatsüklonid = alati napp pääsemine/ilma jäämine. Ehk et sääraseid olukordi tuleb iga lõunatsükloniga, mil Tallinn napilt paraku eemale jääb. Tundub, et tõelise paduvihma nägemiseks tuleb Väinamere piirkonda või Ida-Eestisse kolida.\nJah. Manner ilmselt äikest täna ei näe. Õhumassisiseseid äikeseid ka ei tule, kuna ilm on lauspilves - päike ei küta maad. Saaremaal on uskumatult hea äikesekliima tänavu - edestades vist isegi Ida-Eestit juba?\nPraegune äike saartel ilmselt tsükloni keskmega seotud.\n15. juuli 2016 12:32\nSoome lahel ehk mere kohal äikeste teke käib. Soomes ilmselt korralik paugutamine täna.\n15. juuli 2016 13:11\nTsükloni kese ei asu kindlasti mitte saartel praegu, tutvu natuke ilma kaartidega. Sellisel juhul seisaksid ka konvektsioonipilved liikumatult paigal. Maapinnalt vee auramise ja tsirkulatsiooniga pole tsükloni puhul küll mingit pistmist. Minu meelest on siin tegu ikka erinevate õhumasside heitlusega. Külmem õhk poeb soojema alla, mida pööris mujalt kohale veab ja siis segab neid õhukihtides. Sellest tekib äike. Soodsaid tingimusi on täna küllalt, üle Eesti.\n15. juuli 2016 13:16\nESTOFEXil on oma seletus ka antud, kuigi ohualade astme määramist nende poolt ei ole mõttet nii tõsiselt võtta. Tihti on see üle paisutatud.\n15. juuli 2016 13:26\nPärnu äike vajub vist jälle kaarega ära Vasalemma poole. Tallinnasse vist ei tule.\n15. juuli 2016 14:38\n@ 15. juuli 2016 14:38\nPigem ikka Kuusalu poole ju.\n15. juuli 2016 14:44\nTallinnast lõunas tore mammutus pilveserva alaküljel näha. Lõunasuunalt midagi läheneb. Küsimus ainult - kas ka kohale jõuab ? Nõrka mürinat juba on kuulsa. Need kes päris tee lähedal nendele vist ei kosta midagi veel - automüra summutab.\n15. juuli 2016 15:44\nPilve järgi oleks nagu suund Tallinnale aga välkude järgi pakuks suunaks Keilat.\n15. juuli 2016 16:09\nTuleb. See pilv katab kogu Põhja-Eesti, aga äike ise on selle sees niivõrd nõrk, et rahule te kindlasti ei jää. Viljandis üks kord müristas, rohkem ei kuulnud. Radari pildi peal tundub sajuala tükkmaad hirmsam, kui tegelikkus.\n15. juuli 2016 16:27\nJa nagu nõiaväel pilv muutis suunda ja lähebki Maardu tagant mööda\n15. juuli 2016 16:56\nSa peab siis Vene viisa omale tegema, sest kodus ootamisega, nokk lahti, millal välk sisse lööb, küll mingeid elamusi ei saa. Vahest väga harva võib nii juhtuda. Juhul kui sa sinna muidugi ageldatud ei ole, on äikeste trajektoor koos mõne täiendava radaripildi kaasamisega üldjuhul ju üsna lihtsalt ette ennustatav.\n15. juuli 2016 18:48\nTsükloni kese on nüüd ületamas Saaremaad, enne oli juttu sellest.\n15. juuli 2016 18:55\nTallinnlastel see aasta kohe eriti ei vea :D. Radari järgi lahknes joonpagi just enne Tallinnat kaheks. Siitki hästi näha: https://www.puuppa.org/~pnuu/salama/arkisto.php?pvm=20160715\nImestama pani see, et Kirde-Eestis nii vähe välke oli.\n15. juuli 2016 19:12\nJah ma mäletan kuidas see müstika juba ammu käib. 2010 8.augustil kui üle riigi tormas see meeletu äike koos tormituultega. Siis ainult 10 km enne Tallinna tuul lihtsalt kadus. Kui pilv üle lahe Soome jõudis oli tormituul tagasi.\n15. juuli 2016 20:31\nsiis Vanapagan silku sööb\nJüri, räägi, kas sõitsid Soome äiksejahile või mõne muu eesmärgiga?\nOlen ise mitmes linnas seal elanud (kahtlemata maailma kõige igavam riik) aga kõige rohkem äikest esines minu mäletamist mööda Turun Saaristos ehk siis Edela-Soomes. :) Kõik jälle oleneb.\nViljandi ka muidugi täna üllatas, saagiks sain tervelt ühe pika müristamise. Täna oli üldse selline kikkis-kõrvaga-kuulamise-ilm, sest visuaalse poole pealt polnud nagu midagi pakkuda. Ühtlaselt hall. :)\n15. juuli 2016 22:48\nJah, maastikud on väga monotoonsed, kuid üksikasjad on huvitavad.\nJuba teist päeva järjest siinoleku ajal oli Kesk-Soomes äikest, pilvi nägin nüüd vaid kaugel eemalt (esimese päeva äikestesse sai ka sisse sõidetud): https://www.upload.ee/image/5972712/DSCN8747.JPG (ametüstikaevanduse juures).\nOn nii lõbu kui ka erialast huvi: eriti pakuvad huvi pilved tundra, Jäämere ja Norra mere rannikul ja nende dünaamika. Tagasitulek on siiski juba 21. juuli õhtul.\n16. juuli 2016 00:28\nÄkki on hoopis Eesti 1 igavaim riik äikeselisuselt? Meid ei anna ju Soome, Läti, Leedu ja Poola jpt äikesekliimaga võrreldagi ju. Eeskätt aastal 2016 :D.\nLoodusgeograafiliselt on Soome mõneti parem - palju järvi, graniitpinnas, talved talvisemad, ööd vastavalt valgemad-pimedamad, jne.\n16. juuli 2016 14:30\n@ 15. juuli 2016 19:12\nRadari järgi jah, aga su toodud lingi järgi pigem äike hajus just enne Tallinnat. Välkude jada ju täpselt Häädemeestelt otse põhja Tallinna suunda, kus enne linna hajus. Olukord on võrreldav a'la sellega, kus kuller sõidab mu teeotsas kraavi ning kaup läheb katki.\nTallinnale on LIHTäikesteks parimad ilmakaared aluspinna mõistes lõuna ja lääneedel, joonpagide seisukohast edel ja kagu. Mereliselt on parim täpselt lääs olnud.\n16. juuli 2016 14:37\nTundub, edaspidi peavad loode-Eesti ja saared taas põuaks valmistuma.\n17. juuli 2016 13:32\nSaabki heina tegema hakata.\n17. juuli 2016 14:19\nSisemaalastel ei heinaga vea, kuna nad peavad algava nädala lõpust äikesevihmadega arvestama hakkama.\nTeiseks, see vastik tuul võiks ka juba vaibuda, kuna koostöös päikesega on niiskus põldude pinnasest juba mõne päevaga kadunud ja uut vihma juba vaja ju.\n17. juuli 2016 15:37\n@ 17. juuli 2016 14:19\nEga heinateoks pea tingimata põuda ootama. Normaalne sajurežiim võiks olla ehk et kord nädalas vähemalt tuleks kastvat vihma.\nSee, mis mais ja juunis oli, oli õuduste õudus :/.\n17. juuli 2016 19:50\nPõua positiivne külg on ehk see, et selgete ilmade tõttu soojenevad veekogud tublisti, eriti rannikualadel, kus ilm tavaliselt selgem kui sisemaal. Isegi praegugi Läänemerel täiesti selge ilm.\n18. juuli 2016 12:48\nNorrakad küll mingit põuda ei näita. Paar päeva veel rannailma ning siis läheb üha pilvisemaks ja hakkab ka sadama.\n18. juuli 2016 18:17\nJuri,kas kuumust on veel oodata või nii ta ongi - septembri teise poole ilm kogu suveks?\n18. juuli 2016 23:21\nhea kui septembri esimeses pooleski alati niisugust ilma saaks. Päeviti üle 20. Ma tean et on ka rohkem olnud aga on suvesid kus pooles augustis vajub päev-päevalt ära ja jääbki september nii 10 ... 15\n19. juuli 2016 01:56\nMaa Elusse sai kirja: Ilm on püsinud harju keskmise suve piirides. 14.-15. juulil külastas Eestit ka lõunatsüklon, mis tõi rohkelt vihma ja äikest. Praegu mõjutab Eestit Venemaa tsüklon, millest itta jääb südasuvine kuumus, läände aga mõõdukam soojus. Tsüklon peaks siiski nädala lõpuks ilmakaardilt kaduma ja mõjule pääsema põhjapoolne antitsüklon.\nSellises sünoptilises olukorras püsib mõõdukas soojus: päikese toel päeviti enamasti üle 20 kraadi, ööselgi üle 10 kraadi sooja, samas on hoovihma- ja äikesevõimalus üsna suur. 24. juulist võib ilm muutuda kuivemaks ja soojemaks.\n19. juuli 2016 02:10\nNo ma ei tea kas mujal aga Harjumaal paistab ka enamuses sel nädalal päike ja äikeste ning ka vihmade suhtes tuleb harjukatel igav nädal. Laupäeval , Pühapäeval ehk midagi tuleb. Aga rõhutan veelkord jutta käib ainult Harjumaa sh. Tallinna kohta.\n19. juuli 2016 08:50\nKustkohast see info üldse tuleb, et nädala lõpus on Eestis äikest oodata?\n19. juuli 2016 11:07\nForeca ,wetterzentrale ,ilmantieteenlaitos\n19. juuli 2016 15:30\nPrantsusmaa, Inglismaa, ka juba Saksamaa hõõguvad Aafrika kuumusest.\nTõuseb Skandinaaviasse ja piirab meid pea lääne poolt.\nIdast läheneb kuuma ja niiskust siiakanti keerutav Musta mere tsüklon.Selle sajud on homme ida Eestis.\nIlm on muutumas labiilsex ja suht .\nkeeruliselt ettearvatavaks jällegi.\n19. juuli 2016 16:53\n@ 19. juuli 2016 8:50\nVaheta elukohta kuhugi lõuna- või kagu-Eestisse siis! Siin on iga labiilsusega elevus laes :)\n19. juuli 2016 19:10\n@ 19. juuli 2016 16:53\nEi usu eriti. Nii ettearvamatuks nagu 17. juunil või 15. juulil ei näi minevat.\n19. juuli 2016 19:12\nTäna siis taas lõõmavat taevalaotust loojangul üle pika aja oodata.\nKuna tegu kagutsükloniga, mis on lõunatsükloni 1 alaliikidest, siis mulle mitteüllatuslikult taas kagus enim sademeid tulemas.\n20. juuli 2016 12:43\nTäna siis haruldane ilmasündmus - idast lähenev laussadu, mis küll kagus on hajunud. Viimati saabus idast laussadu osaliselt 11. juunil ja täiel määral 3. jaanuaril.\nPeaasi, et sadu ise enne kella 23 Tallinnast läänepoole ei jõua, kuna see nurjab oodatava lõõmava päikeseloojangu.\n20. juuli 2016 17:47\nSee sadu haitub ûldse enne Harjumaad.\n20. juuli 2016 19:08\nSee sadu jääb Ida-Eestisse\n20. juuli 2016 19:34\nSadu möödub kirdepoolt, aga hoopis kihtrünkpilved rikuvad tänase loojangu. Piir Tallinna Nõmme linnaosast vaadatuna idapool nii ca 10 km kaugusel.\n20. juuli 2016 20:52


Arvamus | New York Times seisab silmitsi tagasilöögi valge natsionalisti pooliku profiiliga - Erik Wemple\nPoliitika Retropolis Kuulsuste Uudised Tõeline Kuritegu Arvamused Keystone'i Maantee Rahvuslik Muud Transpordi Tulevik Seebiooperid\nArvamus: New York Times seisab silmitsi tagasilöögi valge natsionalisti pooliku profiiliga\nNew York Timesi hoone. (Andrew Burton / Getty Images)\nKõrvalErik WempleMeediakriitik 26. november 2017 KõrvalErik WempleMeediakriitik 26. november 2017\nNew York Timesi reporter sõitis selleks Ohio osariiki New Carlisle'i tundide kaupa näost näkku vestlust natside poolehoidjaga. Seejärel esitas ta selle tugeva pealkirja alla loo, Vihkamise hääl Ameerika südames .\nJa siis tunnistas teadlane oma pahakspanu.\nRichard Fausseti loo metanarratiiv selgitab suure osa raevust. See kirjeldab 29-aastast Tony Hovaterit ja algab selle peene funktsiooni kirjutamisega:\nTony ja Maria Hovater abiellusid sel sügisel. Nad registreerusid Targetis. Nende nimekirjas oli muffinipann, nelja sahtliga kummut ja ananassilõikur. 25-aastane proua Hovater oli mures, et Antifa tseremooniat segab. Pulmad on piisavalt raske planeerida, kui teie kihlatu pole tunnistatud valge natsionalist.\nMärkimisväärsed tükid tükist järgivad eeskuju, kuna Fausset selgitab, kuidas valge natsionalist Seinfeldi armastab, tal on neli kassi ja muidu teeb ta asju, mida inimesed teevad. Just seal tekstis tunnistab Fausset, et just selline käsitlus on valgete natsionalistide eesmärk. 'Meil on vaja rohkem perekondi. Peame suutma olla lihtsalt normaalsed, ”ütles Traditsioonilise Töölispartei juht Matthew Heimbach podcasti vestluses hr Hovateriga. Ta küsis ennast mõnitades, miks on nii paljud järgijad 'ebanormaalsed'? Loo lõpp ei tundugi nii ebanormaalne:\nPasta sai valmis. Proua Hovater rääkis, kui hirmutav oli sel suvel kodust vaadata, kuidas Charlottesville'i ralli kontrolli alt väljus. Hr Hovater ütles, et tal on hea meel, et liikumine on kasvanud. Nad rääkisid oma tulevikust – suuremasse kohta kolimisest, mesinädalatest, laste saamisest.\nAusalt öeldes ajalehele New York Times puudutas see lugu valgete natsionalismi kohutavat reaalsust. Näiteks Facebooki postitus unistas imelisest valgest Ameerikast, mis oleks tekkinud, kui ainult Saksamaa oleks Teises maailmasõjas võidutsenud. Pärast augustis toimunud Charlottesville'i miitingut, kus kahtlustatav valgenatsionalist kasutas väidetavalt oma sõidukit meeleavaldajate rühma rammimiseks, tappes naise, kirjutas Hovater: Me tegime ajalugu. Tere võit.\nOmeti lõi New York Times ise oma kriitikud profiili puuduste loo peale. Times Insideri jaotises — koht, kus reporterid oma lugudest kirjutavad — tunnistas Fausset Hovateris loo keskmes olevat auku. Fausset märkis pärast oma kirjatüki esimest mustandit, et tema toimetaja viitas väljajätmisele: mis oli ajendanud Hovaterit viima oma ideid kaugemale oma elutoast, kaugemale jututubadest ja edasi Charlottesville'i, kus ta marssis augustis koos liitlastega nagu neo. - Lõuna konföderatsiooniliiga ja Detroidis asuv natsionaalsotsialistlik liikumine, mis nimetab end 'Ameerika peamiseks valgete kodanikuõiguste organisatsiooniks'? Kus oli tema roosinupp?\nSelle tühimiku täitmiseks helistas Fausset Hovaterile, kuigi nad olid Ohios ulatuslikke arutelusid pidanud. Teema ei aidanud asjadele palju kaasa. Niisiis läksin vastuseid otsima tagasi härra Hovateri juurde. Ma ei usu siiani, et ma neid päriselt leidnud. Tundsin ebaõnnestumist isegi siis, kui härra Hovateriga telefonis rääkisime, kirjutab Fausset oma loo kohta käivas loos.\nJa nii avaldas New York Times selle loo igatahes. Sellel on vähe mõtet: lõppude lõpuks on see ajaleht, mis on uhke selle üle, et annab oma reporteritele aega ja ressursse täielikult teostatud ajakirjanduslike tükkide trükkimiseks. Kas teema on süüdistused Bill O'Reilly seksuaalselt ahistavad viisid , süüdistused Harvey Weinsteini seksuaalselt ahistavad viisid , Hillary Clintoni meilid või mis tahes muuks tegevuseks, saavad reporterid tavaliselt aega ja ruumi kestva töö tegemiseks. Sel juhul aga otsustas Fausset & Co, et nad on andnud endast parima: ma lõin end selle kõige pärast mõnda aega, kuni otsustasin, et täitmata auk peab toimima nii tunnuse kui ka defektina, kirjutab Fausset Times Insideri tükk. See, mis mul oli, olid igapäevased detailid, kuigi ausalt öeldes pole ma isegi kindel, mida need kokku annavad. Nagu teistelgi minu tuttavatel pühendunud äärmuslastel, oli ka hr Hovateril vähe aega täiskohaga töö ja aktiivsuse kõrvalt eluks. Kui ta neid asju ei tee, meeldib talle oma tüdruksõbra (nüüd tema abikaasa) ja nende kassidega kodus olla.\nVõib-olla ei olnud Hovater ise oma radikaliseerumise suhtes parim autoriteet. Võib-olla oleksid pereliikmed selles küsimuses avameelsemad või endised klassikaaslased, naabrid – keegi teine. Hea näite saamiseks selle kohta, kuidas millegi sellise jaoks on vaja mitut allikat, vaadake Luke O'Brieni lugu Atlandil alt-right troll Andrew Anglin — kelle koolieelset õpetajat tükis tsiteeritakse. Ajakirja Polyz Joe Heim Traditsioonilise Töölispartei esindaja Matthew Heimbachi profiil kasutab samuti bio-uurimisviisi. Rohkem mitmest allikast pärit kindlust: ProPublica avaldas hiljuti uurimise a viharühmitus, mis osales augustis Charlottesville'i vägivallas .\nKõik see tähendab, et parim viis valgete natsionalistide normaliseerumise vältimiseks on anda teada nende tegudest, sõpradest, peredest ja veendumustest ning mitte anda alla pärast ebarahuldavat telefonikõnet.\nKategooriad Blogid Tõeline Kuritegu Tv


Matsalu Küla: TÄISKUUNELJAPÄEV! KIIRUSTA NELJA TEE RISTI, KUI ON SENITÄITUMATA SOOVE!\nTÄISKUUNELJAPÄEV! KIIRUSTA NELJA TEE RISTI, KUI ON SENITÄITUMATA SOOVE!\nNüüd siis on käes aeg, kui rahvakalender on natuke segi läinud.\nNuudipäev võib olla nii 7. jaanuar kui ka 13. jaanuar ja taliharjapäev võis olla nii 13. jaanuar kui ka 2. veebruar; taliharjapäevaks võib pidada nii tõnisepäeva kui 14. jaanuari, mida nimetatakse ka korjusepäevaks.\nÜhesõnaga, on aeg, mil suur pidu täitsa läbi - vanad mehed käivad veel taludes paja põhjast õllepärmi rüüpamas ja koerust tegemas ning loomasööta ja ka inimtoitu peaks olema pool alles, et ellu jääda. Töödega ei maksa veel pingutada\nKui aga torm pilved taevast minema peletab, peaks täna öösel olema üsna valge, sest on täiskuu!\nMikk Sarv on täiskuu mõjust kirjutanud:\nTäiskuuajaga on seotud paljud loitsud, sest siis arvati Kuu jõud olevat suurim. Sel ajal oli hea kinnitada oma sidet ja lähedust Kuu ja tähtedega. Mõtteline lähedus palvete ja loitsude abil viib meid kooskõlla muutuva ajaga ja meie tegemised sujuvad nii, nagu me seda soovime. Nii näiteks käidi täiskuuööl nelja tee ristil tegemas maagilisi toiminguid, et mõjutada soovitud suunas oma tulevikku. Täiskuuajal tehti toimetamisi, mis nõudsid täiust ja terviklikkust.\nTäna päeval oli aga tuisk teedel libeda jää pehme lumega katnud ja liikuda ei olnud lihtne. Tuulevarju kogunes lindude söögimajakesse päris suur hulk rasvatihaseid, sinitihaseid, salutihaseid, rohevinte ja varbalasi ning isegi mõni musträstas ja suur kirjurähn otsis toitu. Keemu tee ääres oli 3-4 kitse jalutanud ja 8 nurmkana lendas vurinal lendu.\nSoovin head püsti püsimist tuules ja libedal jääl, juhuks kui lähete kuuvalgel nelja tee risti toimetama!\nPosted by mareots at 6:31 PM


Senjoor Caesar Cardini võiks hauas rõõmust käsi hõõruda, sest eestlased (vähemalt see osa, kes tegeleb söömise ja selle üle heietamisega, mina kaasa arvatud) on korralikult puhevile aetud. Kõik teevad viimase nädala-kahe jooksul temanimelist salatit, kes ei tee, see vähemalt vaidleb selle üle, mis sinna sisse käib ja kas ei ole mitte Tema pühadust teotatud. Mnjaa, ega muidu öelda, et toit on kirg;).\nKui nüüd kristalselt aus olla, siis on siin ilmas kaks vastupandamatut salatit - eesti oma kartulisalat ja caesar. Vähemalt on see nii minu silmis. Äsja peenralt toodud Rooma salat ja küüslauguselt lõhnav kaste. Mmmm....\nTulles nüüd tagasi maa peale, pean möönma, et seekord sai salatipea ostetud turult Kuusiku talu letist (no on ikka imetlusväärsed õekesed Tartu turul, kes viitsivad sahmerdada kõikvõimalike taimedega:) ). Kui eelmisel aastal müüsid nad hästi noori salatipäid, kus pea polnud veel jõudnud korralikult moodustuda, siis tänavu lebasid letil ideaalses kasvujärgus ahvatlused. Enda aiast tuleb seda kraami veel oodata, sest tundmatu elajas (võimalik, et traatuss) hävitab lolli järjekindlusega just Rooma salati taimi, õigemini nende juuri. Ja justnimelt ainult Rooma salatit!!! Kui umbes 30 taimest oli laupäevaks jäänud järele täpselt 5, ostsin turult uued taimed ja istutasin teise kohta. Näis, kas niimoodi õnnestub.\npea värsket Rooma salatit\npaar peotäit krutoone\nkanatükid, kala või mis-iganes on kõik niiöelda kauba peale\nKastme osas käib ka üks pidev vaidlus anšooviste lisamise üle, algselt neid polevat olnud, piisas Worcestershire`i kastmest. Et intriigiga kaasa minna, kasutan hoopis retsepti 2008.a.augustikuu Oma Maitsest. See on nii superhea aroomiga, et võikski nina kastmekausi kohale unustada (laua taga tukkuma jääda, nii et põsk soustine, oleks ka muidugi pazoor).\n3-4 tilka Worcestershire`i kastet\nVispeldada kastmeained kokku, rebida salatilehed suupärasteks tükkideks. Krutoonidega on selline lugu, et laisa inimesena lasen saia hoopis rösteris krõbedaks (Leiburi Kuldne sai on siinkohal sobivaim) ja lõikan seejärel kuubikuteks. Seadusevastane küll on, aga hamba all ei karju.\nLõpuks ei jää muud üle, kui salat, krutoonid ja juustulaastud taldrikule kuhjata ning kastet peale niristada (õige oleks küll salat enne kastmega segada ja ülejänud kraam alles seejärel peale tõsta). Vot nüüd tulevad mängu uued reeglid - kana, kala, muna, krevetid või muu selline. Kanaga on hea, suitsukalaga on hea, aga suitsulõhe koos veerandiks või pooleks lõigatud kollase rebuga munadega on veel parem. Sel korral panin peale vaid koduste "õrrekanade" toodangu (oi, küll mu lugupeetud ema sai pisarateni itsitada, kui kuulis, et moodne linnarahvas nimetab talukanade mune nüüd õrrekanade munadeks, lehes kirjutati nii:) ).\nMaitseb sellegipoolest võrratult.


Pildiümbrik “Eesti” trükitööna, Tallinn – Ambla – Roosna-Tammiku 1940 – Postiajalugu.ee\nPaljud kes pole vanakraamiga kokku puutunud arvatavasti ei teagi, et “vanasti” olid Eestis kasutusel ka ilusad fotodega pildiümbrikud. See konktreetne seeria on välja antud Rakvere fotograafi Johannes Triefeldti poolt 1938.a. ja erinevaid fotodega ümbrikke on selles seerias ligi paarkümmend, lisaks ka kirjapaberid, mil fotod päises.\nKonkreetne saadetis on lisaks pildiümbriku kasutusele huvitav mitmel põhusel. Esiteks on kohe nähtav postkontori poolt lisatud punane kõrvaltempel tekstiga “See saadetis hilines puuduliku aadressi tõttu. Teie aadressis tuleb kirjutada viimasena ja kriipsutada alla “Tapa””.\nTeiseks huvitavaks asjaks on pildiümbriku saatmine trükitööna ehk panderollina, mis on ebatavaline (erandiks ehk filatelistlikud “spetsiaalselt tehtud” saadetised). Trükitööd ehk panderolli sai saata odavama eritariifi alusel, kuid tegu pidi olema trükisega või siis alla kuue sõnalise tekstiga postkaardiga. Kui trükitöö saadeti ümbrikus, siis tuli ümbrik jätta kinni kleepimata, et oleks võimalik kontrollida, kas sees on ikka trükitöö ning lisada märge “trükitöö”. Kui 1940.a. jaanuaris maksis tavalise sisemaise kirja saatmine 10 senti, siis trükitöö tariif oli märkimisväärselt odavam – 2 senti nagu näha ka antud ümbriku margistusest. Ümbrikus trükitööd saatsid enamasti firmad, vähem eraisikud. Kuna firmad pildiümbrikke üldiselt ei kasutanud, siis on ka trükitöö tariifiga saadetud pildiümbrikke vähe.\nNagu Ambla transiittempli asukohast näha, on ümbrik saadetud lahtise klapiga, klapp seespool, nagu trükitöö jaoks nõutav. Hiljem on klapp niiskuse tõttu natuke kleepunud templi peale. Kirja sihtkohas Roosna-Tammiku postiagentuuris pole kahjuks saabumistemplit löödud.\nAutor AhtoPostitatud 21. veebr. 2013 21. veebr. 2013 Rubriigid 06. Eesti Vabariik (1918-1940)Sildid Ambla,Foto,Järvamaa,Pildiümbrik,Postkontori märkmed,President Päts,Tallinn,Tapa,Trükitöö\nEelmine Eelmine postitus: Numbritempel “384”, Weissenstein – Pastfer 1860\nJärgmine Järgmine postitus: “Supper põnev templikogu!!!” ehk palju võltstempleid


Miks kasutada traksid ja fiksaatorid\nOrtodontia levinumaid traksid korrektne hambumus. Mis see on ja kuidas see erineb hoidikutest?\nIn bracket süsteem koos rõngaste lukkudega, et lisada hammaste ja ortodontilise kaare, keermestatud läbi sulgudes. Arc kujuline ette õige hammastik.\nMitu sorti ortodontiliste breketsüsteemide keskendunud maitse tarbijale:\nKeraamilised traksid on hamba värvi;\nTraditsiooniline metallist traksid;\nRoostevaba teras Väga praktiline ja kõige tavalisem, kuid plasti või keraamika sulgude kasutatakse sageli kooskõlas nende kosmeetilised omadused.Enne valides töötlemise tehnoloogia, On vaja konsulteerida oma ortodondi rohkem teada traksid, ja garantiid neile. Progressive traksid peetakse lükandukse tehnikat, iseligeerimise. See programm võimaldab kaar libistada sulg on täiesti tasuta, ise ravi viiakse läbi vähemate arsti poole pöörduma.\nOmadused keraamilised hamba värvi traksid\nNeed traksid on vähem märgatav, nad sobivad patsiendid, kes on mures ilu naeratus. Keraamilised traksid on poolläbipaistev, et nad on hästi koos loomuliku värvi hambaid. Naeratus ei tundu metallist. Keraamilised traksid on konstrueeritud nii, et nad ei määri ega tuhmu aja jooksul.\nOmadused läbipaistvad traksid (plastist või safiir)\nNeed traksid on valmistatud monokristall safiir, mis võimaldab neil olla peaaegu nähtamatu va kaare.\nOmadused metallist traksid\nPeetakse kõige odav traditsiooniliste metallist traksid. Neid kasutatakse üsna edukalt tõsine hammustada korrektsioon.\nHonorar tundub nagu õhuke traat (roostevabast terasest või plastist). See element on liimitud sisepind hambad pärast fikseeritud hammustada. See on vajalik, et vältida soovimatuid retsidiivi. Ametisse honorar - määratakse hammaste nende uues asendis seni, kuni luu ja igemed ei saa harjuda vahetub. Kandes hoidikutest võib varieeruda, kuid enamik hambaarste nõu teismelised kanda hoidikutest kuni kakskümmend aastat.\nKui teil on vaja traksid\nEt probleemi lahendada oklusiooni, võtta oma hambaarstiga pöördumisest ortodondi kes on spetsialiseerunud parandatakse rikkumiste hambaid. Ortodondi küsida oma tervisliku seisundi. Toimub kliinilise uuringu teinud heidab hammaste, pildistanud nägu ja kõik hambad, mis on valmistatud X-ray pea ja suu. Spetsialist analüüsida kogutud informatsiooni alusel määrata raviskeemi.


Katrina : august 2021\nNii emotsionaalselt ebastabiilne ja unetu pole ma vist oma elu jooksul kunagi olnud. Tegelikult ikka olen küll. Unetuse perioodid on mind saatnud juba vist kümmekond aastat. Et reaalselt ärkangi üles kell 2 või 3 hommikul ja siis ei saa tunde magama jääda, titt ei puutu asjasse, titt norskab samal ajal mõnes teises toas või kohas ja tunneb ennast inimesena. Mina vaatan tühja pilguga toas ringi ja mõtlen, et mis meist saab. Noh, üks lause, mis keegi ütleb, vallandab pisarate voo, mis ei lõpe ega lõpe. Vahetad titel mähkmeid ja muudkui nutad, et kui kuradi saamatu, loll, ja kõikides asjades ebapraktiline ja mida kõike veel oled. Ja noh kellegi lause ei ole see esimene kord, mis nutma ajab. Näiteks enne tita sündi ajas üks täitsa ametlik kiri ka nutma, lihtsalt istusin keset tuba ja muudkui nutsin, et kui hästi võib mulle kirjutada täitsa võõras inimene, kes ei tea minust mitte kui midagi, lihtsalt mingi suvaline 8 aastat vana arvamusartikkel, millest keegi praegu ilmselt ei hooli, aga mina istusin ja nutsin. Mul oli nii palju potentsiaali - nii 10 aastat tagasi, aga ma pole sellest vist pooltki ära kasutada suutnud. Enamasti olen selle maha jalutanud või lugenud või mõelnud, mitte tahtlikult ega teadlikult endast vaid kuidagi uduvines, nagu pidevalt unistades millestki, mille olemasolust ei teadnud ma enne Tohvri sündi suurt mitte midagi. Ja see ajab nutma ja see ei lase magada ja see on hirmus, samal ajal ei saa ka midagi eriti selle kõigega pihta hakata. Nagu öeldaksegi minevikus tehtud otsuseid ei saa kahetseda, tulevikuks tuleb ette valmistuda ja mitte karta. Mina muudkui kardan, muretsen põen. Mõtlen üle.\nTäna, üle pika aja tegin palju pikema tiiru linnas. Käisime raadiomaja juures, sealt sibasime Rotermani kvartalisse, sealt edasi Veenuse klubi eest Tammsaare parki ja lõpeks koju. Iseenesest see polnud suur ring, aga rahvast oli reede õhtul palju väljas ja ma korraga tundsin, et olen võõras linnas turistiks. Tuled ja rahvas ja kõndimiskiirus ja üldse - kõik igal pool vahvalt jutustamas ja seletamas minu ümber isegi prantsuse keeles. Ma ei ole enam see tüdruk, kes võib istuda õhtuti suvalistes baarides ja rääkida kõigest ja eimillestki kõikide ja eikellegagi, lugeda ja mittelugeda toda raamatut, mis ma kaasa haarasin kuskilt riiulinurgast. Ma olen teine. Ja eks mu unistused ole ka teised, kui kümme aastat tagasi või kakskümmend. On kuidas on. Igatahes, midagi selles käigus tuletas mulle meelde, et hoolimata kõigist raskustest, mis kaasnevad lapsega, hoolimata sellest, et ma tegelikult kümme aastat tagasi ei osanud mõelda ennast emaks, et ma kümme aastat tagasi olin hoopis teistmoodi, kui praegu ja suure tõenäosusega oleks ma vaadanud seda tulevikku, kui midagi sellist, mis minuga küll kindlasti ei juhtu. Aga see on juhtunud, pole midagi öelda. Ja nüüd tuleb sellega toime tulla, enam ei saa lapse kombel isegi voodi alla ronida, kui mingit kohustust peab täitma. Nii ta on. Peab rahulikult edasi pingutama ja tööd tegema nende asjadega, mida oskan teha.\nAhjaa. Pilt veel mõnedest headest asjadest mu elus. Uus imetamisjope. Toimib soojal sügispäeval ja toimib vihmasel sügispäeval tavalise jopena. Mõnus.\nKirjutas LiizaKazz kell 12:02 Kommentaare ei ole:\nMa vist hakkan aru saama, miks see minu humanitaaria haridus on nüüd korraga kasulik. Või see, et ma koolis laulsin, joonistasin, kirjutasin, jutustasin, etlesin, näitlesin, tantsisin või olen viimastel aastatel kirjutanud tantsust vabatahtlikkuse alusel ja piletite eest. See paneb maailma laiemalt nägema ja titele ette laulma ja tantsima ja üldse. Titte muidugi rohkem kui viisteist minutit ühes meeleolus hoida ei saa. Magada hetkel veel suudab kauem kui mini-viisteist minutit. Praegu on ta ainult kolmekuine, aga tundub juba nagu tõeline vanamees. Umbes nagu mõni Roy Kent mõnest "Ted Lasso" seriaalist.\nMuide rääkides seriaalidest, siis avastasime Henrykuga natuke rohkem kui kuu aega tagasi sellise seriaali nagu "Hea koht" praegu jookseb TV 6 pealt, aga muidu on täiesti saadaval ka Netflixis. See on nagu filosoofide "The Big Bang Theory", lihtsalt kahjuks on peategelaseks ainult üks filosoof, üks suht vastik ravimimüüja, seltskonna eliit ja pisivaras Floridast. Igatahes paneb see laiemalt mõtlema headuse kui kontseptsiooni üle, millele on aegade algusest peale vastust otsitud. Lahendus on huvitav. Soovitan vaadata, kõige paremad hooajad on esimese hooaja lõpp, teine hooaeg, kolmanda lõpp ja neljas hooaeg. Kihvt, kuidas kord John Mill ja siis jällegi Immanuel Kant või hoopistükkis Aristoteles endale oma ruumi leiavad. Imelik, et isegi igapäevases seriaalisajus, mis tundub olevat mõeldud lihtsalt inimeste olmekasutuseks, võib leida filosoofilisemat sisu. Äge oleks, kui meil ka keegi teeks seriaali, kuhu oleks justkui kogemata, aga tegelikult väga tahtlikult mahutatud kirjandusteadlasest Madis Kõivu uurija, teoloogist Uku Masingu uurija, filosoofist Jakob von Uexkülli uurija jne jne. Võiks ju! Aitab sellest "Õnne 13"-st natuke võiks toimetada ka intellektuaalsematel teemadel, mis sunniks uudistama lugusid ja mõttelõngasid raamatuist. Igatahes jah, see nišš on meil puudu!\nMis puudutab titte, siis mingi osa temaga koos olemisest on olnud paras peavalu. Justnimelt gaaside tõttu. Poes käimised ajavad hulluks ja hirmunuks. Tegelikult tahaks hirmsasti jõuda Baltijaama kalaletti, aga no kuidas. See on tõesti eraldi küsimus. Hoiame muidugi selliselt raha kokku ja üleüldiselt korraldatud, mida vähem poodi jõuame. Sellegipoolest. Paksuks lähen ju niimoodi!\nKirjutas LiizaKazz kell 11:14 Kommentaare ei ole:\nOskused, mille omandamine võtab mõnikord päris pikka aega. Kui ma 18aastaselt Tallinna ülikooli tulin, see on siis nüüd juba pool elu tagasi, olin sellist ulakat entusiasmi täis, et see peegeldub minust ikka iga mõne aja tagant tagasi. Entukas elevant nagu ma olen. Väliselt väike, aga hingelt suur ja kohmakas ja mõnikord omal veidral moel ka väga totakalt käituv. Suur olla ei tähenda alati tark olla. Ehkki elevandid on targad, nii emotsionaalselt kui ka muidu. Ja nad ei unusta. Kusjuures mina võin seda teha küll. Nimed ja näod ei käi alati minu peas kokku ja ma olen päris korduvalt endale sellega häbi teinud. Meenutan vist selles osas toda Rootsi printsessi, kellel need ka kokku kleepusid ja erinevaid kooslusi meenutasid. Henryk ütleb, et ma olen sotsiaalne piraaja, et ma olen poes kõikidel inimestel ees ja igal pool mujal ka, sest ma lihtsalt ei märka mitte midagi ega kedagi muud, kui oma Tohvrikest ja Henrykut. Nii ta on. Ma olen vist selline päris algusest peale olnud.\nMõned arvavad, et see on ülbus. Näiteks Ülemiste Apollos klienditeenindajana töötades tabasin end sellest olukorrast, kus teadsin, et jah, see vist on nõme, kui ma arvan normaalseteks inimesteks ainult kirjandusest ja kõrgkultuurist huvitujaid ja näitan seda aktiivselt ka välja. Vist. Aasta siis oli 2008. Mul läks päris pikka aega enne kui ma ka teistsuguseid inimesi aktsepteerisin. Ei pidanud ennast seetõttu paremaks, et näe, olen tänu isale ja Eesti vabariigile saanud sellise ja sellise hariduse, mul on olnud aega ja raha, et end selles osas arendada, mul on olnud isegi ringitraitamise aega, mil ma pole täpselt aru saanud, mida oma eluga pihta hakata. Vaatan oma häid kursakaaslasi eesti filli ajast. Kõik on kuskil põnevas kohas tööl ja kuhugi oma karjääriga jõudnud. Mitte et minu karjääril eriti midagi viga oleks, lihtsalt ma tunnen, et võiks enamat, aga olen selle kõik saavutamata jätnud, sest minus puudus õigel hetkel piisavalt uudishimu erinevate eluvaldkondade vastu. Nüüd on see tekkinud majanduse ja kokanduse ja loomulikult viimasel ajal eriti aktuaalse lapsekasvatuse osas. Isegi see koduökonoomika on minu jaoks tsipa keeruline värk.\nIgatahes midagi selles kõiges meenutab mulle mu elu esimest suurt pettumust, milleks oli õigeusk. Kõva kisa ja mehkeldamine ei teinudki mind kõige paremaks usklikuks, isegi palvetamine ei andnud piisavalt rahu, sest lihtsalt mõnel pühapäeval ei saanud kirikusse minna, sest naistel on teadagi päevad. Isegi päikese poole mediteerimine ei aidanud, midagi läks lõplikult katki ja on selles osas siiani rikkis plaadina mu sees katki. Luule tekitas sellise kohalolu-meditatsiooni tunde, aga seegi on hakanud aeglaselt katki minema, sest ma ei tunne, et ma selles keeles enam rääkida tahaks. Enesekesksus on selles asja nimi. Sotsiaalse piraaja kohmakus ja rabedus on selle asja teine nimi. Kusjuures Henryk peegeldab mulle seda kõige rohkem tagasi, temal on tema rabedad kohad, minul on minu omad. Kunagi ütles üks mu hea sõber, et vaata, et sa siis nii tobedalt ei käitu. Ikka käitusin. Jätsin minemata kuhugi, jätsin ette helistamata. Ma pingutan palju, et teha kõiki asju nii hästi kui jaksan. Või märgata mustust või enda lohakust, aga vahel on see ikka raske. Lohakas olen. See on selline loominguline lohakus, mis mõnikord ajab inimestel lihtsalt härja punaseks, Henrykul eriti ja minul on sellepärast piinlik, eks ma püüa ennast parandada, aga samas tekitab teatud sorti segaduses elamine-olemine minus kindlustunde, sest ma ise näen selles omaenda korrastatust. See on sarnane allpool olevatele puudele. Nad kõik kasvaksid justkui ühest juurest ja seetõttu on maaliliselt teineteises kinni - nii nagu mõtted, mis arenevad üksteise poole ja moodustavad omaenda mustri ja olemise. Nüüd oskan isegi puid teistmoodi vaadata, kui ütleme 10 aastat tagasi. Ümbrus üldse tundub selle võrra rikkam. Aga nagu ma juba kirjutasin siin, siis enamasti lähtub see alati minust endast, mitte kellestki teisest ja ehk sealt tulevadki põrked ja põrgatused, millega igapäevaselt toimetada.


Veebitund „Rääkivad portreed?!?“ - Eesti Kunstimuuseum\nVeebitund „Rääkivad portreed?!?“\nVeebitund näitusel „Memlingist Rubensini. Flandria kuldne ajastu“ viib õpilased 400–500 aasta tagustesse Madalmaadesse.\nNäitusel Memlingist Rubensini. Flandria kuldne ajastu\nUurime, mis sorti pilt on portree ja kas portree peab just pilt olema. Tutvume põnevate persoonidega, kelle hulgas on nii keiser kui ka narr, ning avastame, kuidas ja mida võivad portreed meile rääkida kujutatud inimestest ja nende kunagisest eluolust. Mängu käigus saavad selgeks mõisted täisfiguur, poolfiguur, kaksikportree, grupiportree, autoportree jt. Igaüks saab ka ise mõelda, milline võiks olla temast kõnelev portree.\nKirjeldab vaadeldud portreede näitel eri seisuste ja elualade esindajaid\nKasutab mõisteid täisfiguur, poolfiguur, kaksikportree, grupiportree, autoportree\nEttepanekud eel- ja järeltegevusteks\nVahendid: paksemale paberile prinditud kuldraamiga tööleht või A4 joonistuspaber;\npliiatsid või vildikad; soovi korral ajaleheväljalõikeid või muud taolist.\nMõtle, mida sinu portree võiks sinust rääkida. Milline võiks olla taust? Millised su riided või kostüüm? Kas hoiad midagi käes või on su läheduses esemeid, mis võivad vaatajale sinu kohta vihjeid anda? Kas soovid lisada teksti? Milline formaat võiks kõige paremini sobida – portree rinnani, poolfiguur, täisfiguur? Joonista enda portree ehk autoportree, soovi korral täienda nt ajaleheväljalõigetega. Näita valmis tööd sõbrale ja vaata, mida su portree sinust räägib!\nKasutage muuseumitunnis (või järeltegevusena) valminud joonistatud portreesid. Portreed pannakse seinale, lauale, või põrandale nii, et need on kõigile mängijatele hästi nähtavad. (Videotunni puhul võib näidata ekraanil piltidest kokku pandud kollaaži.) Üks mängija valib mõttes ühe töödest välja, aga ei ütle teistele, millise. Teiste ülesanne on jah-ei-küsimuste abil välja selgitada, milline pilt välja valiti. Näiteks: „Kas sellel portreel on heledad juuksed?“, „Kas see portree on täisfiguur?“, „Kas sellel inimesel on punane müts?“ jne.


Kas mäletate, mida käskis võõrasema Tuhkatriinul tuha seest välja korjata, et saada õigus minna ballile? Või millega toidetakse Etioopias väikelapsi siis, kui neile hakatakse rinnapiima kõrvale esimest lisatoitu andma? Muidugi on need läätsed ja siinkohal on termin ikka kulinaarne, mitte optiline.\nLäätsed (Lens culinaris), mis on olnud inimkonna kulinaarses ajaloos olulised, kuulusid ka Eesti talupoegade toidulauale − läätsesuppi, -tampi ja -hautist leidis sealt rohkem, kui praegu on tavaks läätsi toiduks tarvitada. Selle väikese kaunviljalise kasvatamine ei ole meie tingimustes aga liialt keeruline, ka toiduks töödelda saab läätsi märkimisväärselt kiiremini kui näiteks ube. Väidetavalt aitasid läätsed ikalduseaastatel talurahva kõhtu täita, sest tegemist on vastupidava taimega, mis annab saaki ka siis, kui kõik muu hävib. Kas mäletate, mida käskis võõrasema Tuhkatriinul tuha seest välja korjata, et saada õigus minna ballile? Või millega toidetakse Etioopias väikelapsi siis, kui neile hakatakse rinnapiima kõrvale esimest lisatoitu andma? Muidugi on need läätsed ja siinkohal on termin ikka kulinaarne, mitte optiline. web hosting services top\nLäätsed (Lens culinaris), mis on olnud inimkonna kulinaarses ajaloos olulised, kuulusid ka Eesti talupoegade toidulauale − läätsesuppi, -tampi ja -hautist leidis sealt rohkem, kui praegu on tavaks läätsi toiduks tarvitada. Selle väikese kaunviljalise kasvatamine ei ole meie tingimustes aga liialt keeruline, ka toiduks töödelda saab läätsi märkimisväärselt kiiremini kui näiteks ube. Väidetavalt aitasid läätsed ikalduseaastatel talurahva kõhtu täita, sest tegemist on vastupidava taimega, mis annab saaki ka siis, kui kõik muu hävib.\nAvaleht > Arhiiv > Oktoober 2012 > Väärtuslikud läätsed


Dolores Hoffmanni klaasvitraaž vahetas asukohta - Tallinna Teletorn\nDolores Hoffmanni klaasvitraaž vahetas asukohta\nDolores Hoffmanni vitraažiga kinosaal 2.korrusel\n„Vitraaž on paigutatud uue kinosaali tagaseina, andes suure lisaväärtuse ruumi sisekujundusele ning Teletorni-teemalistele filmiseanssidele,” sõnas SA Teletorni juhataja Riina Roosipuu. „Dolores Hoffmanni värviküllane ning meeleolukas vitraaž on olnud Teletorni üks peamisi sümboleid lisaks kohvikule, millega inimesed torni seostavad. Tahtsime, et kunstiteos säilitaks oma terviklikkuse ning ühtlasi sobiks ka uute lahendustega.”\nDolores Hoffmanni vitraaž kannab pealkirja „Televisioon on aken maailma” – aken, mille avamisel saab teada peaaegu kõigest, mis meid ümbritseb ja mille keskel elame. Vitraaži keskosas kujutatud reporterid edastavad maailmale neile olulisi sõnumeid, vitraažil olevad ringid aga sümboliseerivad teleobjektiive. Kunstiteosel on kasutatud värviteleviisori spektri põhivärve, mis on punane, sinine ja roheline. Punastel osadel on kujutatud kunstimaailma, sinisel akent teaduste maailma ning rohelisel maailma eri põlvkondade pilgu läbi.\nVaata paigaldust SIIT.


Madame M: need “nõmedad” eksid | Buduaar\nMadame M: need “nõmedad” eksid\n2009. aasta 17. august 16:54\nÜks mu sõbranna, kes oma uue mehega juba 2 aastat koos olnud, ei suuda ära imestada, kuidas eksnaine endiselt neile kaikaid kodarasse loobib. Vähemalt nii näeb seda minu sõbranna.\nVäidetavalt ilmub see eks vähemalt korra kahe kuu jooksul välja, helistab või saadab sõnumi ja mingil imelikul kombel ristuvad ka mehe ja eksi teed aeg-ajalt. Nagu ikka, on tal midagi vaja- kas kellegi numbrit, või mingit laadi abi asjade toomisel-viimisel. Nad lobisevad ja tundub, et neil on lõbus. ( Uhh, kas pole andeksandmatu, kui su mehel on teise naisega lõbus :)). Küll nad satuvad mehega samale üritusele või juhtuvad linnas kokku jooksma. Kui juhuslik või planeeritud see on, mina ei oska öelda- ilmselgelt, kui see kõik tõele vastab, siis on selles peidus sõnum- kas saatuselt või ühelt asjaosaliselt :).\nTere armas naine ( ja äkki ka mõni mees),\nalustame sellest, et loosisin just välja eelmise nädala Madame M auhinna, milleks oli Escada S parfüüm, ja see läks kommentaariumis kirjutanud Nupzule. Palju õnne, oma kingituse saad kätte Buduaari kontorist e-maili ja telefoninumbri teatamisel. Sel nädalal läheb loosi üks sama luksuslik parfüüm Lanvinilt, ilus naine peab ju hästi lõhnama :). Aga nüüd selle nädalal teemast.\nVäidetavalt ilmub see eks vähemalt korra kahe kuu jooksul välja, helistab või saadab sõnumi ja mingil imelikul kombel ristuvad ka mehe ja eksi teed aeg-ajalt. Nagu ikka, on tal midagi vaja- kas kellegi numbrit, tööalast nõu või mingit laadi abi asjade toomisel-viimisel. Nad lobisevad pikalt ja tundub, et neil on lõbus suhelda. ( Uhh, kas pole andeksandmatu, kui su mehel on teise naisega lõbus :)). Küll nad satuvad mehega samale üritusele või juhtuvad linnas kokku jooksma. Kui juhuslik või planeeritud see on, mina ei oska öelda- ilmselgelt, kui see kõik tõele vastab, siis on selles peidus sõnum- kas saatuselt või ühelt asjaosaliselt :).\nMees ise suhtub sellesse rahulikult, väidatavalt on nad sõbrad ja nii see ka jääb, sest eks olla talle rasketel aegadel toeks olnud. Minu sõbranna aga näeb selles ohumärke, et eksid omavahel suhtlevad. Siinkohal pean mina ekside suhtlemist igati normaalseks- kui suhe on kunagi baseerunud sõprusel, siis huvitav, miks see sõprus ära peaks kaduma, kui inimesed enam omavahel ei seksi? Minu mitu eksi on tänasel päeval meie peresõbrad ja meie lapsehoidjaks on täna minu mehe eksi tütar. So what- inimesed on lihtsalt inimesed, ja nad on täpselt nii toredad ja sõbralikud, kui sa lased neil olla. Mu sõbrannale muidugi selline jutt ei meeldi. Ta teab väga hästi, et probleemiks on tema enesekindlus, vähene enesermastus ja oskamatus hetke nautida ning seda ka teistel teha lasta. Lahendusena näeb ta vaid seda, et keegi pealtnäha minevikuvari nende elust kaoks. Aga ükski asi ega inimene, kellega on seotud palju viha või armastust, ei kao meie elust seni, kuni me enam temale ei mõtle ja sellega oma energiat ei seo. Mina soovitan sõbrannal asju vabalt võtta, sellele eksile mitte tähelepanu pöörata, nautida oma suhet ja siis lähevad kõik asjad nii, kuidas need minema peavad. Jah, endiselt jääb väike võimalus, et asjad lahenevad nii nagu mu sõbranna kõige koledamas unenäos näeb, ehk siis kaks eksi saavad jälle kokku. Aga ju siis see peab nii minema. Vägisi selle vastu nagunii ei saa. Oluliselt suurem on siiski tõenäosus, et eksid jäävad eksideks, ju oli nende lahkuminekul oma põhjus.\nÜks asi peab saama meile kõikidele selgeks- kedagi vägisi kinni hoida ei ole mõtet ja see pole ka võimalik. Jah füüsiliselt saad kellegi keha voodis enda kõrval hoida, aga see, kus on ta mõtted ja unistused, sina ei kontrolli. Sa võid seada kellelegi reegleid ja piiranguid, kuid oma mõtetes ja unistustes oleme kõik vabad. Küsisin sõbrannalt, kas ta eelistaks, et mees küll ei suhtleks selle eksiga, aga oleks mõtetes pidevalt tema juures? Loomulikult mitte! Aga mis siis teha? MIna arvan, et ole sina ise. Ole tore, siiras, rõõmus, armasta ennast, ja siis saad kõike seda vastu, mida ise pakud.\nKüsimus ei ole isegi mitte selles, miks eks nii teeb ja mis tagamõtted tal on ning kuidas sinu mees sellesse suhtub. Küsimus on ainult sinus, ehk antud juhul minu sõbrannas- kuidas tema seda võtab ja miks ta seda normaalselt ei suuda võtta.\nSiinjuures küsin ma teilt kolm küsimust, mis aitavad ka minu sõbrannal õige vastuseni jõuda:\n1. Kas sa oled kunagi tundnud, et mingi mehe pärast nutetud pisarad või mõne naise pärast tuntud armukadedus on end heas mõttes ära tasunud?\n2. Kui sa endast lugu pead, end armastad ja tahad olla õnnelik, kas sa oleksid nõus olema koos kellegagi, kes sind ei austa ning keda sa õnnelikuks ei tee?\n3. Kujuta ette, et sa mõtled kellegi või millegi peale. Nüüd tuleb keegi ja ütleb, et sa ei tohi enam sellele mõelda. Sa tead, et ta nagunii ei saa kunagi teada, kas sa mõtlesid või mitte. Sa lubad seetõttu kergekäeliselt, et enam ei mõtle. Aga tegelikult mõtled, ja veel rohkem. Isegi kui saavutad selle, et su mees ei suhtle enam temaga, siis sa ei saa tal keelate mõtlemist. Kuidas kedagi mõtetest välja saada? Vastus on lihtne, anna talle paremaid mõtteid, mida mõelda ja mis seovaid teid positiivses emotsionaalses mõttes. Ole tore inimene, siiras ja lõbus naine, hea sõber, armasta ennast ja oma lähedasi ning näita seda ka välja…ära sea neile oma egost tulenevaid piiranguid ja sa saad kõik, mida soovid. Nii uskumatu kui see ka ei ole…\nKui oled asjad selgeks mõelnud, tunduvad need palju lihtsamad, onju.\nKuidas on sinul lood oma mehe eksidega? Kas piinad end rumalate mõtetega või elad oma elu ja tunned sellest rõõmu?


Kohalike kõnede konkurents on tulevikumuusika - Äripäev\nKohalike kõnede konkurents on tulevikumuusika\nViktoria Korpan 14. veebruar 2001, 00:00\n?Sidefirmadevahelised vaidlused näitasid, et sideametil ei ole praegu volitusi ega võimalusi nende vaidluste konstruktiivseks lahendamiseks, vaidlustesse oleksid kõik protsessid takerdunud,? ütles teede- ja sideminister Toivo Jürgenson eile. ?Eesti Telefoni tingimused olid teiste operaatorite jaoks vastuvõetamatud. Need muutused seaduses on selleks, et Eesti Telefoni kõrval tekiks fikseeritud side turul konkurents.?\nTelekomiseaduse muudatused panevad paika hinnad, mida saab Eesti Telefon küsida võrkude sidumise eest juhul, kui teised sidefirmad soovivad kohalikke kõnesid pakkuda.\n?Olen praegu Chicagos ja olen saanud investoritelt tunnustust, et Eesti riik on telekommunikatsiooni arengu poolest Kesk- ja Ida-Euroopas klass omaette. On tähtis, et ühe populistliku otsusega me ei hakka seda soperdama,? ütles Eesti Telefoni emafirma ASi Eesti Telekom juhatuse esimees Jaan Männik. ?Eesti Telefon on viimase seitsme aasta jooksul võrku investeerinud 4,5 miljardit krooni, aga kui tõmmatakse siin kruvid liiga kõvasti kinni, siis võivad aeglustuda ka investeeringud omanike poolt.?\nEesti Telefoni juht Valdo Kalm on varem öelnud, et telekommunikatsiooniseaduses toimunud muutuste taga on konkurendi Tele2 lobby.\n?Kui hakata süüdistama, siis võib meie firmat süüdistada selles, et sidehinnad on oluliselt langenud,? sõnas Tele2 juhatuse esimees Lukk. ?Kui ollakse harjunud miljardilise kasumiga, siis on väga tülikas sellest ilma jääda.?\nLukk ei osanud öelda, mis hinnaga võib Tele2 hakata kohalikke kõnesid pakkuma. ?Meil ei jää muud üle, kui loota sellele, et riigikogu otsusele järgnevad positiivsed käigud Eesti Telefoni poolt,? lausus ta.\nTelefoniteenuseid pakkuva ASi Uninet juhatuse esimees Markus Nisula ei osanud öelda, kas Uninet hakkab pakkuma kohalikku sidet kõigile klientidele. Praegu võivad Unineti kaudu teha kohalikke kõnesid vaid need ärikliendid, kes tellivad Uninetilt ka vahendusjaama teenust.\n?See asi on võimalik ainult siis, kui see on lisatud meie ja Eesti Telefoni vahel sõlmitud sidumislepingusse,? ütles Nisula. ?Ei tea, kas me hakkame kohalikku kõnet läbi operaatorkoodi kõigile pakkuma, tuleb seda tõsiselt kaaluda. Esimese hooga ei oska lubada.?\nSideameti tururegulatsiooni osakonna juhataja Tarmo Osman ütles, et muudatused telekommunikatsiooniseaduses lihtsustavad ka sideameti tööd. ?Muudatused soodustavad konkurentsi teket kohalike kõnede turul,? lisas Osman.\nPresidendil on kaks nädalat aega seadus heaks kiita ja välja kuulutada.