karukold - liigikirjeldus\nkuusekold, kuuseraig, metshumur, nõiarohi, reburaigas\nKollad paljunevad ja arenevad väga aeglaselt. Eoste idanemine võib aega võtta kuus-seitse aastat, ja seda juhul, kui need idanemiseks soodsasse kasvukohta satuvad. Kuid eose idanedeski ei ole veel ta taime nime päriselt väärt. Esmalt areneb eosest pisike, paari millimeetri suurune eelleht. See elab maa sees ja on seetõttu täiest värvusetu. Nii imelik kui see ka pole, toitub eelleht seal pimedaski samamoodi kui rohelised taimed. Teda abistavad seeneniidid. Eellehel arenevad isas- ja emassuguorganid. Ühtedes neist valmivad liikuvad seemnerakud, teistes liikumatud munarakud. Kui seemnerakud jõuavad munarakuni ja selle viljastavad, hakkab peagi arenema uus kollataim. Nii pikk ja keeruline ongi uue kolla sünd. Eellehe areng vältab oma kümme-viisteist aastat, nii et uue taime arenemiseks ja kasvamiseks kulub umbes kakskümmend aastat.\nSellise aeglase arengu tõttu on karukold võetud looduskaitse alla. Teda ei tohi metsas üles kiskuda! Karukold on meil küllaltki tavaline taim ja nii võib tekkida küsimus, miks teda kaitstakse. Põhjus kaitsemiseks on igati olemas. Varem kasutati teda massiliselt tubade kaunistamiseks ning pärgade ja vanikute tegemiseks. Selleks sobib ta tõepoolest hästi. Karukolla roomavad tõusvate okstega varred on kuni paari meetri pikkused ja hästi sitked. Neid pole kerge katki teha isegi siis, kui selleks soov on. Karukold tundub võrreldes teiste kollaliikidega ka tunduvalt pehmem, sest tema lehed on pehmemad ja suunatud varre tipu suunas. Hea eristamistunnus teistest koldadest on ka pikk valge karvake iga pisikese peenikese lehe tipus.\nKasu võib karukollast saada ilma teda oluliselt kahjustamata. Selleks imeallikaks on karukolla eosed, mida on juba ammust ajast kasutatud meditsiinis. Pärast kuivatamist saadakse eostest ülipeeneteraline valkjaskollane pulber. See oli vanasti apteekides levinud imikupulbrina, kuid oli hea ka õrnema nahaga täiskasvanutele. Hea on ta seepärast, et ei ärrita ka kõige tundlikumat nahka. See sobib nii hõõrdunud ja haudunud kohtade kui ka haavade ravitsemiseks. Karukolla kuivanud eostel on haruldane võime mitte kokku kleepuda. Nii on neid kasutatud ravimpillide ja tehnikas metallivalamise vormide katmiseks. Kuna eoste vahele jääb palju õhku, siis on need väga kergesti süttivad ja plahvatusohtlikud. Seda omadust kasutati varem teatrites välgu ja muude valgusefektide saavutamiseks. Kuid eoseid kogudes ei tohi unustada, et lahtist tuld ei tohi ruumis olla, sest lendunud eosed on plahvatusohtlikud


Hea ravim tsüstiidi hinna eest. Ravimireklaam\nHea ravim tsüstiidi hinna eest. Tsüstiidi tabletid: ravimite ja tablettide loetelu - Eesnäärmepõletik\nSoe sitz-vann annab soojenduspadjale sarnase efekti.. Arst määrab annuse individuaalselt. Käsimüügiravimite reklaamimisel üldsusele kohalduvad samad nõuded nagu üldsusele suunatud ravimireklaamile üldiselt, eraldi nõudeid kirjeldatud reklaamimise viisile ei ole sätestatud. Nii naeruväärse hinna eest arvan, et see on parim asi meie apteekides. Seedesüsteemi negatiivse vastuse tekkimisel on tabletid purjus piimaga.\nViimasel juhul võib seetõttu kogu teave muutuda ravimireklaamiks.\nRavimiamet tõlgendab eeltoodut, et kui haiguse ravist kirjutamisel kirjeldatakse kõiki raviviise võrdse põhjalikkusega, võib mainida ka toimeaine nimetusi. Ravi kirjeldamine näiteks vaid ühe raviviisi või toimeainega liigitub Ravimiameti hinnangul ravimireklaamiks, sest teave on seostatav kindla ravimiga.\nKas on lubatud teha patsiendile andmiseks mõeldud ravipäevikut retseptiravimi kohta arst annab ravimi välja kirjutamisel päeviku kaasa? Retseptiravimi kohta infomaterjalide andmine patsiendile on üldsusele suunatud retseptiravimi reklaam, mis on ravimiseaduse § 84 lõike 1 kohaselt keelatud. Seetõttu tuleb ravipäeviku koostamisel jälgida, et see vastaks ravimiseaduse § 82 lõikes 2 punktis 3 kirjeldatule vt ka küsimust 1 ehk ravipäevikus ei tohi olla isegi kaudset viidet ravimile.\nKõige tõhusamad ja sagedamini kasutatavad antibiootikumid põiepõletiku korral on: Tsüstiidi korral kasutatavaid antibiootikume, näiteks levomütsetiini, furagiini ja furadoniini on selle haiguse ravis kasutatud enam kui tosin aastat, kuid need on endiselt populaarsed. Furadoniin ja furagiin on antimikroobsed ravimid, neil on väga lai toimespekter ja nad tapavad paljusid teiste ravimite suhtes resistentseid mikroobe.\nKuidas on reguleeritud käsimüügiravimite üldsusele reklaamimine otsesel suhtlusel? Käsimüügiravimite reklaamimisel üldsusele kohalduvad samad nõuded nagu üldsusele suunatud ravimireklaamile üldiselt, eraldi nõudeid kirjeldatud reklaamimise viisile ei ole sätestatud.\nSeega tuleb ka otsesel suhtlusel käsimüügiravimite reklaamimisel lähtuda reklaami- ja ravimiseaduses sätestatud reklaami üldnõuetest ja üldsusele suunatud ravimireklaami nõuetest § Kas käsimüügiravimeid võib apteegist müüa ravimi logoga kinkekotis?\nKas kinkekott peab vastama ravimireklaami nõuetele? Ravimiseaduse § 84 lg 8 kohaselt on ravimi väljakirjutamise õigust mitteomavatele isikutele keelatud jagada ravimiga seotud esemeid. Ravimiamet peab ravimi logoga kinkekotte ravimiga seotud esemeks, mille jagamine üldsusele on keelatud. Seega on Ravimiameti soovitus lisada reklaami taolistele subjektiivsetele sõnadele piirangud vms objektiivselt hinnatavad selgitused, mis on kooskõlas ravimi omaduste kokkuvõttes esitatud andmetega.\nVideo Koosseis ja tegevus "Normax" tabletid sisaldavad toimeainet norfloksatsiini. Selline ühend kuulub fluorokinoloonide rühma, seetõttu on see väljendunud bakteritsiidse toimega ravim. Näitab aktiivsust patogeensete mikroorganismide vastu: E. Streptokokkide esindajad, välja arvatud enterokokid. Ravimid ei ole aktiivsed anaeroobsete bakterite vastu.\nKas ravimireklaamis üldsusele suunatud ajalehes võib ühes reklaamis reklaamida korraga mitut sarnase toimega ravimit?\nVõib, kuid reklaamist peab selgelt nähtuma, et reklaamitakse erinevaid ravimeid. Seejuures peab olema üheselt arusaadav, millised ravimi omadused ja näidustused kuuluvad konkreetsele ravimile.\nSamuti peab reklaam vastama üldsusele suunatud ravimireklaami nõuetele. Kas ravimi reklaamimisel on lubatud kasutada lapsi või lapse pilti? Üldsusele suunatud reklaamis ravimi omadusi esitleva tegelase rollis ei ole lubatud kasutada last ravimiseaduse § 84 lg 2 p 2 ning lapse osalemiseks ravimireklaamis muul viisil peab olema seadusliku esindaja kirjalik nõusolek.\nKas televisioonis, meedias ja prinditud reklaammaterjalides on lubatud nii öelda tegeliku pakendi disaini muuta? Näiteks ühelt küljelt on tekst kustutatud ja teatud asju suurendatud, et üldpilt ei oleks reklaami jaoks liiga kirju. Reklaamis ravimi tegelikust pakendist erineva kujutise kuvamine on käsitletav eksitava reklaamina, kuivõrd reklaamitav toode erineb oma välimuselt tegelikust tootest.\nKas ravimi telereklaami puhul on vaja näidata ekraanil ravimi toimeaine nimetust koos ravimi nimetusega iga kord kui ravimi nime mainitakse? Kas ka siis, kui ravimi nimi lihtsalt ette loetakse? Hea ravim tsüstiidi hinna eest § 83 lõikest 5 lähtuvalt tuleb ravimi toimeaine nimetus esitada alati, kui ravimi nime mainitakse, st ka juhul, kui seda tehakse kõnes.\nTelereklaami puhul on nõue täidetud, kui ravimi nime igakordsel mainimisel hea ravim tsüstiidi hinna eest toimeaine nimetus reklaamis selgelt ja loetavalt kirjas. Kas telereklaamis võib hoiatusteksti kuvamise ajal kasutada graafiliselt kujundatud tausta?\nTegemist on ravimiga. Enne tarvitamist lugege tähelepanelikult pakendis olevat infolehte. Kaebuste püsimise korral või ravimi kõrvaltoimete tekkimisel pidage nõu arsti või apteekriga. Selle nõude miks tüdruk valutab kõhtu allosas on tõmmata segamatult reklaami adressaadi tähelepanu lugeda pakendi infolehte või pöörduda arsti või apteekri poole.\nKui internetis avalikustatud ravimireklaam edastatakse ribareklaamina, bänneril, hüpikaknas vms videoklipi kujul sh vahetuvad slaididsiis on Ravimiameti hinnangul tegemist reklaamiga, millele kohalduvad ka telereklaami nõuded ravimiseaduse § 84 lg 5. Ravimireklaami puhul, mis ei ole audio-visuaalne või videoklipp, tuleb lähtuda trükireklaami nõuetest. Millist teavet ravimi kohta on lubatud pakendil QR-koodiga edastada?\nPakendile või pakendi infolehele lisatav QR-kood võib sisaldada ravimi omaduste hea ravim tsüstiidi hinna eest SPCpakendi infolehte PILriskijuhtimise meetmete materjale RMP või hea ravim tsüstiidi hinna eest kooskõlas olevat lisainfot, mis on kasulik ravimi õigeks ja ohutuks kasutamiseks.\nReklaamiseaduse RekS § 2 lg 3 mõistes on reklaam teave, mis on avalikustatud mis tahes üldtajutaval kujul, tasu eest või tasuta, teenuse osutamise või kauba müügi suurendamise, ürituse edendamise või isiku käitumise avalikes huvides suunamise eesmärgil. Müügiedenduslikul eesmärgil avaldatud teave ravimi kohta on ravimireklaam olenemata sellest, kas selle avaldaja saab otsest kasu või mitte.\nSamuti on müügiedenduslik teave, mis on edastatud turule tulnud uue ravimi kohta.\nKas meditsiiniõdedele võib müügiloa hoidja esindaja rääkida retseptiravimi omadustest ja kliinilistest uuringutest? Meditsiiniõed, va väljakirjutamise õigust omavad pereõed, on ravimiseaduse mõistes käsitletavad üldsusena, kuna ei kuulu ravimite väljakirjutamise õigust omavate isikute, proviisorite ega farmatseutide hulka.


Lahtised, ebaühtlane naha tundub väga määrdunud, siis vanuses sina ja toob filosoofilisi mõtteid püsitust olemasolu ja ebatäiuslikkus maailmas. Aga selle probleemi lahendamiseks ei ole liiga raske. Seda saab teha peaaegu nähtamatu poorid, kasutada ühte või enamat kavandatud meetodite.\nKõige tänapäevasemaid meetodeid, kuidas teha naha siledaks, sisaldavad laser peels. Selleks, et vähendada poorid, mis sobib Erbium laser. Saavutamaks nähtav mõju siledus, on teostada kahe või kolme ravi teostatakse intervallidega üks kuu.\nTehnoloogia seisneb asjaolus, et laserkiir mõjutab naha. Ta suudab luua nahapinnal hulga õhukeste microchannels. Sel juhul naha vaadata vigastusteta. Kõik tähtsamaid protsesse esineda sügavamatesse kihtidesse. Seal on aktiivselt toodetud kollageeni ja elastiini kiud. Pärast protseduuri on nahk muutub elastseks ja siledaks, puudused kaovad, kuid veelgi tähtsam, on võimalik tugevdada seinu poorid, mis oma loomuliku suuruse ja muutunud peaaegu nähtamatu.\nMillal on parim, mida teha laser peels\nUsutakse, et see meetod ei nõua lisaaega taastusravi. Aga see on parem konsulteerida arstiga ja järgige reede õhtul. Nädalavahetusel oma nägu saab natuke punane, ei saa me välistada välimuse väike paistetus, kuid esmaspäeval on sul võimalik vaadata üsna esinduslik. Efekt on võimalik säilitada kuni viis aastat.\nAlignment naha kosmeetika\nOn olemas spetsiaalsed kosmeetilised vahendid, mis vähendab poore. Tavaliselt - seerumite ja maskide, et on kerge koorimine mõju. Sellised vahendid vähe pingutades seinad poorid ja sile naha tekstuuri.\nPüüa mitte teha vigu käigus igapäevane hooldus, nagu valesti kiirenenud kosmeetika võivad vallandada seisund halveneb naha. Parem loobuma liiga agressiivne koorimised valida puhastust maskid. Neid võib kasutada kõiki näo või ainult probleemi valdkondades - näiteks valdkonnas otsaesine, põsed, nina ja lõua.\nVali igapäevaseks puhastust kõige õrnemaid kreemid ja geelid. Kui nad paremini kasutada ihupiima, pingutab poore, kuid mitte mingil juhul põhjal kampri ja alkohol. Selles valemis need vahendid peaksid olema väljavõtted aloe vera, teepuuõli, vetikad, saialill, kummel. Pärast seda kreemist ärge unustage kasutada tuttav kreem.\nÄra unusta seerumid, mida tuleks kohaldada all koor. Samuti aitavad parandada naha tekstuuri. Serum kõrvaldab koorimine, reguleerib tegevust rasunäärmed, ühtlustab jume, pingutab poore. Vaata ka:\nEriti kuivale nahale


Avalik poliitika ja teenuste kontsentratsioon, Albion, Ameerika Ühendriigid 2022\nAvalik poliitika ja teenuste kontsentratsioon\nTehke rohkem kui õppige avaliku teenuse kaudu mõju avaldamise kohta: andke endale võimalus panustada avalike hüvede edendamisse karjäärina avaliku korra ja teenuste koondumise kaudu ettevõtte Albion College Gerald Fordi avaliku teenistuse instituudis. Läbi oma klasside, institutsioonide võrgustike loomise ja praktika valitsuses, mittetulundussektoris või meedias hakkate nägema avalikkuse teenimise hüvesid ja võimalusi, mis ootavad pärast kooli lõpetamist. Miks õppida Albionis avalikku poliitikat ja teenindust? Õpilased, kes on huvitatud avalikust poliitikast ja teenustest, on tavaliselt oma kogukondades sügavalt kaasatud, juhivad ülikoolilinnakutes ja -välistes organisatsioonides ning jälgivad huvipakkuvaid probleeme nii kodus kui ka meie globaalses ühiskonnas. Albioni üliõpilased, kes valivad koondumise, on ka kolledži Gerald Fordi avaliku teenistuse instituudi liikmed. USA 38. presidendi poolt 1977. aastal loodud instituudil on pikk ajalugu, kus selle lõpetajatest on saanud edukad suurema hüve eestkõnelejad.


Veekeskkonnariskiga tegevuse registreeringu menetlemine | Estonian Environmental Board\nHome Veekeskkonnariskiga tegevuse registreeringu menetl...\nKeskkonnaamet kontrollib esitatud taotluse alusel kümne tööpäeva jooksul taotluse saamisest arvates veeloa või registreeringu omamise vajadust ning esitatud taotluse vastavust nõuetele. Kui veekeskkonnariskiga tegevus ei vaja registreerimist või vajab veeluba, teavitab Keskkonnaamet sellest taotlejat 15 päeva jooksul taotluse saamisest arvates.\nKeskkonnaamet otsustab taotleja veekeskkonnariskiga tegevuse registreerimise või sellest keeldumise 30 päeva jooksul nõuetele vastava taotluse saamisest arvates. Kui taotlust ei vaadata läbi tähtaja jooksul, ei loeta tähtaja möödumisel taotleja veekeskkonnariskiga tegevust vaikimisi registreerituks.\nKeskkonnaametil võib kehtestada registreerimisel tegevuse suhtes kõrvaltingimusi, kui see on vajalik, et vähendada registreeritud tegevuse ebasoodsat mõju pinnavee või põhjavee omadustele, vee-elustikule või veega seotud elustikule. Kõrvaltingimuste kehtestamine on asjakohane sel juhul, kui nende kehtestamata jätmisel oleks alust registreerimisest keelduda.\nVeekeskkonnariskiga tegevuse registreerimisel ei kohaldata avatud menetluse sätteid.


Kui käes on südasuvi, vohab veekogudes taimestik. Veetaimestiku varjus on röövkaladel hea end peita ja saaki varitseda. Mida tihedam taimestik on, seda suurem on tõenäosus, et just seal peetakse jahti. Kahjuks tavaliste lantidega sellises kohas ei püüa, sest konksud on aina rohus ja maltsas kinni. Õnneks on olemas selliste tingimuste rohuvabad landid, mis nii lihtsalt taimestikku kinni ei jää. Rohuvabade lantidega on väga hea püüda ka pilliroo seest, sest tihti meeldib ka seal kiskjal end peita.\n6,95 € (KM-ga)\nAsendamatu lant roo ja taimestiku vahel püüdmiseks\nMenuka rohuvaba landi kõrisev versioon\n15,90 € (KM-ga)\nUue generatsiooni rohuvaba lant, mille konksud on landi sees peidus


Tallinn kutsub osalema Ühiskaardi avalikul ideekorjel – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Tallinn kutsub osalema Ühiskaardi avalikul ideekorjel\nTallinna linn algatas augustis keskkonnasõbraliku funktsiooni edasiarenduseks avaliku ideekorje „Ühiskaart 2.0“. Küsitlust on võimalik täita 16. septembri südaööni.\nTänaseks on avalik ideekorje „Ühiskaart 2.0“ kestnud poolteist nädalat – huvitavaid ideid, mida rakendada, on vastajad pakkunud küllaga. Küsimusele „Milliste keskkonnasõbralike tegevuste eest sooviksid punkte saada?“ on ideekorjel osalenud välja toonud näiteks: pandipakendi tagastus, prügi sorteerimine, ühistranspordiga sõitmine, rattaparkla kasutamine, annetused toidupanka ja uuskasutuskeskustesse jpm.\nKüsimusele „Kus sooviksid punkte kasutada, milliseid linna teenuseid soodsamalt saada?“ on ideekorjel osalenud välja toonud näiteks: kontserdi-, kino või teatripiletid, lasteaia kohamaksu soodustus, huviringid, linna spordisaalide, ujulate tasuta või soodsam külastus jpm.\nTallinn soovib Ühiskaardile luua täiendavalt keskkonnasõbraliku käitumise preemiapunktide süsteemi, sarnaselt erasektori (lennu- ja laevafirmade) lojaalsusprogrammidele. Loodav süsteem arvestab keskkonnasõbralike käitumise eest isikustatud Ühiskaardi valdajale rohepunkte, mida on võimalik lunastada linna süsteemi teenustelt soodustuse.\nTallinn on üks neljast Euroopa Rohelise Pealinna 2022. aasta konkursi finalistist. Võitja selgub 8. oktoobril Lissabonis.\njärgmine Koroonaäpp HOIA kogub iga päevaga populaarsust


Eesti Rahvusraamatukogu on Eesti info-, teadus-, arendus- ja\nⓘ Eesti Rahvusraamatukogu on Eesti info-, teadus-, arendus- ja kultuuriasutus. Ajalooliselt on Eesti Rahvusraamatukogu eri nimede all ja eri funktsioonides teguts ..\nRR on lühend, millel on mitu tähendust: Riigikaitse Raamatukogu sõjateooria raamatusari. Round Robin, ressursijaotusalgoritm Eesti Rahvusraamatukogu Rahvarinne\nDEA või Dea võib tähendada järgmist: Narkootikumidevastase Võitluse Amet, Ameerika Ühendriikide korrakaitseagentuur DEA digiteeritud eesti ajalehed, Eesti Rahvusraamatukogu eestvõttel valminud andmebaas Dea on naisenimi DEA, Saksamaa ettevõte\nVõõrandumine on objektiivne sotsiaalne protsess, milles inimtegevus ja selle tulemused irduvad inimesest ning muutuvad talle olemuslikult võõraks ja tema üle valitsevaks jõuks. Kui algupäraselt seostati võõrandumise mõistet Karl Marxiga, siis hiljem on mõistet kasutatud ka teistes tähendustes. Termin "võõrandumine" oli Karl Marxi ühiskonnaõpetuse üks põhimõisteid. Ta viitas mõistega sellele, et eraomanduse ja turumajanduse valitsedes tööline võõrandub oma töö produktist, tööprotsessist, omaenese inimlikust olemusest ja ka kaasinimestest, sest turumajanduse oludes on Marxi järgi tööline pel ...\nTa oli pärit kooliõpetaja Jaan Jürgenfelti perekonnast. Varane lapsepõlv möödus Atla külas Juuru kihelkonnas Harjumaal, kuhu isa oli ostnud Mardi talukoha. Oskar õppis aastatel 1893–1896 Juuru-Atla vallakoolis, 1896–1898 Juuru kihelkonnakoolis, 1898–1900 E. Niklaseni erakoolis Tallinnas ja 1900–1903 Tallinna linnakoolis. Sooritas kooliõpetaja kutseeksami Paides ja oli aastatel 1903–1913 Kurtna vallakooli õpetaja. 1913. aastast oli renditalu pidaja ja kaupmees. 1914–1917 võttis osa I maailmasõjast. 1918–1924 Harju maavalitsuse ametnik, hiljem toitlus-, põllumajandus- ja teedeosakonna juhata ...\nBrutalism ehk brutalistlik arhitektuur on 20. sajandi arhitektuurisuund, mida iseloomustab konstruktsioonimaterjalide, nagu betooni, terase või tellise rakendamine ehedaina ning konstruktsiooni varjamatu väline loetavus. Tuntuim seda viljelnud arhitekt oli Frank Lloyd Wright. 1950. ja 1960. aastatel valitses nn uusbrutalism, Le Corbusier arhitektuur. Eestis levis uusbrutalism 1970. aastate alguses, seda viljelnud arhitektid olid Avo-Himm Looveer ja Andres Ringo.\nⓘ Eesti Rahvusraamatukogu\nEesti Rahvusraamatukogu on Eesti info-, teadus-, arendus- ja kultuuriasutus. Ajalooliselt on Eesti Rahvusraamatukogu eri nimede all ja eri funktsioonides tegutsenud alates 1918. aastast.\nTänapäevase Eesti Rahvusraamatukogu põhiülesanded on vastavalt Eesti Rahvusraamatukogu seadusele:\nrahvuslike kultuuriväärtuste ja infovarade kogumine, säilitamine ja kättesaadavaks tegemine;\nteadus- ja arendustegevus ning sellele tuginevate infoteenuste osutamine ühiskonnale.\nAlates 16. septembrist 2008 sai Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks Janne Andresoo.\nEesti Rahvusraamatukogu täidab paljusid funktsioone, olles:\nraamatukogunduse arenduskeskus, mis vahendab raamatukogu- ja infoteadusalast infot, koordineerib erialast teadus- ja arendustööd ning raamatukogunduse standardimist, korraldab täiendõpet, kirjastab raamatukogunduse ja raamatuteaduse alaseid infomaterjale ja erialaajakirja Raamatukogu, on trükitoodangu ja raamatukogustatistika riiklike vaatluste korraldaja ning osaleb rahvusvahelises raamatukogundusalases koostöös;\nkultuurikeskus, kus korraldatakse raamatu- ja kunstinäitusi, konverentse, kontserte, teatrietendusi, filmiõhtuid ja muid kultuuriüritusi.\nrahvusraamatukogu, mis kogub, säilitab ja teeb kättesaadavaks Eestis ilmunud või Eestit puudutavad teavikud sõltumata nende ilmumiskohast, peab Eesti rahvusbibliograafia ja Eesti trükitoodangu statistika andmebaasi ning on rahvusvaheliste standardinumbrite ISBN, ISSN ja ISMN Eesti keskus;\nparlamendiraamatukogu, mille ülesanne on tagada Riigikogu, Vabariigi Presidendi Kantselei, Vabariigi Valitsuse ja riigiasutuste infoteenindus;\nteadusraamatukogu, mis vahendab teadustööks vajalikku informatsiooni humanitaar- ja sotsiaalteaduste valdkonnas ning pakub mitmekülgset infoteenindust;\nEesti Rahvusraamatukogu pakub eraisikutele ja asutustele infoteenindust järgmistes valdkondades:\nsotsiaalteadused: majandusteadus, õigusteadus, poliitika, politoloogia, sotsioloogia, demograafia jm.\nrahvusvahelised organisatsioonid: Euroopa Liit, Maailma Kaubandusorganisatsioon WTO, Maailma Terviseorganisatsioon WHO, Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ÜRO, Rahvusvaheline Valuutafond IMF jpt.\nrahvusvahelised kohtud: Euroopa Ühenduste Kohus, Rahvusvaheline Kohus ICJ jpt.\nkartograafia ja geograafia.\nhumanitaarteadused: ajalugu, etnoloogia, filosoofia, folkloristika, psühholoogia, religioon, kultuur, keeleteadus, kirjandusteadus, eesti kirjandus, välisriikide kirjandus, kunst, muusika, film, teater jm.\ninfoteadused: infoteadus, raamatuteadus, raamatukogundus jm.\nRahvusraamatukogus on valikuliselt andmebaase ja teavikuid ka teistest valdkondadest, mida ei komplekteerita süstemaatiliselt ja mis kuuluvad Eesti teiste teadusraamatukogude vastutusalasse. Kõigist Eestis ilmuvatest väljaannetest saab Rahvusraamatukogu sundeksemplari.\n2.1. Infoteenindus E-teenindus\nAlates 1990. aastatest on Eesti Rahvusraamatukogu arendanud veebipõhist teenindust, mis tagab raamatukogu teenustele ja varadele juurdepääsu ka väljaspool raamatukogu hoonet.\n2008. aasta seisuga on Rahvusraamatukogu veebilehe vahendusel võimalik kasutada e-kataloogi ESTER, hankida teavet raamatukogu lugejatele kättesaadavate litsentsiandmebaaside ja e-ajakirjade kohta, esitada päringuid humanitaar- ja sotsiaalteaduste valdkonnas, lugeda võrguväljaandeid, vaadata e-näitusi, osta Rahvusraamatukogu trükiseid, tutvuda digiteeritud kogudega sealhulgas vanema ajakirjanduse andmebaasiga DEA ja digitaalarhiiviga DIGAR ning kasutada The European Library inforessursse.\nRahvusraamatukogu lugejatel on veebilehe vahendusel täiendavalt võimalik ette tellida raamatuid, ajakirju, noote ja muid teavikuid, pikendada laenutähtaega, tellida koopiaid ning tellida teavikuid raamatukogudevahelise laenutuse teel.\nSeadusjärgsete ülesannete täitmisel tugineb Rahvusraamatukogu eelkõige järgmistele õigusaktidele:\nSundeksemplari seaduse eesmärk on eesti rahvuskultuurile oluliste teoste täieliku kogu loomine ning sellele juurdepääsu tagamine. Sundeksemplaride kogumisega tagatakse mainitud teoste riiklik hoiustamine ja kaitse. Seadus kehtestab sundeksemplaride loovutaja ja saaja kohustused, samuti nõuded trükistele, auvistele, elektroonilistele teavikutele ning nende sundeksemplaridele.\nvälisriikides valmistatud ja Eestisse levitamiseks toodud eestikeelsed või Eestit käsitlevad trükised,auvised või elektroonilised teavikud;\nvälisriikides tellimisel valmistatud trükised, auvised või elektroonilised teavikud;\nEestis valmistatud trükised, auvised või elektroonilised teavikud;\nTeose laenutamine, kopeerimine ja internetis kättesaadavaks tegemine on autori ainuõigused -–autoril on õigus otsustada, kas ja millal ta neid realiseerida soovib. Samas seab autoriõiguse seadus erandid raamatukogudele, et neil oleks võimalik oma funktsioone avaliku huvi esindajana teostada.\nRaamatukogu tööks vajalike autoriõiguse alaste teadmiste edendamiseks vahendab Rahvusraamatukogu sellekohast informatsiooni nii Eestist kui ka välismaalt.\nAvaliku teabe seadus ja isikuandmete kaitse seadus\nAvaliku teabe seadusest ja isikuandmete kaitse seadusest lähtume järgmiste andmekogude pidamisel:\nEesti rahvusbibliograafia andmebaas.\nportaal Digitaalne Eesti ajakirjandus;\nTallinnas Tõnismäel aadressil Tõnismägi 2 asuv raamatukoguhoone ehitati aastatel 1985–1993. Maja arhitekt on Raine Karp ja sisekujundaja Sulev Vahtra. Maja kaheksast korrusest kaks asub maa all. See on siiani Baltimaade suurim raamatukogu, mis mahutab 600 lugejat, konverentsikeskuse, teatrisaali ja näitusepinnad.\nRahvusraamatukogu haldab ka Riigikogu lugemissaali ja arhiivi Toompea lossis ning Vabariigi Presidendi Kantselei raamatukogu Kadrioru administratiivhoones.\nEesti Rahvusraamatukogu ajalugu loetakse alates 21. detsembrist 1918, mil Eesti Vabariigi Ajutine Valitsus otsustas asutada Riigiraamatukogu. Selle kogu moodustas algul umbes 2000 õigusloomeks ja riigi valitsemiseks vajalikku raamatut. Raamatukogu asus Toompea lossi ühes tiivas ja seda said kasutada vaid Riigikogu liikmed.\nRiigiraamatukogu arenes koos Eesti Vabariigiga. 1919. aastal hakkas raamatukogu saama sundeksemplari kõigist Eesti trükistest ja 1921. aastal sõlmiti esimesed välisvahetuslepingud välismaa raamatukogudega. 1935. aastal loodi Riigiraamatukogu juurde eesti trükiste arhiivkogu, mis pani aluse Eestit ja Baltimaid käsitleva kirjanduse süstemaatilisele komplekteerimisele.\n1930. aastatel oli Riigiraamatukogu kogudes juba umbes 50 000 trükist ning selle lugejaskonna moodustasid lisaks parlamendiliikmetele haridus-, kultuuri- ja teised avaliku elu tegelased.\nEesti okupeerimise järel Nõukogude Liidu poolt nimetati raamatukogu 1940. aastal ümber Eesti NSV Riiklikuks Raamatukoguks, mis hakkas täitma ka avaliku raamatukogu ülesandeid. Katkesid sidemed välisriikide raamatukogudega, kogudes muutusid valdavaks venekeelsed trükised, millest enamiku moodustas üleliiduline sundeksemplar. Suur osa eesti ja välisraamatuist suleti piiratud kasutusega erihoidu.\n1953. aastal anti Eesti NSV Riiklikule Raamatukogule rahvusliku ärkamisaja suurkuju Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimi. Selleks ajaks oli raamatukogu kogudes juba miljon trükist.\n1988. aastal nimetati Fr. R. Kreutzwaldi nimeline Eesti NSV Riiklik Raamatukogu ümber Eesti Rahvusraamatukoguks, mis asus täitma klassikalisi rahvusraamatukogu ülesandeid. 1989. aastal taastati Eesti Rahvusraamatukogu kui parlamendiraamatukogu staatus. Sellega pandi raamatukogule kohustus pakkuda Riigikogu ja valitsuse liikmetele infoteenindust.\nAastal 1993 avati uus raamatukoguhoone aadressil Tõnismägi 2.\nEesti Rahvusraamatukogu tegutseb tänapäeval 1998. aastal Riigikogus vastu võetud ning 2002. aastal muudetud ja täiendatud Eesti Rahvusraamatukogu seaduse, teiste õigusaktide ja oma põhikirja alusel. Kõrgeimaks juhtorganiks on Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu, mille liikmed määrab ametisse Riigikogu.\nWikipedia: Eesti Rahvusraamatukogu


Lugemine kui raskus või seiklus? – Ole muutus, mida oled oodanud :)\nLugemine kui raskus või seiklus?\nJah, lapsed on erinevad. Mu poeg hakkas lugema iseenesest, samal ajal rääkima hakkamisega (ta kõne hilines veidi :). Mu tütar jutustas juba väiksena imelisi lugusid, aga täna 8-aastasena on tal ikka veel keeruline lugeda. Ma olen mõlema lapse arenemist logopeedina jälginud ja vajadusel toetanud, rakendades oma kogemust ja teadmist.\nPüüan valida hoolega seda, mida ta loeb – et see oleks jõukohane vormilt, kuid sisule allahindlust tegemata. Hea viis pakkuda lugemisel eduelamusi on luule, mis on lihtsas vormis kirjutatud, kuid peidab suurt sisu, kaunilt illustreeritud.\nPüüdlen selle eesmärgi suunas oma Lugemisseikluse komplekti loomisel. Lugemisseikluse huviringis nt on tekstid ülilihtsad, luulevormis, tegeleme lihtsate sõnade häälimise ja ladumisega, kirjutamisega, kuid teksti sisu on sügav ja meie vestlused on väga põnevad, lapsed loovad neist inspireeritult oma lugusid ja kunstiteoseid.\nIllustreerimaks minu eeskuju Lugemisseikluse loomisel, panen siia ühe Emily Dickinsoni luuletuse, mis on küll inglise keeles, kuid annab imeliselt edasi minu püüdlust ja mõtet. Leidsin selle luuletuse https://www.bridges.edu/ lehelt, (Bridges Academy koolis rakendatakse neurodiversiteediga laste õppel tugevustepõhist lähenemist, sellest oli juttu minu eelmises postituses) Tugevustele rajatud õpe.\nLugemisraskusega õppijate puhul ei tule kõne alla lihtsustatud õpe, sest nad on nutikad lapsed ja see oleks nende õpirõõmu hävitamine. Kuid kuna nad ei loe hästi, siis vajavad nad teadmistele juurdepääsu teisel moel nt dokumentaalfilmid, meisterdamine vms.\nBridges Academy loojate sõnul on neurodiversiteediga õppija (sh düsleksiku, tähelepanuhäirega õppija, autisti) kognitiivsed, psühholoogilised ja füüsilised vajadused erinevad neurotüüpilise õppija vajadustest ja nende areng on asünkroonne (nö seinast seina erinevaid valdkondades) eakaaslastega võrreldes. Seega õppe korraldamisel on vaja silmas pidada veelgi enam, kui tavaliselt, et õpe toimuks turvalises keskkonnas, kus märgatakse ja tunnustatakse seda, mida õppija suudab, mitte seda, mida ta ei suuda; eesmärk on teha õppija teadlikuks oma tugevustest ning raskustest, et ta oskaks oma vajadusi ja eripära selgitada. Hea õppekeskkonna loomisele aitab kaasa hästi komplekteeritud väike (2-5) grupp kaaslastest, kes on sarnased intellektuaalselt, sotsiaalse ja emotsionaalse arengu poolest ja stimuleerivad teineteist õppimisel.\nVäga on vaja teadlikku ja kannatlikku juhendajat, kes usub õppija võimetesse; vanemaid, kes usaldavad ja mõistavad, et laps suudab oma tulevikku ja identiteeti ise kujundada, kes loovad selleks võimalusi ja vahendeid olles heasoovlikud partnerid õppimises. Valida tuleb hirmu asemel armastus ja luua rohkem rõõmu enda ümber. Minu jaoks on olnud päästerõngas see, et “vahetasin prille”: valin rohkem näha seda, milles laps on hea, mid on tema tugevus ja millele saab ta oma tulevikku ehitada. Ja kuni mul ei ole oma Bridges Academyt, on ta koduõppel 😀\nPosted byKadi Künnapuu veebruar 2, 2019 Posted inUncategorized


Teisenda Täisring mõõtühikuks Millikaaresekund (Nurk)\nTäisring to Millikaaresekund\nTeisenda Täisring mõõtühikuks Millikaaresekund:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '616 Täisring'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Nurk'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '21 Täisring na Millikaaresekund' või '1 Täisring to Millikaaresekund' või '26 Täisring -> Millikaaresekund' või '46 Täisring = Millikaaresekund'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(35 * 73) Täisring'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '616 Täisring + 1848 Millikaaresekund' või '93mm x 63cm x 75dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Millikaaresekund ühes Täisring?\n1 Täisring = 1 296 000 000 Millikaaresekund - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Täisring mõõtühikuks Millikaaresekund teisendamiseks.


Põhjused, miks su seedimine päeva jooksul halveneb ning kolm lihtsat lahendust - Tervis - sõbranna.ee\nPõhjused, miks su seedimine päeva jooksul halveneb ning kolm lihtsat lahendust\nOma seedimise parandamine ei ole üldse keeruline!\nInimene tunneb end tavaliselt kõige paremini hommikul, kirjutab Well+Good. Miski pole veel jõudnud päeva rikkuda ning ka seedimine on hommikuti enamasti parimas vormis.\nEnt mida edasi päev kestab, seda väsinumaks tundub su seedetrakti töö jäävat. Kas ja mil määral mõjutab seedimist see, milline aeg päevast parasjagu käes on? Gastroenteroloog Niket Sonpal ütleb, et on tõesti päris tavaline, et inimene tunneb, justkui tema seedesüsteem töötaks päeva hilisematel aegadel vähemefektiivselt ning on kolm peamist põhjust, miks see nii on.\nEsimene põhjus on see, et enamik inimesi käib kakal just hommikuti. «Esimesed asjad, mida inimene pärast hommikust ärkamist teeb, on tavaliselt hammaste pesemine, hommikused ettevalmistused, kohvi joomine ning seejärel tualettruumi külastamine,» toob dr Sonpal välja ning tunnistab ka seda, et kahjuks on kakamisjärgne kergustunne üsna üürike.\n«Pärast kakamist muutub inimese kõht väga lamedaks ning ta tunneb ennast ülimalt hästi. Tema keha pole kuidagi pundunud ning kõik gaasid on leidnud oma tee välja. Söömine tekitab meis aga uuesti täiskõhutunde, millega kaasneb tihti turse või raskustunne kõhus. Kui see juhtub, siis tekib inimesel subjektiivne tunne, et ta ei seedi oma toitu hästi.» Teiste sõnadega tunneb inimene, et tema seedimine läheb päeva jooksul halvemaks, sest ta võrdleb oma enesetunnet hommikuse kergusega. Tegelikult töötab keha jätkuvalt täistuuridel, aga lõunaks ei pruugi inimene seda enam tunda.\n«Teine põhjus seisneb selles, et päeva esimene toidukord on enamasti kõige rahulikum,» toob dr Sonpal välja. «Sa oled maganud. Sa oled kohvi joonud, sa oled parimas vormis ning su seedetrakt on üsna tühi. Seetõttu tunnedki, et kõik läheb väga kergelt alla. Päeva edenedes peab keha tulema toime suure koguse stimulatoorse stressiga.» Töö juures on mingisugune jama, ülesanded kuhjuvad üksteise otsa, erinevad koosolekud muudavad asju veelgi keerulisemaks ning ühtäkki muutubki seedimine aju ja kõhu koostöös stressi tõttu kehvemaks.\n«Samad neurotransmitterid, mis meie ajus inimese tuju kontrollivad, asuvad ka meie kõhus, näiteks serotoniin ja dopamiin,» selgitab dr Sonpal, lisades, et oma rolli sinu kõhu igapäevases enesetundes mängivad loomulikult ka toidud, mida sa sööd. Eriti oluline alus heale enesetundele on aga hommikusöök. «Kui sa sööd hommikul näiteks väga süsivesikute- ja tärkliserikast toitu, siis tunned end üsna loiult,» selgitab mees. Kui päeva esimene toidukord on aga täis valke ning kiudaineid, siis püsib kõht kauem täis ning esineb vähem gaasidest tingitud kõhupundumist.\nKorisemist ja teisi hääli, mida keha seedimise ja toitainete imendamise tagajärjel teha võib, ei saa enamasti kontrollida, ent dr Sonpali sõnul on mõned viisid, kuidas oma toidukordi ning neile eelnevaid ja järgnevaid tegevusi muuta, et liigseid gaase ja ebamugavustunnet päeva jooksul vältida.\n1. Hoia valgud, süsivesikud ning rasvad iga toidukorra lõikes tasakaalus\n«Seedetrakt töötab väga hästi, kui inimene sööb kõiki aineid mõõdukalt, mitte ei õgi sisse vaid ühte,» ütleb dr Sonpal. Näiteks ei ole mõistlik päeva jooksul ebatervislikult näksida ning seejärel kõik viis päevaselt soovitatavat juurvilja korraga õhtusöögiks süüa. Seetõttu on kõhu enesetunnet silmas pidades mõistlikum oma taldrikut igal toidukorral täita erinevate asjadega, et su kõht liialt tujukaks ei muutuks.\n2. Hoia meelelahutus toidulauast eemal\nMeile kõigile meeldib õhtusöögi söömise kõrvale nautida ka mõnd sarja või muud meelelahutuslikku meediumit, ent ilmselt pole sa märganud, et tõmbad vilkuvale ekraanile reageerides söögitorusse suure hulga õhku. See aga toob omakorda gaasid päeva sellesse hetke, mil keha niigi peab lisastressi ning aeglustumisega toime tulema. Dr Sonpali jaoks sisaldab «hea söögihügieen» kolme komponenti: ei mingeid segavaid faktoreid, natuke hetkes viibimist ning mõnus klaasitäis vett toidu kõrvale.\n3. Tee jalutuskäik, tee kõik jalutuskäigud\nJalutuskäigud ning seedimine käivad rõõmsalt käsikäes. Pärast mõnusat, toitvat söögikorda tekib sul ilmselt tahtmine kuhugi kerra tõmmata või pikutama heita, ent dr Sonpali sõnul on sinu enda parimates huvides püsti püsida. «Jalutuskäik on hea mõte, sest see stimuleerib sinu kõhu- ja seljalihaseid ning need aitavad kaasa käärsoole korrapärastele kokkutõmmetele, mis omakorda aitavad sul seedida,» selgitab mees. Seega teed jalutama minnes oma seedimisele teene ning võid märgata, et eriti pärast lõuna- ja õhtusööki teeb su kõht palju vähem lärmi kui tavaliselt.


USA – küsimus on usus | Müürileht\nUSA – küsimus on usus\nSeda mõttekäiku ajendas edasi arendama küsimusepüstitus „kas Ameerika ongi keskkonnakoll?” – teame ju kõik, et Atlandi ookeanist lääne pool on paljud asjad valesti läinud ning tarbimiskultus, raiskamismaania ja suurushullustus ei ole lihtsalt müüdid.\nPatriootlik esimese maailmasõja aegne plakat Ameerikas\nMinu plaan oli näidata asjade paremat külge – värskendavaid suundi, mis on kohaliku toidu võrgustike, ühismajandite, taluturgude, linnaaianduse ja eelkõige kasvava teadlikkusena ühiskonda imbumas. Püüdes kord enese jaoks taas lahti mõtestada, mida ikkagi annab mulle see lokaalsete liikumiste toetamine ja regulaarne farmers’ market’itel ringikolamine, jõudsin aga hoopis uue kontseptsioonini.\nSelleks et veidi tausta avada, tuleb tunnistada, et alates USA kultuuriruumi saabumisest kaks aastat tagasi olen siin ikka veidi võõrkeha olnud – ameeriklaste suhtlusprintsiibid, väärtused ja hoiakud lihtsalt on midagi teistsugust. Üllatuslikult kujunes suurimaks probleemiks minu jaoks aga siinse ühiskonna religioossuse mõistmine ja respekteerimine. Ärge saage valesti aru – usu ja uskumise vastu ei ole mul midagi, aga ameeriklastele omane sageli evolutsiooni salgav, kliimasoojenemist eitav paduusklikkus on minu luterlik-ateistlikus paganlusühiskonnas kujunenud maailmapildile lihtsalt midagi hoomamatut, lausa ärevaks tegevat. Valdav iga oma teo usuga põhjendamine ja isikliku vastutuse millelegi ülemale suunamine kujundas minus omamoodi vastumeelsuse, religiooniallergia.\nAjapikku hakkasin aduma paremini seda kogukondlikku funktsiooni, mis kirikul siin on, ning allergia sai leevendust. Small talk’ist ja naeratustest hoolimata kaitseb ja hoiab ameeriklane tegelikult oma isiklikku kultuuriruumi väga kiivalt. Kirik pakub sealsetele inimestele vajalikku sotsiaalset tuge ning kuuluvustunnet, et leevendada tavakodaniku võimetust muuta poliitikat ja oma positsiooni varandusliku hierarhia redelil – need on tegurid, mis domineerivad hoolimata ameeriklaste armastatud vabade ja rikaste ühiskonna kuvandist tavainimese reaalset elu. Ühel hetkel jõudis minuni arusaam, et sama tugifunktsiooni rolli kannab sageli ka kõik see, mida mina praegu USA kultuuri renessansina näen, kõik uuendus-, ärkamis-, märkamisliikumised. Ja viimased seisnevad sageli just jätkusuutliku(ma)l keskkonnamajandusel ja toidusüsteemi reformimisel – aspektidel, mille suhtes mina nii kirglik olen.\nParaku ei ole USA ühiskonna suhe (tervise ja) toiduga väljendatav ainuüksi tõdemusega, et ameeriklased armastavad rasvast toitu. Ühe lausena kõlaks see pigem nii, et ameeriklastel puudub igasugune side toiduga (ja ennekõike selle päritoluga). Probleem ei ole selles, et keskmine kaheaastane on suuteline tundma ära rohkem kiirtoidukettide logosid kui juurvilju, ega selles, et paljud ei ole kunagi mulda katsunud või lehma näinud, vaid asi on palju fundamentaalsem. Inimesed lihtsalt ei suuda oma toitu laiemasse konteksti panna või mõista selle päritolu. Kui mina – või ka täiesti keskkonnavõhikust eurooplane – loen „juustu”-pakendilt (Euroopas siinne juust ametlike standardite kohaselt sageli lihtsalt ei kvalifitseeruks juustuks) 47 koostisosa, mille hulgas ei pruugi olla piima, tekitab see lihtsalt õõva. Ameeriklane enamasti selles probleemi ei näe. Ja raske on teda süüdistada: toiduainetööstus on viimase saja aastaga mõned kontseptsioonid lihtsalt likvideerinud, ja näiteks sõna natural ehk naturaalne tähendab praegu pigem reklaamlauset kui midagi bioloogilise päritoluga seostuvat. Nii ongi, et sinine kook ja täisteraleib lihtsalt tunduvadki täpselt sama loomulikud – mõlemad on ju tehtud koostisosadest!\nKohalik keskkonnahääl Michael Pollan on defineerinud keskmise ameeriklase industrial eater’i ehk tööstusliku sööjana, kes ootab, et toode oleks läbinud enne seedekulglasse jõudmist kõik etapid globaalsest, energiamahukast ja homogeensest tootmisahelast. Ma ei jõua endiselt ära imestada, kui vähe kontrolli on ühiskonnaliikmetel selle üle, mida siinne toiduainetööstus neile sisse söödab ja kuidas seda toodab (ja – eelneva mõttega jätkates – ega neid ei huvitagi). Ameerika supermarketid on hektaritesuurused ja pakuvad tooteid poolesaja tuhande ringis, sealhulgas võib leida näiteks ligi 400(!) hommikusöögihelveste ja karastusjoogimarki, aga värvikireva oi-kui-palju-valikuid-pinna all on peidus kõige raskekujulisem konsolideerumine, vaid paar suurt korporatsiooni. Nendesamade ohutute hommikuhelveste tootmises on nelja firma kontrollida pea 90% turust. Coca-Cola võib tunduda lihtsalt ebatervislik ja hammastele halb, aga firma kahjulik mõju on märksa laiamõõtmelisem kui nende lipulaevast joogi suhkrune koostis, kuna ettevõte omab ligi 3500 erinevat joogibrändi – see tähendab, et mida iganes sa USA supermarketist ka ei osta, tõenäosus, et sa toetad oma valikuga Coca-Cola Companyt, on hämmastavalt suur.\nEi ole ilmselt vaja mainida, et sellisel kontsentreerumisel toiduainetööstuses on tohutud ja kohutavad tagajärjed majandusele, sotsiaalsele võrdsusele, elanikkonna tervisele ja otse loomulikult keskkonnale. Talunikul ei ole olukorras, kus hinnad on pannud paika korporatsioonid, mille käive on suurem kui suurel osal maailma riikidest, eriti valikuid. Lisaks sellele, et ta ei saa majandada looduskeskkonda säästval viisil, ei ole tal sageli lihtsalt võimalik end ära toita. Kogukonnad, kus suurem osa põllumajandusest on korporatsioonide omand ja nende kontrolli all, on vaeseimad piirkonnad riigis.\nAga vastupanu on hakanud vaikselt tekkima.\nJuurikad maheturul Berkeleys. Foto: C. Coetzee (CC by 1.0)\nRohkem avatud osa jaoks USA ühiskonnast puhuvad uued tuuled. Inimeste teadvusse on hakanud jõudma küsimused, et kust nende tarbitav ikkagi tuleb ja mis on selle tootmise hind. Kasvava meediakajastuse tagajärjel on ka sageli juhmiks tunnistatud keskmine ameeriklane teadlik, et parem on pigem rohu- kui teraviljasöödal veise liha, pigem hormoonivaba kui hormooniga siga, pigem maisisiirupita kui maisisiirupiga – iseasi on see, kas ta sellest ka hoolib ja oma teadlikkust praktikas rakendab. Tõsiasi on aga see, et kuna toiduvõrgustikul on Eestiga võrreldes mitmeid täiesti kohutavaid aspekte, on hakanud tekkima ka teatud laiaulatuslikum teadlikkus – ma ei usu, et Eesti ühiskonnas on väga paljudel aimu, et näiteks rohu- ja viljasöödal on keskkonnamõjude vaatevinklist tohutu vahe.\nKodanikud on hakanud mõistma ja tegutsema. Rohujuuretasandil on siinses põllumajanduses ja toidutootmises palju uuenduslikkust ja mitmeid liikumisi. Praeguseks on üks elujõulisemaid – ja minu isiklik lemmik – CSA, n-ö kogukonna toetatava põllumajanduse võrgustik. See põhineb lihtsal printsiibil: tavainimesed omandavad talude toodangust hooaja hakul n-ö osakud ning maksavad edaspidi talupidajale iga kuu teatud summa, et neile toimetataks regulaarselt koju kastitäis seda, mis parajasti küps – kuigi lisaks puu- ja juurviljadele on projekti kaasatud sageli ka piimatooted, liha, munad. Süsteem võimaldab farmeril kulutada vähem energiat turundusele ja, mis kõige tähtsam, vähendada tänu püsiva tarbijaringi olemasolule põllumajandusega kaasnevaid riske. Kliendist saab aga osa omamoodi kogukonnast; nähtus, mida seostati vahepealsetel kümnenditel paljuski vaid kirikuga.\nSama usku, elustiili ja mõtteviisi kannavad endas ka erinevad farm-to-table (talust lauale) tüüpi restoraniliikumised ja muidugi farmers’ market’id – otsetõlkes taluturud, aga see kontseptsioon vajab veidi põhjalikumat seletust. Elujõulisemates kogukondades on tegemist sõna otseses mõttes üritustega. Ühe otstarbega ostu- ja müügikeskkonna asemel toimivad need sotsiaalse kogunemiskoha ja vaba aja veetmise võimalusena. Toimugu need neljapäevaõhtul või klassikaliselt pühapäeval, mil väljavalitud pargis kogunevad linnaosa elanikud – paljud laste-loomade-piknikutekkidega –, lähikonna food truck’id – restoranid ratastel –, sageli muusikud-kunstnikud ning loomulikult talunikud, kel on sellist kogukonnafunktsiooni ja -usku hindavatelt inimestelt palju suurem tõenäosus oma jätkusuutlikult kasvatatud toodangu eest selle õiget – ja seega veidi kõrgemat – hinda saada.\nSedasama kogukonnafunktsiooni näen ma ka USAs õitseval pruulikodade ja kohvipoodide kultusel. End valdavale suurtööstuse pakutavale keegi-ei-tea-mida-see-sisaldab-õllele ja -kohvile vastanduvad iseseisvad ärid toovad justkui kokku kogu ärksama meelega teadlikuma ühiskonnakihi. On ju Eestimaalgi seda nüüdseks nähtud – viimastel aastatel kui seened pärast vihma tärganud käsitööpruulikojad ei esinda midagi muud kui Ameerikast kohale jõudnud trendi, ja kuigi mitmeltki poolt on juba kuulda muret, et kui palju meil neid õllevabrikuid siis vaja on, näen mina (kas või liigsetes) kodanikualgatustes ja paljususes vaid positiivset, sest kirjeldatud trendid, korporatsioonide ülemvõim ja toiduainetööstuse kontrollimatu kulissidetagune tootmine ei ole sugugi kauge teema ka Eesti ühiskonna jaoks.\nRahvusvahelised kompaniid on tahes-tahtmata ka meie mättal kanda kinnitamas. Kalevi šokolaad võib küll olla eestlase au ja uhkus, aga firma ise kuulub juba mõnda aega Norra korporatsioonile Orkla – nagu ka Põltsamaa Felix ning lätlaste lipulaevad Laima ja Gutta. Needsamad loetud firmad, kes, nagu eespool mainitud, kõigi USA supermarketite riiulitel kontrolli omavad, ei ole sugugi tähtsusetud ka Eesti turul – Nestlé’st, Kraftist ja PepsiCost on igaüks kuulnud, aga mitte kõik ei teadvusta, et lisaks limonaadile tulevad viimaselt ka näiteks meie krõpsud ja hommikuhelbed või et Liptoni teed, Hellmann’si majoneesi ja Ben & Jerry’si jäätist toodab üks ja sama korporatsioon. Vabakaubandus ja hiljuti majandusringkondades hurraasid teeninud kavandatav ELi ja USA kaubandusleping on kasulikud asjad, aga kasulikud kellele? Praegu on Euroopa sööjale jäänud veel mõningane väärikus võrreldes Ameerikaga, kus toit taandati juba üle poole sajandi tagasi vaid toote, tarbimishüve staatusesse, mille päritolust, sisust ja kultuurilisest väärtusest majandushuvid lihtsalt teerulliga üle sõitsid.\nAga muutuste tuuli on tunda. USA võib küll endiselt kulutada enim energiat, ameeriklane sõita pikima maa kontorisse ja tarbida kõige rohkem kilekotte, kuid selle tasakaalustamiseks on tekkinud uut sorti usk. Usk kodaniku õigusse valida, mida oma kehasse panna ja kellele oma dollarid anda, usk kogukonda ja kommuuni. Ühiskonda, mis suudab end majandada, ammendamata kogu ümbritsevat ja teades, kust miski tulnud on. Ameerika Ühendriikidelt keegi kahjuks keskkonnakolli tiitlit veel niipea endale ei saa, kuid samas on võimalik võtta eeskuju tema teadlikemalt kodanikelt juba nii mõneski valdkonnas. Pruulikojad me juba saime, ehk on Eestil järgmiseks potentsiaali ka elujõulised talunike-kodanike võrgustikud toimima panna?\nTelli endale peedid-kartulid-sibulad-porgandid kohalikust talust otse koju! Õpilasfirma SIBIS toetab eestimaiseid talupidajaid, kellelt linnainimesed saavad veebiportaali kaudu põllusaadusi osta. Telli oma juurikad aadressil sibis.ee.\nViimasel ajal on palju poleemikat tekitanud Eesti Päevalehes avaldatud artikkel „veganlusest põhjustatud tervisekahjustuste” kohta, mis ajakirjaniku sõnul on jõudnud Eesti lasteni. Nii artiklis kui ka sellele järgnenud juhtkirjas maalivad ajakirjanikud pildi veganitest kui hullumeelsest põrandaalusest sektist, kel puudub side reaalsusega ja kes seavad ohtu laste tervise.\n— Kadri Aavik\nKellel on õigus süüa liha?\nKvaliteetset ja eetiliselt kasvatatud toitu saab endale lubada vaid jõukam osa rahvast. Ülejäänud ei mõista aga, et suurtööstusi nuumates taastoodetakse ebavõrdsust, millest pääsemisest unistatakse. Naasmine tervema ja loomulikuma eluviisi juurde on otsuse taga kinni.


22.12.2012 | Gondori kroonika\nPosted on 22. dets. 2012 by Matti Maasikas\nSoovitan lugeda maineka mõttekoja European Council on Foreign Relations värsket analüüsi EL lõimumise tihendamise võimalustest, Sebastian Dullienilt ja Jose Ignacio Torreblancalt. Autorid näitavad, kuidas tavaliselt esitatav valik föderalismi ja valitsustevahelise koostöö vahel on liialt lihtsustatud. Nende käsitluses on EL lõimumise lõppjaamal, poliitilisel liidul (mis peaks siis olema majandus-, pangandus- ja eelarveliidu elluviimise tulemus) kolm peamõõdet või -valikut. Esiteks piiratud või täielik majandusliit – kas laias laastus piisab praeguse majandusvalitsuse korralikust elluviimisest või on vaja koostööd oluliselt tihendada. Teiseks reeglitele rõhumine või LR ja EL institutsioonidele suurema otsustusvabaduse jätmine. Kolmandaks valik EL otsese ja kaudse poliitilise legitiimsuse vahel, teisisõnu, kas LR roll peab kasvama, nagu see ESM jm juhtudel ka läinud, või tugevdatakse EP-d ja COM-i otsustusõigust kuni eelarve suurendamiseni, maksude kehtestamiseni jm välja.\nMitu osutust-küsimust on õige nutikad. Näiteks, mida teha, kui ükskõik kumb lähenemine, majandusvalitsus või majandusföderalism ebaõnnestuvad, kuidas siis käiku vahetada? Näiteks, kuidas muuta kurssi, kui reeglite järgimine ei too tulemust, kui liiga paljude piirangute enda peale võtmine võtab valitsuselt võimaluse tegelikuks majanduspoliitikaks, kui kasinus ei too kaasa majanduskasvu (vrd Stabiilsuse- ja kasvupakti praegusest palju vabamate reeglite allavett laskmine 2004, kohe, kui mõne suure LR valitsusele asi liiga piiravaks läks)? Ja muidugi, kuidas kindlustada suurte föderalistlike sammude läbiviimine LR-des, õige mitme rahvahääletusega? On poliitiline liit üldse võimalik, tehtav?\nÜkskõik, mis nurga alt teemale ka ei lähene, ja olemata autorite mitme järeldusega nõus, jõuad iga rada pidi ikkagi välja LR suveräänsuseni. See on EL suurim nõrkus ja suurim tugevus. Nõrkus, kuna riigid ei taha seda naljalt loovutada ja tugevus, kuna kui see kõrgesti väärtustatud ollus on siis mingis osas tõesti ära antud (või jagatud, on täpsem öelda), siis on see toimunud rahvusriigi iseseisval otsusel ja sel sammul on seega tugevaim võimalik legitiimsus. Kriisiajal eriti ei arva inimesed reeglina, et keegi teine või meie koos teistega saaks meie probleemidega paremini hakkama (meeldivaks erandiks Eesti avalik arvamus, vt Gondori kroonika 19.12.2012). Nii arvangi, et lähiajal, vähemalt poolteise aasta jooksul uusi suuri samme ei tule, keskendutakse majandusvalitsuse, karmimate reeglite elluviimisele. Tundub ka põhimõtteliselt õige, mitte ainult vältimatu. Ainus küsimus: Mis siis, kui sellest ei piisa, kui majandus kasvule ei pööra? Millega motiveerida valitsusi, kes vastutavad oma rahva ees, aga tunnevad end “Brüsseli kasinusest” kägistatuna?


August E. Komendandi raamatu “18 aastat arhitekt Louis I. Kahniga” esitlus kolmapäeval, 18. detsembril\nEesti Arhitektuurimuuseum esitleb esmakordselt eesti keeles ilmuvat ehitusinsener August E. Komendandi raamatut “18 aastat arhitekt Louis I. Kahniga”.\nArhitekt Louis Kahni ja ehitusinsener August Komendandi 18 aastat kestnud koostöös olid loomenatuur Kahn, tõeline arhitekt-kunstnik, ning Komendant kui jõuliselt ratsionaalne, sirgjooneline insener – tundub, et vastandid tõmbusid. Kahn sai aru, et oma ideede realiseerimiseks on tal vaja kedagi, kes mõistab hästi loodusseadusi, matemaatikat, ehitusmaterjale ja gravitatsiooni, Komendant omakorda, olles juba õpingute ajal Saksamaal kokku puutunud ka arhitektuuri esteetiliste, kunstiliste printsiipidega, tajus, et ehituskultuur vajab funktsionaalsete ja tehniliste põhimõtete kõrvale ka pehmeid väärtusi – midagi, mis muudab elukeskkonna humaanseks ja hooned kunstiliselt kõrgetasemeliseks.\nNende omavahelised lõputud vaidlused suubusid kord lahutamatutes tülides, kord harmoonilises üksmeeles, teab Komendanti uurinud arhitektuuriajaloolane Carl-Dag Lige. Komendant kirjutas pärast Kahni ootamatut surma 1974. aastal silmapaistvad memuaarid, raamatu, mis valgustab kahe suurmehe koostöö tagamaad erialaste, aga ka isiklike suhete osas. Kuivõrd insenerid pole enamasti väga osavad kirjamehed, siis on Komendandi meenutusi täis raamat seda väärtuslikum lugemisvara kõigile ehituskultuurist huvitatutele.\nRaamatu on üheskoos välja andud Eesti Betooniühing, kommunikatsiooniettevõte In Nomine ja Eesti Arhitektuurimuuseum. Tõlkis Epp Aareleid, kujundas Marje Eelma (Tuumik stuudio), konsultandid on Carl-Dag Lige ja Tiit Masso.\nEsitlus on kolmapäeval, 18. detsembril Eesti Arhitektuurimuuseumis (Ahtri 2) kell 17.\n10. jaanuaril avaneb Rotermanni soolalaos rahvusvahelisest XX sajandi ehituskultuuri suurkujust August Komendandist näitus „Betoonist võlutud. Ehitusinsener August Komendant“ tänu kelle tööle on Eestis tänagi kasutuses Kadrioru staadioni tribüün Tallinnas ning riigi viljasalv Tartus. Komendant oma loengutega (1937-39) pani aluse Tallinna Tehnikaülikooliga seotud koorikute koolkonna tekkele ning aitas raudbetooni innovatsioonile Eestis palju kaasa. Sõjajärgsetest aastatest on Komendandi tööpanusest paljukiidetud näiteid Saksamaal, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Venetsueelas ja mujalgi.\nNäitusel Rotermanni soolalaos saab näha nii Komendandi kui ka arhitektide Louis Kahni, Eero Saarineni, Moshe Safdie, Oscar Tenreiro jt originaaljooniseid ja makette.


TOP 6 | Tüütu laulupidu, Anu Saagim välgutab hargivahet ja purjus alaealised ehk VAATA, millised on olnud Õllesummeri suurimad skandaalid - Kroonika\nTOP 6 | Tüütu laulupidu, Anu Saagim välgutab hargivahet ja purjus alaealised ehk VAATA, millised on olnud Õllesummeri suurimad skandaalid\nTäna teatas Õllesummeri kauaaegne peakorraldaja Marje Hansar, et tänavu 25. korda toimunud suur suveüritus ei toimu enam mitte kunagi. Kroonika tegi ülevaate viimaste aastate suurimatest skandaalidest, mis Õllesummeri ümber on tekkinud.\n6. Õllesummer ja EAÜ keerasid tülli\nÕllesummer ja Eesti autorite ühing (EAÜ) läksid 2013. aastal tülli, sest festivali korraldajad keeldusid sõlmimast EAÜ-ga autoritasude lepingut, mille järgi läheks igalt ürituse piletilt 5% EAÜ kassasse.\nAutorite ühingu ähvardas toona kohtusse minna. "Meil on eelmistel aastatel olnud Õllesummeri korraldajatega täiesti ladus ja normaalne teineteisemõistmine ja koostöö," ütles 2013. aastal Eesti Päevalehele EAÜ kliendihaldur Tõnu Kaumann. "Autorite varaliste õiguste kaitseks püüame probleemi kõigepealt lahendada läbirääkimiste teel, aga kui midagi üle ei jää, tuleb pöörduda õiguskaitseorganite poole."\n5. Saagim ja Uudo Sepp\nMöödunud ja viimaseks jäänud Õllesummeril korraldasid Anu Saagim ja Uudo Sepp tordisõja, mille käigus bravuuritar kiskus superstaarihakatise särgi ribadeks. "Anu pakkus välja, et teeme tordisõja. See ettepanek oli väga ootamatu ja alguses ma ei olnud nõus. Siis mõtlesin, et teeme ära, ongi lõbusam õhtu!" rääkis Uudo suvel Õhtulehele. TV3 videoklipist võib ka näha, et tegelikult tegi esimese viske Uudo, tabades Anu paljast selga.\nVIDEO | Saagim ja Hunt igapäevasest kriitikast: hoor, loll, blond ja nõme (48) 20.09.2018\n4. Purjus alaealised Õllesummeril\nPea igal aastal on Õllesummeri toimumise ajal meediasse jõudnud mitmed teated sellest, kui palju jälle joobes alaealisi politseile vahele jäid. Näiteks 2007. aastal koostati Õllesummeri esimesel õhtul alaealistele 29 väärteoprotokolli. Tõsi, festivali viimastel aastatel on joobes alaealiste hulk vähemaks jäänud, kuid see on seletatav ürituse populaarsuse üldise langusega.\n3. Anu Saagim unustas aluspesu\n2008. aasta üritusel kergitas vallatu suvine tuuleiil bravuuritar Anu Saagimi õhulise kleidisaba üles, paljastades asjaolu, et Saagim oli kas tahtlikult või kogemata jätnud aluspesu selga panemata.\nKeset tordilõikamist olid Saagimi käed magusast kreemist kleepuvad, mistõttu oligi ta tuuleiili ees abitu ning lahendas olukorra sellega, et kükitas kiirelt maha, kogus end ruttu ja naeris olukorra üle. Ning mida muudki oleks teha...vaatepildil polnud ju häda midagi!\n2. Hekkonens ja Hansar sattusid Laulupeole\n2014. aasta laulupeoõhtul saabusid Õllesummeri peakorraldajad Reno Hekkonens ja Marje Hansar laulukaare alla sedavõrd ülemeelikus tujus, et mõlemal paluti lahkuda. Parasjagu oli käimas eestlaste armastatuim laul "Koit", mida rahvas esitas pisarsilmil lausa mitu korda järjest.\nÕllesummeri emand Marje erinevalt Renost turvameeste eskorti ei vajanud ja soostus vabatahtlikult lahkuma. Pealtnägijate sõnul saatsid turvamehed nad Tallinna Lauluväljaku siseruumidesse laulukaare all, kus asuvad Meediaekspressi kontoriruumid.\n1. Lilled võiksid õitsed mujal\n2011. aastal ütles Rahvusringhäälingu saates "Peole" Õllesummeri korraldaja Marje Hansar repliigi, mida ta ise nimetas huumoriks, kuid mitmed televaatajad tõlgendasid seda teisiti.\n"Lapsed on meie elu õied, aga nad võiksid õitseda kuskil mujal kui lauluväljakul praegu. Meil on muudki teha," kõlas Hansari repliik eilse saate „Peole“ neljandal minutil.\nTOP 10 | Hollywoodis jagati kätte tänavused tele-Oscarid ehk Emmy-auhinnad: Vaata, millistes...\nFOTOD | Tallinna südalinnas toimus enneolematu moerongkäik, kus osales arvukalt tuntud...\nÕllesummeri looja Riho Rõõmus: mulle isiklikult ei jätnud ta mingit auku peale hingelise...\nBravuuritari parukas tekitas põhjanaabrite meedias segaduse: ta näeb välja nagu noor Jane...


Moodne viievõistlus | Eesti Olümpiakomitee\nMoodne viievõistlus oli olümpiamängudel esimest korda 1912. aastal Stockholmis, siis võisteldi ühel päeval ratsutamises, teisel vehklemises, kolmandal laskmises, neljandal ujumises ja viiendal jooksus. Vahepeal lühendati aega nelja päevani, seejärel peeti kuni 1996. aasta Atlanta mängudeni võistlused kahel päeval, nüüd piirdutakse ühega. Nii et võistlused kestavad üle 12 tunni. Naised võistlesid sel alal esimest korda 2000. aastal Sydney olümpiamängudel.\nOlümpiale pääsu süsteem\nOlümpiamängudele pääsevad 32 meest ja 32 naist, igast riigist kuni kaks naist ja kaks meest. Need on ühed pisimad osavõtjate arvud kõigi olümpiaalade hulgas. Olümpiamängudele pääsevad eelmise aasta maailmameister ja jooksva aasta maailmameistrivõistluste üheksa parimat, eelmise aasta maailma karika võistluste kaks parimat ja tunamullune maailma karika võitja, olümpia-aasta kaks parimat kolmest maailma karika võistluste etapist (kokku seega kuus viievõistlejat), 9 kohta on eraldatud maailmajagude meistritele (neist kolm Euroopale), üks koht on jäetud korraldavale maale ja viimane koht on Wild Card ('metsik kaart'), mille määrab rahvusvaheline alaliit. Kui näiteks mõni tiitlivõitja ei saa olümpial võistelda, siis läheb osavõtuõigus paremuselt järgmise koha omanikule.\nAlad peetakse järgmises järjekorras: laskmine, vehklemine, ujumine, ratsu¬tamine ja krossijooks. Võistluste korraldajad võivad järjestust pisut muuta, kuid maastikul jooksmine peab alati jääma lõppu. Meeskonnavõistluses liidetakse kolme võistleja tulemus.\nMoodsas viievõistluses on järgmised vanuseklassid: noored (vanus kuni 18 aastat), juuniorid (19-21), seeniorid (22 ja vanemad) ning veteranid (Masters, 40 ja vanemad). Stardijärjekord loositakse päev enne võistluste algust.\nKorraldajad peavad võistlejatele võimaldama enne iga ala soojendus-aega: laskmises 5 minutit, vehklemises 30 minutit, ujumises 20 minutit, ratsutamises 20 minutit ja jooksus 30 minutit.\nVõidab see, kellel on kõige rohkem punkte. Kuna viimase alana peetakse handicap-süsteemis krossijooks, on kogu võistluse võitja esimesena finišijoone ületanud jooksja. Kui esimesena finišijoone ületajaid on mitu, võidab see, kellel on kõige paremad üksikalade tulemused. Autasustamistseremoonia toimub kohe pärast viimase ala - jooksu - lõppemist, olenemata võistluse kohta esitatud protestidest. A-kategooria võistlustel peab korraldaja garanteerima võitjate hümni ja riigilipu esitlemise.\nOsalema lubatakse 96 võistlejat. Igal rahvuskoondisel on õigus saata osalema kuni kolm võistlejat, kes on kvalifikatsioonivõistlustel täitnud normi:\n• mehed 4700 punkti,\n• naised 4500 punkti,\n• meesjuuniorid 4000 punkti,\n• naisjuuniorid 3000 punkti.\nLastakse 4,5 mm õhupüstolist (relva mõõdud peavad olema selli¬sed, et see mahuks kasti, mille mõõdud on 420 X 200 X 50 mm). Püstoli kaal ei tohi ületada 1,5 kg, päästiku tugevus ei või olla alla 500 g.\nKaugus märklehtedest on 10 m. Lastakse 20 lasku 20 märklehte, igasse lehte üks lask. Ühe lasu sooritamiseks on aega 40 sekundit. Lastakse neli seeriat, igaühes viis lasku.\nVõistlejad ei tohi laskekätt tõsta rohkem kui 45 kraadi, enne kui märklaud on ilmunud nähtavale.\nPunktiarvestus on järgmine: lasketulemus 172 märklehepunkti („laske-silma") on aluseks 1000 punktile. Iga sellest laskesilmade määrast rohkem või vähem saadud laskesilm annab vastavalt +/- 12 punkti. Võrdse punkti¬summa saanud võistlejatest selgitatakse parim välja vastavalt sellele, kes on rohkem lasknud kümneid, üheksaid jne.\nÜhes laskmisvahetuses võistlevate sportlaste arv ei ole piiratud. Laskmist võib korraldada nii sise- kui ka välitiirus.\nMaksimaalne silmade arv laskmises on 200, see annab 1270 punkti.\nVehklemisrelvaks on epee. Võisteldakse ühe torke pärast, mille fikseerib elektroonika. Topelttorget ei tunnistata. Vehklemiskohtumise tulemuseks võib olla 1:0, 0:1 või 0:0. Viimasel juhul saavad mõlemad võistlejad kaotuse, kui kumbki ei ole teinud võidutorget kohtumise kestuse ehk 1 minuti jooksul. Punktide arvutamine sõltub võistlejate (seega kohtumiste) arvust ja see käib individuaalturniiril järgmiselt:\n1000 punktile vastav võitude arv on võrdne 70%-ga kogu kohtumiste arvust. Iga rohkem või vähem saadud võit annab sellest piirmäärast vastavalt rohkem või vähem punkte. Ühele võidule vastav punktide arv sõltub võistlejate arvust (seega kohtumiste arvust) ja see kujuneb järgmiselt:\n61 -75 kohtumist => ühe võidu väärtus 12 punkti,\n48-60 kohtumist => ühe võidu väärtus 16 punkti,\n40-47 kohtumist => ühe võidu väärtus 20 punkti.\nKui on vaja selgitada ala võitja, siis võrdse tulemuse puhul toimub lisamatš (protokolli läheb kirja küll esialgse võistluse tulemus).\nUjumine toimub vabastiilis 50 m pikkuses basseinis, distantsi pikkus on 200 m. Ujumises arvutatakse punkte järgmiselt: meestele annab 1000 punkti aeg 2.30,0, naistele aeg 2.40,0.\nNimetatud piirmäärast arvutatakse vastavalt väiksemale või suuremale ujumistulemusele rohkem või vähem punkte, kusjuures 0,33 sekundi väärtuseks on 4 punkti. Ujumisvahetused korraldatakse vastavalt esitatud ujumisaegadele.\nRahvusvahelise Moodsa Viievõistluse Liidu (Union Internationale de Pentathlon Moderne, UIPM) ametlikel võistlustel on raja pikkuseks 350-450 m, kokku on 12 takistust, mille hulgas peab olema üks kahene takistuste süsteem ja üks kolmene takistuste süsteem. Vähemalt seitse takistust peavad olema vastavalt võistluse staatusele maksimumkõrgusega. Veetakistus ei tohi olla laiem kui kolm meetrit.\nTeatevõistlustel on kolm hobust ühe võistkonna peale, raja pikkus 350 m ja takistusi 9 (ilma süsteemideta).\nHobused jagatakse võistlejatele loosi teel. Hobuste nimekiri avalikus¬tatakse vähemalt tund enne loosimist, enne seda esitletakse hobuseid võistlejatele. Hobused loositakse eelnevate tulemuste põhjal koostatud paremusjärjestusele vastupidises järjekorras. Erijuhtudel on võimalik taot¬leda loositud hobuse vahetust enne starti.\nSoojenduse ajal on lubatud sooritada 5 hüpet.\nRaja läbimiseks lubatud aeg on 1 minut kuni 1 minut 17 sekundit, sõltuvalt raja pikkusest. Lubatud ajaga läbimisel trahvipunkte ei rakendata. Lisaks sellele on kasutusel nn ajapiir, see on lubatud ajast 75 sekundit pikem aeg, teatevõistlusel on ajapiir 3 minutit 75 sekundit (või ühe hobuse kor¬ral 2 minutit 30 sekundit + 75 sekundit). Ajapiiri ületades peab võistleja ratsutamise lõpetama.\nTakistuste kõrgus täiskasvanute võistlusel on 120 cm, juunioride ja noorte omal 110 cm.\nVõistlejail on õigus näha rada ja takistusi päev enne starti.\nMaksimaalselt on võimalik ratsutamise eest saada 1200 punkti, sellest arvutatakse maha trahvipunktid. Trahvipunktide aluseks on järgmised asjaolud:\n• lubatud aja ületamisel toob iga sekund kaasa 4 trahvipunkti,\n• ebakorrektne riietus toob 20 trahvipunkti,\n• hüppamise ajal takistuse mahaajamine või veega takistuse korral vette astumine toob 28 trahvipunkti,\n• võistleja kukkumine hobuse seljast või hobuse kukkumine toob 40 trahvipunkti,\n• sama takistuse ületamise igakordne uus katse toob 40 trahvipunkti,\n• takistuse, takistuse tähise, stardijoonemärkide või muu rajatähise mahaajamine toob 60 trahvipunkti.\nRada tähistatakse valge teibi ja punaste ja valgete lippudega, punased jäävad jooksjast vasakut ja valged paremat kätt. Võistlejad saavad näha 66 rada stardipäeva hommikul, neile antakse rajakaart. Riietus peab ühtima rahvusvõistkonna omaga, stardinumbrid on nii rinnal kui ka seljal. Starditakse handicap-süsteemis, s.t., et esimesena stardib nelja alaga kõige roh¬kem punkte kogunud võistleja. Ülejäänud võistlejad stardivad sellevõrra hiljem, kuivõrra vähem punkte nad nelja alaga on kogunud. Esimesena finišijoone ületanu on kogu võistluse võitja.\nMeeste 3000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 10 minutit (1 sekund annab +/- 4 punkti).\nNaiste 3000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 11minutit 20 sekundit (1 sekund annab +/- 4 punkti).\nMeeste 2000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 6 minutit 40 sekundit (1 sekund annab +/- 4 punkti).\nNaiste 2000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 7minutit 40 sekundit (1 sekund annab +/- 4 punkti).\nMeeste 1000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 3 minutit 10 sekundit (1 sekund annab +/- 8 punkti).\nNaiste 1000 m distantsi puhul võrdub 1000 punkti ajaga 3 minutit 40 sekundit (1 sekund annab +/- 8 punkti).\nRAHVUSVAHELINE MOODSA VIIEVÕISTLUSE LIIT\nAadress 13 Avenue des Castelans\nStade Louis II - Entrance E\nTel +377 97 77 85 55\nFax +377 97 77 85 50\nLiikuri tn 38-71, Lasnamäe linnaosa, Tallinna linn, Harju maakond\nTelefon: +372 53472870\nAsutatud: 1957 Eesti NSV Kaasaegse Viievõistluse Föderatsioonina\nLiikmelisus: Eesti Olümpiakomitee, Rahvusvaheline Moodsa Viievõistluse Liit (UIPM) www.pentathlon.org,


Sibulatee puhvetite päev toimus taas – Puhkus Sibulateel. Puhkus Peipsi ääres.\nSibulatee puhvetite päev toimus taas\nSel aastal vihm meile ei halastanud. Pool päeva saime erinevaid sahmakaid krae vahele, kuid õnneks see meid suurt ei heidutanud. Mesi tare puhvet oli valmistunud vesiseks ilmaks, nii oligi meil letikohal suur telk ja kattevarjud külastajate laudade kohal.\nHinnanguliselt külastas meid 16.septembril ligi 400 inimest, mis on 3 korda vähem kui aasta varem. See aga andis võimaluse iga külastajaga personaalselt suhelda, tutvustada ivantšaid ning samovaritee kultuuri, rääkida sibulapirukatest ning pidada maha ka Eesti sibulasöömise meistrivõistlused. Iga osaleja sai 200-grammise krehvtise Peipsi sibula ning kell 12.30 anti võistluse stardipauk. Võistlema asusid neli osalejat ning teekond võiduni oli karm. Viie minuti jooksul lõpuni sibulat ei söönud keegi, enim ampse teinud Tiit kuulutati võitjaks! Palju õnne Tiidule, kes sai peaauhinna ööbimise Mesi tare saunapaadis!\nPilte meeleolukast Sibulatee puhvetite päevast Mesi tare puhvetis. Fotograafid Mesi tare kodumaja, Hela Photography, Raul, Laura, Riina.\nVarnja saunafEST vol.5\nKülastajate tagasiside on meile oluline


Millist Bitcoini maksete töötlemist te kasutate? | Estonian.lamareschale.org\nMillist Bitcoini maksete töötlemist te kasutate?\nMa ei ole kindel, kas te küsisite Bitcoin rahakott või Bitcoin tasumise töötleja kui äri.\nKui otsite äri tasumise töötleja Ma praegu kasutada Bitpay.\nMilline bikotiini basiilik on parim?\nViimati uuendatud 29. Juuli 2016 04:49\nMis Bitcoin bassein te soovitate kasutada?\nvalides bassein sõltub paljudest teguritest nagu\nLörtsi bassein tundub olevat väga populaarne, kuid ma arvan, et see on parem näha täielikku võrdlus ise siin.\nMillist krüptovaluutat nüüd osta, välja arvatud bikotiin\nViimati uuendatud 7. Jaanuar 2018 kell 00:40\nTere, ma tahan teada, mis krüpto valuuta on helge tulevik peale Bitcoin ja\nChasing suur kasu krüptooperatsiooni turgudel on palju nagu hasartmängud. Ma teile nõu olla kannatlik ja ettevaatlik, ning kunagi investeerida rohkem kui suudad endale lubada kaotada.\nHi Basadi Edith, saad kontrollida Steven artikleid siin: https://99bitcoins.com/author/steven/\nSuurepärane nõu. Kuidas ma saan kätte oma artikleid?\nMilline krüptovaluuta minema\nSoovite osta atleast 4 masinad\nKui ma tellin täna 30. November 2017 ma saada masinate 18. Märts on see siiski võimalik\nsee oleks kasumlik minu litecoin koos L3 + masin märts 2018\nKas ma saan kasutada L3 + S9 masin kaevandada muu mündi ja see oleks kasumlik märts 2018.\nJust mõned asjad\nKas see on ligit saidi osta dragonmint\nNii et mida ma saan aru, et meil on veel 2,5 aastat kaevandada Bitcoin\nsaame veel teha mõned raha selle raskusaste ja hind Bitcoin\nMis krüptovõimalust kasutada\nMuud saidid ma kasutada on Poloniex.com. Olen olnud kasutades neid pikim. Mulle ei meeldi nende minimaalne tühistamise piirid kuid peale selle, ma pole kunagi olnud probleeme nendega. HitBTC.com on tõenäoliselt parim multi-alt vahetada Olen kasutanud siiani olen olnud mingeid probleeme nendega üldse.\nMilline on teie jaoks parim CPA platvorm, mis maksab ainult sidusettevõttele bitcoiinidega?\nMilline on teie jaoks parim CPA platvorm, mis maksab ainult tütarettevõtete Bitcoins?\nMilline RH kaart ETH kaevandamiseks?\nTere kõigile, ma olen näinud, et kaevandamise muutub üha populaarsemaks ja ma arvasin, et ma võib-olla peaks hüppama peale rongi. Nii et ma olen juba saanud 550W toide vanem build, ma saan Asus P7P550 PRO emaplaadi ja i5 760 kasutatakse mõlemat umbes 100 $ ja ma hakkan ehitada juhul ise. Nii esimese küsimuse: Kas teil on mingeid ideid paremini valmistuda ethereum kaevandamise? Ja teine küsimus: Milline RX GPU on parim koos build ja ethereum kaevandamise? Ma olen võimeline saada RX 470, RX 480, RX 570 ja RX 580 kõik nii 4GB ja 8GB. Aga ka mis BRAND teha soovitate oleks parim kaevandamise, sest ma olen pea, et safiir RX 470 viide disain on parim, kuid see on päris palju ainult kaardi, mis on välja müüdud, kus ma elan. Kas see isegi väärt kaevandamine ühe GPU ainult? Mis GPU kasutab vähemalt elictricity? Ja viimane küsimus: Kas sa arvad, 14-aastane, kes on ainult ehitada mängija rig oleks võimalik ehitada kaevur rig niimoodi?\nNii tänu ja on tore päev;)\nOma lisaküsimusi, oleme komponeerida articleabout kuidas alustada Ethereum kaevandamise, RX 480 võiks olla hea valik GPU. Meil ei ole liiga palju kogemusi tehniline pool kaevandamise, ma soovitan teil avada teema Ethereum Foorum, kus rohkem kogenud kaevurid saavad teile nõu emaplaadi ja protsessori.


Christine Lagarde Euroopa Keskpanga eesotsas tõukaks eurotsooni lõplikusse kriisi - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Christine Lagarde Euroopa Keskpanga eesotsas tõukaks eurotsooni lõplikusse kriisi\nChristine Lagarde Euroopa Keskpanga eesotsas tõukaks eurotsooni lõplikusse kriisi\nEuroopa juhtstruktuuride etteotsa saavad kahtlased tegelased nagu Christine Lagarde, kelle ametisolek aitab kindlasti kaasa EL-i lagunemisele.\nEuroopa Liidu tippametikohtade jagamisel jõuti kompromissile, et Euroopa Keskpanga (EKP) presidendikandidaadiks esitatakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) praegune juht Christine Lagarde.\nThe Telegraph kirjutab, et Lagarde’i juhtimisel võib eurotsooni oodata ees katastroof. EKP presidendi puhul on tegemist ametikohaga, mis on järgmise kümne aasta maailma majandust silmas pidades üks olulisemaid. Ja ometi on Lagarde’il seni ette näidata vaid rekordiliselt kõrge riigivõlg, läbi aegade rängim majanduskriis ning süüdimõistev otsus hooletuses.\nLagarde on hariduselt jurist, tal puudub aktiivne kogemus panganduses ja on raske näha, kuidas suudab ta jätkata oma eelkäija Mario Draghi tööd, kes majandusteadlasena suutis mittefunktsioneeriva euro kuidagi elus hoida.\nEuroopa Keskpank kontrollib kogu Euroopa rahapoliitikat ja määrab ühtlasi ka kontinendi majandusliku saatuse. Just seetõttu on Lagarde väga halb valik. Ta ei ole siiani suutnud näidata üles mingit paindlikkust, ent järgnevate aastate jooksul läheb seda uues ametis kindlasti vaja.\nMario Draghi oli enda sõnul valmis tegema ükskõik mida, et päästa euro ning tema asjatundlikkus orienteeruda panganduse peenes kunstis võimaldaski tal sellega hakkama saada. Lagarde aga ei kuulu samasse liigasse. Ehkki ta libiseb ühelt soojalt kohale teisele ilma vajaduseta seista iial silmitsi mõne valijaga, on tema saavutusi pehmelt öeldes raske nimetada.\nLagarde’i Prantsusmaa rahandusministriks oleku ajal aastatel 2007-2011 kasvas Prantsuse riigivõlg 56 miljardilt eurolt 193 miljardile eurole ja majandusreformidega ei tegeletud üldse.\nNii rahandusministrina kui ka hiljem IMF-i juhina oli Lagarde’il juhtiv roll Kreeka kriisis; saagas, millest kujunes majandusliku käpardlikkuse õpikunäidis ja mis viis ajaloo ühe kõige sügavama majanduskriisi tekkimiseni. Isegi suurem osa IMF-i majandusspetsialiste tunnevad tagantjärele häbi, et valuutafond aitas kaasa Kreeka majanduse arulagedale hävitamisele ja kõigile sellest lähtunud hädadele.\nIMF-is võttis Lagarde hoolega poliitkorrektseid poose, tuli välja avaldustega naiste õiguste ja kliimamuutuste kohta – teemad, millest ükski ei ole seotud Rahvusvahelise Valuutafondi tegevusega. Ent globaalse majanduse stabiliseerimisse ja järgmise kriisi ärahoidmisse – millega IMF tavapäraselt tegelema peaks – ei ole Christine Lagarde panustanud millegagi.\nLihtsamatel aegadel oleks sedasorti funktsionäär EKP eesotsas ehk isegi vastuvõetav, kuid eurotsooni ootab järgmise viie aasta jooksul üsna kindlalt ees uus kriis. Saksamaa pangandussüsteem vangub kollapsi äärel, võlakirjade tootlused on negatiivsed (märk majanduslangusest), intressimäärad on juba alla nulli, Ameerikaga on algamas valuutasõda.\nEKP peab leidma uusi võimalusi euro vee peal hoidmiseks. Kas kasutatakse selleks kvantitatiivset lõdvendamist, trükitakse raha juurde ja antakse see siis ära, nagu juba varem on tehtud, selleks et päästa kõigile märkamatult Saksa pangad ning lasta Itaalial vaikselt omaenda valuutaga minema sõuda? Draghi oleks sellises olukorras ehk hakkama saanud, kuid Lagarde klammerdub juristi paindumatusega pretsedentide ning ortodokssuse külge – ja tõukab eurotsooni niimoodi potentsiaalselt lõplikku kriisi.\nAllikas. The Telegraph\nTeemad: Christine Lagarde Euroopa Keskpanga president


Aleksander I – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Aleksandr Pavlovitš)\nSee artikkel räägib Venemaa keisrist; samanimeliste valitsejate kohta vaata artiklit Aleksander I (täpsustus)\nAleksander I (vene keeles Александр I (Aleksandr I), Александр Павлович (Aleksandr Pavlovitš)); 23. detsember (vkj 12. detsember) 1777 Peterburi – 1. detsember (vkj 19. november) 1825 Taganrog) oli Venemaa keiser 1801–1825.\nTsareevitš Aleksander Pavlovitš oli Venemaa keisri Paul I ja keisrinna Maria Fjodorovna poeg ning saksa päritolu keisrinna Katariina II pojapoeg Venemaa valitsejate Holstein-Gottorp-Romanovite dünastiast.\nVenemaa keisrina tegi ta mõõdukaid reforme. 1816–1819 kehtestas ta Eesti- ja Liivimaal uue talurahvaseaduse. Tema valitsemisajal taasavati Tartu Ülikool.\n3 Sõjad Napoleoniga\n3.1 Sõjategevus 1805–1807\n3.2 Sõda Rootsiga\n3.3 Sõjategevus 1812–1815 ja 1816\n3.4 Viini kongress\n4 Venemaa Keisririigi laiendamine\n5 Surma vandenõuteooria\n7 Kontaktid Eestiga\nAleksander Pavlovitši haridustee korraldas Katariina II, kes määras tema koduõpetajaks Šveitsi päritolu liberaalsete vaadetega polkovniku Frédéric-César de La Harpe'i.\nKatariina II üritas trooni edasi anda otse Aleksandrile, kuid pärast Katariina II surma 1796. aastal tõusis Venemaa troonile siiski Aleksandri isa Paul I.\nPärast Pauli trooniletõusu 1796 piirdus Aleksandri ettevalmistus riigi juhtimiseks sõjanduse õppimisega koduõpetaja ja tema jaoks moodustatud jäägripataljoniga, mida hiljem jätkasid sõjaväeharjutused isale alluvate Gattšina piirkonna sõjavägedega. Aleksander astus sõjaväeteenistusse 19-aastasena Semjonovi Ihukaitsepolku polkovniku auastmes ja kuulutati samal aastal troonipärijaks.\nPärast Paul I troonile asumist nimetati Aleksander Semjonovi Ihukaardiväepolgu aukomandöriks, tollel ajal kasutatud kõneviisis šefiks, Peterburi kindralkuberneriks, Peterburi ja Liivimaa jala- ja ratsaväediviiside inspektoriks. 1798. aastal määrati ta Sõjakolleegiumi esimeheks. 1799 alanud Prantsusmaa-vastaste sõdade ajal määrati ta riigipiire kaitsva 4. armee juhatajaks. Tõsi, Aleksander sõjategevuses ei osalenud.\n1801. aastal tapsid vandenõulased Aleksandri teadmisel riigipöörde käigus Paul I. 15. septembril 1801 sai Aleksander Pavlovitš Aleksander I nime all Venemaa keisririigi keisriks.\n27. oktoobri 1801 manifestiga keelustas Aleksander piinamise kuritegude uurimise meetodina. 8. septembril 1802 moodustas ta Peeter I aegsete kolleegiumide asemele 10 ministeeriumi. Selle reformi töötas välja Salajane komitee (Негласный Комитет): Adam Jerzy Czartoryski, Pavel Stroganov, Nikolai Novosiltsev, Viktor Kotšubei ja Mihhail Speranski (asekantsler aastail 1807–1812). Loodi sõjaministeerium ja sõjavägede peastaap. 27. detsembril 1803 andis Aleksander välja rahvakoolide rajamise määruse.\n1. jaanuaril 1810 moodustas ta Venemaa Riiginõukogu.\nAleksander kehtestas aastail 1816–1819 erinevalt ülejäänud Venemaast Eesti- ja Liivimaal Eesti- ja Liivimaa talurahvaseaduse, mis andis isikliku vabaduse talupoegadele, kuid ilma elatusallikateta, ilma maata, mida tuli rentida mõisnikelt.\n1822. aastal keelustas Aleksander Venemaal vabamüürlaste liikumise.\nSõjad Napoleoniga[muuda | muuda lähteteksti]\nPärast Prantsuse revolutsiooni kujunes Euroopas välja kaks vastasleeri, millest ühe moodustasid Prantsusmaa vabariikliku riigikorra pooldajad ning teise Euroopa monarhistlikud riigid (Suurbritannia, Venemaa, Saksa-Rooma riik, Preisi kuningriik ja teised).\nNapoleoni sõdade käigus Euroopas vallutas Napoleon I Saksa-Rooma riigi, mis lakkas olemast. Prantsusmaalt lähtuva ohu vastu sõlmisid seni veel puutumata monarhiad, Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III, Venemaa keiser Aleksander I ja Austria keiser Franz I, Napoleoni-vastase liidu.\nAleksandri juhtimisel sõdis Venemaa Pärsiaga (1804–1813).\nSõjategevus 1805–1807[muuda | muuda lähteteksti]\nAleksandri elu kõrgajaks oli võitlus Napoleoniga, keda ta ühtaegu vihkas ja imetles. Preisimaa ja Austria-Ungari toetuseks sõtta asunud said Aleksander I juhtimisel Venemaa väed 1805. aasta Austerlitzi lahingus lüüa. Sellele järgnesid taganemislahingud – Pultuski lahing 1806, Tilsiti rahuleping 1807 ja Preusisch Eylau lahing, mis lõppes 1807. aasta Nemani jõel Tilsiti rahu ja mõjusfääride lepingu sõlmimisega Aleksander I ja Napoleon I vahel.\nAleksandri juhtimisel sõdis Venemaa Türgiga (1806–1812) ja Rootsiga (1808–1809).\nMõjusfääride lepingu alusel, alustas Venemaa 1809. aastal sõjategevust Rootsiga ning 29. märtsil 1809 lõi Aleksander I pärast kogu Soome vallutamist autonoomse Soome Suurvürstiriigi Venemaa Keisririigi koosseisus.\n1810. aastal sõlmisid (Venemaa Stockholmi saadiku Pieter van Suchtelen ja Rootsi Peterburi saadiku Curt von Stedingki vahendusel) Aleksander ja Karl XIV Johani nime all Rootsi kuningaks valitud Jean-Baptiste Bernadotte omavahelise mõjusfääride lepingu, mille kohaselt Rootsi tunnistas Soomet Venemaa osana ning Venemaa kinnitas ning lubas toetust Rootsile seni Taanile kuulunud Norra liitmiseks Rootsi Kuningriigiga. Vastuteenena selliste järeleandmiste eest loobus endine Napoeloni sõjaväe kindral ja sel ajal juba Rootsi Bernadotte dünastia looja kuningas Karl Napoleon I toetamisest ning liitus koos Venemaaga ja Aleksandriga VI Napoleoni-vastasesse koalitsiooni.\n1811. aastal liideti sellega Viiburi kubermang ja moodustati autonoomne Soome Suurvürstiriik Venemaa Keisririigi koosseisus.\nSõjategevus 1812–1815 ja 1816[muuda | muuda lähteteksti]\n1812. aasta isamaasõja alguses oli Venemaa sõjaminister ning sõjavägede ülemjuhtaja baltisaksa päritolu Michael Andreas Barclay de Tolly, kelle strateegilise sõjaplaani kohaselt taandusid Vene väed Venemaa sisepiirkonda, kaitselahingutega kurnates Napoleoni vägesid. Taganemisest tingitud ebapopulaarsuse mõjul aga määras Aleksandr Vene vägede ülemjuhatajaks Mihhail Kutuzovi, kelle juhtimisel toimunud Borodino lahingus murti Prantsusmaa sõjavägede võimsus. Kuid Vene sõjavägi jätkas ka Kutuzovi juhtimisel taktikalist taganemist ning taganemis käigus jäeti 1812. aasta talvel maha Moskva, mis ka põletatud maa taktikat kasutades süüdati, et mitte jätta Prantsuse vägedele provianti ning elamisvõimalusi. Pärast Borodino lahingus kantud kaotusi puudus aga Napoleonil sõjaline võimsus edasiseks sõjategevuseks ning ta asus Venemaalt taanduma. Pärast väeriismete naasmist Prantsusmaale ning uue armee moodustamist asus Napoleoni armee uuesti sõjategevusse, kuid 1813. aastal toimunud Leipzigi lahingus Saksimaal kaotas Napoleon Venemaa, Preisimaa ja Austria-Ungari ühisvägedele.\n1813–1815 oli Aleksander I Prantsusmaa-vastases koalitsiooni Püha Liidu juht.\n1814. aasta juunis sisenesid võidukad Venemaa väed Aleksander I juhtimisel Pariisi ning sundisid Napoleoni troonist loobuma ning ta saadeti asumisele Elba saarele Vahemeres.\nViini kongress 1815, kus võitjariigid jaotasid ümber Euroopa riigipiirid, osales Aleksander isiklikult. Sõja tulemusena toimunud Varssavi Hertsogiriigi jagamise tulemusena moodustati Venemaaga reaalunioonis olev Poola Kuningriik (nn Kongressi-Poola), Preisimaa sai Suur-Poola (Poseni suurhertsogkond), Krakówist ja selle ümbruskonnast moodustati Krakówi Vabariik (Rzeczpospolita Krakowska), mis 1846 liideti Austriaga.\nPärast Napoleoni sõdade lõppu karmistas Aleksander I Venemaa Keisririigis elanikkonna kontrolli, kartes Euroopas levima hakanud ideede sissetungi Venemaale ja kodanikuõigusteta elanikkonna reaktsiooni sellele. Ka tegelikkuses arenes nende mõjul dekabristide liikumine.\nVenemaa Keisririigi laiendamine[muuda | muuda lähteteksti]\nAleksander I valitsemisajal ühendati Venemaaga Kartli-Kahhethi kuningriik (1801), Rootsilt saadi 1809 Soome suurvürstiriik, Osmanite impeeriumilt 1812 Bessaraabia ja Pärsialt 1813 Aserbaidžaan. Moodustati Varssavi hertsogiriik.\nSurma vandenõuteooria[muuda | muuda lähteteksti]\nKeisri surma kohta on jutte mitmesuguseid. Väidetavalt oli see lavastatud külaskäigul õe juurde Taganrogis. Legendi järgi elas ta hiljem aastakümneid mungana. Viimast näib kinnitavat ka 1918 bolševike poolt avatud Aleksander I sarkofaag Peterburi Peeter-Pauli kirikus, sest sarkofaag osutus tühjaks. Lev Tolstoi lõpetamata romaan "Erak Ivan Kuzmitši mälestused" lähtub samast teooriast.\n1793. aasta oktoobris abiellus suurvürst Aleksandr Pavlovitš Badeni printsessi Luise Maria Augustaga (1779–1826), kes oli saabunud 13-aastasena Katariina II kutsel Venemaale, lasknud end ristida õigeusku ja võtnud endale nimeks Jelizaveta Aleksejevna.\nNende kaks tütart surid mõlemad lapseeas ja seetõttu päris trooni Aleksandri noorem vend Nikolai I.\nKontaktid Eestiga[muuda | muuda lähteteksti]\nAastal 1804 tegi Aleksander I pikema ringkäigu Eestis. Näiteks käis ta Haapsalus külas krahv Stenbockil. Ta peatus krahvi külalisena, olles inspekteerimas Haapsalus asuvaid vägesid. 1804. aasta mais külastas ta Tallinna, kuna vene kaupmeeskond esitas palvekirja vahendite eraldamiseks uue Tallinna Nikolai kiriku ehitamiseks. Keiser lubas palve rahuldada. Sama käigu tulemusel käskis ta Tallinnas taastada Peeter I maja Kadriorus. Veel samal aastal käis ta ka Kuressaares.\nAastal 1862 otsustasid ärksad Viljandimaa mehed jäädvustada tänuks pärisorjuse kaotamise eest keiser Aleksander I mälestuse. Suurejooneliseks ja elavaks mälestusmärgiks pidi saama keiser Aleksandri nimeline eestikeelne kõrgem kool, Aleksandrikool. Alustati üldrahvalikku annetuste kogumist ja kooli tarbeks osteti endine aadli pansionaadi hoone Põltsamaa külje all Kaarlimõisas. Kooli avamise ajaks 1888 oli aga venestamine saanud sellise hoo, et eestikeelset kooli avada ei lubatud, eesti keel oli vaid üks õppeainetest.\nAleksander I-ga olid usalduslikud suhted kirjanikul August von Kotzebuel, kes 1817. aastal läks Saksamaale tsaari isikliku referendina.\nAleksander I noorepõlvesõber oli Timotheus von Bock, keda Jaan Kross on kujutanud romaanis "Keisri hull".\n↑ Ю.Г.Дунаева Петербургский союзный договор между Россией и Швецией и Балтийский вопрос, Научная конференция "Санкт-Петербург и страны Северной Европы" / 2001\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Aleksander I\nPaul I Venemaa keiser\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aleksander_I&oldid=5448209"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:47, 13. september 2019.


Nõuded Elektrienergia Litsentsile | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Nõuded Elektrienergia Litsentsile\nNõuded Elektrienergia Litsentsile\nEnamikul riikidel on katsetamis- või eksami nõuded, mis peavad olema täidetud enne, kui isik saab elektrilitsentsi, kuid paljudel nendest riikidest on ka vanaisa klausel. See vanaisa klausel võimaldab teatud spetsialistidel saada elektrilitsentsi, ilma et see vastaks haridus- või eksaminõuetele, kui isikul on elektrikuna piisavalt töökogemust. Kvalifitseerumiseks vajalik töökogemus varieerub riigiti, seega on kõige parem kontrollida oma riikliku litsentseerimiskomisjoniga, et määrata kindlaks, kui palju kogemusi on vaja vanaisa klausli alla kuulumiseks.\nElektroonilise litsentsi vanaisa klausel ei nõua formaalset haridust, näiteks praktikaprogrammi või kolledži kraadi. Elektroonilise litsentsi omandiõiguse üleandmine asendab selle haridusnõude, kui isik suudab näidata piisavat töökogemust. Enamik riiklikke või kohalikke litsentsimisnõukogusid vajavad enne elektrienergia litsentsi andmist vanaisa klausli alusel ulatuslikku töökogemust. Litsentsimisnõukogul on ka erinevad töökogemusnõuded erinevat tüüpi elektrilitsentsidele, sealhulgas elektriettevõtjatele, elektrijuhtidele või piiratud elektrilitsentsile. Näiteks nõuab Kentucky osariik kaheaastast tõestatavat kogemust, et saada elektriettevõtja litsentsi vanaisa klausli alusel. Kentucky nõuab ka vähemalt nelja-aastast kogemust elektrienergia litsentsi saamiseks ja 6-aastase kogemuse saamiseks elektrotehnikale litsentsi alusel vanaisa klausli alusel.\nIgal riigil või kohalikul omavalitsusel on taotlemisprotsess, mis peab olema täidetud enne elektrilitsentsi saamist isegi vanaisa klausli alusel. See rakendus nõuab teatud teabe esitamist, et litsentseeriv komisjon saaks taotleja kvalifikatsiooni kontrollida. Taotleja peab loetlema tööandjad, keda ta on varem elektrikuna töötanud, lisama nende tööandjate soovituskirjad ettevõtte kirjaplangile ja andma nende ettevõtete kontaktandmeid. Seda kontaktandmeid kontrollib litsentsimisnõukogu. Kui teave või töökogemus ei lange kokku taotluses esitatud andmetega, ei saa taotleja kvalifitseeruda vanaisa klausli alla.\nIga elektrik, kes soovib litsentsi saada, on kohustatud tasuma kõik sellega seotud tasud litsentsikomisjonile. Need tasud on igasuguse elektrilitsentsi puhul erinevad. Kaptenitöötaja peab maksma kõrgema tasu kui üldine elektrik ja elektrilepingu sõlmija peab maksma kõrgema tasu kui nii kapten kui ka elektrik. Lisaks peab elektriettevõtja tõendama mõnedes sellistes riikides nagu Kentucky vastutuskindlustust. Kentucky nõuab elektritöövõtjalt tõendi 500 000 dollari väärtuses vastutuskindlustuse kohta vastavalt litsentsimisnõukogu vananemisnõuetele.\nVideo Juhiseid: Riigikogu istung, 10. veebruar 2016.\nKuidas Teha Dj Resume\nKuidas Leida Töökohti, Mida Te Ei Pea Võrgus Taotlema\nKuidas Taotleda Minu Cna-Litsentsi Võrgukoopiat\nParimad Jätkamise Vormid Emadele Tööjõule Sisenemisel\nKuidas Panna Kokku Kirjutamise Näidis Jätkamiseks\nMida Öelda Kaaskirjas\nKuidas Kirjutada Oma Bossile Viite Või Soovituskirja Saamiseks\nParimad Töökohtade Tüübid Inimestele, Kellel On Ms\nKuidas Saada Töö Naftamaardla Väliskeskkonnas?\nKuidas Kirjutada Aadressi Jätkamiseks\nKuidas Õnnestub Käitumisintervjuu Küsimustes Share Mudeliga\nKuidas Müüa Ennast Õendusabi Tööintervjuus\nKuidas Loetleda Mitu Tööd Ühe Ettevõtte Sees Jätkamisel


Ettevõtlusprotsess ettevõtluse alustamiseks nullist\nMilline on ettevõtluse alustamise protsess? Kas vajate ettevõtte alustamiseks üksikasjalikku juhendit või projekti ? Siis ma soovitan teil lugeda.\nTäna jagan teiega samm-sammult protsessi, mille iga ettevõtja peab ettevõtte nullist alustades läbima. Seda protsessi nimetatakse ettevõtlusprotsessiks. ”See on sama protsess, mis käivitub; nii suured kui ka väikesed ettevõtted.\n„Ettevõtluse mängus on protsess olulisem kui eesmärk. Kui alustate ettevõtte rajamist, alustate teekonda, protsessi. Sellel protsessil on algus ja lõpp ning alguse ja lõpu vahel on palju väljakutseid. Võidad ainult siis, kui jääd sellele protsessile truuks. ”- Rikas isa\nEttevõtlus on protsess; reis, mitte sihtpunkt. Kunagi ei saa äriprotsessi läbimata edukat ettevõtet üles ehitada ja sellest reeglist pole erandit. Bill Gates, Warren Buffett, Larry Ellison, Steve Jobs, Mike Adenuga, Oprah Winfrey ja Aliko Dangote ; selle protsessi läbisid kõik maailma rikkaim must mees.\n“Kõige tähtsam on ennast nautida ja tööd jätkata. Elu on teekond, mitte sihtkoht. See kehtib ka äris; teie eesmärgid liiguvad edasi. ”- Thomas J. Burrell\nEnne kui asun ettevõtlusprotsessi etappe välja tooma, on minu arvates väärt teada anda, et mitte kõik, kes seda protsessi alustavad, sellega ei lõpe. Selles pole suurt asja; see on norm. Selline on elu. Paljud loobuvad sellest, nii et teie otsustada on, kas olete üks kaotaja või võitja.\nEttevõtlusprotsess nullist ettevõtte loomiseks\n1. Kogemused ettevõtlusest\nEttevõtlusprotsess algab tavaliselt ettevõtliku arestimisega. Arvan, et kuulsin esimest korda mõistet “ ettevõtlusest arestimine ” raamatust “ E-müüt uuesti läbi. ”Iga ettevõtja kogeb seda arestimist ja kui te endalt küsite mõnda järgmistest küsimustest, võite teada saada, et see on teid mõjutanud:\nMiks ma ei saa olla omaenda boss?\nOlen sellest 9-5 tööst väsinud?\nMa töötan nii kõvasti, kuid mu ülemus ei tunne mind ära.\nMiks ma töötan oma ülemuse heaks, kui saan omapäi välja minna?\nOlen andekas, miks ma ei saaks oma kingitusega raha teenida?\n„Tegevjuhiks olemine on kõigil mõistmine.” - Martha Stewart\nKui olete hakanud neid taju tooma, on ettevõtlusprotsess alanud. Selles faasis hakkate kahtlema tavapärases tarkuses. Selles etapis oleksid peamised märksõnad teie huultel järgmised: Miks, kuidas, mis, millal, kes ja kus .\n2. Planeerige äri\nEttevõtjad, kes selle esimese etapi läbi teevad, hakkavad tavaliselt kavandatava äriettevõtte plaani koostama. Vabal ajal fantaseerite, kavatsete ja joonistate. Kujutad end ette, et oled asjade tüüris. Te hakkate analüüsima oma äriidee jätkamise võimalusi; Kui olete äriplaani koostanud, teadke, et olete just lõpetanud ettevõtlusprotsessi teise etapi.\n“Plaan on sild teie unistuste juurde. Teie ülesanne on muuta plaan või sild reaalseks, nii et teie unistused muutuksid reaalseks. Kui kõik, mida teete, seisate panga küljel ja unistate teispoolsusest, on teie unistused igavesti ainult unistused. Esmalt tehke oma plaanid reaalseks ja siis saavad teie unistused teoks. ”- Rikas isa\n3. Tehke vigu ja õppige\nEttevõtte kavandamise protsessis peate kindlasti tegema vigu. Teie mõistus hakkab teile näitama põhjuseid, miks ettevõtte loomine pole teie jaoks. Te hakkate nägema põhjuseid, miks vajate oma tööd rohkem kui kunagi varem. Samuti kogete pettumusi, mis panevad teid peaaegu loobuma.\n„Teie edu suurust mõõdetakse teie soovi tugevuse, unistuse suuruse ja sellega, kuidas te kogu aeg pettumusega hakkama saate.“ - Rikas isa\nKurb tõde on see, et paljud ettevõtjad ei lähe selle protsessi faasist kaugemale; nende unistused surevad planeerimisetapis. Olen näinud kindla äriplaaniga ettevõtjaid; protsessist välja lihtsalt seetõttu, et keegi ei taha oma ideesse investeerida. Olen näinud, kuidas ettevõtjad kirjutavad oma äriplaani aastast aastasse ümber; sest neid hoiab tagasi ebaõnnestumise hirm.\n„Suurim väljakutse on vaidlustada enda enesekindlus ja laiskus. Teie enesekindlus ja laiskus määravad ja piiravad seda, kes te olete. ”- Rikas isa\nSellepärast on see kolmas etapp seotud vigade tegemise ja õppimisega. Isegi kui keegi ei taha teie ideesse investeerida, jätkake õppimist ja paremaks muutmist oma plaanil. Võib-olla teete paar viga, kuid ärge lõpetage. Kui suudate pettumustest hoolimata julgelt edasi liikuda, liigute edasi järgmise protsessi etappi.\n„Iga ettevõtluses tehtud viga on väärt õppetund. Kahjuks jätavad paljud ettevõtjad need õppetunnid vahele, sest nad kahetsevad ja süüdistavad teisi vigade eest. ”- Ajaero Tony Martins\n“Nagu edu, on ka ebaõnnestumine paljude inimeste jaoks palju asju. Positiivse vaimse hoiaku korral on ebaõnnestumine õppimiskogemus, samm redelil ja platoo, kust saate mõtteid koguda, et valmistuda uuesti proovima. ”- W. Clement Stone\n4. Alustage ettevõtet\n„Alusta väikesest ja unista suurelt . ”- rikas isa\nPaljud tulevad välja eredate ideedega ja kirjutavad võimsaid äriplaane, kuid ainult vähesed julgevad kunagi ettevõtet alustada. Kui olete jõudnud sellesse ettevõtlusprotsessi etappi, ütlen palju õnne.\n„Ettevõtte asutamine on nagu laeva ehitamine ja reisi alustamine, relvastatud plaani, kaardi ja meeskonnaga. Peate purjetama tormide, ettearvamatu ilma ja ebakindluse vastu. Kui teie laev uppub, siis kas lahkute või ujute tagasi kaldale, ehitate uue laeva ja purjetate uuesti. ”- Ajaero Tony Martins\n5. Jätkake äritegevust\nEttevõtte asutamine just mängu algus; selle äri ülalpidamine on see, kus seisneb tegelik väljakutse. Siin võitlete oma alustatud ettevõtte pinnal püsimise nimel. Peate hakkama saama konkurentsiga, leidma kliente, tegelema kriitiliste äriprobleemidega, maksma arvete alusel arveid, tegelema töötajatega ja nii edasi. See on koht, kus ettevõtte juhtimise stress muutub halvimaks.\n„Ettevõtlus, enam kui ükski teine amet, on pidev arvutamine, instinktiivne ettenägelik harjutus.“ - Henry R. Luce\n6. Tehke vigu ja õppige\nSee on etapp, kus paljud uued ettevõtted lagunevad. See etapp on põhjuseks, miks 99% kõigist väikeettevõtete asutamisest kukub esimese viie aasta jooksul läbi. Sel hetkel tehakse rumalaid ärivigu, mille tulemusel kaotatakse sularaha, kliendid või üliolulised töötajad. See on punkt, kus hakkate kahetsema, miks te kunagi ettevõtte asutasite. Kui te pole tugeva südamega, siis lasete unistuse rajada äri.\n“Mõnikord teete uuendusi tehes vigu. Kõige parem on neid kiiresti tunnistada ja asuda oma muude uuenduste täiustamisele. ”- Steve Jobs\n“Viga on signaal, et on aeg õppida midagi uut, midagi, mida te varem ei teadnud.” - Rikas isa\nMida nutikad ettevõtjad selles faasis teevad, on uute vastuste otsimine. Nad hindavad end vajalike ettevõtlusoskuste nägemiseks, mis neil puuduvad. Nad osalevad seminaridel, loevad äri- ja ettevõtlusalaseid raamatuid, leiavad ettevõtlusnõustaja või moodustavad strateegilisi liite.\n„Üks suurepäraseid asju, mis on valmis proovima uusi asju teha ja vigu teha, on see, et vigade tegemine hoiab sind alandlikuna. Inimesed, kes on alandlikud, õpivad rohkem kui ülbed inimesed. ”- Rikas isa\n“Elus pole vigu, on vaid õppimisvõimalused.” - Rikas isa\n7. Jääge protsessi juurde\n„Võite alati suitsetamisest loobuda, miks siis nüüd loobuda . ”- rikas isa\nPärast uute vastuste otsimist on see etapp, kus rakendate oma ettevõttest leitud vastused. See on etapp, kus võtate härja sarve ääres ja keeldute selle hüüdmiseks. Vaid vähesed ettevõtjad jõuavad sellesse faasi kunagi, kuna sellel etapil püsimiseks kulub palju aega, ressursse ja pühendumust. Sellesse faasi jõudmine võib ettevõtte asutamisest alates võtta umbes kolm kuni kümme aastat.\n„Ehitasin konglomeraadi ja temast sai 2008. aastal maailma rikkaim must mees, kuid see ei juhtunud üleöö. Mul kulus kolmkümmend aastat, et jõuda sinna, kus ma täna olen. Tänapäeva noored soovivad olla minuga sarnased, kuid nad tahavad seda saavutada üleöö. See ei hakka tööle. Eduka ettevõtte ehitamiseks peate alustama väikesest ja unistama suurest. Ettevõtluse teekonnal on ülimuslikkus eesmärgi visaduses . ”- Aliko Dangote\n8. Ehitage üles edukas ettevõte\nKui jääte protsessi pooleli jätmata, on teil lõpuks unistuste äri otse teie käes. Selles etapis ei vaja teie ettevõte teid enam, kuna teie olemasolu või puudumine mõjutab selle kasvu vähe. Selles etapis tähistatakse oma saavutust. Sel hetkel saate valida, kas väljuda ettevõttest või jääda selle juurde. Kuid hoolimata tehtud valikust, raha jätkub.\n9. Loendage oma võidud või kaotused\nSellesse faasi jõuab tavaliselt iga edukas ettevõtja. Selles etapis kajastate ettevõtte ülesehitamise protsessi; äriprobleemid, mille ületasite, mängud, mille võitsite või kaotasite, ja läbikukkunud ärikõned. Siin jagate oma edulugu või ebaõnnestumist teistega; see on etapp, kus otsustate, kas ettevõtlusprotsess oli tõesti väärt läbimist.\n10. Pange protsess tagasi või korrake seda\nSee on ettevõtlusprotsessi viimane etapp. Sellesse faasi jõuab vähem kui 20% kõigist protsessi alustanud ettevõtjatest. Selles etapis olete ise tehtud ja saate valida, kas loobuda protsessist või korrata seda. Ütlesin, et katkestage protsess või korrake seda, sest olen näinud ettevõtjaid, kes alustavad protsessi uuesti isegi pärast eduka ettevõtte rajamist.\nTeised lähevad pensionile, kuid tulevad uuesti seda protsessi pakutavate väljakutsete ja põnevuse tõttu korrata. Nii et mis tahes valiku teete, jääb teie otsustada.\n„Ma ei karda 80-aastaseks saamist ja mul on palju teha. Mul pole aega surra. ”- Ingvar Kamprad\nNeed on kümme etappi, mis moodustavad ettevõtlusprotsessi. Pidage meeles, et mitte kõik, kes seda protsessi alustasid, ei tee seda lõpuni. Kas teete selle protsessi lõpuni? Ainult sina saad oma saatuse otsustada.