Sipsiku maailm: 2013\nSpaghetti e carne di cervo\nPilt sai udune, kuid kui telefoniga kiirelt teha ja üks mees hetkegi paigal ei püsi, siis vahet pole!\nMul on väga hea meel, et enam ei pea pidevalt nuputama, mida täna titele süüa anda. Tahaks ju, et menüü oleks vaheldusrikas, pidevalt arenev ja samas alles maailma ja maitseid avastava tegelase seedeelundkonna-sõbralik.\nSuurest mugavusest sai ikka üksjagu talle ka nn purgitoite sisse söödetud, kuid ikka tahaks ju olla "hoolitsev ema" ja ise muudkui vaaritada ja vaaritada. Eks siis sai tehtud nii ja naa.\nNüüd aga, 9-kuusena, on Väikemees meiega suht sama menüü peal. Mõne roa puhul tuleb lihtsalt tema osa enne lõplikku valmimist eraldada, enamasti aga saab lõpp-produkti ja tugevamaid maitseid (sool, tšilli ja muud piprad) lisab iga soovija hiljem juurde. Muidugi on parem, kui maitsed on pikalt sisse podisenud, kuid üldiselt saame praegu ilusasti hakkama.\nSuur õnn on see, et ta ei pirtsuta. Absoluutselt. Ei taha vaid siis, kui kõht täis. Muidu on valmis sööma kõike. Aga no ma juba täna lähtun temagi puhul enda kehtestatud reeglist: "Meie majas peab toitu vähemalt proovima. Kui proovitud ja ei maitse, võib loobuda, kuid tuleb proovida". Ja ta teeb koostööd. Nii sööb ta sama hommikuputru kui meie, samu puuvilju ja aedvilju, muna ja juustu, leiba ja sepikut, liha ja kala. No mida iganes. Probleemiks pole ka sibul supi sees, mis enamasti lastele ei sobi. Lihtsalt algusest saadik tutvustatud :)\nAinus, mida me talle veel ei anna, on praetud toit. Kuigi ka siin toimus täna mööndus, kui oli pannkoogilõuna. Mustasõstramoosiga, mis peaks ju hapu olema, kuid kohe näha, et minu laps - ma võiks ainult haput süüagi :) Manineeritud kurk näiteks meeldib poisile ka...\nKõige lahedamaks pean ma korda, kui poiss spagette sõi. Pennesid oli enne ka söönud (ja hirmsasti meeldivad), kuid spagettidega oli esimene katsetus. Ja Väikemees nagu proff ludistas neid endale sisse imeda :D (pildil).\nKui issi hirveliha-suppi keetis, siis seda sõi ka lausa kahel päeval. Ja kohe ikka korralikes kogustes :D\nIgatahes väga lahe mu meelest :)\nHea on selle juures see, et ka meie endi menüü on nüüd tänu sellele läbimõeldum, mitmekesisem ja tervislikum. Ja sööme korralikult teatud kellaaegadel, kuna vaja ju kõik koos lauas istuda. Kõik võidavad :)\nJah, ma tean, et on olemas hulk lapsevanemaid, kes suhtuvad lisatoidu arengutesse erinevalt. Et mismõttes sellised asjad selles vanuses jne. Aga nagu me ise arvame ja nagu ka meie arst ja asendusarst on korduvalt arvanud - poiss areneb ja kasvab nii kiiresti, et vägisi teda titena hoida pole mõtet. Laps dikteerib ise, mida ta millal vajab, tuleb vaid silm peal hoida ja teda kuulata. Ja no mis poolvedelaid möginaid ta ikka sööma peaks, kui tal juba 7. kuu algusest 8 hammast suus ja ukerdab juba ammu ringi, poolenisti näritud porgand konstantselt peos.\nSeega jah, lapsed on erinevad ja meie oma sööb meiega sama toitu. Ja oi kui palju lahedam ja kergem nii on :)\nHull kiidulaul sai taaskord :) Aga no ta on ju meie jagu ja seetõttu lihtsalt ongi maailma imelisim :) Kõige tublim ja targem ja andekam nagunii, eksole :D\nAga ok, tegelikult on tõrvatilk meepotis täitsa olemas - magamine. Selleni ma jõuan ka ükskord. Kui jõuab kätte sellest kirjutamise jaksamise päev :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 22:07 2 kommentaari:\nNo kuramuse kahju, et mööda panevad. No ei ole 5 laupäeva, on hoopis 5 teisipäeva.\nAga muidu oleks selle suurema summa raha võtnud küll jah :) Mul just täpselt nelja päeva pärast suurem summa vajalik ;)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 17:04 Kommentaare ei ole:\nSeptembri lõpust alates on mul enamus blogisid, mida jälgin, lugemata. Sellele mõeldes tuleb kerge ahastus peale, kuna servast nagu oleks nende kirjutajatega kokku kasvanud ja harjunud kursis olema ning emotsioonilaksu saama. Ja kui katkenud kohani lugeda ei jõua, siis parem ei loe ka vahepeal, kuna siis oht, et jääb lõppeks ikka midagi vahele.\nNüüd aga, viimased paar nädalat, olen end tõsiselt kokku võtnud. Kuigi sada miljon asjatoimetust on ootel, olen asunud blogisid vallutavale ristiretkele. Iga päev võtan mõned hetked, mil loen ja siis ikka järjest. Ehk siis enne blogi ei sulge ja magama ei lähe, kui olen jõudnud katkenud kohani.\nOehh, mõned on ikka super produktiivsed :D\nAga alla ka ei anna, tahan järje peale tagasi saada. Muidu mattun siin omadesse tegemistesse nii ära, et tekib neelatuse tunne. Vajan seda välist doosi lisaks.\nIgatahes olen ma ikka väga tubli olnud ja suutnud suure hulga aega ja kümneid liitreid musta teed mee ja piimaga tarvitada selleks, et tänasesse jõuda. Mõned on veel minna :)\nLisaks on küpsenud mu peas ka idee omaenda pisikesest blogiprojektist ja kalendermärkmik on samuti palju tärnikesi saanud (mul on komme tehtud asjad kalendris tärnitada). Järjest on tekkinud ka uued nimekirjad, mida kõike on vaja teha nii arvutis, kui füüsilises ruumis jne jne jne.\nVahepeal sai ostetud ka uus arvuti, kuna läpakaga ei saa oma vajadusi enam katta. Mulle ei meeldinud varem mõte statsionaarsest arvutist, kuid eks läpakas on liikvel olles ikka kaasas ja vajalikud failid on nagunii terasel välisel kõvakettal alati kotis.\nLihtsalt... läpakas ei suuda mu vajadusi rahuldada (siis tuleks osta uus ja mega-mega kallis), kuna korraga peavad mul olema avatud alati paar-kolm netibrauserit paljude erinevate tab´idega (kasvõi juba see, et kolm erinevat meilboksi on alati avatud - isiklik + veebitööd puudutav + oma ettevõtte meil), mitmed Office´i programmid jm. Ja kui siis nende vahel liigutada, siis läpakal jäi jõust puudu ja hakkas kiiluma. Ja oi seda ropendamist siis! Ja aega ka ju pole passida, kuna kõik vajalik peab saama tehtud ajal, mil Väikemees tudul. Ja ei ole teada, kauaks...\nJa nüüd on oi kui mõnus :) Arvuti jooksutab kõike paari sekundiga, tee ja toimeta mitut asja korraga ning kui mul varem polnud suurt vahet, mismoodi see ekraan niiväga paistis (peamine, et asjad said tehtud, eksole), siis nüüd, kui silma ees laiutab 24-tolline led, on ikka hea vaadata küll :) Ja silmad ka ei väsi :D Kohe eriti magus on erinevaid Exceli faile kõrvutada ja nad ei muutugi seda tehes liiga väikeseks :D\nNii palju rõõmu nii väikesest asjast :) Ja mina jonnisin tükk aega, et ei taha, pole vaja...\nEhk siis nüüd jõuan arvutis kõik palju kiiremini tehtuks saada ja tõepoolest jääb aega ka blogisid järele lugeda :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 21:23 Kommentaare ei ole:\nKolmapäev, november 27, 2013\nMa vist võiks kogu aeg lennata\nAlgatuseks siis olnust:\nPeale blogijatšikkidega "pilvepiiril" kokteilitamist (Lounge24-ja menüü ei ole küll pikk ja meelierutav, kuid seal proovitud krevetid taignas ja brie juust lehttaignas olid kuradima head ja meid teenindanud noormees äärmiselt püüdlik ja laheda suhtlemisega, seega punktid kirja) laekusin ööks E juurde, et natuke (ok, mitmed tunnid, poole hommikuni :D) lobiseda ja peale kiiret uinakut end lennukile sättida. Kuna E elab Kuldalas, on sealt lennujaama astuda 15minutit. Ilm oli ilus ja nii otsustasingi veidi jalutada.\nPüha taevas! Ma ei kuulnud omaenda mõtteidki! Kõndisin seal hirmlaial kõnniteel ja üritasin aru saada, kas mu kõrvakuulmine on muutunud tundlikuks, liikluskoormus roppumoodi tõusnud või ma lihtsalt vaikusega harjunud? Tundub, et oma roll oli igal nimetatud variandil.\nSee müra... see oli kohutav! Veidi rohkem kui 3 aastat ei ole ma enam igapäevaselt pealinnas ja uskumatu, kuidas vaikus on mind endasse haaranud. Kuidas on võimalik, et ma varem ei pannud seda müra sellisel kujul tähelegi? Kuidas on võimalik, et ma varem sain sarnases olukorras kõndides rääkida telefoni või kaaskõndijaga?\nHuhh, ma ilmselgelt olen mugandunud. Varahommikuti linnavahel liikudes harjunud kuulama ärkava linna helisid: lindude omavahelist suhtlemist, läheneva auto kummide sahinat ja mootori nurrumist, avanevaid aknaid ja sulguvaid uksi, öiselt jahiretkelt naasva kassi üksikut mjäud ja kooli suunduvate laste tervitushõikeid üksteisele. Ja muidugi rattakellakeste õrnu kõlkse, kui kõnnitee servalt maha sõidetakse. Meil tõelise rattalinnaga tegu...\nTäna ma väga naudin seda kõike. Ja ei kujuta end talumas igal hommikul kiirustamisest ja mürast tulenevat stressi. Ent ometi oli see mu elu pärisosaks ja üldse mitte probleemiks 14 aastat.\nJa ega iial ei tea, kuidas elu keerab, kuid loodan siiralt, et mul õnnestub oma mullis veel kaua-kaua elada :) Sest... nii on hea :) Mulle :)\nAga nüüd tagasi lendamise juurde.\nMa ei mäletagi, millal ma viimati Kuressaarde lendasin. Tallinnas elades tegin seda üsna sageli, vahepeal isegi korra kuus. Nüüd aga pole põhjust olnud.\nSeetõttu oli too reedene lend Saarde tugev nostalgialaks. Nagu ka lennujaama vastu saabunud isa.\nVaadata aknast lähenevat maapinda ja mängida äraarvamismängu "Millise tee kohalt nüüd üle lendasime?". Tunne oli sees hea, väga hea :)\nLennukid meie siselendudel on tõeliselt pisikesed ja naljakad. Aga... suremaid polegi ju vaja. Enamasti pole needki täis, kuigi saartevahelistel lendudel on muidugi määrava tähtsusega pilk kalendrisse. Hooajad, pühad, nädalalalõpud. Noh, nagu ikka puhkusepiirkondades :)\nSuurte lennukitega lendamine on teistmoodi tore. Neis, erinevalt väikelennukitest, ei saa arugi, et lendad. Pigem tunne, et rong ajab kiirendusega kõrvad lukku, ei muud.\nPaigutad aga käisipagasis sisalduva endale mugavalt (loe: tekitad enda ümber pesa), kerid jalad enda alla, pleed põlvedele, raamat nina ette ja jääd teenindamist nautima. Ma pole veel kunagi aru saanud kobinast, et lendamine on kohutav, kuna ilmselgelt ei ole mulle kas negatiivset kogemust juhtunud või siis olen ma lihtsalt suuteline niivõrd hästi kohanema ehk siis ei loo endale illusioone vaid võtan hetkest maksimumi. Ja võtmesõnaks see, et alati tekitan endale võimalikult mugava tsooni.\nJa lennanud olen oma elus üksjagu. Mitte küll nüüd nii üüratult, kuid no neid tõusmisi ja maandumisi on kokku olnud kindlasti väga-väga mitukümmend. Ja olen nautinud neist igaüht!\nEriti see pilvede ülevalt vaatamine...\nMillega meenub vahelepõikena hoopistükkis üks nunnu lühilugu :D\nAga jah, lendamine on mõnus!\nViimastel aastatel on lendamine kordade arvu mõttes toimunud enamasti taas pisikesel lennukil lühiotstel Hiiumaa ja Tallinna vahel (juhuks, kui keegi kuskil on ilma jäänud infost, et viimased 3 aastat olen pesitsenud saarlasena Hiiumaal, siis see info on nüüd avalik, kuna kõhklusi tekitavad asjaolud on silmapiirilt läinud). Mis tähendab seda, et istud lennukisse, sõidate hoovõturaja algusesse, mootorid pannakse täisvõimsusel tööle, nii et terve lennuk rapub nagu tormipöörises ja kui pidur lahti lastakse, sööstab kohalt kui ralliauto, et juba loetud sekundite pärast rattad maast lahti rebida. Omamoodi elamus iga jumala kord :)\nEnne Väikemehega koduseks jäämist oli vaja väga palju töö asjus mannergul käia. Kui oli vaja olla kusagil mujal Eesti punktis peale pealinna, läksin autoga, kuid kõik koolitused-kohtumised Tallinnas võtsin ette lennukiga. Sest no mille kuramuse pärast peaksin hakkama varahommikul sõitma, poolteist tundi praamil kinni olema, veel sõitma ja tagasi sama teema? Koju alles hilisöösel. Pigem hommikul 8 paiku 30 minutit lennukis, õhtul 17 ajal taas 30 minutit õhuruumis kõõlumist ja ongi päev tehtud :) Ka Väikemees tegi minuga 7 lendu mu kõhus kaasa :)\nMulle nii tohutult hästi sobis selline ajakorraldus ja ma ei saa üldse mitte hästi aru neist, kes võrreldavates oludes lennuki välistavad.\nErareisid sai/saab samuti lennukil tehtud, kui tegu vaid õhtuse "kohtamisega". Sest mille kuramuse pärast oma aega raisata?\nHoopis teine alternatiiv on muidugi jäätee ja selle tõsised mõnud saartel elavatele inimestele, kuid jäätee on meil kahjuks liiga harv nähtus :( Ja sildu kah netu.\nNjah, ega ma päris niisama lapsena lenduri elukutsest unistanud. Suurim salasoov oli saada hävituslenduriks, kuid probleem selles, et ma ei tahtnud mitte hävitada, vaid lihtsalt hävitajatel lennata :) Täna mõtlen, et oleks ju võinud siis sammud seada hoopis testlenduri suunale, kuid tollal ma selliselt mõelda ei osanud. Ja nüüd kainelt mõeldes... - ilmselgelt hea, et ei osanud :D\nAga erutavaim ja sageli korduv unenägu oli mul veel mõned aastad tagasi see, kus ma olen Black Hawk´i piloot ja pean karja sõjardeid lahinguväljalt ära toimetama. Mehed peal, küljeuksed veel avatud ja siis õhku tõustes on oht, et tiivikud satuvad kõrgepingeliinidesse. Mul aga vaja hirmsa kiiruga sealt minema saada (vaenlased lähenevad suure kisa ja püssipaukudega) ja nii ma nende tiivikulabadega seal liinide vahel manööverdan :D\nÜlinaiselik mina, pole midagi öelda :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 21:14 2 kommentaari:\nPildi tegi külas olnud E, mina keerasin must-valgeks - siis ei karju hall pea ja lömmivajutatud nägu niiväga silma :)\nKarm. Karm on see oma aja saamine ja ilma lapseta kodus olemine...\nMa pole ju peale 13. veebruari ilma temata olnud kauem kui mõni tund korraga. Ja siis ka oma asjatoimetustelt naastes tean, et koju jõudes võtab mind vastu rõõmust hõikav väike tegelane, kes päta-päta paterdab esikusse vastu, tõstab käed üles ja nõuab "oppaaa, oppaaa!".\nTäna aga askeldan siin nagu üksik hunt :(\nPlaan oli lapsevabale ööle nagunii, kuna plaanis iga-aastane blogitšikkide kokkutulek, pilvepiiril kokteile nautides. Olin juba ette natuke ärev, et kuidas ma suudan öö temast eemal veeta, kuid arvestused said siis nii tehtud, et õhtul viimasel hetkel minek, peale kokteile pealinnas ööbimine ja varahommikul juba tagasi. Et lõbusas seltskonnas muljetades saab sellega hakkama küll.\nKuna aga möödunud nädalavahetusel olid poiss ja kass haiged, siis jäi Saardeminek ära ja sai otsustatud see tuleva nädalavahega asendada. Ehk siis minu laekumine reede varahommikul + lõuna paiku start Saarde. Enne järgmist nädalat mul aga vaja üks finantsanalüüs raudselt valmis saada ja no kuidas sa korraldad, eksole.\nPakkus siis Vanamees välja, et aga nemad poisiga annavad mulle kolmapäeva õhtu vabaks, ma saan siis oma analüüsi + kõik muu kiire ja vajaliku ära teha ning neljapäeval peale poolt päeva asjatoimetusi, mil nagunii oleksin kodust lennus, siis suund Tallinnale. Ja et nemad suunduvad juba kolmapäeva õhtuks Saarde. Mina tulgu siis reede hommikul Tallinnast lennukiga otse Saarde ja asi vask.\nTundus plaan ja puha.\nMida lähemale nende lahkumise aeg jõudis, seda enam ma poissi süles ringi tassida tahtsin ja lahti laskmine ei olnud mõeldavgi. Laps tahaks mängima minna aga emme hoiab muudkui kinni :) Eks ta siis ka üritas mind omal kombel (täisavatud suuga ilastades :D) musitada ja nii me mööda elamist ringi tantsisklesime. Muidugi peale seda, kui olime arstil mõõtusid võtmas käinud (täna siis 9 kuud ja 77cm).\nKui nad siis ära sõitsid, oli mul tükiks ajaks pill lahti. Muudkui aga lörista ja törista. Sadamasse jõudes pidid nad mulle helistama ja Saarekoju jõudes samuti. Ja siis, kui poja tudumas, siis ka. Ja jälle mina löristan nutta - no täiesti ajulage! Mis siin nutta on? Mulle antakse vaba aeg tegeleda vajalikuga, mulle antakse võimalus magada nii, nagu ma pole maganud juba 9 kuud - täpselt uinumisest hommikuse äratuseni. Ja mina löristan.\nAga nii hirmsal kombel igatsen... Isegi seda igatsen, kuidas ta vahel enne ööunele jäämist magamast keeldub ja jaurama ning voodis ringi hüppama hakkab.\nNing jah, ma tean, et juba reede hommikul me näeme, kuid siiski...\nHuvitav, kui ma ei suuda täna temast paari öödki eemal olla, siis kuidas ma ta kunagi tulevikus vabaks lasen, kui ta oma elu peale suundub? Või saab minust selline klammerduv ema, kes ei suuda last vabaks anda? Või on see praegu sellest, et ta alles nii pisi ja nii vähe aega mu juures olla jõudnud?\nMõtle vähem, ela rohkem!!! Püüa vähemalt...\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 23:33 4 kommentaari:\nVanajumal naerab, kui inimesed plaane teevad...\nMöödunud nädalavahetusel oli meil kavas ammuarvestatud igakuine Saardeminek. Iga kuu vähemalt ühe nädalavahetuse broneerime sellele sõidule ja see on nii olnud juba viimased 3+ aastat ehk kõik see aeg, mil siin elanud olen. Sageli, nagu ka seekord, planeerime mineku koos venna perega, et seltsis segasem ja nalja rohkem. Ja lastelgi omavahel põnevam, mis siis et 4 aastat vanusevahet. Vennatütar saab aga suure ja tubli rollis olla ja Väikemees vaatab jumaldavalt, mida noor daam teeb. Igati vahva, eksole.\nSel korral organiseerisin end lausa nii korrektselt, et võimalikule kiirustamisele ja sahmimisele ruumi ei jääks ehk siis et kõik oleks aegsasti valmis, kui reedel poolest päevast stardime. Isegi piim kapis oli arvestatud täpselt, nii et pahaks minema ei saanud miski jääda, kui hommikukohv joodud. Ühesõnaga - ma ületasin iseennast detailidega.\nSiis tuli aga mängu pealkirjas viidatud irvitav vanamees seal kuskil pilvepiiril.\nNeljapäeva lõunast hakkas valge röövelloom Rööbik kummaliselt käituma. Läks oma kasti, istus seal kümmekond minutit, tuli välja, ei kraapinud midagi peale ja jäi kasti ette kangestunult seisma veel nii 10-ks minutiks. Peale tardumusest väljatulekut hoolega taguotsa pesema. Piilun kasti - mitte ühtegi klombikest ehk mitte ainsat pissinirugi selle pika punnimise peale. Ja nii õhtu otsa.\nNoh, mõtlesime, et jälgime kassi. Hinge puges kahtlus, et kas tõepoolest eelmise sügise (7.septembri, brrr!!! sellest kirjutasin siin) jamad tagasi ja põies liiv või kivid. Aga noh, kui paremaks tundub minevat ja pissi näen, siis teeme oma käigu ära, kuna ega see muu sõiduks sobiva aja nii äkki ringimängimine nii lihtne ei olegi.\nPeaaegu nagu plaan juba, eksole.\nSeejärel astus mängu Väikemees. Palavik 39 ümber ja vahel laps päris kuum, vahel veidi vähem. Et nagu "kas te aru ei saa, et me ei tohi kuhugi sõita?" Päeval olime teinud ühe meie jaoks üliolulise käigu, mis võib-olla miskeid ettureid liigutas, kuid siis tundus poiss veel igati ok olevat. Kas võisime talle palaviku tõusuks tõuke anda? Süümekad, süümekad...\nIgatahes nohu ega köha pole, lihtsalt palavik. Vahel tuju ok ja naeratab püüdlikult ja tahab mängida, vahel jaurab, kui enesetunne ikka ilmselgelt eriti s***.\nKohe mingite alandajatega peale ei tahtnud lennata, kuna tänapäeval on võimalik väga kergelt ja kiirelt lapse immuunsus peppu keerata ja lasime tal endal võidelda. Lisaks kohene sekkumine pikendab põdemise kulgu ja kuna palavik iseenesest ohtlik ei ole, ei soovitata liialt vara alandama hakata. Lihtsalt hoolega jälgida.\nÖö oli jube. Et iga natukese aja tagant ei peaks vintskleva lapse tekki kohendama ja terve öö püsti-pikali-püsti-pikali karglema, siis võtsime ta enda juurde ja hoidsin teda terve öö kaisus. Arvake ära, mida see mu enda unega tegi, kui üks väike aga hirmtugev tegelane iga poole tunni tagant peksab ja nagu tuuleveski vintskleb. Öö oli karm, ühesõnaga. Null magamist, kuna iga kord, kui suutsin ta maha rahustada, läks mul endal uinumiseks aega ja kui siis olin valmis uinuma, algas kogu trall uuesti.\nHommikuks olin suht nüri juba ja kuna Vanamees oli saanud oluliselt paremini magada, andis ta mulle peale poisi ärkamist paar tunnikest magamiseks :D No ma ikka kohe mõnuga tõmbasin, maad ega mütsi ei jaganud.\nReede hommikuks oli kass vaevast lahti saanud ja keset köögi põrandat ilutses hiiglaslik loik... Verd selles sedakorda õnneks ei olnud. Ja edasi käis kass ilusasti oma kastis, kraapis ja väljus sealt poole minutiga :)\nJube, et köögi põrandal, kuid õnneks selle andis mugavalt ära pesta. Eelmisel aastal vallandus pais diivanil ja seekord siiralt lootsin, et uuel suurel diivanil seda toimuma ei saa. Seega loik köögi põrandal oli sulaselge rõõm :) Kass vaevast lahti ja diivan kasutamiskõlblik :)\nJa noh, ega saa valudes vaevlevale loomale etteheiteid teha, et kasti ei läinud. Nad käivad muidu alati korralikult oma kastis, eks see haigus- ja valuhoog ole lihtsalt erijuhus ja siis hea, kui lahendus saabub.\nVäikemees oli endiselt palavikus. Sageli endiselt rõõmus, kuid silm udune ja söögiisu olematu.\nHelistasime loomaarstile. Tema arvas, et võis olla tegemist haruldase juhusega ja see kivi sai pissimisega välja, kuid tahtis igaks juhus ikka looma üle vaadata. Lubas kohe varsti läbi astuda.\nSeda ta ka varsti tegi, veendus, et Rööbik on rõõmus ja rõõsa, kuid igaks juhuks sai siiski peale antibiootikumide kuuri ja spetsiaalpasta lisaks. Jätkame endiselt ainult apteegitoiduga, kuid midagi pole teha - mõnel loomal tuleb seda ette, teisel mitte. Vidrik on kogu aeg ja 4 aastat kauemgi söönud sama toitu mis Rööbik, kuid ühel on jama, teisel mitte. Kuigi jah, nüüd juba üle aasta ei julge enam mingi hinna eest tavalist krõbinat neile anda, ainult ja ainult apteegist. Lisaks ka värske liha, kuna arst soovitas ka mitte levinud kassikonserve pakkuda. Ütles vaid, et lugege koostisosi ja ehmute korralikult.\nReede ennelõunaks oli siis selge, et kassiga selleks korraks kõik korras, kuid kuna Väikemees maadles ikka oma 39-se palavikuga, ei sõitnud me kusagile. Teine öö oli sama hull - mina magamata ja Väikemees terve öö viselnud ja kigisenud. Vanamehe saatsin poole öö pealt elutuppa diivanile - olgu vähemalt üks meist maganud ja saab siis päeva ajal toimetamisi rohkem enda peale võtta ja mul magamatusest värisevate käte koormust vähendada.\nKolmas öö sama. Siis saatsin Vanamehe juba koheselt elutuppa. Väikemees sai palavikku alandavad rohud peale, kuna kaua ei suutnud ise seda kuumavat keha taluda. Nii kurb, kui ei oska kohe kuidagi aidata ja teine ju nii pisi alles aga nii vapper...\nÕhtuti voodisse minnes siis töristasin suurest haledusest nutta.\nPühapäeva õhtul lahkus palavik sama äkki kui oli saabunudki. Ja kui täna ilmusid ka mõned roosakad täpid kehale, saigi kinnitust mu arvamus, et tegemist on tittede kolme päeva palaviku ehk roseooliga. Olin sellest kuulnud ja teadsin, et enamus lapsi põevad selle 6-12/24 kuu vanuses läbi, kuid kuna polnud kogemust olnud, siis esimene kord ikka tekkis mure. Olin endale lubanud, et kui läheb kas hullemaks või ei möödu esmaspäeva hommikuks, siis arstile. Aga õnneks pidas arvamus paika :)\nHuhh, kass ja Väikemees okeid, nüüd tuleb vaid püüda näiteks sel nädalavahetusel Saarde minna. Tundus suhteliselt pingeline see aeg, kuid vist on õnnestunud vajalik selliselt ringi mängida, et saab minna :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 23:26 3 kommentaari:\nTaust määrab palju...\n... nagu päriselus, nii ka siin.\nTegemist siis ideaalsete ruutudega, usu või mitte :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 18:17 Kommentaare ei ole:\nTeisipäev, november 05, 2013\nOi kus ma tahaks...\n... kirjutada suurtest ja olulistest asjadest, mis teos ja töös ja mõttetasandil ja plaanis ja paberil ja vaidlemises ja unistamises ja ja ja ... Oehh :)\nAga ma ei saa. Kahjuks ei saa enamikust ka rääkida, ka mitte kõige lähematega, kuna selline ma lihtsalt olen. Aga sisemus karjub, kuna tahaks ju valju häälega vaagida poolt- ja vastuargumente, analüüsida ja mitmeid vaatenurki kaeda...\nJa oleks neid teemasid siis vaid üks eksole! Pea tahab otsas plahvatada!\nAga selle asemel ma kirjutan mahlapakkidest ja äädikakärbestest. Ja tegelikult ju ei kirjuta mitte millestki. Mis tekitab taaskord küsimuse - milleks enam see blogi? Oijahh...\nKui on, mida kirjutada, eks siis kirjutan, kuigi siis pole enam midagi vaagida, siis on tehtud... Ja see mõnu jääb olemata.\nKõik omas järjekorras, mis teha.\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 23:01 6 kommentaari:\nTõmbasin piduri maha juba kolmandalt mahlapakilt\nSel aastal oleme me siin kõik õunamahla nägu...\nÕunamahl on vaieldamatult üks mu lemmikjookidest, kuid metsikutes kogustes seda juua ei riski, kuna ega see puuviljasuhkur hiiglaslikes kogustes just peeglissevaatamist soodustavalt mõju :) Aga oma aia õunte mahl, mille kvaliteet ja sisaldus on teada... No on ikka luksus küll :)\nMeil Saares on küll üksjagu õunapuid, kuid üks puu on selline, mis annab super mahlaõunu. Ideaalse maitsega ja mahla pritsib igast poorist. Nt 5 kotitäit (need vanatüüpsed võrgust kartulikotid) andsid sel aastal 130 liitrit puhast mahla. Mahlategijad ka üllatusid, et kuidas nii palju :)\nJa me käisime teist korda veel samasuguse õunalaariga :D\nAlguse sai asi sellest, et jõulude paiku rääkisime emale, et meil ühed tuttavad poisid hakkasid pakendama õunu box in bag meetodil ja jube mugav on. Sel sügisel siis uuris ema ka Saares natuke maad ja selgus, et sealgi hakkajad tegijad täitsa olemas. Ja mismõttes siis viitsida mässata mahla pressimise ja kuumutamisega. Ja pärast on igavene jama neile säilituskoha leidmisega, kuna purgid-pudelid võtavad ju ropult ruumi.\nNiisiis - õunad kotti ja töötlemisse! Keegi teine pressib ja kuumutab ja pakendab, sina võtad aga vastu kümneid või sadu liitreid valmis mahla, mis pakendatud ja valmis sahvris vähe ruumi võtma.\nTegu siis samasuguste pakkidega nagu nood 3-liitrised veinid. Võimalik valida kas 3, 5 või 10-liitrised. Ja peale avamist säilib vähemalt kuu, kuna õhku peale ju ei saa. Ideaalne!\nNii ma siis tulin 3 nädalat tagasi Saarest, auto koormatud 100 liitri õunamahlaga. Ja ruumi võtsid nad vaid pool tagumisest istmest :D Ehk siis 20 5-liitrist pakikest.\nJa nii ma avasin täna juba 3. paki. Algne mõte, et "100 liitrit aastaga ära juua - kas utoopia?" tundub mitte paika pidavat :) Sest jube mõnus on ju astuda sahvrisse, vajutada kraanile ja lasta klaas mahla täis soriseda. Ja kõik see 100 liitrit sahvrisse paigutada - õieti ei saa arugi, et see kogus seal oma aega ootamas :)\nMmmõnus, ausalt :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 20:39 2 kommentaari:\nsildid: hinnangud, saares\nKaheksa, eight, huit, vosem, acht, kahdeksan, atta, otto, ocho\nEt siis jah, lendab see aeg.\nJa mina taaskord oma tüüpilise halaga, et ma ei jõua ei kirjutada ega teiste blogisidki lugeda ja lõpetaks üldse selle pulli ära... Ja siis, et aga on ju mingi hulk siiski ka neid mulle olulisi inimesi, kelle suhtes oleks aus natuke meie tegemistest vahel teada anda, eriti kui ma igapäevaselt kõpskingades kohvikusse ja veinile kablutamise pildilt kadunud ja niivõrd eemale kolinud olen. Kui helistatakse ja kirjutatakse küsimusega "Kuidas läheb, mis vahepeal teinud olete?", siis ei oska ju kohe midagi osta, kõik on igapäevane jada ja kellele millest infot on antud... vot ei ole meeles :) Seega siis natuke siiski veel pingutan ja vahel siiski ka kirjutan. Ma püüan vähemalt :)\nKuigi jah... teoksil on nii kuradima palju tegelikult ja teemasid, mida lahata, oleks laaaaadeeeemeeeteees :) Aga no ei meeldi mulle kirjas jälge maha jätta asjadest enne, kui tunnen selleks olevat õige aeg. No lihtsalt on nii :) Seega senikaua suhtlen inimestega otse ja mõnest asjast siis vastavalt kujunemisele ehk kriban ka siin :)\nAga sellest va kaheksakuisest siis. Märk jälle maha jätta :)\nKui esimesed kuus-seitse kuud oli tegu maailma suurima naerukajakaga (no tõega, pole mina veel sellist tegelast kohanud, kes olekski titena praktiliselt kogu aeg rõõmus :) ja vaid loetud korrad sai nuttu kuulda), siis tänaseks on olukord teisem. On jonni, vibutamist, keelamisele mittereageerimist (saab suurepäraselt aru aga katsetab täiega :D), eelkõige aga on hääle tegemise taga kas suur rõõm, mis rõkkamise teel välja pääseb (seda on õnneks sageli) või siis ehmatus ja/või valu, kui järjekordselt kolakaga maha või millegi vastu kukub. Periood lihtsalt selline, mis teha. Kuigi aina enam ja paremini suudab kukkuda, nii et haiget saab aina harvemini. Aga kuna ta on nii tohutult kiire ja toimekas tegelane, siis paratamatult juhtub, et miski jääb jala alla ja sunnib ümber kukkuma.\nÜldplaan on täna aga siiski rõõmus laps :) Naerab palju, eriti naljakad on ennast pesevad kassid :)\nEt siis paistab, et tasuks pika ootamise eest sai suhtkoht ideaalne laps :)\nJa ausõna, mul on draftis olemas juba algelisel kujul postitused rasedusest, varjamisest, sünnitusest, imetamisest jne. Vajavad veel aega ja mu enda sees settimist.\n8-kuusena on poiss juba 75cm pikk... . Mina olin aastasena 73. Näis, palju ta selle nelja kuuga juurde viskab, mis aastani jäänud.\nHuvi pärast (kuna poiss on keskmisest tiba pikem) uurisin natuke ka laste pikkuse teemasid ja selgus, et meil siin võtavad tited esimesel eluaastal keskmiselt (rõhk sõnal "keskmiselt" ehk siis alati on siia-sinna kõikumisi) pikkust juurde 24cm. Arvestades, et mina olin sündides 49cm ja aastasena 73, teeb see täpselt 24cm :) Aga noh, olen oma pikkusega alati keskmine olnud, isegi riiete mõõtudel on 168 numbrina välja toodud. Kuigi jah, mu 168 on vaid nooruse meenutus, tänaseks olen (liigne koorem seljas???) vajunud 2cm lühemaks...\nPoiss seevastu on esimese 8 kuuga juba 22cm võtnud. Vaatab, kas paneb samas tempos edasi või võtab hoogu vähe tasasemak.\nMuidu on kah tubli tegelane. 7-kuusena hakkas tugede najal kõndima, 8-kuusena taburetti ees lükkama ja täna õhtul oli esimene hetk, kus unustas toed ära päris pikkadeks hetkedeks ja lihtsalt seisis keset tuba. Me vaatasime, silmad ehmunult jõllis. Aga tugede najal läheb lõdvalt - kiiresti ja vaid ühe käega veidi nõjatudes. Kardan, et ega see iseseisev käiminegi kaugel pole :( Mulle see väga ei meeldi, kuna ringi käputades treenib ta selga ja üldfüüsist väga korralikult, liiga varane käimine tõmbaks sellele aga piduri. Seda on juba praegugi ju näha, et püsti on jube põnev ja ainumõeldav asend.\nViimane kord arst ka vaatas-uuris-puuris poissi nagu ikka ja kommenteeris, et "Te vist tegelete temaga väga palju, kas pole?"\nTänu sellele aktiivsele ringimuuvimisele esineb otse loomulikult ka valearvestusi ja vahel maandutakse pea ees põrandal. Vahel ainult vigiseb, vahel aga läheb nutt lahti. Niiiiiiiiiii kurb on vaadata, kui selline pisike nutab ja pisarad tulevad! Ma pole ju sellega (lapse pisaratega) harjunud ka. Aga noh, eks siis puhume valu ära ja parimaks raviks on kassid - kui neid näeb, on meeletu rõkkamine lahti ja igasugune valu ununeb, kui neid jälitama asutakse.\nKassid on olukorraga leppinud. Valge käib vahel poisil pead pesemas ja vahel poissi narrides hüppab üle tema, edasi-tagasi-edasi-tagasi. Vahel hõõrub end lihtsalt poisi vastu ja ülejäänud aeg põgeneb. Karvik püsib enamasti eemal, tema tuleb aga jooksuga siis, kui poiss on haiget saanud. Vaatab, et kas me ikka tegeleme selle väikese tegelasega, kes kaebleb. Vahel käib aga oma põske vastu poisi põske hõõrumas. Teinekord saab poiss Vidriku diivanilt kätte ja siis sikutab karvu niipalju kui pihku mahub. Misjärel püüab needsamad karvad ära süüa... Ja jälle jookseb paanikas emme ja kisub maiuspala lapsel käest :)\nÜldiselt nad püüavad poisi haarde eest põgeneda, kuid vahel saab see kratt nad siiski kätte. Siis pigistavad kassid silmad kinni ja kannatavad, valugrimass näol, kui väike tegelane neid sakutab. Viimasel ajal on aga ka vahel käpaga äsatud... Igaks juhuks pean ikka silma peal hoidma, kuna loom on ju loom ja kust mina tean, millal on käes taluvuse piir ja küüntega korralikult äsades end vabastada püütakse, eksole. Seni on kõik õnneks toiminud ja ma püüan jälgida, et poiss neile oskamatusest liiga ei teeks. Ega kassid pea ju kannatama selle pärast, et üks uus kratlane majas:)\nSööb peaaegu kõike. Muidugi kui tuju on. Vahel teeb jubedaid grimasse, kuid sööb. Pudrud-aedviljad-lihad-kalad-leivad-keefir-misiganes. Kõike saab mekkida ja kui maitseb, saab süüa. Muidugi ilma maitseaineteta.\nEriti meeldivad talle leib, porgand ja apelsin - neid sööb hoolega.\nMis viga neid järada, kui 8 hammast suus (8 oli tegelikult juba 7-kuuselt) ja arsti kinnitusel 2 (esimesed purihambad) teel. Eks ma lihtsalt jälgin, et kurku ei tõmbaks, kui sealt tükke hekseldab.\nAhjaa, suured lemmikud on ka kamapallid. Neid armastab samuti esihammastega krõbistada :)\nEt jah, igati tubli tegelane :)\nMul kohe hea meel, et selline täiuslik teine :D\nAinult et kole kiiresti kasvab... Varsti juba teismeline ja paugutab uksi...\nAga lõppu panen hirmus pika kaalumise tagajärjel siiski ühe pisikese klipi 8 kuu sünnipäevalt. Olime Saares ja poiss otsustas pingikest lükates otsesuunas minema hakata. Aitab küll sellest külgsuunalisest liikumisest, käsi diivanil, eksole :)\nPikka kaalumist tingis küsimus, et kust läheb selle tegelase privaatsuse piir? Kas ja kui palju teda avalikustada? Samas - selline on tänane maailm. Lisaks on üle ilma meil sugulasi ja tuttavaid, kellele see pisike tegelane samuti huvi pakub ja see siin on võimalus, kuna Facebookis ma toimetada ei viitsi. Ja pedofiilidele ja muudele halbadele inimestele ei tohiks valitud pildid ja videoklipid miskit huvi pakkuda... Seega ma arvan, et valikuliselt üht-teist avalikustada ei ole miskit sellist, mis kuidagi Väikemeest kahjustada võiks :)\nSiin siis Väikemehe kõige esimesed katsetused otsesuunas liikumisel :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 22:24 6 kommentaari:\nRööbik katab laua\nSee pilt on siit juba korra ka läbi käinud, kuid sedakorda on põhjust peale muigamise ka kassil enda üle uhke olla :)\nNimelt seesama pilt, kus Rööbu postitantsu harrastab, osales ühel pisikesel kassitoiduvõistlusel ja esimeseks võitjaks ta end ka möllis :) Auhinnaks kvalitseetset kassitoitu :)\nEsimene kord, kus millestki sellisest üldse osa võtsin ja voila!\nIgatahes on ütlemata vahva, kui kass/-id lisaks niisama ilulemisele ka enese söögilaua eest hoolt kannavad :) Eriti, kuna nende söötmine on päris kulukas lõbu, kuna anname nüüd ju ainult ja ainult kvaliteettoitu peale septembrikuist mureaega. Nüüd siis natuke aega jälle mureta :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 18:55 2 kommentaari:\nPea hantlile toetatult on ikka kõige mõnusam tukastada... Vidriku arvates.\nVanamees on avastanud lisaks sajale muule hobile, et tal tarvis nüüd ikka lendõngendusse rohkem süveneda.\nKusjuures, olen ka ise lendõngega palju aastaid tagasi püüdnud ja täitsa äge tegevus! Viibutad kindlate liigutustega ridva otsas hiiglapikka nööri ja siis sihtimise järgi heidad. Erinevaid tehnikaid on palju ja vaadata on seda päris ilus:\nNööri teises otsas konksu kohal on "putukad", mis kala ära petavad ja näiteks lõhed ja muud säärased ahned röövkalad kujutavad ette, et nad püüavad kinni veepinnale maandunud/maanduva (see, kui nad maandumise peale juba veest välja putukale järele hüppavad, on jube äge!) putuka. See nüüd maakeeli algajalt mitteteadjale :D\nKõige paremad putukad aga on ikka need isetehtud putukad, eksole. Enamus, kes flyfishinguga tegelevad, seovad ise putukad. Teine variant on muidugi vahetult elus putukaid püüda.\nNüüd siis on lahti läinud hea materjali kogumine. Heaks materjaliks on selline, mis igati ehe, mitte suvalisest materjalist misiganes asjad. Eriti head on seega karvad...\nJa nüüd tulebki mängu Vidrik :) Vaene karvane kass, ma ütlen! Vanamees käib tal kääridega sabas ja lõikab tutsakaid siit ja tutsakaid sealt. Hea imepehme karv, erinevad toonid kah veel. Hea sulgede karvakestega ja millega iganes veel kokku siduda.\nNeed tutsakad siis eraldatakse rangelt üksteisest, ikkagi ühte tooni hallikaspruun ja teist tooni valkjas ja... Njah :)\nKõhu alt on juba tutsakaid lõikumas käinud, sabast on kah osa saanud. Ihaleb Vidriku põsekarvu, kuid nendega olen ma jonnipunn - nende lõikamine oleks nähtav :D Kõhu alt ju kama kaks, kui seda pahmakat vähemaks saab, kuid põskedelt ta vaevalt proportsionaalselt nüsida suudab, seega see jääb ära!\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 22:35 3 kommentaari:\nKohe näha, et sügis...\nIlmad on küll veel suhteliselt ilusad, kuid siiski enam plätuga käia poleks mugav. Paar päeva tagasi lükkasin isegi üle paljude-paljude kuude teksad jalga... Minu jaoks on see kohe saabunud sügise tunnus.\nAga tegelikult väljas on jube mõnus. See kerge kargus, mis õhust sõõrmetesse tungib... Lehteda ja aiasaaduste aroomid aedades. Linna vahel ringi kärutades näeb pea igas tänavas mahalaetud puudekoormaid, mida siis riita lapitakse või suisa peenemaks lõhutakse. Ja selle viimase lõhn varasügisel ... see on kohe eriti ilus mu meelest :)\nMinu jaoks on sügise saabumisest veel üks kindel märk - niipea, kui ma hakkan õhtuti suurtes kogustes teed sisse jooma, nii on aru saada, et keha valmistub talveks.\nTeed joon ma sügisest kevadeni ja tõepoolest suurtes kogustes. Tass, mis sisaldab ühte portsu, on 600ml ja neid tassitäisi võin ma lõunast magamaminekuni sisse luristada õige mitu. Ja minu jaoks on see juba aastaid kindel tervise garantii.\nEnamasti on tegu musta teega, kuhu käib raudselt sisse hea kogus (praegu nt 3 suurt tl) mett, paar laastu värsket ingverit (kui on isu ja ingver poes käies meenunud) ja hulk piima peale.\nTeine variant on sügavkülmast võetud värsked purustatud mustad sõstrad tassi - neid siis nii viiendiku jagu tassist + mesi peale ja jooma!\nKolmas variant kehtib siis, kui kere veidi kidur ja tahaks nagu tõbiseks jääma hakata. Siis kiiresti musta tee sisse lisaks veel ka hea sorts brändit ja tervis taastub mõne tunniga :)\nEt siis jah, pole ime, et minu meetarve aastas on üüratu. Ma isegi ei tea, kui palju. 10 liitrit on vähe pakutud seda tean, kuna 10 liitrit on ära kulunud siis, kui vähe olen tarbinud...\nPeabki mõnele sügislaadale taas meevarusid täiendama minema :)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 19:10 3 kommentaari:\nKüüned, kingad, Nuki ja Konn\nOlen siingi korduvalt sõna võtnud teemal, kui oluline on minu jaoks maniküür.\nUsun, et igal naisel ja naisehakatisel on miski selline detail, mis alati suuremat rõhku saab ehk siis kunagi ei lubata endale selles korratust. Minul on vist küüned selleks detailiks. Arvan, et tegemist on nooruse kompleksi järelmõjuga. Sest väga varases teismeeas olid mul küüned nii ära näritud, et lausa valutasid. Ja see oli ju väga kole.\nLahti sain sellest halvast kombest alles siis, kui ema kavala nipina mul küüsi soovitas lakkima hakata. Rõhus naiselikule edevusele, mis muud :D Tollal ei tohtinud koolis end ju ehtida-mukkida-jne, kuid eks see oli selline piiripealne aeg ja võib-olla sai seda ka põhjendatud, ei mäleta. Igatahes sain ma loa sorida ema küünelakkides (tema küüned olid mulle alati suureks eeskujuks, kuna olid pikad, ilusaks viilitud ja lakitud kontoriproua küütsakad) ja neid kasutada. Mäletan veel neid esimeste tarvitatud küünelakpudelite kuju... Nimi oli vist Jasmin või midagi sellist suvalist :D\nIgatahes... Ei aidanud mulle ei sinep sõrmeotstes, hirmutamine koleda tulevikuga ega muud trikid - ainus mis mõjus, oli edevus :) Lõpuks hakkasid need küüned pisitasa kasvama ja sellest alates on mul pea alati olnud küüned kas pikad või siis sellal lühemad, kui üks küüntest ära murdus (siis tuli ju kõik samale pikkusele lõigata/viilida). Õnneks on mind õnnistatud tugevate küüntega :)\nRaudpoint-oluline on aga alati korrektne maniküür ja enamasti klassikaline lakk - punase erinevad vajundid või prantsuse maniküür. Lihtne. Kuigi.... vahel luban enesele ka kiikse. Hetkel on näiteks sinised :D\nPeale sünnitamist sain mõnelt kodanikult imestuse osaliseks, et juba küüned lakitud... Siiamaani olen õrnalt hämmeldunud, et mismõttes? Kas sünnitamine vabastab vajadusest enda jaoks ok välja näha?\nSama oluline on tegelikult ka pediküür, kuigi suur osa aastast on varbad sokkides-sukkades peidus. Tunnistan, et talvisel ajal ei ole pediküür alati 100% viimistletud, kuid enam-vähem siiski. Aga kevad-suvine aeg ilma punaste varbaküünteta ei ole küll mõeldav!!! Veel paar päeva enne sünnitustki maadlesin hirmsal kombel ähkides ja puhkides oma varvasteni ulatuda, et ikka korralik pediküür tehtud saaks :) Aega võttis lausa hullupööra, kuid asja sai :)\nNüüd aga, kui ilmad olid soojad, oli lausa nauding taas varbaid särama lüüa (mõelda vaid, ma ulatun lõdvalt oma varvasteni :D). Ja samal ajal oma tõsiselt suures kingakollektsioonis tõsist revisjoni teha. Esimese hooga läks teisele ringile 15 paari kingi. Üksjagu on veel kaalumisel. Saabastes viin samasuguse revisjoni läbi siis, kui taas hooaeg algab. Ehk siis kohe varsti ...\nSest no tõepoolest - mul ei ole neid nii meeletutes kogustes tarvis. Olgem ikka realistid. Pigem tahan nüüd mugavaid (aga ilusaid) juurde ning ülikõrged stilettod lahkuvad mu juurest. Võtavad ruumi ja tegelikult kannan neid ju väga harva. Eks muidugi mõni klassikalisem eksemplar ikka jääb :) Ähk läheb taris...\nJa oioi kui kahju on nüüd taas maasikmammulaadsed varbad kangasse ja kinnisesse jalatsisse kängitseda :(\nVäikemees aga on osutunud Nukitsameheks. Küüsi pean tal lõikama raudselt tihedamini kui kord nädalas, muidu kratsib ennast ja mindki triibuliseks. Lihtsalt meeletukiire kasvuga need (emmesse).\nÜkspäev, kui magavat Väikemeest taaskord nüsisin, tabas mind tõsine Nuki-üllatus: olin ühe käe küüned miinimumi hekseldanud, kui igaks juhuks peale teise käega lõpetamist taas esimest kontrollisin. Noh, et ehk vaja miskit tibake veel viimistleda. Ja mida ma näen? Küüsi poleks nagu lõigatudki! Päris ausalt, ma mõtlesin et olen lolliks läinud või olen ma sünnitanud päris oma Nukitsamehe... Mäletate ju küll, kuidas Nukil sarved peale viilimist tagasi kasvasid... Lõikasin veelkord ja rohkem tšekata ei julge neid tuulikulabasid :D Mine sa tea...\nAga kahtlus, et olen lolliks läinud, on mind tabanud ka varem. Kunagi "ammu", kui Väikemees aina hoogsamalt ja teadlikumalt oli asju haarama hakanud, sai pesumasinasse lükatud väikeste loomakeste kuhi. Kuivama tulid need ööseks magamistuppa restile.\nKukun Unedemaale ja... virgun võpatades. Kes krooksub? Kus krooksub? Miks krooksub?\nVaikus... Uinun kõhklevalt ja virgun kiiresti - kes kurat siin jälle krooksub?\nVanamees tuleb mõni tunnike hiljem tuttu ja kaeban talle krooksumist. Peab mind sassiläinuks. Ma ise peaks ka! Öösel ärkame koos võpatusega - keski ikka krooksub!\nSiis selgus, et konnanutsakas on mootoriga. Ja mina olin selle mootoriga konna ära pesnud ning kuivades see sisikond seal taastus ja vahetevahel krooksatas.\nJumal tänatud, ma ikkagi ei ole veel puhta segamini!\nKuigi suhtkoht pidevalt alamaganud olen ikka veel... Aga sellest eraldi. Kunagi. Kui viitsin. Ja jaksan. Ja pointi leian.\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 16:10 7 kommentaari:\nKaheksa, eight, huit, vosem, acht, kahdeksan, atta...


Loading LAN Party (19-21 Oktoober 2018) :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 23.02.2019 06:43\nHinnavaatlus » Üldfoorum » Loading LAN Party (19-21 Oktoober 2018) märgi kõik teemad loetuks\n24.04.2017 09:34 Loading LAN Party (19-21 Oktoober 2018)\nLoading seeria võrgupeod toimuvad 2 korda aastas (Kevad/Sügis) Tartumaal. Tegemist on ühe omapärasema üritusega, sest mängud ei ole alati sellised mida näeb uuema aja LANidel.\nKüsimused võib siia alla foorumisse või näoraamatu seinale visata!\nLoading vol.1: https://www.facebook.com/events/1031059367000563/ (5-7 Mai 2017)\nLoading vol.2: https://www.facebook.com/events/128916044375260/ (20-22 Oktoober 2017)\nLoading vol.3: https://www.facebook.com/events/1221904994610216/ (27-29 Aprill 2018)\nJärgmine üritus Loading vol.4: https://www.facebook.com/events/2226577390953848/ (19-21 Oktoober 2018)\nviimati muutis rembomy 12.09.2018 08:31, muudetud 8 korda\nHuvitav. Märk maha\nVeidi jamad mängud ( välja arvatud red alert 3)\nSoovitaks vb payday 2\nKommentaarid: 247 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 1 :: 1 :: 212\nAlias on sinu online nimi millega sa mängudest osa võtad, üldjuhul inimesed teavad sind pigem mängumaailmas seda pidi kui pärisnime kasutades.\nMängude valikut oleme üle paari LANi muutnud ja testinud erinevaid, tuleviku üritustel valime välja kindlasti populaarsemad ja jätkame nendega. Näiteks olid eelnevatel üritustel esindatud tournamentidena Unreal Tournament (new), Trackmania Nations, AOE2, Warcraft3.\nLoomulikult mängitakse kohapeal ka palju muud huvitavat mis tournamentidena kirjas pole.\nEh.. Ajaliselt ei klapi siiski :/\nTeeme see nv oma lannika tartus\n25.04.2017 16:06 Re: Loading vol.1 LAN Party\nTartumaa suurim võrgupidu\nMuidu väärt ettevõtmine\nei tegelt igati kiiduväärt värk\nKahju tõesti et ei saa ise tulla Oleks saanud oma serveri baasil kasti järgi pannanii et terve tartumaa vool kõigub\n25.04.2017 19:43 Re: Loading vol.1 LAN Party\nNo pealinna omadele jääme veel rahvahulgalt alla aga tulevikus pakume ka nendele kindlasti juba head konkurentsi. Näoraamatust ja kindlasti ka siit foorumist saab tulevikus lisainfot ka sügise ürituse kohta.\n26.04.2017 12:58 Re: Loading vol.1 LAN Party\nViimased aasta ~100-200 pealised on ka tartus või selle külje all toimunud. Tudnegipäevad? vms raames siis vähemalt.\nKonkurents ürituste arendamise / edasiminekuteks kindlasti hea kuid samas üksteise vastu töötamine ei ole mõistlik - toob antud areenil ainult halba nähtust.\n26.04.2017 13:06 Re: Loading vol.1 LAN Party\nVastu ei plaani kellelegi töötada, tunnistan, et jah, sõnastus oleks vast pidanud olema, selle aasta suurim antud maakonnas. Kindlasti oli ka 10 aastat tagasi juba suuremaid tehtud.\nTsipa lühike etteteatamine, aga igati kiiduväärt korraldamine\nÜle tüki aja vist üks esimesi länne, kus FPS puudub täielikult valikust? Või jäi kahe silma vahele?\nHetkel FB eventi kirjeldus:\nLoading vol.1 toimub 5-7 Mai 2017 ja ruumi on meil vähemalt 40le osavõtjale. Varasemalt oleme korraldanud 2 inivitational üritust nime all “Big FFAP LAN & Couch Gaming”.\nÜrituse peakorraldajad on Gaming House ja Get Rekt Gaming.\nNagu ka eelmistel üritustel on ka see kord meil olemas lisaks LANi osale Couch Gaming. See tähendab seda, et kohapeal on olemas Wii U, Playstation 4 ning suurel ekraanil ka vägevamad PC mängud milles on võimalik üksteise vastu võistelda. Couch Gamingu võistlustel osalemiseks pole vajalik oma arvutit või mänge kaasa võtta.\nÜritusele registreerimiseks ei piisa ainult Going nupu vajutamisest. Registreerimine on kinnitatud siis kui on tasutud registreerimistasu. Eelregistreerimise viimane kuupäev on 3.5.2017. Vajadusel saab osta pileti ka kohapeal sularahas, kuid me eelistaksime eelregistreerimist.\nRegistreerimistasu on 10 EUR, see sisaldab ürituse piletit ning tuleks kanda a/a EE051010011643001225 KULASALU LAURI.\nSelgitusse tuleks ära märkida oma alias, email ning kas osaled arvutiga või ilma.\nEesnimi Perenimi – alias – email – osalen arvutiga/ilma arvutita\nNäidis: Lauri Kulasalu – rembomy – lauri(at)zamham.eu – osalen arvutiga\nKõigile osalejatele saadetakse informatiivne kiri nende registreerimisest koos toitlustusvõimaluste infoga.\n20:00 Algus, saab kohapeal kätte ürituse pileti ja omale koha valida.\n21:00 Dirt 3\n23:00 Ultimate Chicken Horse\n12:00 Mortal Kombat XL\n16:00 Red Alert 3\n19:00 Mängude arendus Eestis. Marko näitab mis mänge on tehtud viimastel GameJamidel ja mis asjad on Gamejamid!\n20:00 CS:GO (2v2)\n00:00 Mänguteemaline Viktoriin\n12:00 Mystery Tournament (Couch Gaming) – reeglid avalikustatakse kohapeal\n15:30 Üritus on lõppenud ja uksed lähevad kinni.\nGame Rules: https://1drv.ms/w/s!AojweHpoBzSBjaM1O51A1JFlPmzobQ\nMida võtta kaasa kui tuled LANile?\nPikendusjuhe - vähemalt 3m, soovitavalt 5m.\nVõrgukaabel - vähemalt 3m, soovitavalt 5m. (vajadusel saab ka kohapeal Digifi käest kaabli soetada)\nMagamiskott - Magamiseks on eraldi ruum kus saab LANi melust veidike eemale. Kohad põrandal. Kui on soov endale võtta magamiseks vaikne tuba, siis saab seda rentida Waide Motellist eraldi.\nSöök/Jook – Kohapeal külmkapi võimalust seekord pole. Veekeetja on olemas.\nOma arvuti koos peale installitud mängudega.\nÜritusel osalemiseks on vajalik, et vanust oleks vähemalt 16.\nIga osaleja vastutab oma arvutis oleva tarkvara õigsuse eest ise.\nAlkoholi ja ebaseaduslike mõnuainete tarbimine üritusel on rangelt keelatud.\nVol.4 registreerimine avatud -> https://www.facebook.com/events/2226577390953848/\nLAN: Unreal Tournament, Tom Clancy's Rainbow Six Siege, Dirt 3, Darkside Tetris\nCouch Gaming: Mortal Kombat XL (PS4), Inversus (PC), Blazerush (PC)\nLisaks toimub terve ürituse vältel Assetto Corsa ajasõidu võistlus\nSeda ei karda, et kui enda võrgukaabli kaasa peab võtma, siis keegi "rikub võrgu ära" kehvakese kaabliga?\nLisaks, kas on seal ka mingi väline ühendus või lihtsalt sisevõrk?\nEks see hirm on olemas aga hoiame jooksvalt asjal silma peal ja tegeleme kui vaja, siiani on hästi läinud . Endal on ka alati varu olemas kui kellelgi tõesti kaablit pole või peakski olema vigane kaabel.\nVälisvõrgule saab ligi ning jagatud gigabitine ühendus jookseb sinna suunas.\nTe mingisugust laiv ülekannet ka teete? Ja/või projektoriga seinale, keegi täidab näiteks spektaatori rolli teatud mängudest?\nVõi lihtsalt jalutab live ülekande telefoni / seadmega ringi ning samuti kuvatakse projektoriga seinale?\nSelline šõu värk\nLive Couch Gaming alast on kindlasti plaanis, võimalik, et tuleb ka rohkemat. Milliselt twitchi kanalilt seda näeb veel selgub, kuid kindlasti saab ürituse alla ning ja meie discordi sellest link kui laivi läheb.\nEhk siis rummi ei või kaasa võtta.\nSiis vist ei mängi välja\nEdit: mõnel pool loetakse õlu karastusjoogiks, kuidas teil?\nM: 120giga ssd (1tk-15.- / 5tk-70.- / 10tk-135.-)\nM: Msi Z170A Gaming M5 + Intel i5-6400 6 371\nM: Asus Dual GTX 1060 6GB 21 2183\nM: ZOTAC GeForce® GTX 1070 Ti / 8GB GDDR5 / AMP Extreme (ZT-P10710B-10P) 0 156\nM: MSI Radeon RX 580 8GB Gaming X 0 192\nM: SSD 120GB x5 0 356\nKommentaarid: 1187 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 0 :: 1 :: 840\nlõpuks ometi üks lan kus on ka rallyt võimalik sõita, juba selle pärast tuleks kohale (oskused küll kõvasti roostes,kuid vähemalt fun), aga nagu ikka siis kui midagi head toimub on muud toimetused, vaja kaugele saksamaale sõita just 19 okt\nloodetavasti ei jää viimaseks ürituseks.\nKuna üritus on 16+ siis õlu meil karastusjookide alla ei mahu aga funi on kindlasti niipalju, et sellest puudust ei tunne\nVol.5 ettevalmistused juba vaikselt käivad ning rally jääb meile repertuaari.\nHinnavaatlus » Üldfoorum » Loading LAN Party (19-21 Oktoober 2018)


Viieristi ja Marimetsa looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine – Riigi Teataja\nViieristi ja Marimetsa looduskaitsealade kaitse-eeskirjade ning välispiiri kirjelduste kinnitamine\nRT I 1997, 46, 736\nVastu võetud 06.06.1997 nr 110\n1) Viieristi looduskaitseala kaitse-eeskiri (juurde lisatud);\n2) Viieristi looduskaitseala välispiiri kirjeldus (juurde lisatud);\n3) Marimetsa looduskaitseala kaitse-eeskiri (juurde lisatud);\n4) Marimetsa looduskaitseala välispiiri kirjeldus (juurde lisatud).\n2. Määrata Viieristi looduskaitseala valitsejaks Saare maavanem ja Marimetsa looduskaitseala valitsejaks Lääne maavanem.\nVabariigi Valitsuse 6. juuni 1997. a. määrusega nr. 110\nViieristi looduskaitseala kaitse-eeskiri\n1. Viieristi looduskaitseala (edaspidi kaitseala) moodustati Kingissepa Rajooni TSN TK 3. aprilli 1965. a. otsusega nr. 32 «Looduse kaitsest Kingissepa rajoonis» kinnitatud maastiku üksikelemendi «Viieristi mäed» ja botaanilise objekti «Luuderohu ja jugapuu kasvukoht» baasil.\n2. Kaitseala maa-ala on määratletud Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Viieristi looduskaitseala välispiiri kirjeldusega.\n3. Kaitseala maa-ala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele kahte tüüpi vöönditeks: viieks sihtkaitsevööndiks ja üheks piiranguvööndiks.\n4. Kaitseala ning selle vööndite, samuti kohustustega koormatavate alade piirid kantakse riiklikusse maakatastrisse.\n5. Kaitseala ning selle vööndite piiride kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Sõrve metskonna 1986. aasta puistuplaani alusel ning talumaade osas kuni 1940. aastani väljaantud Katastri Ameti skeemiliste kaartide (mõõtkava 1:10 000) alusel.\n6. Inimestel on lubatud viibida ning marju ja seeni korjata kogu kaitsealal, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja punktis 15 sätestatud juhtudel sihtkaitsevööndis. Telkimine, laagrissejäämine ja lõkke tegemine on lubatud ainult kaitseala valitseja poolt selleks ettenähtud ja tähistatud paikades ning kinnisasja omanikul omal maal või muul maavaldajal oma valduse piires.\n7. Jalgratastega sõitmine väljaspool selleks ettenähtud teid ja radu ning mootorsõidukitega sõitmine ja nende parkimine väljaspool selleks ettenähtud teid ja parklaid on keelatud, välja arvatud teaduslikel välitöödel, järelevalve- ja päästetöödel ning käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud metsatöödel.\n8. Metsa kasutamise kord kaitsealal sätestatakse vöönditi käesoleva kaitse-eeskirjaga. Keelatud on puhtpuistute kujundamine varem rajatud metsakultuuride alal, energiapuistute rajamine ning keemiline võsatõrje.\n9. Jahipidamine kaitsealal on keelatud. Ulukite arvukuse reguleerimine sätestatakse vöönditi käesolevas kaitse-eeskirjas ja keskkonnaministri poolt kehtestatud korras vastavalt kaitstavate loodusobjektide seadusele (RT I 1994, 46, 773) ja jahikorralduse seadusele (RT I 1994, 30, 465; 83, 1449; 1996, 49, 953).\n3) veekogude kuju ja veetaseme muutmine;\n5) rahvaürituste (osalejate arvuga üle 50 inimese) korraldamine.\n11. Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas kaitse-eeskirjas ettenähtud juhtudel peab vastava loa taotleja või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse. Kaitseala valitseja vastab taotlusele nõusoleku või motiveeritud keeldumisega ja vajaduse korral omapoolsete tingimuste esitamisega nii taotlejale kui ka vastava loa andjale hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist. Keskkonnaekspertiisi tegemise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni ekspertiisiakti saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa andjat.\nKaitseala valitseja vaatab raieloataotluse läbi ning annab oma nõusoleku või esitab motiveeritud keeldumise ja vajadusel omapoolsed tingimused kümne päeva jooksul pärast taotluse saamist.\n12. Kaitseala piires oleva kinnistu võõrandamisel on võõrandaja kohustatud võõrandamislepingu ärakirja saatma kaitseala valitsejale kaitstavate loodusobjektide seaduse paragrahvi 9 lõike 5 kohase riigi ostueesõiguse realiseerimise tagamiseks.\n13. Sihtkaitsevöönd on kaitseala osa seal väljakujunenud või kujundatavate looduslike ja poollooduslike koosluste säilitamiseks.\n14. Kaitsealal on kolm mittemajandatavat sihtkaitsevööndit:\n1) Jõesoo sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad:\nSalme vallas Sõrve metskonna kvartal 98 (ainult riigimaa ja Valdesheimi maaüksuse osas),\nTorgu vallas kvartal 108 (ainult kvartali lõunaosa läbivast ida-läänesuunalisest pinnasteest põhja pool olev, kaitsealale jääv osa; nii riigimaa kui ka Valdesheimi maaüksuse ja kinnistute A-52, A-54, A-86, 264, 142 ja 273 maa osas);\n2) Riiu soo sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Torgu vallas Sõrve metskonna kvartal 197 (ainult kirde-edelasuunalisest pinnasteest põhja pool olev, kaitsealale jääv osa; nii riigimaa kui ka kinnistute 7, 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 maa osas);\n3) Lausma sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Torgu vallas Sõrve metskonna kvartal 130 (nii riigimaa kui ka kinnistute A-7, A-9, A-11, A-13 ja A-15 maa osas).\n15. Jõesoo sihtkaitsevööndis on 1. veebruarist 31. augustini keelatud inimeste viibimine väljaspool kaitseala valitseja poolt tähistatud teid ja radu, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel.\n16. Mittemajandatavas sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine. Lubatud on järgmised koosluste ja liikide säilimiseks vajalikud või neid mittekahjustavad tegevused kaitseala valitseja nõusolekul:\n1) hooldustööd kaitstavate liikide elutingimuste säilitamiseks Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 1994. a. määrusega nr. 462 «Loodusobjekti kaitse alla võtmise korra ning II kategooria kaitsealuste taime-, seene- ja loomaliikide ning kivististe nimekirjade kinnitamine» (RT I 1994, 94, 1610; 1996, 46, 890) kehtestatud korras väljaantud loa alusel;\n2) teede ja radade hooldustööd, välja arvatud Jõesoo sihtkaitsevööndis 1. veebruarist 31. augustini;\n3) Lausma ja Riiu soo sihtkaitsevööndites ulukite arvukuse reguleerimine;\n4) Riiu soo sihtkaitsevööndis elektriliinide hooldustööd.\n17. Mittemajandatava sihtkaitsevööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse (juhtfunktsioon  looduskaitse; metsaökosüsteemi areng üksnes loodusliku protsessina).\n18. Mittemajandatava sihtkaitsevööndi maa jäetakse kaitsealuse maana riigi omandisse Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796; 1997, 13, 210; 37/38, 570) paragrahvi 29 ja paragrahvi 31 lõike 1 punkti 2 alusel.\n19. Kaitsealal on kaks majandatavat sihtkaitsevööndit:\n1) Valdesheimi sihtkaitsevöönd, kuhu kuuluvad:\nSalme vallas Sõrve metskonna kvartalid 92 (ainult kaitsealale jääv osa) ja 98 (ainult kinnistute 138, 142, 145, 146, 147, 258, 262, 264, 273, 275, 279, 286, 297 ja 301 maa osas),\nTorgu vallas Sõrve metskonna kvartalid 91 (ainult kaitsealale jääv osa), 97 (ainult KuressaareSääre maanteest ida pool olev, kaitsealale jääv osa), 107 (ainult KuressaareSääre maanteest ida poole jääv osa; nii riigimaa kui ka Valdesheimi maaüksuse osas), 108 (ainult kvartali lõunaosas kulgevast ida-läänesuunalisest pinnasteest lõuna pool olev, kaitsealale jääv osa), 116 (ainult KuressaareSääre maanteest ida poole jääv osa) ja 117;\n2) Kaavi sihtkaitsevöönd, kuhu kuulub Torgu vallas Sõrve metskonna kvartal 197 (ainult kirde-edelasuunalisest pinnasteest lõuna pool olev, kaitsealale jääv osa, kinnistute 6, 7, 12 ja 14 maa osas).\n20. Majandatavas sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja II osas lubatud ja järgmised kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul lubatud tegevused:\n1) teede, radade, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide hooldustööd;\n2) valikraie, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu väljaveo ning puistu lõppkoosseisu ja täiuse osas;\n3) Kaavi sihtkaitsevööndis ulukite arvukuse reguleerimine;\n4) käesoleva kaitse-eeskirja punktis 22 sätestatud tegevus.\n21. Majandatava sihtkaitsevööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse (juhtfunktsioon  looduskaitse; bioloogilise mitmekesisuse säilitamine).\n22. Valdesheimi sihtkaitsevööndis on kaitsealuse taimeliigi kasvutingimuste säilitamiseks vajalik kohustusliku tegevusena häilude raiumine Sõrve metskonna kvartalite 107 (nii riigimaal kui ka Valdesheimi maaüksusel) ja 116 KuressaareSääre maantee ja Sõrve 35 kV elektriliini trassi lääneserva vahele jääval alal. Häilude suuruse ning paiknemise, raieaja ja kasutatava tehnoloogia määrab kaitseala valitseja.\n24. Kaitsealal on Koltsi piiranguvöönd, kuhu kuuluvad:\nTorgu vallas Sõrve metskonna kvartalid 97 (ainult KuressaareSääre maanteest lääne pool olev, kaitsealale jääv osa; nii riigimaa kui ka kinnistute A-65, A-83, A-93 ja 92 maa osas), 107 (ainult KuressaareSääre maanteest lääne pool olev, kaitsealale jääv osa; kinnistute A-93, A-83, A-92, A-82, A-91, A-88, A-89 ja A-90 maa osas) ja 116 (ainult KuressaareSääre maanteest lääne pool olev, kaitsealale jääv osa; kinnistute A-89, A-88, A-81, A-87 ja A-80 maa osas).\n25. Piiranguvööndis on lubatud looduskaitsenõuetega kooskõlas olev majandustegevus, välja arvatud käesoleva kaitse-eeskirja II osas keelatud ja järgmised keelatud tegevused:\n2) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud liiva ja kruusa võtmine eraõiguslikul maal oma tarbeks kaitseala valitsejaga kooskõlastatud kohtades;\n3) lõppraie, välja arvatud turberaie ja käesoleva kaitse-eeskirja punktis 28 lubatud raie.\n26. Kaitseala valitseja nõusolekuta on piiranguvööndis keelatud:\n2) teede, õhuliinide ja muude kommunikatsioonide rajamine, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada looduskaitselistest ja maastikuarhitektuurilistest kaalutlustest lähtuvaid tingimusi ja ettekirjutusi;\n5) puidu varumine, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu väljaveo ning puistu lõppkoosseisu ja täiuse osas;\n27. Piiranguvööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse (juhtfunktsioon  looduskaitse; maastikuilme säilitamine).\n28. Piiranguvööndis on kaitsealuse taimeliigi kasvutingimuste säilitamiseks vajalik kohustusliku tegevusena häilude raiumine kinnistute A-83, A-92, A-82, A-90, A-91, A-89 ja A-88 maal Sõrve metskonna kvartalis 107 Koltsi järve ja KuressaareSääre maantee vahelisel alal. Häilude suuruse ning paiknemise, raieaja ja kasutatava tehnoloogia määrab kaitseala valitseja.\n29. Isikud, kes rikuvad käesoleva kaitse-eeskirja nõudeid, kannavad haldus- või kriminaalvastutust ja tsiviilvastutust seaduses ettenähtud korras.\nViieristi looduskaitseala välispiiri kirjeldus\nViieristi looduskaitseala piir (edaspidi piir) kulgeb Saaremaal Torgu vallas Viieristi karjääri põhjaosast KuressaareSääre maanteele suunduva tee ja Sõrve metskonna kvartalite 91 ja 60 vahelise sihi ristumiskohast mööda nimetatud sihti kagu suunas (ületades Torgu ja Salme valla vahelise piiri ja jätkudes Salme vallas) ning mööda kvartalite 51 ja 92 vahelist sihti kuni põlise riigimetsamaa piirini. Edasi kulgeb piir mööda põlise riigimetsamaa piiri kagu ja edela suunas kuni kvartalite 92 ja 98 vahelise sihini, edasi mööda seda kagu suunas läbi talude 297 ja 145 lahustükkide kuni Liivi laheni, seejärel mööda Liivi lahe kaldajoont edela suunas (ületades Salme ja Torgu valla vahelise piiri ning jätkudes Torgu vallas) kuni talu A-52 lahustüki edelapiiri mõttelise sirgjoonelise kagusuunalise pikenduseni. Edasi kulgeb piir mööda talu A-52 lahustüki edelapiiri sirgjoonelist kagusuunalist pikendust loode suunas läbi talu A86 lahustüki ja edasi mööda talu A-52 lahustüki edelapiiri kuni nimetatud talu läänenurgani ning edasi sirgjooneliselt talu A-54 läänenurka põlise riigimetsamaa piiril. Edasi kulgeb piir mööda põlise riigimetsamaa piiri lõuna suunas kuni kraavini Sõrve metskonna piiril, edasi mööda Sõrve metskonna piiri lõuna ja lääne suunas kuni KuressaareSääre maanteeni ning edasi mööda selle teemaa idapiiri põhja suunas kuni endise raudteetammi juurde kulgeva esimese teeni. Piir jätkub mööda nimetatud tee idaserva loode suunas kuni endisel raudteetammil kulgeva teeni ning edasi mööda selle idaserva kuni kvartali 97 põhjapiirini ning edasi mööda seda ida suunas KuressaareSääre maanteeni. Edasi kulgeb piir mööda KuressaareSääre maantee teemaa läänepiiri lõuna suunas kuni Viieristi karjääri maaeralduse 2:5/- lõunapiiri mõttelise sirgjoonelise läänesuunalise pikenduseni ja edasi mööda seda, seejärel mööda maaeralduse 2:5/- lõunapiiri ja selle mõttelist sirgjoonelist idasuunalist pikendust kuni Torgu ja Salme valla vahelise piirini kvartalite 97 ja 98 vahelisel sihil ning edasi mööda valdadevahelist piiri kirde suunas kuni kvartali 98 põhjanurgani. Edasi kulgeb piir Torgu vallas sirgjooneliselt Viieristi karjääri põhjaosast KuressaareSääre maanteele suunduva tee ja Sõrve 35 kV elektriliini trassi ristumiskohta ning edasi mööda nimetatud tee idaserva loode suunas kuni ristumiskohani kvartalite 91 ja 60 vahelise sihiga.\nViieristi looduskaitseala lahusmaatüki piir kulgeb Torgu vallas Sõrve metskonna kvartali 130 põhjanurgast mööda nimetatud kvartali kirde- ja kagupiiri, edelapiiril kulgevat kraavi ning loodepiiri kuni nimetatud kvartali põhjanurgani.\nViieristi looduskaitseala teise lahustüki piir kulgeb Torgu vallas KuressaareSääre maantee ning Sõrve metskonna kvartali 197 eraldiste 3 ja 4 vahelise sihi ristumiskohast mööda nimetatud sihti kagu suunas Sõrve 35 kV elektriliini trassini ning edasi mööda selle idaserva kirde suunas kuni kvartali 197 põhjapiirini. Edasi kulgeb piir mööda Sõrve metskonna piiri kuni kinnistu 8 loodepiirini ning edasi mööda nimetatud kinnistu loode- ja edelapiiri lõuna suunas kuni Sõrve metskonna piirini ning edasi mööda seda kuni kinnistu 14 edelapiirini. Edasi kulgeb piir mööda kinnistu 14 edelapiiri loode suunas kuni kirde-edelasuunalise pinnasteeni ning edasi mööda seda edela suunas kuni kvartalite 196 ja 197 vahelise sihini. Piir jätkub mööda kvartalite 196 ja 197 vahelist sihti kuni KuressaareSääre maantee teemaa idapiirini ning edasi mööda seda kirde suunas kuni ristumiskohani kvartali 197 eraldiste 3 ja 4 vahelise sihiga.\nViieristi looduskaitseala välispiiri kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1992. aasta maakasutuskaardi (mõõtkava 1:10 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Sõrve metskonna 1986. aasta puistuplaani alusel ning talumaade osas Riikliku Maakatastri andmete (seisuga 22. oktoober 1996. a.) ning kuni 1940. aastani väljaantud Katastri Ameti skeemiliste kaartide (mõõtkava 1:10 000) alusel.\n1. Marimetsa looduskaitseala (edaspidi kaitseala) on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a. määrusega nr. 340 «Sookaitsealade moodustamise kohta» (ENSV Teataja 1981, 22, 311) moodustatud Marimetsa sookaitseala ja Haapsalu Rajooni RSN TK 22. aprilli 1964. a. otsusega looduskaitse alla võetud maastiku üksikelemendi -- Kullamaa Liivamägede baasil.\n2. Kaitseala on loodud Lääne-Eestile tüüpilise, inimtegevusest oluliselt mõjutamata Marimetsa soo ja Läänemere vanade rannamoodustiste -- Kullamaa Liivamägede kaitseks.\n3. Kaitseala välispiir on määratletud Vabariigi Valitsuse poolt kinnitatud Marimetsa looduskaitseala välispiiri kirjeldusega.\n4. Kaitseala maa-ala jaguneb vastavalt kaitsekorra eripärale ja majandustegevuse piiramise astmele sihtkaitsevööndiks ja piiranguvööndiks.\n6. Kaitseala ning selle vööndite piiride kirjeldus on koostatud riigiettevõtte Eesti Maauuringud 1993. a. maakasutuskaardi (mõõtkava 1:20 000) ja Eesti Metsakorralduskeskuse Kullamaa metskonna 1987. a. puistuplaani ning talumaade osas kuni 1940. a. väljaantud Katastri Ameti skeemiliste kaartide (mõõtkava 1:10 000) alusel.\n7. Inimestel on lubatud viibida ning marju ja seeni korjata kogu kaitseala maa-alal. Liikumine eramaal toimub vastavalt asjaõigusseadusele (RT I 1993, 39, 590; 1995, 26--28, 355; 57, 976; 1996, 45, 848; 51, 967) ja kaitstavate loodusobjektide seg marju ja seeni korjata kogu kaitseala maa-alal. Liikumine eramaaotorsõidukite ja jalgratastega liiklemine kaitseala maa-alal väljaspool selleks ettenähtud teid on keelatud, välja arvatud:\n1) järelevalve- ja päästetöödel;\n2) käesoleva kaitse-eeskirjaga lubatud metsa- ja põllumajandustöödel nii, et ei kahjustataks looduslikke või poollooduslikke kooslusi;\n3) mootorsaanidega lumel kaitseala valitseja nõusolekul.\n9. Telkimine, laagrissejäämine ja lõkke tegemine on lubatud üksnes kaitseala valitseja poolt selleks ettenähtud ja tähistatud paikades või kinnisasja omaniku või muu seadusliku valdaja loal.\n10. Metsa kasutamise kord kaitsealal sätestatakse vöönditi käesoleva kaitse-eeskirjaga. Keelatud on:\n5) raietööd kaitseala valitseja nõusolekuta, kusjuures kaitseala valitsejal on õigus esitada nõudeid raieaja, puidu kokku- ja väljaveo ning puistu lõppkoosseisu ja täiuse osas. Puidu kokku- ja väljavedu võib toimuda üksnes külmunud pinnasel.\n11. Kaitseala maa-ala on jahimaa.\n5) turismi ja rahvaürituste (osalejate arvuga üle 50 inimese) korraldamine.\n13. Kaitseala valitseja nõusoleku saamiseks käesolevas kaitse-eeskirjas ettenähtud juhtudel peab vastava loa taotleja või projekti või kava kooskõlastuse taotleja esitama kaitseala valitsejale kirjaliku taotluse. Kaitseala valitseja vastab taotlusele nõusoleku või motiveeritud keeldumisega ja vajaduse korral omapoolsete tingimuste esitamisega nii taotlejale kui ka loa väljaandjale hiljemalt ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist. Keskkonnaekspertiisi tegemise vajaduse korral on kaitseala valitsejal õigus taotlusele vastamist edasi lükata kuni ekspertiisiakti saamiseni, teavitades sellest nii nõusoleku taotlejat kui ka loa väljaandjat.\n14. Järelevalvet kaitsealal korraldavad kaitseala valitseja või teised selleks volitatud isikud, kellel on oma pädevuse piires õigus kaitsealal tegutseda ka iseseisvalt.\n15. Kaitseala piires oleva kinnistu võõrandamisel on võõrandaja kohustatud võõrandamislepingu ärakirja saatma kaitseala valitsejale kaitstavate loodusobjektide seaduse paragrahvi 9 lõike 5 kohase riigi ostueesõiguse realiseerimise tagamiseks.\n16. Sihtkaitsevöönd on kaitseala maa-ala, kus tagatakse koosluste areng üksnes loodusliku protsessina.\n17. Sihtkaitsevööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse (juhtfunktsioon -- looduskaitse, metsaökosüsteemi areng üksnes loodusliku protsessina).\n18. Sihtkaitsevööndisse kuuluvad Martna vallas Kullamaa metskonna kvartalid 11--15, 20 ja 38 ning kvartalite 19, 26, 28, 30 ja 31 kaitsealale jäävad osad, Risti vallas Kullamaa metskonna kvartali 49 eraldise 9 osa, mis jääb kirde-edelasuunalisest kraavist kagu poole, ja eraldis 10 ning kvartal 50 ja Kullamaa vallas Kullamaa metskonna kvartalid 85--91.\n19. Sihtkaitsevööndis on keelatud majandustegevus ja loodusvarade kasutamine.\n20. Sihtkaitsevööndis on lubatud järgmine koosluste ja liikide säilitamiseks vajalik või neid mittekahjustav tegevus kaitseala valitseja nõusolekul:\n1) ulukite arvukuse reguleerimine;\n2) olemasolevate teede hooldustööd;\n3) mittetootmisliku iseloomuga ehitiste rajamine kaitseala tarbeks.\n21. Sihtkaitsevööndi maa jäetakse kaitsealuse maana riigi omandisse Eesti Vabariigi maareformi seaduse (RT 1991, 34, 426; RT I 1996, 41, 796; 1997, 13, 210; 37/38, 570) paragrahvi 29 ja paragrahvi 31 lõike 1 punkti 2 alusel ja on maamaksuseaduse (RT I 1993, 24, 428; 1996, 41, 797; 89, 1589) paragrahvi 4 lõike 1 punkti 1 alusel maamaksust vabastatud.\n22. Piiranguvöönd on kaitseala majanduslikult kasutatav osa, kus majandustegevuses tuleb arvestada kaitstavate loodusobjektide seaduses ning käesolevas kaitse-eeskirjas kehtestatud piirangutega.\n23. Piiranguvööndi metsad kuuluvad hoiumetsa kategooriasse (juhtfunktsioon -- looduskaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine).\n2) prügi ja heitmete ladustamine;\n3) uute teede ja tehnovõrkude rajamine;\n26. Piiranguvööndis on keelatud:\n2) veekogude vee taseme muutmine ja nende kallaste kahjustamine;\n4) maavarade ja maa-ainese kaevandamine, välja arvatud kinnisasja omanikul või muul seaduslikul valdajal oma kinnisasja piires maapõueseaduse (RT I 1994, 86/87, 1488; 1995, 75, 1321; 1996, 49, 953) paragrahvide 26 ja 62 alusel kaitseala valitseja igakordsel nõusolekul;\nMarimetsa looduskaitseala välispiiri kirjeldus\nMarimetsa looduskaitseala välispiir (edaspidi piir) kulgeb Risti vallas Kullamaa metskonna kvartali 48 läänenurgast mööda TallinnaHaapsalu maantee teemaa lõunapiiri põhja-kirde suunas kuni lõikumiseni elektriliiniga sama kvartali eraldise 8 kohal ning mööda nimetatud liini kirde suunas kuni selle uue lõikumiseni TallinnaHaapsalu maantee teemaa lõunapiiriga kvartali 49 eraldise 5 kohal ning seejärel uuesti nimetatud teemaa lõunapiiri mööda ida suunas kuni RistiKullamaa 110 kV elektriliinini. Edasi kulgeb piir mööda nimetatud liini lõuna suunas kuni Marimetsa ojani. Piir jätkub mööda Marimetsa oja lõuna suunas Risti ja Kullamaa vallas kuni kraavini talu A87 maal ning mööda seda lääne-edela suunas ning seejärel mööda sama kraavi talude A84 ja A87 maadel lõuna-edela ja uuesti lääne-edela suunas kuni talu A87 läänepiirini ning mööda seda ja talude A7, A78, A28 ja A86 idapiiri kagu suunas kuni Marimetsa ojani ning seejärel mööda seda lõuna suunas kuni kraavini talu A2 lõunapiiril ning mööda seda kraavi talude A2, A5, A8, A12, A7 ja A9 lõunapiiril lääne suunas kuni kvartali 92 läänepiirini. Edasi jätkub piir mööda kvartalite 92, 93, 94, 101 ja 106 idapiiri. Kvartali 106 idanurgast kulgeb piir mööda endise karjääri põhjapiiri kuni karjääri kirdenurgani, seejärel karjääri kirdenurga juurest ida suunas kulgevat teed pidi kuni selle lõikumiseni põhja- lõunasuunalise tervisejooksurajaga ning seejärel mööda seda kuni selle lõikumiseni kagu-loodesuunalise tervisejooksurajaga. Piir jätkub mööda nimetatud rada ja kulgeb edasi endise karjääri piiri mööda ning jätkub mööda talu Jüritoa A78 läänepiiri kuni ristumiseni kvartali 106 piirini. Piir jätkub mööda kvartali 106 eraldiste 22 ja 21 läänepiiri loode suunas kuni loodesse suunduva teeni. Edasi kulgeb piir mööda seda teed talu Mardi A103 maal ning seejärel läbi kvartalite 104, 103, 102, 97, 96 ja 95 loode suunas kuni kvartali 95 läänepiirini ning seejärel mööda kvartalite 95 ja 91 läänepiiri kirde suunas kuni kvartali 38 lõunapiirini. Edasi kulgeb piir Martna vallas mööda kvartali 38 lõunapiiri loode suunas, mööda kvartali 40 idapiiri edela suunas ning mööda kvartalite 40 ja 39 lõunapiiri lääne suunas kuni LiiviKaasiku maanteeni. Edasi jätkub piir mööda LiiviKaasiku maanteed loode suunas kuni kvartali 34 põhjapiirini. Seejärel kulgeb piir mööda kvartali 34 põhjapiiri ida suunas kuni kvartali 33 eraldiseni 15 ning seejärel mööda sama kvartali eraldiste 15, 16 ja 17, kvartali 30 eraldise 6, kvartali 28 eraldise 16 ja kvartali 26 eraldise 23 läänepiiri põhja suunas ja edasi mööda sama eraldise põhjapiiri ning kvartali 31 eraldiste 10, 11 ja 12 põhjapiiri ida suunas ning sama kvartali eraldiste 13, 8 ja 5 läänepiiri loode, põhja ja kirde suunas ning kvartali 19 eraldise 10 loodepiiri kirde suunas, kvartalite 20 ja 11 läänepiiri põhja suunas ja mööda kvartalite 11, 12, 13, 14 ja 15 põhjapiiri kirde suunas ning seejärel Risti vallas mööda kvartali 50 läänepiiri kirde suunas ja mööda kvartali 48 läänepiiri loode suunas kuni selle kvartali läänenurgani.


Pealkiri Mu isamaa on minu arm [Helisalvestis] = My native land, my dearest love / Gustav Ernesaks ; [esitab] Eesti Rahvusmeeskoor, dirigendid: Kuno Areng (6, 10, 17, 18), Gustav Ernesaks (1), Uno Järvela (12, 13), Eri Klas (8, 24), Olev Oja (2, 7, 14-16, 19, 20, 22), Ants Soots (9, 21, 23), Ants Üleoja (3-5)\nIlmunud [Tallinn] : RAM, 2008\nKirjeldus 1 CD (69'51'')\nEMTA raamatukogu CD 8940 KOHAL KOHALKASUTUS\nRR 8.k muusikasaali hoidla DAC-10419 KOHALKASUTUS\nRR arhiivkogu: ooteaeg 1t ARDAC-03387 KOHALKASUTUS KAASAS LISA(D) Lisa: 1 buklet\nTlnKR muusikaosakond 783.4A/ERN KOHAL\nTÜR fonoteek (CD 14p) 2e ERNE Mu KOHAL\nTÜR arhiivkogu ARH CDA 2199 ARHIIVEKSEMPLAR KOHALKASUTUS\nTÜ Viljandi kultuuriakadeemia (5p) CD ERN KOHAL\nKirjastajanumber RAM 0208 RAM\nMärkused Pühendatud Gustav Ernesaksa 100. sünniaastapäevale\nTekstilisas heliloojast, koorist, dirigentidest ja laulusõnad eesti ja inglise keeles\nSisukord 1. Hakkame mehed minema = Let us set out / sõn.: rahvaluule, "Vana kannel" ; 2. Sireli, kas mul õnne = Lilacs, will you tell my fortune? / sõn.: G. Ernesaks ; 3. Sõduri lohutus (Rännakulaul) = Soldier's comfort (Marching song) / sõn.: J. W. Goethe j. M. Under ; 4. Päike vajus pärnapuule = Sun set behind a lime tree / sõn.: E. Visnapuu ; 5. Eesti olema peab vaba (Jüriöö marss) = Estonia must be free (St. George's night march) / sõn.: J. Barbarus ; 6. Lõokene = Lark / sõn.: K. Merilaas ; solist A. Arder ; 7. Õhtu rannas = Evening on the shore / sõn.: J. Smuul ; 8. Näärisokk = Christmas bogey / sõn.: rahvaluule, M. Raud ; 9. Mind kutsuti pulma = I was invited to a wedding / sõn.: trad. ; solist A. Arder, bariton, M. Tuisk, roopill ; 10. Laul kevadest = Spring song / sõn.: D. Vaarandi ; solistid: A. Kirss, tenor, A. Alamaa, bass ; Süidist "Kuidas kalamehed elavad" = from choir suite "How fishermen live" / sõn.: J. Smuul: 11. Meri laulab = Singing sea / solist R. Mikson ; 12. Kalamees naerab = A fisherman laughs ; 13. Laine tõuseb = Wave in rising ; 14. Lauliku talveüksindus = Winter loneliness of a poet / sõn.: J. Liiv ; 15. Purikas = Icicle / sõn.: E. Niit ; 16. Kutse = Invitation / sõn.: J. Smuul ; solist R. Mikson, tenor ; 17. Nad tulevad hommiku kandist = They come from the direction of the morning / sõn.: A. Suuman ; 18. Suvi puhkab = Summer rests / sõn.: A. Suuman ; 19. Vanad paadid = Old boats / sõn.: D. Vaarandi ; 20. Vanade kaptenite kalmudel = On the graves of old captains / sõn.: M. Kesamaa ; 21. Jaanid käes (Õlletegu) = Midsummer eve (Beer brewing) / sõn.: D. Vaarandi ; 22. Veart kellad (Taadile) = Good bells (To grandpa) / sõn.: I. Sikemäe ; 23. Sibeliuse ausamba jalamil = At the pedestal of the monument to Sibelius / sõn.: M. Nurme ; 24. Mu isamaa on minu arm = My native land, my dearest love / sõn.: L. Koidula\nMärkused Kujundaja Raul Pero\nSalvestatud 1973 (1), jaanuar, aprill ja mai 2008 Estonia Kontserdisaalis (2-24)\nTäiendkirjed Ernesaks, Gustav, 1908-1993, helilooja. Kuidas kalamehed elavad. Valik\nArder, Aleksander, 1981-, esitaja\nPero, Raul, kujundaja\nRööppealkiri My native land, my dearest love [Helisalvestis]


"Seltsimees laps"Foto: Priit Grepp/Amrion OÜ\nKui kasutad kodus filmide ja seriaalide vaatamiseks Amazon Prime Video, Netflixi, Telia, Elisa ja TVPlay Premiumi teenuseid, siis panime sinu jaoks kokku nädala filmi- ja seriaalisoovitused.\n“Victoria ja Abdul”\nSee 100 aastat tagasi aset leidnud, kuid siiani maailma eest varajatud peatükk ajaloost räägib humoorikal ja soojal moel ülitõsistest ning kaasajal kandva tähtsusega ülemaailmsetest teemadest nagu usu- ja rassisallivus, kultuuride kokkupõrge ning kõikevõitev üldinimlik armastus. Kui India päritolu 24-aastane Abdul Karim (Ali Fazal) sõidab Inglismaale vanaldase kuninganna Victoria (Oscari võitja Judi Dench) juubelipidustustele, et anda üle monarhile pühendatud tseremoniaalne münt, saab ta oma suureks üllatuseks Tema Majesteedi heasoovliku tähelepanu osaliseks. Pikkadest valitsusaastatest väsinud ja õukonnaelu piirangutest blaseernud Victorias hakkab aina enam tärkama vastuseis tema rangelt reglementeeritud elu ahistavuse suhtes ning nii sünnib kuninganna ja põneva siira võõramaalase vahel soe usalduslik liit. Mida enam Victoria kiindumus Abduli vastu kasvab, seda enam hakkab võimas valitsejanna vaatama muutuvat maailma värske pilguga ning leiab endas taas lihtsa inimlikkuse võlu. Abdulist saab Victoria Munshi — urdu keele õpetaja, vaimne nõustaja ning andunud sõber. Mõistagi tekitab juhitamatu võõramaalase kiirelt kerkiv positsioon ja tohutu mõju kuningannale äärmist umbusku ja ebakindlust kuninglike pereliikmete seas ning õukondlik sisering asub otsima võimalusi seda liitu hävitada.\nSUUR TEST | Netflixi sarjadest totaalsete kassahittideni: mitut Kuldgloobuste nominenti oled sina näinud? 07.01.2019\n21-aastaselt kuuleb Tim oma isalt uskumatu suguvõsa saladuse: kõik nende suguvõsa mehed suudavad oma minevikku taas läbi elada. Ta võib minna ajas tagasi mis tahes hetke oma elus, et katsetada erinevaid valikuid, kuni kõik ideaalselt paika langeb. Ta otsustab kasutada oma erilist värsket annet, et võita kena Mary süda, kuid avastab siis, et tõelise armastuse tee suunamine võib olla hämmastavalt raske — isegi siis, kui teil on võimalik seda korduvalt proovida.\nTäna jõuab TV3-e eetrisse skandaalne dokumentaalsari “Võlakütid”. Elisa Elamuse klientidel on juba paar nädalat olnud võimalus sarja esimene hooaeg reklaamivabalt ära vaadata. Peale tänast tele-linastust jääb vaadata veel kolm episoodi, mis kõik on Elisa Elamuse teenuse Seriaali valik klientide jaoks vaadatavad kohe praegu. Ikka reklaamivabalt ja täis-HD kvaliteedis!\nNahktagid, Mercedesed, BMW-d ja püstolipaugud! Ants Päär ja Lembitu Kitt on võlanõudjad, kes on oma töö ja olemisega otsekui kinni jäänud 90ndatesse. Nende meeste töö ei ole meelakkumine, tavaliselt vajatakse nende teeneid alles siis, kui võlgniku peale ei hakka isegi kohtutäituri hammas. Kuigi nii mehed kui nende töö on otsekui laenatud 90. aastate kuritegelikust maailmast, on Pääri ja Kitti töömeetodid seaduslikud ning nende klientide hulka kuuluvad väga lugupeetud ettevõtted, sh pankade liisingfirmad ja suured tööstusettevõtted.\nEV 100 filmiprogrammi avanud nostalgiahõnguline pärl „Seltsimees laps“ näitab meile 1950 aasta Nõukogude Eestit läbi kuueaastase Leelo silmade. Kuidas olla hea laps? Miks on sinimustvalge ühtäkki keelatud? Kas pioneer olla on au- või häbiasi? Need on vaid mõned küsimused, millele seltsimees laps vastuseid otsib. 2018. aasta Eesti parimaks mängufilmiks valitud “Seltsimees laps” ootab vaatajaid Elisa Elamuse videolaenutuses!\n” BlacKkKlansman: Must Mees Klannis”\nRonStallworth oli esimene afroameeriklasest politseiuurija Colorado Springsi politseijaoskonnas. Tema saabumine meeskonda võeti vastu varjamatu vaenulikkusega. Külmast vastuvõtust hoolimata otsustab mees teenida austuse kolleegide seas ja imetluse kohaliku kogukonna silmis. Nii võtab mustanahaline mees ette vägagi ohtliku missiooni — imbuda sisse ja paljastada KuKluxKlan. Neljale Kuldgloobusele esitatud tõsieluline põnevik Ameerika kangelasest on vaadatav Elisa Elamuse videolaenutuses.\n2012. aastal valminud ja oma aja kohta üüratu eelarvega toodetud kodumaine põnevussari on täies hiilguses Elisa Elamuse Seriaali valiku klientide rõõmuks taas vaadatav! Loo tegevus käivitub Eesti naisujujate olümpiavõidu tühistamisest — sportlased olid kasutanud dopingut ja medalid tuleb tagasi anda. Kriisi hajutamiseks kutsutakse Eestisse Martin Kütt — eestlane, kes pole kodumaal olnud kuusteist aastat. Martin on rahvusvahelise mainega konsultant, suhetekorraldaja, külm ja karm professionaal, kes tegeleb poliitiliste kriiside summutamise ja meedia manipuleerimisega.\n“Proovisõit — Cape Town”\nMaiuspala autosaadete fännidele! Endine Soome Vormel-1 piloot Mika Salo viib vaatajad Lõuna-Aafrikasse Kaplinna, kus teda ootavad ees üksteist kohalike tuuningukunnide ülesvuntsitud autot — 99. aasta Corollast isetehtud vormelini. Sari on nähtav eksklusiivselt Elisa Elamuse Seriaali valiku klientidele!\n1. „Suur armastus“ („Big Love“) — seriaali kõik hooajad on saadaval Telia HBO keskkonnas\n2. „The Boondocks’i kontsert“ — Eesti indie rock bändi The Boondocks albumi “How To Build A Love Bomb” esituskontsert Rock Cafes. Telia klientidele Filmiriiulis tasuta.\n3. „Juliet, Naked“ („Juliet, Naked“)\n4. „Pilvelõhkuja“ („Skyscraper“)\n5. „Väike Spirou“ — eesti keeles\n“Comedians of the world”


Talk:Gurmaanid - ICO wiki\n1 Retsensioon meeskond Gurmaanid projekti analüüsile\nRetsensioon meeskond Gurmaanid projekti analüüsile\nAnalüüsisime meeskond Gurmaanid projekti analüüsi. Valitud on jõukohane ja praktiline rakendus. Väga hästi oli ära põhjendatud, miks ja kuidas selline rakendus suudab inimestele väärtust luua.\nMõeldud oli üsna sügavuti, kui hakata mõtlema retseptiraamatu peale, on väga keeruline leida uut ja mõistlikku funktsionaalsust, mida Gurmaanidel välja toodud ei olnud. Meeldis, et otsida saab toite koostisosa järgi ning kasutaja ei pea ise oma peas koguseid arvutama, kui tahab rooga valmistada rohkematele. Seega rakenduse eesmärk ja kasud on hästi välja toodud ja läbimõeldud. Projekti analüüs viitab sellele, et proovitakse teha midagi rohkemat, kui järjekordset Mait Poska aine retseptiraamatut.\nPaar väikest funktsionaalsuse ideed tuli, esiteks võiksid olemas olla mingisugused teemapkaetid. Näiteks "bodybuilder", "kaalujälgija", "vanaema eri", "eriti rammus" jne. Kui retsepte on juba rohkem, siis oleks kasutajal hea filtreerida retsepte selle järgi, mis ta eesmärk on. Et selline leht reaalses elus tuule tiibadesse võtaks, tuleks kuidagi kasutajaid motiveerida retsepte postitama. Selle peale võiks samuti mõelda. Koodi poole pealt - kuna väga palju funktsionaalsust on erinevad otsingud ehk get päringud andmebaasi, siis ilmselt saab olema väga palju meetodeid, seega ilmselt ühel hetkel saab ka suureks väljakutseks, et vältida kaboi stiilis koodikirjutamist. Ilmselt tekib kiusatus hakata meetodeid kirjutama xaml.cs faili, selle asemel, et loogika hoida servicites ning vaatemudelis. Ilmselt võib üheks problemaatilisemaks kohaks ka kujuneda samad koostiosad erinevate nimedega("kartulad", "kartulid"). Tõite välja ühe potentsiaalse probleemina mittemugava ja kasutajasõbraliku kasutajaliidese. Arvan, et sellepärast ei ole vaja väga palju muretseda ning toetudes eelnevate aastate infole, hindab õppejõud funktsionaalsus palju rohkem.\nKokkuvõtteks võib öelda, et Gurmaanid said püstitatud ülesandega hästi hakkama - analüüs vastas olulistele küsimustele: mida see endas sisaldab, milliste osade realiseerimine võib osutuda problemaatiliseks ning "must have" ja "nice have" funktsionaalsus.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Talk:Gurmaanid&oldid=114089"


NEIL ARMSTRONG, ESIMENE KUU PEAL KÕNDINUD MEES, SUREB 82 | NUTIKAD UUDISED | SMITHSONIAN - NUTIKAD UUDISED, ARUKAD UUDISED - KUNST JA KULTUUR - 2021\nIkoonilise fraasi „See on üks väike samm (a) inimesele, inimkonnale üks hiiglaslik hüpe” lausunud mees on täna surnud 82-aastaselt. Nagu teatas Associated Press, suri Armstrong pärast südame-veresoonkonna probleemidest tulenevaid tüsistusi.\nSel silmapaistval päeval, 20. juulil 1969, kõndisid Armstrong ja Buzz Aldrin kolm tundi Kuu pinnal, kogudes kiviproove, tehes fotosid ja tehes katseid. AP obitist:\n"Vaatamisväärsused olid lihtsalt suurepärased, ületades igasuguse visuaalse kogemuse, millega ma kunagi kokku puutunud olin, " ütles Armstrong kunagi.\nKuukäik tähistas Ameerika võitu Külma sõja kosmosevõistluses, mis algas 4. oktoobril 1957, Nõukogude Liidu Sputnik 1, 184-naelase satelliidi, mis saatis kogu maailmas laineid, käivitamisega.\nEhkki ta oli olnud mereväe hävituslendur, NASA eelkäija ja astronaudi katsepiloot, ei lasknud Armstrong end kunagi kosmoseprogrammi kuulsusest ja glamuurist haarata.\n"Olen ja olen ka edaspidi valgete sokkide, taskukaitsjate, nohikute inseneride moodi, " ütles ta 2000. aasta veebruaris ühel oma haruldasel esinemisel. "Ja ma tunnen oma ameti saavutuste üle märkimisväärset uhkust."\nThe Guardian pakub NASA-le tõusmisel kena tausta:\nArmstrong sündis Ohio osariigis Wapakonetas ja oli juba noorest ajast alates lummatud lennundusest, katsetades mudellennukitega ja kodus ehitatud tuuletunneliga. 15-aastaselt alustas ta Aeronca meistri lennutunde ja 16-aastaseks sai oma õpilaspiloodi loa. Aastal 1947 asus ta Purdue ülikooli mereväe stipendiumi omandama lennunduse inseneri erialal, kuid 1949. aastal kutsus merevägi ta Korea sõjas aktiivseks kohusetäitjaks. Mereväe piloodina lendas ta 78 lahingumissioonil. Ta lasti korra maha ja sai ajateenistuse eest kolm medalit. Aastal 1952 naasis ta oma õpingutele ja lõpetas oma bakalaureuse kraadi Purdues ning lõpetanud Lõuna-California ülikooli kosmosetehnika magistrantuuri.\n1955. aastal sai temast tsiviillennunduse piloot lennunduse riikliku nõuandekomitee (Naca) Lewise teadusuuringute keskuses, kes oli riikliku lennunduse ja kosmose administratsiooni (Nasa) eelkäija. Hiljem samal aastal siirdus ta Naca kiirlennujaama (täna Nasa Drydeni lennuuuringute keskus) Edwardsi õhuväebaasis Californias lennundusuuringute teadlase ja seejärel piloodina. Ta oli katsepiloodiks paljudele teedrajavatele kiirreisilennukitele, sealhulgas 4 000 km / h X-15. Ta lendas üle 200 erineva lennukimudeli, sealhulgas reaktiivlennukid, raketid, helikopterid ja purilennukid.\nArmstrong tegeles programmi X-15 piloteerimise ja inseneriaspektidega juba selle loomisest peale. Ta lõpetas esimese lennu uue iseseisvalt kohanemisvõimelise lennujuhtimissüsteemiga varustatud lennukis ja tegi raketi lennukis seitse lendu. 1962. aastal oli ta üheksast katsepiloodist, kelle Nasa valis oma teise astronaudi koolitusprogrammi jaoks.\nAllpool on toodud mõned Twitterverse'i reaktsioonid -\nMõne reaktsiooni välk, kui kosmosekogukond reageerib uudistele Armstrongi surma kohta\nArmstrongi tagasihoidlikkus avalike esinemiste või intervjuude andmiseks tähendab, et paljude ameeriklaste jaoks oli Armstrongi ainus mälestus tema reis Kuule. Sellega seotud märkmel tegi see ka tema autogrammi mälestusesemete turul üheks väärtuslikumaks, edestades kuninganna Elizabeth II, Paul McCartney ja Muhammad Ali. 2010. aastal teatas meie õdede väljaanne Air and Space 's Mike Klesius:\nTema eluloo järgi allkirjastas ta ükskõik, mida tal esimese umbes viieteistkümne aasta jooksul pärast Kuu maandumist paluti. Seejärel hakkasid kogumisobjektide vahendajad end kooliõpetajate või lastena eksitavalt esitama, küsides allkirjastatud fotosid posti teel. 1993. aastaks nägi Armstrong, et tema allkirja võltsimisi müüdi Internetis, ja lõpetas autogrammi andmise - nõuanded, mida Charles Lindbergh oli talle 1969. aasta septembris eksperimentaalsete katsepilootide seltsi pidulikul üritusel andnud.\nSellegipoolest on Armstrongi autogramm Ühendkuningriigi Paul Fraser Collectibles'i sõnul maailma kõige väärtuslikum ja tõmbab tänapäeval enam kui 7500 dollarit\n2010. aastal kirjutas Owen Edwards Smithsonianis Eagle’i kuuvarblase mudeli kohta, mida saab vaadata kaubanduskeskuse Riiklikus õhu- ja kosmosemuuseumis:\nTäna näevad Apollo näituse külastajad artefakti, mis näeb välja - kunstlike kuraatorite vähese abiga - täpselt nii, nagu Eagle vaatas, kui see 40 aastat tagasi hiiglasliku hüppe tegi. Kui Buzz Aldrin meile tagasi neetitud maapealseid saateid kõlas, rääkis see, et see tähistab kogu inimkonna rahuldamatu uudishimu sümbolit tundmatut uurida. Kuid ta oleks võinud sama hõlpsalt viidata ebamaisele imetlusele, mis selle võimalikuks tegi.\nSel nädalavahetusel oleks maandumismoodul, Apollo to the Moon galerii ja Apollo 11 kapsel hea koht, kus hakata austust avaldama Ameerika ikoonile.


Parimate tehniliste voimaluste tehingute naitajad. PARIMAD TEHNILISE ANALüüSI TööRIISTAD KAUPLEJATELE - FINANTSID -\nIga-aastane bitquoini kasum\nParimate tehniliste voimaluste tehingute naitajad\nTraders Workstation TWS , IB juhtiv kauplemisplatvorm, sisaldab täiustatud tehnilise analüüsi tööriistu, millel on üle näitaja ja rohkem kui 30 aasta andmeid. Soovitav: tehingu avamise intervallil ja suuremas mahus - 1 indikaator turule sisenemiseks samas suunas. Mõni rakendus annab teile teada, kui kaupleja peaks turule sisenema. Sarnaselt RSI-le, kui tulemuseks olev arv on suurem kui 70, loetakse varud üleostetuks. Kui Teie ja kaupmehe vahel on sõlmitud eraldi leping korduvate ostude tegemiseks, siis saab kaupmees Teie kontolt vajaliku summa debiteerida.\nTule meie kliendiks Konto väljavõtte võimalused Konto väljavõte võimaldab saada mingil ajavahemikul kontol tehtud tehingutest kiire ülevaate või sortida tehinguid erinevate tunnuste järgi.\nPäringuid saate esitada alates Ekraanil on korraga võimalik näidata kuni kirjet. Ajavahemikku, mille kohta päringut esitada soovite, saate sisestada käsitsi vastavasse lahtrisse Kanada aktsiate maksustamine Kanada valida kuupäevad kalendrist.\nOtsinguga saate otsida sõnaosa või täpseid fraase, kuid suur- ja väiketähti ei eristata.\nSumma järgi otsimine Konto väljavõttelt saate tehinguid otsida summa järgi. Otsingu vastus sõltub sellest, kuidas otsitava numbri otsingu väljale sisestate.\nReaalajamajanduse põhieesmärgi saavutamiseks on seatud kolm järgmist valdkondade ülest tegevussuunda: RTE tehniliste võimaluste loomine Tegevussuuna eesmärgiks on tõsta ettevõtlusandmete kvaliteeti ja kättesaadavust ning võimaldada nende reaalajas vahetamist erinevate osapoolte vahelises suhtluses läbi andmete semantilise analüüsi, struktureerimise ja standardiseerimise ning sobivate andmevahetuskanalite kasutamise. RTE kasutusele võtmise reguleerimine ja toetamine era- ja avaliku sektori koostöös Tegevussuuna eesmärgiks on reguleerida ja toetada era- ja avalikku sektorit RTE lahenduste kasutusele võtmisel ja juurutamisel. Piiriülene koostöö Läänemere piirkonnas ja Euroopa Liidu tasemel Tegevussuuna eesmärgiks on jätkata aktiivset piiriülest koostööd Läänemere piirkonnas, Põhjamaadega ja üldisemalt Euroopa Liidu tasemel, et liikuda ühiselt RTE-le ülemineku suunas. Alameesmärgid Nimetatud tegevussuunad baseeruvad valdkondade üleselt ühistele strateegilistele alameesmärkidele, mis on kooskõlas Põhjamaade RTE projekti tulemusel loodud tegevuskavaga.\nLühiformaadis konto väljavõttelt on võimalik avada tehtud või laekunud maksete andmeid ning salvestada neid pdf- või asice-formaadis faili. Konto väljavõttelt avatud tehingu andmeid saate salvestada määratud makseks või alustada samade andmetega uut makset.\nLaiformaadis väljavõtet grupeerida ei saa. Sellist väljavõtet saate ainult salvestada csv- xls- pdf- või asice-formaadis faili. Lisavõimalused Filtreerimine.\nVäljavõttel on võimalik filtreerida kaardimakseid, kontole laekumisi, tehtud makseid ning sularahaautomaadi sisse- ja väljamakseid. Grupeeritud tehingute kogusumma on igas grupis ka eraldi välja toodud. Salvestamine erinevatesse formaatidesse.\nNii lühi- kui laiformaadis väljavõtet on võimalik vaadata või salvestada vastavalt soovile kas xls- csv- pdf- või asice-formaadis. Lühiformaadis väljavõtte saate salvestada Parimate tehniliste voimaluste tehingute naitajad täpselt selliste andmete ja seadetega, nagu seda ekraanil näidatakse grupeeritud ja filtreeritud.\nMida saab veel märkida? Ka binaarsete valikute ja hinnakujundusmudelite parimad näitajad on kauplemise nurgakivid.\nPanga digitempliga kinnitatud väljavõttel grupeerimist ei näidata. Internet Exploreriga ei saa internetipanka avada.\nFrom It is not possible to authorize or make payments from Swedbank on other web pages using Internet Explorer.\nTurvaliseks lahkumiseks sulge kõik brauseri aknad! Parimate soovidega.\nTrendSpider Kaupleja, eriti sageli kauplevate ettevõtete edu oluline osa on võime hinnata kauplemisandmete mustreid. Tehnilise analüüsi meetodid võivad emotsioonid kauplemisotsusest eemaldada. Tehnilise analüüsi süsteem võib genereerida ostu ja müügi näitajaid ning aitab leida uusi kauplemisvõimalusi. Viimase 15 aasta jooksul toimunud riistvara ja miljonite andmepunktide juurde pääsemise kiiruse paranemisega on kõigile veebikaupmeestele kättesaadavad tehnilise analüüsi tööriistad.\nAra oota Bitkoinuse investeerimist\nParimad iOS nadalate kruptograafia, mida saab investeerida


16.10.2014 Отражение лица "TÄNA 10 AASTAT TAGASI: Jaan Tootsi skandaali tagamaad" в комментариях к статье.\nSisu: 2012a. Äripanga juhatuse esimeheks sai augusti lõpus endine Tallinna politsei mõrvaosakonna juht Sergei Elošvili. Pangaga seotud äriühingutes on palgal ka endine kapo juht Jüri Pihl ja kunagine Tallinna kriminaalpolitsei juhtivinspektor Aare Teder. Endisi tuntud politseinikke leidub põneva omanikeringi ja kummalise mainega Äripanga töötajate hulgas veelgi – Juri Šitov või Oleg Kozlinets näiteks. Ehkki Äripank on Eestis tegutsenud juba paarkümmend aastat, ei tea me sellest suurt midagi – ta ei reklaami end massidele, ei paku avalikult laenu ega liisingut. Äripanga omanikud end avalikkusele ei näita. Vähesed teavad, mis asju see pank ajab. Ja mis asju ajavad pangas omaaegsed tipp-politseinikud. Äriregistri või meedia andmetele tuginedes võib öelda, et Äripank ning sellega seotud firmad Grand Marketing ja Leonarda Invest omavad märkimisväärset kinnisvara Tallinna vanalinnas – vana ministeeriumi hoonet Viru tänaval ning kaht suuremat kinnistut Vana-Viru tänaval. Pangale kuuluvad korralikud maavaldused Hiiumaal, Viimsis ja Lohusalu kandis. Aga ka näiteks Rapla piimatööstus ning mõned söakad põllumajandusühistud. Samuti on Äripanga struktuuride käes kunagi viinakuningas Igor Savenkovile ja tema äripartneritele kuulunud turvafirma Alfastar. Äripanga ainujuht ja suurim (nähtav) aktsionär on Andrei Žukov (49), kuuldavasti 1980. aastate keskpaigas kõrgkooli lõpetamise järel Iru elektrijaama tööle suunatud Venemaa mees, kes vabariigi taasiseseisvumise järel oli juba Äripangas palgaline. Ühel hetkel, kui kunagine pealik ning aktsionär Sergei Semjonov juhtpositsioonilt taandus, kerkis Žukov panga tegelikuks juhiks. Investeerimise asjus on ta hea nina ja kiire taibuga. Pole ime, et tänaseks on Žukov multimiljonär. Elab suurema osa ajast Lõuna-Prantsusmaal, kus on tal nii maja kui ka jaht. Ent teisalt on äriajamine võtnud mehelt tervise. Mõni aasta tagasi tabas pankurit insult, pärast seda pidi ta pikalt Saksamaal haiglas kosuma. Päris endises vormis pole Žukov tänini.\nВремя добавления комментария: 16.10.2014\n24.06.2013 Отражение лица "AINULT DELFIS: Katkend Soome kaitsepolitsei ajalooraamatust - kuidas KGB end Soome argiellu sisse sõi, osa 3" в комментариях к статье.\nSisu:30. august 2012http://www.ekspress.ee/archive/article... Vanad võmmid “kaaperdavad” panka Äripanga juhatuse esimeheks sai augusti lõpus endine Tallinna politsei mõrvaosakonna juht Sergei Elošvili. Pangaga seotud äriühingutes on palgal ka endine kapo juht Jüri Pihl ja kunagine Tallinna kriminaalpolitsei juhtivinspektor Aare Teder. Endisi tuntud politseinikke leidub põneva omanikeringi ja kummalise mainega Äripanga töötajate hulgas veelgi – Juri Šitov või Oleg Kozlinets näiteks. Ehkki Äripank on Eestis tegutsenud juba paarkümmend aastat, ei tea me sellest suurt midagi – ta ei reklaami end massidele, ei paku avalikult laenu ega liisingut. Äripanga omanikud end avalikkusele ei näita. Vähesed teavad, mis asju see pank ajab. Ja mis asju ajavad pangas omaaegsed tipp-politseinikud. Äriregistri või meedia andmetele tuginedes võib öelda, et Äripank ning sellega seotud firmad Grand Marketing ja Leonarda Invest omavad märkimisväärset kinnisvara Tallinna vanalinnas – vana ministeeriumi hoonet Viru tänaval ning kaht suuremat kinnistut Vana-Viru tänaval. Pangale kuuluvad korralikud maavaldused Hiiumaal, Viimsis ja Lohusalu kandis. Aga ka näiteks Rapla piimatööstus ning mõned söakad põllumajandusühistud. Samuti on Äripanga struktuuride käes kunagi viinakuningas Igor Savenkovile ja tema äripartneritele kuulunud turvafirma Alfastar. Äripanga ainujuht ja suurim (nähtav) aktsionär on Andrei Žukov (49), kuuldavasti 1980. aastate keskpaigas kõrgkooli lõpetamise järel Iru elektrijaama tööle suunatud Venemaa mees, kes vabariigi taasiseseisvumise järel oli juba Äripangas palgaline. Ühel hetkel, kui kunagine pealik ning aktsionär Sergei Semjonov juhtpositsioonilt taandus, kerkis Žukov panga tegelikuks juhiks. Investeerimise asjus on ta hea nina ja kiire taibuga. Pole ime, et tänaseks on Žukov multimiljonär. Elab suurema osa ajast Lõuna-Prantsusmaal, kus on tal nii maja kui ka jaht. Ent teisalt on äriajamine võtnud mehelt tervise. Mõni aasta tagasi tabas pankurit insult, pärast seda pidi ta pikalt Saksamaal haiglas kosuma. Päris endises vormis pole Žukov tänini. Kui aga Äripanga dokumentidele pisut põhjalikumalt otsa vaadata, jääb mulje, et panga tegelikud bossid pärinevad ilmselt siiski Moskvast. Panga nõukokku kuulub näiteks Sergey Gorny (äriregistri kirjapilt) ehk lihtsamalt Sergei Gornõi – väärismetallide ja juveelitoodete müügiga tegeleva Vene riigiettevõtte Almazjuvelirexport peadirektori asetäitja, endine sõjaväelane. Ning Alexander Vasiliev (ehk Aleksandr Vassiljev), kes on Almazjuvelirexporti tütarfirma Platina direktor. Kuuldavasti olevat nii Gornõi kui ka Vassiljev juba kümmekond aastat tagasi Eesti kodanikeks vormistatud. Äripanga nõukogus istub ka Almazjuvelirexpordi president Rustem Usmanov. Viimase puhul on kõige märkimisväärsem tema perekonnanimi, mis paneb otsima seost Venemaa rikkaima inimese (mõnikord teiseks või kolmandaks pakutud), suurt osa Venemaa metallurgiatööstusest ning kuulsat Londoni Arsenali jalgpallimeeskonda omava Usbeki päritolu moguli Ališer Usmanoviga. See oleks ju igati tore seos ja annaks võimaluse kirjutada – endised Eesti tippvõmmid on Vene miljardäri palgal! Aga otsest sugulust Äripanga nõukogu liikme ja tema nimekaimust Venemaa oligarhi vahel pole esmapilgul näha. Siiski, päris meelevaldne kahe Usmanovi vahel seose otsimine vahest polegi. Nimelt oli 1990. aastate algul Äripanga asutajaks-osanikuks Moskva Mapo-Bank ning selle toonaseks juhiks – üllatus-üllatus! – just tänane multimiljardär Ališer Usmanov. Viimasel ajal on Ekspressile mitut puhku mainitud, et Äripanka on tööle minemas (või juba läinud) hiljutine tipp-poliitik, kunagine siseminister ning mitme uurimisasutuse juht Ain Seppik. Põhimõtteliselt polekski see nii imelik, kui arvestada, et näiteks Seppiku pojad Siim ja Sulev on Äripanga või sellega seotud ettevõtetega...\nВремя добавления комментария: 24.06.2013\n21.06.2013 Отражение лица "Kõige informeeritum Arnold" в комментариях к статье.\nВремя добавления комментария: 21.06.2013\n13.03.2007 Отражение лица "Ilves ei halastanud pedofiilile" в комментариях к статье.\nSisu:Mis eest see sõnnik sidib? Oleks olnud vaja kirjutada iga kaabaka nime järele ka pätiteod. Rahvas võiks ju teada millega sõnnik on tegelenud. Anastasia Chernook, sünd 1982 Toivo Klein, sünd 1955 Ats Koppel, sünd 1979 Jüri Kuld-Kuningas, sünd 1956 Viljo Lindunen, sünd 1935 Ignis Melgalvis, sünd 1964 Kalev Mikkus, sünd 1963 Toomas Neerot, sünd 1964 Ülar Nuiamäe, sünd 1986 Kirill Poljakov, sünd 1978 Aivar Raude, sünd 1970 Tarmo Raudver, sünd 1969 Indrek Ristmägi, sünd 1980 August Roots, sünd 1985 Sergei Semjonov, sünd 1962 Juri Stronfel (Tšugunov), sünd 1977 Roman Zalivaikin, sünd 1979v Jano Tobreluts, sünd 1986 Valeri Tšitšilenko, sünd 1979 Andres Vorsman, sünd 1983\nВремя добавления комментария: 13.03.2007