Mõistatuslik toiduhind - Äripäev\nMartin Lindpere 13. mai 2011, 10:07\nKas maailmaturu sees saab olla teine, äraspidi muutuva hinnaga maailmaturg?\nNõnda ajendab küsima Eesti toiduainete taas kord märksa jõulisem hinnatõus kui enamikus Euroopa Liidu riikides. Väga sarnane asi juhtus ka 2006.–2008. aastal. Pole kahtlust, et hinnatõusu alge pärineb mõlemal juhul väliskeskkonnast, kuid miks reageerivad hinnad Eestis sellele nii ägedalt? Kas see peegeldab Eesti ettevõtjate oskust maailmaturu hinnatsüklites seilata või hoopis sisendhindade tõusuga hätta jäämist? Näiteks Saksamaal on ettevõtted hinnatõusu suuresti enda kanda võtnud ega ole seda veel praeguseni tarbija õlule veeretanud. Kas on see märk nende tugevusest või hoopis vähesest paindlikkusest? Toidu hinnatõus on alati andnud märkimisväärse osa Eesti inflatsioonist ja kulutused söögile mõjutavad väga paljude inimeste igapäevast heaolu.\nAruteludes toidu hinnatõusu üle Eestis on esile toodud erinevaid tõsiasju, kuid paraku ei ole need suutnud sillutada piisavalt veenvat kandepinda üksmeelele. Toiduainete pakkumisahela eri lülide turuosalised väidavad hinnatõusu olevat maailmaturu tõmbetuulte ning lakke hüpanud kulude tagajärg. Tarbijad ja analüütikud aga kahtlevad selles. Eesti Panga, rahandusministeeriumi ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi analüütikute koostöös valminud kiiranalüüs pakub toidu hindade üles-alla rallile erinevaid tõlgendusvõimalusi. Kindlasti jagame arvamust, et väliskeskkonnas toimuv on praeguse hinnatõusu juhttegur, kuid samal ajal on hinnatõusul ka kohalik eripära.\nAastail 2000–2005 kallines toit Eestis üksnes 2% võrra enam kui Euroopa Liidus: vastavalt 20% ja 18%. Arvestades hinnataseme lõhet, võinuks erinevus olla veelgi suurem. Aastatel 2006–2008 lõid toidu hinnad maailmaturul rekordeid. Euroopa Liidus reageeris toit sellele 13% kallinemisega, Eestis seevastu koguni 30%ga. Hindade alanemise ajaks kujunes 2009. aasta, kui toit odavnes Eestis 7% ja Euroopa Liidus 1%, kuid tagasipöördumisest esialgsete hindade juurde ei saa rääkida. 2010. aastal kiskus olukord maailma toiduturul taas tormiseks, tuues kaasa kiire hinnatõusu. See põhjustas Eestis toidu 12% kallinemise, mis jällegi on mitu korda kõrgem Euroopa Liidus samal ajal toimunud 3% hinnatõusust. Maailmaturu ebakindlus ja heitlikkus looks justkui keskkonna, kus hinnad Eestis ülespoole kihutada saavad.\nAastatel 2006–2008 oli teistest riikidest kiirem hinnatõus laiapõhjaline, iseloomustades piima-, teravilja-, lihatooteid, magusaineid ning õlisid ja rasvaineid. Neist viimane kaubarühm – õlid ja rasvained – on kallinenud Eestis alates 2005. aastast väga kiires tempos võrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega! 2010. aastal alanud hinnatõusu on seni panustanud eelkõige piima- ja teraviljatooted ning ka puu- ja köögiviljad.\nRiikide hinnataseme erinevusi on lihtne tuvastada, kuid mitte nii lihtne seletada. Eesti toiduainete hinnatase jaekaubanduses oli 2009. aastal 80% Euroopa Liidu keskmisest. Madalat hinnataset on väga sagedasti kasutatud kiirema inflatsiooni põhjendamisel ja sellele on raske vastu vaielda. Siinkohal peab siiski tunnistama, et kuigi hinnatasemete võrdlemine on väga intuitiivne, ei ole järelduste tegemine enam nii kerge, kui hinnataseme lõhe on väikeseks jäänud. Näiteks sisaldab toidukaupade letihind tööjõu, rendi, logistika ning teiste kohalike tootmisisendite maksumust, mis riigiti suuresti erinevad. Lisaks on toiduainetel Euroopa Liidu riikides erinev käibemaksumäär. Eesti hindade sage võrdlemine Soome või Rootsiga oleks märksa sisukam, kui need erinevuse allikad on välja arvatud. Samal viisil võib emotsionaalselt olla väga mõjus, et praeguseks on piimatoodete hinnatase Eestis tõenäoliselt kasvanud juba kõrgemaks kui näiteks Saksamaal, ent analüütiliselt pakub see vähem teavet.\nToiduainete pakkumisahel on mitme kanali kaudu avatud väliskeskkonna arengule. Olukorda lihtsustatult käsitledes võib tootja valida, kas müüa oma toodangut eksporditurule või siinsele töötlejale. Töötleja saab osta sisendi välismaalt või kohalikult tootjalt ning müüa oma toodangu kodu- või välisturul. Püramiidi tipus olev turustaja aga valib kodumaal ja välismaal toodetud kaupade hulgast. Pakkumisahel on püramiidikujuline seepärast, et tootjaid on märksa rohkem võrreldes töötlejatega, kellest veelgi vähem on turustajaid. Enamasti on nii, et mida madalama osaga püramiidist on tegu, seda tihedam on turuosaliste konkurents.\nVälisturule müügi suurenemine põhjustas hinnatõusu aastatel 2006–2008 ning 2010. Viimasel juhul on kasvanud nii valmistoodangu kui ka näiteks teravilja ja toorpiima väljavedu välismaale. See on kindlasti üks põhjendus, miks hinnad Eestis jõulisemalt muutuvad, kuid see põhjus ei pruugi olla ainuke.\nEelnevast märksa olulisem ja keerulisem küsimus aga on, millist Eesti ja Euroopa Liidu toiduinflatsiooni erinevust võib veel kooskõlaliseks (ja majanduslikku kahju mitte tekitavaks) pidada. Keerulisust lisab näiteks asjaolu, et ülal loetletud kanalid mõjutavad toidu letihindasid erineva kiiruse ja intensiivsusega. Kui käsitleda neid kõiki üheskoos, võtab maailmaturul toimuva ülekandumine Eesti toidu letihinda meie arvutuste kohaselt aega paar kuud kuni pool aastat, sõltudes tooterühmast. Eestit euroala riikidega kõrvutades on see üsnagi kiire. Meie analüüsi kohaselt kallinesid piima- ja pagaritooted pakkumisahelas tervikuna märksa enam kui tootmissisendite hinnatõus seda oodata oleks lubanud, eelkõige 2006.–2008. aastal. Numbriliste hinnangute kohaselt võis toorpiima 1% hinnatõus tõsta piimatoodete letihinda isegi kuni 2%, ehkki toorpiima kõrval kasutab tootmine ka teisi sisendeid. Teisisõnu on lisaks pakkumisteguritele mängus ka nõudluse mõjurid, võimaldades turuosalistel juurdehindlust suurendada. Laiapõhjaline juurdehindluste tõus toimus pakkumisahela eri osades kindlasti aastatel 2006–2008, kuid osal toodetel tõenäoliselt ka eelmisel sügisel.\nToiduainete pakkumisahela konkurentsitihedusele hinnangu andmine suvalisele hetkeseisule toetudes ei anna tervikpilti. Ka turuosaliste endi väljaütlemiste peale ei tasu tõsimeelselt loota, sest neil võib olla kas või signaliseerimise eesmärgil motiive konkurentsiolukord tegelikust pinevamaks rääkida. Ajapikku on siiski esinenud olukordi, mis konkurentsile rohkem valgust heidavad. Aastail 2006–2008 suurendasid paljud tootjad, töötlejad ja turustajad juurdehindlusi. Olukorda võiks kirjeldada tööstusharu enesedistsipliini nõrgenemisena, kui konkurentsi ohjeldav jõud hinnatõusule oli pärsitud. Hindade selline ülereageerimine valmistas pinda ette järgnevaks languseks. Toiduainete pakkumisahelas toimib konkurents mitte üksnes püramiidi ühe tasandi turuosaliste, vaid ka eri tasandite vahel. Kui näiteks välisturule müümise võimalused paranevad, siis kasvab töötleja jõud hinnaläbirääkimistel kaupmeestega, ja vastupidi. Seda vastupidist olukorda ilmestab 2009. aasta, kui toidu hind alanes nii maailmaturul kui ka Eestis. Tookord langesid mitme põhitoiduaine letihinnad, kuid mitte maailmaturu ette kirjutatud taktis. Kaupmeeste juurdehindlused püsisid visalt või isegi tõusid, andes märku mitte just eriti tugevast konkurentsist. Hinnalangus toimus pigem tootja ja töötleja arvelt, kes pidid läbi ajama märksa väiksema müügituluga. Rahvusvaheliste võrdluste järgi on meie jaekaubanduse turg võrdlemisi koondunud ja sellega kaasnevad omad ohud. Jaekaubanduse konkurentsitiheduse lakmustestiks kujuneb järgmise aasta algusse planeeritud Tallinna müügimaksu kadumine. Turuosalised on nimetanud müügimaksu kehtestamist hinnatõusu ühe põhjusena, mistõttu peaks selle kadumine konkurentsitihedal turul kohe kaasa tooma hindade languse. Eks me näe.\nMeie arvates on toiduainete pakkumisahelas elemendid, mis võivad hinnatsükleid võimendada. Juurdehindluste suur kõikumine näitab pakkumisahela eri tasandite jõujoonte muutumist ning pikaajalise tasakaalu puudumist turul. Ebakindlus tasuvuses võib majandustegevust pärssida. Kui pakkumisahela eri tasandite vahel on tugevad pinged ning ühed turuosalised näitavad oma turujõudu teiste üle, sunnib see uusi turge otsima. Nende leidmisel võivad hinnad lühiajaliselt lakke karata. Märkimisväärne osa Eesti toiduaineturust põhineb tänaseni kohalikul toormel. Võrreldes omavahel piima-, teravilja- ja lihatooteid, tuleb neist viimasel konkurentsivõitluses kõige enam impordiga rinda pista. See on tõenäoliselt üks põhjus, miks lihatoodete juurdehindlus on vähem kõikunud. Mida kõrgemale kasvavad toiduainete hinnad, seda otstarbekamaks muutub tõenäoliselt osa toodete sissetoomine väljastpoolt. Kuigi välismaine konkurents teeb elu siinsel tootjal ja töötlejal kibedaks, oleks turu tugevam lõimumine hinnastabiilsuse saavutamisel abiks. Lisaks aitaks siinsete hinnastamisotsuste paremale mõistmisele kaasa suurem infolevi selle kohta, mis toimub hindadega peamistel Eesti ekspordi sihtturgudel.\nKonkurentsi kohta kaudselt signaale andvaks olukorraks võib ka pidada eelmise aasta sügisel ühe leivatootja väljaütlemist meedias, et leivaliidus arutletakse hinnatõusu üle. Niisugune olukord annab alust kõhklusele, kuivõrd kasutatakse ära vabale konkurentsiturule iseloomulikku jõudu, mida pakub esmategutseja kahju nime all tuntud nähtus. Selle nähtuse kohaselt seisab esimesena hinda tõstnud ettevõte silmitsi turuosa kaotusega, hinnad samaks jätnud konkurendid seevastu suurendavad oma turuosa. Kui kõik tõstavad hinda koos, siis on esmategutseja kahju piiratud. Muuseas, minevikus sobrades võib leida, et 2005. aasta novembris tõusis statistikaameti hinnavaatluste andmetel hüppeliselt leiva hind (ligi 8%). Samal ajal oli toorme hind maailmaturul võrdlemisi stabiilne ning sisuliselt sama tehnoloogiat ja tootmisisendit kasutava saia hinnaga ei juhtunud midagi.\nÜlal viidatud analüüsi on ennekõike makrovaade, mis ei sukeldu turu mikrostruktuuridesse ega uuri sealseid vastastikmõjusid. Julgustame teadusasutusi uurima ettevõtete strateegilist käitumist toiduainete pakkumiseahela eri osades ja sealset konkurentsiolukorda.\nAnalüüsi autorid ei jaga arvamust, et toiduainete pakkumisahelat või selle osasid tuleks praegusega võrreldes täiendavalt punapaelastada (täiendavate regulatsioonidega koormata). Eesti majanduse areng näitab ilmekalt, et turg on toiminud jõukuse loomise tõhusa vahendina ja selle jätkumises pole mingit alust kahelda. Usume, et toiduainete pakkumisahelas on enesedistsipliinil endiselt tõusuruumi ja kokkuvõttes võidaks sellest nii turuosalised kui ka tarbija.\nMeie analüüs otsib hinnanäitajate ja muude indikaatorite olulisemaid seaduspärasid. Selleks mõõdame kvantitatiivsete meetodite abiga nende seaduspärasuste iseloomu. Turg on alati mitmetahuline ja ebaühtlane, mistõttu võib olla kerge leida analüüsi järeldustele erandlikke vasturääkivusi, sest igasuguse hinnatõusu korral on nii võitjaid kui ka kaotajaid.\nUuringu täisteksti leiab Eesti Panga kodulehelt.


Armen Sargsjan – Vikipeedia\nArmen Sargsjan (2018)\nArmeenia suursaadik Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis\n1998 – 8. aprill 2018\n4. november 1996 – 20. märts 1997\n23. juuni 1953 (68-aastane)\nArmen Vardani Sargsjan (armeenia keeles Արմեն Վարդանի Սարգսյան; sündinud 23. juunil 1953 Jerevanis) on Armeenia füüsik, arvutiteadlane, diplomaat ja poliitik. Ta on 9. aprillist 2018 Armeenia president.\nTa lõpetas aastal 1976 Jerevani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Aastatel 1976–1978 oli ta aspirantuuris Jerevani Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedris. Aastal 1981 kaitses ta väitekirja "Сверхплотные небесные конфигурации по биметрической теории тяготения" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.\nArtikli kirjutamine on selles kohas pooleli jäänud. Jätkamine on kõigile lahkesti lubatud. (Juuli 2018)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Armen_Sargsjan&oldid=6036153"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:32, 22. jaanuar 2022.


Jaanus Rahumägi vallutab Aafrikat, ees ootab ühe maailma suurema spordiürituse korraldamine - Eesti Ekspress\nJaanus Rahumägi vallutab Aafrikat, ees ootab ühe maailma suurema spordiürituse korraldamine\nJaanus Rahumägi lõi koostöös Egiptuse sõja- ja kaitsetööstusministeeriumi ning riigi suurima turvafirmaga ettevõtte, mis valmistub tuleval suvel korraldama Aafrika jalgpallimeistrivõistluste finaalturniiri.\nSTAADIONI ÜLEVAATUS: Port Saidi staadionil hukkus mõni aasta tagasi 74 inimest, vigastada sai üle 500. Vasakul on Timo Mitt, projekti tehniline juht, tema kõrval Jaanus Rahumägi ning paremal projekti koos Rahumägiga juhtiv Ayman Gabr.\nVaatamata tohutule publikuhuvile seisavad kõik jalgpallistaadionid Egiptuses juba seitse aastat tühjana. Viimase kahe liigakohtumise käigus, kus fännid staadionile lubati, hukkus nendevahelistes kokkupõrgetes 99 inimest. Vigastada sai üle 600. Vastasmeeskonna toetajate tapmiseks kasutati muu hulgas mõõku, kive ja ilutulestikurakette.\nKus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem. Tuntud Eesti turvaärimees Jaanus Rahumägi (55), kelle viimased suuremad projektid on viinud ta just nimelt püramiidide maale, tuli välja lahendusega. Rahumägi Egiptuse partnerite eestveetava programmi kohaselt avatakse staadionid juba tuleval suvel. Alustuseks tuleb võõrustada Aafrika jalgpallimeistrivõistlusi (AFCON). Selle mastaapidest annab aimu televaatajate hulk, mis ületab taliolümpia oma kolm korda.\nMöödunud nädalal rääkiski Rahumägi Ekspressile, kuidas tema laevakaitsest alanud Egiptuse-seiklus on jõudnud ühe maailma suurema spordiürituse korraldamiseni.\nOled Egiptuses tegutsenud aastaid ja haare üha laieneb. Kuidas see algas?\nEga ma seda ilma turvafirmata ikka ei tee, see on lihtsalt eri moel laienemine. Meile on seal tehtud kõikvõimalikke ettepanekuid. Alates kopti kirikute turvaprobleemide ennetamisest ja lõpetades püramiidide ümber toimuvaga. Egiptuses on probleem selles, et neil on kõike vaja. Mulle on jäänud mulje, et nad täpselt ei tea, millest alustada.\nRiigis on viimase kaheksa aasta jooksul toimunud kaks sõjalist riigipööret. Milline ärikultuur seal on?\nNad on ikka päris euroopalikud, võrreldes Saudi Araabia või Ühendemiraatidega. Isegi nende arstid või kultuuriasutused elavad üsna sarnases rütmis nagu Euroopaski. Kogu suhtumine inimelusse on seal üsna euroopalik. Ma ei räägi poliitikast, vaid suhtumisest üldse.\nLauakatmise ja teenindamise vormid on paremad kui Pariisi kesklinnas! Seal on säilinud heas mõttes Vana-Euroopa kombestik, kus kelnerid on ülimalt viisakad ja teeninduskultuur oluliselt parem kui Euroopa suvalises viietärnihotellis.\nLoomulikult suitsetatakse seal veel baarides. Aga mulle kui üle 50aastasele tekitab see mõnes mõttes isegi õige meeleolu. Ma olen ikkagi kasvanud üles ajal, kus kerge suitsuvine käis asja juurde. Meeleolu tekitamise jaoks on see minu arust täitsa okei.\nTegelik elu seal nii roosiline pole, vaesematel on hoopis teistsugused tingimused. Aga samas mulle tundub, et sellist suhtumist nagu Eestis 90ndatel ei ole. Meie arvasime, et peame kogu aeg edasi pürgima ja arenema ja kuhugi jõudma. Seal seda väga ei ole. Inimesed on rahul sellega, mis neil on.


Kohvi töötlemine päritoluriikides | Paulig.ee\nKohvi saab tootjariikides töödelda mitmel viisil. Erinevate meetoditega toodetud kohv eristub ka maitse ja suus tekkiva tunde poolest. Kõige tähtsam on siiski ubade eest hästi hoolitseda, et need ei muutuks vastiku maitsega haisupommideks. Sellel lehel saate lähemalt uurida, kuidas päritoluriikides kohviube käsitletakse.\nKuivemast kuivem protsess\nKuivtöötlemine on vanim ja lihtsaim töötlemismeetod, mis nõuab ka kõige vähem seadmeid. Selle meetodi abil toodetud kohvi nimetatakse kuivtöödeldud kohviks ja tavaliselt on sellel looduslik ning marjane maitse.\nMärgprotsessis suplevad oad paar päeva basseinis\nMärgprotsessi käigus puhastatakse marjad mehaaniliselt kestast ja viljalihast, seejärel suunatakse oad 1-2 päevaks veevannidesse. Selle tulemusel saadakse pestud kohvioad, mida iseloomustab happeline maitse.\n"Kui ubade eest hästi ei hoolitseta, muutuvad need vastiku maitsega haisupommideks."\nPoolkuiv protsess toob esile ubade parimad omadused\nPoolkuiv protsess on kuiv- ja märgprotsessi kombinatsioon. See meetod võeti kasutusele 1990. aastatel ja seda kasutatakse üha rohkem Brasiilias, Aasias ja Kesk-Ameerikas.


Kokkuvõte Sireli Mesindus OÜ olukorrast 2010. aasta alguse seisuga | mesindus.ee\n5 nädalat 7 tundi tagasi\nKokkuvõte Sireli Mesindus OÜ olukorrast 2010. aasta alguse seisuga\n20. jaanuar 2010 - 2:40 — Peep Martverk\nTäname meie selgitava Mesinikus ilmunud artikli avaldamise eest ka mesindus.ee lehekülgedel – ja sellele vastavate kommentaaride eest. Kuigi võlg kui selline pole meeldiv nähtus – oli näha – et osa kommentaatoritest suutsid olla ka objektiivsed, olla meie olukorrast arusaamist kinnitavate hinnangutega. Olles seega üle üldlevinud seisukohast – et kui oled võlglane – siis oled kindlasti ka suli. Osa kommentaare paistsid silma sellega – et lihtsalt ei püütudki asja põhjustesse süüvida – ja domineeris ülal öeldud arvamus – et kui firma on võlgades – siis on see kindlasti firma juhi või omaniku süü! Ja võtku ta (mina) raha kustahes (paraku ei märgita – kust!) ja maksku võlad ära. Ja et firma võlg on justnagu omaniku võlg; selle selgituseks ütlen kohe – allakirjutanu OÜ omanikuna pole isiklikult kellegile võlgu! Kolmas liik kommentaare aga näitas – et ei olda kursis ei mee pakendamise ega ka turustamise kuludega, ei kaupluskettide poolt pealepandavate protsentidega, ei nende poolt tarnijale tagasiküsitavate maksete süsteemiga (viimane küünis eelmisel aastal maksimaalselt juba 12 %-ni) ega maksude määradega (käibemaks on muide juba 20%) tänapäeval. Mis on muidugi arusaadav – kui mesinik puuduvad vastavad kogemused ja on piirdunud vaid kodus pakendamise ja ainult kodu- või ka laada meemüügiga.\nÜritan veelkord – kokkuvõtlikult seletada asja olemuse:\nVõlgade teke. See sai alguse 2008 aasta lõpus – kui selgus, et odavmüügiketis turustamine tõi meile nende tagastusarvete ja mee hinna tõstmisest keeldumise (kui meekokkuostuhind oli sügisel tõsunud 50%) tõttu meile kahjumi. Lubatagu selguse mõttes ölda – et see raha ei läinud ei omaniku ega ka mesinike taskusse – see oli ärikahjum – ja selle kasseeris sisse too odavmüügi kett. Suurema võlgnevuse tekke vältimiseks katkestasime 2008 aasta lõpus selle meile kokkuvõttes ebasoodsa lepingu. Paraku sellest tekkinud võlg oli aga jäämäe veepealne osa.\nVõib ju vaielda – kas 2 aastat kehva meesuve on vääramatu jõud või mitte – tulem sellest ei sõltu. Nimelt 2009 aasta algusest, seoses mee vähesusega (ilmselt ka levima hakanud kõlakatega Sireli võla kohta.... keda siin siis tuleks tänada ...?) saime mett osta mitte enam n.ö. järelmaksuga – vaid raha kohe välja makstes. Mis tähendab seda – et ainus tee võlgade maksmiseks oli osta mett – ja panna enamus raha sinna alla. Ning siis tekkiva firma kasumi suuruses on võimalik võlgu maksta! Selge see – et tuli korraga maksta nii võlgu kui ka mee eest – meie õbluke kasum ei kannata seda välja. Ja nii tekkisid täiendavad võlad jaanuaris; veebruaris tulid uued maksete tähtajad, märtsis jne uued – ning meie võlg mesinikele kasvas laviinitaoliselt! Alles suvest alates – kui lõppesid viimased lepingute ametlikud tähtajad – hakkas meie koguvõlg mesinikele vähenema – ja on seda teinud siiamaani.\nEnamik mesinikke on seda olukorda mõistnud. Ja ka tehtud maksete alusel tunnetanud – et asi võtab aega – kuid võlad saavad tasutud. Nii on meil täiesti klaaritud 7 mesiniku lepingut, ülejäänutest pea pooltele on peaaegu kõik – või siis üle poole rahast makstud; mitmetele on juba maksetega alustatud. Mõnedele, tähtajaliselt viimastele, detsembrikuus mett andnud mesinikele saame nüüd alles alustada tagasimaksetega. Ja kordan – varem või hiljem saavad kõik mesinikud oma võla kätte. Kuid jah, seda eeldusel – et õnnestub mett saada. Mis päev päevalt läheb üha raskemaks!\nArvamused – nagu et ostetakse mett 32- ga (hiljuti veel 45-ga, nüüd ilmselt kallimalt) – ja poes müüakse purke 140kr/ kg – et siis too hinnavahe (või midagi sinnapoole) ongi justnagu Sireli kasum... on pehmelt öeldes asjatundmatu! Inimesed – kes pole selliste asjadega kokku puutunud – ja ei üritagi asjast mingit pilti saada – võivad muidugi sarnaseid lahmivaid pilte maalida. Parim vastus oleks siin - et kui leiate – et mee pakendamine/turustamine tonnide kaupa on ülisuure kasumiga – MIKS te siis ise pole seda ette võtnud! Või miks pole ikkagi meil siis isegi noid paljuräägitud/kiidetud ühistuid tekkinud – kus mesinikud saaksid toreda kasumi ja siis hea kokkuostuhinnaga tegutseda?! MIKS ometi?\nTuleb tunnistada – et domineerib ikkagi arvamus – kui oled võlgu – oled süüdi – maksa võlg ära - kuid kuidas või kustkohast – pole ju kellegi asi. Mesinik on oma mee andnud – ja rohkema eest ta ei peaks muretsema. Tahaks siinkohal meelde tuletada (mis küll headel meeaastatel on küll meeles, halbadel aga unustatakse kiirelt ära) – et meeost mesinikelt on kahepoone tehing. Mesinik saab oma mee müüdud ilma et müügiga ise tuleks tegeleda , tema on siis mee müügi äririskist vaba. Paraku nagu mesinikul endal on äririsk (kas mett tuleb palju, kuidas katab kulusi, kuidas seda õnnestub ise maha müüa jms) – on äririsk alati ka olemas mee edasimüüjal. Sellest võiks aru saada – ja üritada asjasse mitte formaalselt, vaid ikkagi mõistvalt suhtuda. Nii on vaid mõned mesinikud tulnud vastu sellega – et ka vähese suvesaagi korral müüa osa mett meile selleks – et saaksime edasi tegeleda võlgade vähendamisega. Jutt on muidgi nüüd (ja ka edaspidi) mee müügi eest kohese tasumisega – ja muidugi mitte enam hinnaga 30kr, ega ka 45 kr/kg-lt. Paraku on mitmid mesinikud– kes küll ootavad oma võlga ja omades selleks ka piisavalt mett – selliste soovide osas kurdiks jäänud. Ehk siis – maksa kust tahes – pole meie asi. Formaalselt jah – kuid sisuliselt - kui me e isaa tegutseda – ei saa me ka maksta. Ja meeta meil käivet ju pole. Olgu see viimane jutt ka väikeseks üleskutseks.\nOn - ja oli muidugi algselt selline võimalus – et lasta firma pankrotti. Kuid sellega kaasneks vähemalt 2 ebasoovitavat nähtust: esiteks Oü kattevarast 40000 kr - poleks saanud maksta kümnendikkugi mesinike koguvõlast. Teiseks – olles pikeamt aega Eesti meeturul – on tekkinud meil teatud pilt turustajatest – kes on kes. Ükskõik mida keegi arvab Sireli olemasolust – Sireli kadumisega Eesti turul jääb üks mesinike meemüügivalikuvõimalus väiksemaks – ja on oht et jääb alles suht monopoolsete kalduvustega firma – kes siis pea ainsana saab dikteerida mesinikele selliseid hindu – nagu ise soovib.\nLõpetuseks tuleb jah tõdeda – et mesinike koguvõla klaarimine võtab paraku veel aega, mille eest tuleb meil küll vabandada. Makseaeg omakorda sõltub sellest- milline on igakuine meekäive ja kuidas saame selleks mesinikelt mett osta. Kuid me oleme neid makseid seni igal kuul suutnud teha - ja aasta lõpu seisuga on praeguseks meil üle poole võlgadest makstud.\nSireli mesinduse OÜ omanik\n‹ Head mesinikud! Kokkuvõte Sireli Mesindus OÜ olukorrast 2010. aasta alguse seisuga ›\n21. jaanuar 2010 - 12:00 — Nimetu (külaline)\nHuvitav on ikka Peebu mõttemaailm võlgadest, mis ta ise on sisuliselt tekitanud. Ütleb ta, et tema isiklikult ei ole võlgu vaid firma seda on. Võrdub see ju sellega, et loon firma, teen pätti, pistan rahad tasku ja olengi võlgadest vaba. Firma ju jäi võlgu - ütlen vaid selgituseks ja eneseõigustuseks.\nTeiseks on kentsakas välja pakkuda üleskutset mesinikele kellele võlgu ollakse, andma järjekordselt võlgu mett määramata ajaks, sest paika pandud ajad ei kehti Peebu puhul teps mitte. Hr. Peep, pangad on meil selleks, kust saab laenu, mitte mesinikud. Tekkinud võlad tuleb likvideerida muudest vahenditest, mitte uuesti võlgu võttes ullikestelt, kes annavadki mett selle jutu peale.\nIsegi kõige suurem rahahäda ei kimbuta mett viima Sirelile.\nKolmandaks on huvitav ka see,et Peep üldse viitsib jännata nende võlgadega, kas see on patriotism eesti mesinike ees või on ikkagi kasumimarginaal normaalne, et asjaga edasi tegeleda. Kahe otsaga asi - ütleb ta ju et tema ise ei ole võlgu, aga näe firma on. Peep = Sireli mesindus on üks ja seesama.\n22. jaanuar 2010 - 18:32 — Pokumees\nPaneks siis kõik need jutud ühte kohta, et analüüsijatel oleks kergem viiteid otsida ja ka asjade käigu kohta adekvaatset ülevaadet saada, muidu otsi neid eelmisi artikleid pidevalt. Seega läheme üheskood eelmise aasta algusesse, kui ilmus Mesinik nr. 1(51) ja härra Martverk jagas selgitusi ja vabandusi lehe veergudel.\nSireli OÜ selgitab\nKõigepealt tänaksin nii pikaajalisi kui ka\nhiljuti juurde tulnud Sireli Mesinduse partnereid.\nOma suhteliselt pika eksistentsi\nvältel on Sireli üle elanud nii raskemaid kui\nkergemaid aegu. Alguses olime ainsad\nmee kokkuostjad. Kohe tekkis mesinikke ja\nfirmasid, kes üritasid kokkuostu hindu alla\nsuruda. See v iis Sireli käibe alla, tekkisid\nesimesed makseraskused. Sellest saime\nüle ja v äärtusliku kogemuse võrra rikkamaks.\nMett ei saa kokku osta reaalsest\nhulgihinnast palju odavamalt ega kallimalt.\nSee annab konkurentidele eelise.\nVäga heal meeaastal kipub mett üle\njääma ja hind langeb. Oleme püüdnud\nkõigepealt neile mesinikele, kes meile\nregulaarselt mett müüvad, turustamisel\nParaku kipub partnerlus ununema, kui\ntuleb halb meeaasta, ja meil tekivad probleemid\n– kust saada piisavas koguses mett.\nOlen püsivate suhete loomise ja hoidmise\npooldaja ning leian, et kui keegi pakukski\npaari krooni v õrra kõrgemat hinda, siis\noleks enne mee müümist korrektne sellest\nteav itada ka oma senist partnerit.\nEga vist enam pole palju selliseid mesinikke\njäänud, kes käivad ise turul müümas,\nsee on ka töö ja kulutustega seotud. Jae- ja\nhulgihindade erinevus peaks tehingud\nmesiniku ja pakendaja vahel muutma\nmõlemale poolele kasulikuks.\nMis puutub Sireli Mesinduse OÜ-sse,\nsiis ka nüüd on tekkinud viivitusi väljamaksetega\nmesinikele. Võimalik, et üldise\nmajandusliku olukorra taustal on tekkinud\nja võimendunud kahtlused rahade kättesaamise\nosas, mida siinkohal sooviksin\nSelgituseks tahan öelda, et oleme töötanud\nüsna nullkasumi piiril, lubades v aid\nhädavajalikku arendust. Ja kuna siis on tulu\nüsna väike, siis varud firmas on ka suhteliselt\ntagasihoidlikud. See jällegi tähendab,\net probleemide tekkides on seda ka kohe\ntunda. Olles ise mesinik, olen ikka püüdnud\ntegutseda suurt kasumit taga ajamata,\nvältides monopoolset hinnakujundust mee\nMis on meie probleemid?\n1. Tänapäeval turustatakse mett enamasti\nkauplusekettide kaudu. See tähendab,\net nemad määravad, millise hinnaga\nnad on nõus mett müüki võtma. Võib juhtuda,\net „sellise vastutulelikkuse“ eest esitatakse\nhiljem paarisajatuhandene arve. Nii\nvõib ka hea käibe korral jääda suurde\n2. Viivitustel mesinikele maksmisel olid\nka organisatsioonilised põhjused. Olen\npõhikohaga TTÜ õppejõud. Arvasin, et kui\nmu meeskonnas on inimesed äriküsimuste,\nmee kokkuostu ja arvepidamisega tegelemiseks,\nei pea ma ise enam jooksvate\nküsimustega kursis olema. Kahjuks tekkisid\nmeil probleemid nii rahavoogude kui ka\nmee kogustega. Nüüd on Sirelis toimunud\npositiiv sed muutused. Paljud on juba tuttavaks\nsaanud meie uue tehnoloog-ekspediitoriga.\nMärtsist alustame teabesüsteemiga,\nkus raamatupidaja ajastab väljamaksed ja\nannab mesinikele ka teada, millistel\naegadel need saaksid toimuda. Meie sihiks\non, et maksev iivitus maksimaalsest tähtajast\nei ületaks kolme kuud, ja mida edasi,\nseda lühemaks peab see muutuma.\n3. Väljamaksete järjekorrast pole alati\nkinni peetud. Edaspidi püüame erandeid\nLugupeetud mesinikud, Sireli OÜ ei kavatse\nkõrvale hiilida oma maksetest, selleks\nläheb nüüd küll rohkem aega kui\nplaanitud. Meie käiv e pole kannatanud\nüldise majanduskriisi tingimustes, pigem\nkasvanud! See jäägu ülaltoodud väite\npõhieelduseks. Lisaks – eelmisel aastal\nvõtsime osa Eesti parima toiduaine konkursist.\nMeie toodet „Magus suudlus“ (mesi\nastelpajuga) leidis seal äramärkimist.\nTootele on võetud ka EV patent ja selle\nturg on pidevas kasvutendentsis. Loodetavasti\njõuame järgmisel aastal mett kokku\nostes nii kaugele, et saame mesinikele\nraha koheselt välja maksta.\n22. jaanuar 2010 - 18:42 — Pokumees\nveel üks nupuke\nJuba aasta teises numbris oli OÜ Sireli tänuavaldus.\nSireli mesindus tänab mesinikke-partnereid arusaamise\neest tekkinud makseviivitustesse. Need\nolid jah tekkinud odavmüügiketi kahjumist, kust\ntuli küll suur käive, kuid keti kasuahnuse ja mee\nhulgihinna tõusu tõttu kaasnev kahju oli makseviivituste\npõhjuseks eelmise aasta lõpus. Sel\naastal aga hakkas objektiivse põhjusena mõjuma\njuba Eesti mee vähesus, mistõttu aasta algusest\nalates on võimalik osta mesinikel järele jäänud\nmett ainult kohe mee eest tasudes. See jätab\nmeile võimaluse maksta varasemate lepingute\nmakseid vaid firma kasumist.\nMesinike kohta on tehtud maksegraafik etap-\npide kaupa. Selle järgi saavad lepingu\nsõlmimise järjekorras viimaste mesinike\nkogusummad tasutud sügisel, makse-etapid\nmesinikele algavad alates lepingus trükitud\nEbameeldivate makseviituste kõrval tekib\nseda graafikut järgides ka üks positiivne\nmoment meie partneritele - Sirelil avaneb\nlõpuks võimalus maksta sellesuvise meesaagi\neest koheselt ja lõpetada igasugune\nVeelkord vabandades tekkinud olukorra\neest ja soovides kõike head\nPeep Martverk, Sireli OÜ\n22. jaanuar 2010 - 19:39 — Pokumees\nToon ära kaks lauset, mis näitavad kõige selgemini, kellega tegelikult tegemist on. Lugege ja mõtelge selle üle.\n...Eesti mee vähesus, mistõttu aasta algusest alates on võimalik osta mesinikel järele jäänud mett ainult kohe mee eest tasudes. See jätab meile võimaluse maksta varasemate lepingute makseid vaid firma kasumist.(!)\n24. jaanuar 2010 - 14:57 — jänkuonu\najab lihtsalt vihale\nMees mine panka või laena sõbralt ja maksa lihtsatele tööinimestele võlad ära. Mitte ära hala ja nuta siin foorumis miks su äri ei õitse. Ettevõtlus on alati risk ja kasum-kahjum on omaniku osa. Kui see risk tundub raske olevat tuleb palgatööle minna ja lasta teistel ettevõtet juhtida.\nEttevõtte juhina tehtud laenud ja võlad jäävad omanikule\nelu lõpuni kummitama samuti nagu edukast ärist saadud kasum aitab hiljem rahulikumalt hingata.


Vaba Eesti Sõna - Eesti Unistust otsimas\nBaltic-American Freedom Foundation (BAFF) pakub Balti riikide elanikele mitmeid uusi tööalaseid ja harivaid vahetusprogramme. Kuigi BAFF on iseseisev organisatsioon, finantseerib seda programmitegevust Ameerika Ühendriikide valitsus.\nBAFFi Sihtkapital, mis võib ulatuda enam kui 60 miljoni USA dollarini, rajaneb Baltic-American Enterprise Fundil, mis loodi 1994. aastal USA abi Ida-Euroopa demokraatiatele sätestanud seaduse alusel. Paljud juhtivad ameeriklased, kes nüüd tegutsevad BAFFi nõukogus, olid 15 aastat kolmes Balti riigis tegutsenud Enterprise Fundi nõukogu liikmed.\nBAFFi president hr Kim Davis on väljendanud heameelt Sihtasutuse pakutavate võimaluste üle; stipendiumide näol, mis pakuvad praktilist väljaõpet ning stipendiume Ameerika Ühendriikides, et investeerida Balti riikide tulevikku ning samaaegselt tugevdada sidemeid Ameerika Ühendriikidega.\nLoe lähemalt eestlaste elustiili ja töökultuuri kogemustest Ameerikas.\nHelena Kõrge (24), Edelman PR poliitika osakonna intern New Yorgis, soovitab väiksest tiigist välja astuda lihtsalt kas või selleks, et näha kuivõrd väikene sa tegelikult oled.\nMIDA TEGID EESTIS?\nEnne Ameerikasse tulekut veetsin kolm aastat Inglismaal õppides ning aasta maailma avastades. Eestis käisin igal võimalikul vabal hetkel (loe: igal vaheajal). Eesti metsad peab ikka aegajalt üle kaema, kas või meele rahustamiseks.\nAMEERIKLASTE TÖÖKULTUURI PUHUL HINDAD:\nVõistlushimu, kohusetundlikkust ja piinlikku korrektsust ülesannete täitmisel.\nVEIDRAM KOMME, MIDA SIIN ELADES OLED MÄRGANUD:\nAmeeriklased üritavad mulle siiamaani tulutult seletada, et bagel on midagi hoopis erilisemat kui üks suur saiatükk. Teiseks, miks kõik vaikust kardavad?\nMIDA ON EESTLASTEL AMEERIKLASTELT ÕPPIDA:\nKonkurents on suur, kõik on tublid, andekad ja töökad, aga sellest siinsel turul üksi ei piisa. Selleks, et kuhugi jõuda/kellekski saada, tuleb pingutada, end kehtestada ning pikkadesse ületundidesse panustada. Ameeriklased võiksid aga eestlastelt õppida näiteks otsekohesust ja keskonnasäästlikkust.\nSiin jagatakse hästi palju tasuta kraami - eestlasele natuke harjumatu kontseptsioon. Kõige rohkem aga üllatas New Yorgi rikas ja maitsev toidukultuur, kus vist küll iga riigi parimad palad esindatud.\nÜlar Palmiste (24), Miamis asuvas Florida Rahvusvahelise Ülikooli Inseneriteaduste kolledž (Florida International University, College of Engineering and Computing) praktikant, leiab, et kuna tugev konkurents on USAs palju kergesti tajutavam kui Eestis, sai ta alles siin aru, mida on vaja teha globaalses mõttes edu saavutamiseks.\nÕppisin Tallinna Tehnikaülikooli kütte ja ventilatsiooni eriala viimasel kursusel, magistritöö on plaanis kirjutada järgmisel kevadel Eestisse tagasi minnes. Peale õppetöö osalesin oma õppetooli uurimisprojektides, mille sisuks oli hoonete sisekliima ning energiatõhususega seotud temaatika. Ühiskondlikku aktiivsust „elasin välja“ teaduskonna üliõpilasnõukogu liikmena harivaid üritusi ja teaduskonna tudengielu korraldades.\nMul on raske harjuda sisutühja „How are you?“ tervitusviisakusega, sest mu mõistus tahab anda sisuka ja ausa vastuse, kuid tegelikult seda ei oodata.\nMulle meeldiks, kui Eesti noored võtaks omaks American Dream’i ja mugandaks selle kodumaa oludesse sobivaks Estonian Dream’iks. Noortel ei tohiks olla illusiooni, et edu sõltub kellestki teisest peale iseenda. Mind ennast inspireerivad noored eestlased, kes erinevatel elualadel tahavad midagi ägedat korda saata, sest „redel haljaste okste juurde“ peitub julguses seada ambitsioonikaid eesmärke ja neid ellu viia. Eesti saab areneda vaid siis, kui tööd tehakse, mitte ei käida lihtsalt tööl. Tsiteerin siinkohal tuntud USA ettevõtjat ja Dallas Mavericksi korvpallimeeskonna omanikku Mark Cubanit: „Effort is measured by setting goals and getting results’’. Teisisõnu, töö tegemist ei tuleks mõõta tööl veedetud tundide järgi, vaid saavutatud tulemuste põhjal.\nTAGASI MINNES TAHAD:\nTahan Eestis jätkata uurimistööd samal teemal ja pikemas perspektiivis ettevõtjana turule tuua konkurentsivõimelise tehnoloogia hoonete siseõhu kvaliteedi tagamiseks, mis lahendaks mikrobioloogilise saaste probleemi.\nMarika Goldman (26), kes töötab Jazz at Lincoln Center'is New Yorgis ja kes plaanib oma USAs omandatud erialast kogemust Eestisse tagasi minnes kohe rakendama hakata, peab New Yorki oma valdkonna mekaks.\nMIDA TEGID EESTIS? Töötasin Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonnas projektijuhina, SA Eesti Teatri Festivali tegevjuhina ning Tartu PÖFFi turunduskoordinaatorina. Lisaks lõpetasin 2013. aasta suvel kommunikatsioonijuhtimise magistratuuri.\nNende pühendumist ja töökust. Need kolleegid, kellega mina olen seni kokku puutunud ja koos töötanud, on väga pühendunud ning tegelevad oma projektidega põhjalikult ning süvitsi. Nad ei hooli nii palju töö kellaaegadest kui pigem eesmärgist töö kvaliteetselt tehtud saada.\nKiire elurütmi tõttu on riiete kombinatsioon jooksutossud ja elegantne kontorikostüüm täiesti tavapärane nähtus.\nKoerad ei pea siin isegi jalutama, sest mõned prouad panevad oma koerad lastekärude sarnastesse koerte jalutuskärudesse istuma.\nTöötajad erinevatel positsioonidel ei karda oma arvamust avaldada ning oma õiguste eest seista. Lisaks on sümpaatne ka see, et juhendajad ja ülemused hindavad ja austavad oma alluvate aega ja töökultuuri. Kui pingelisel päeval on ette nähtud 15-minutiline paus, siis see paus ka tehakse. Isegi, kui ollakse tööülesannetega maha jäänud.\nMEELDEJÄÄVAIM ELAMUS SIIANI:\nElamusi on palju ja väga erinevaid. Meelde jäävad kõik jahmatamapanevad vaated, suurepärased kontserdid, teatrietendused, jalutuskäigud, õhtused väljaskäimised. New Yorgil on oma suurepärane aura.\nMIKS TASUKS IGAL NOOREL PROFESSIONAALIL KAALUDA VÕIMALUST PRAKTIKANDINA USAs TÖÖTADA?\nVeeta aasta ärilises metropolis ning õppida oma ala professionaalidelt on piisav põhjus, miks iga noor professionaal peaks selle väljakutse peale mõtlema ja sellele stipendiumile kandideerima.


PÖFF annab Mark Soosaarele elutööauhinna - Kultuur - Pärnu Postimees\nPÖFF annab Mark Soosaarele elutööauhinna\n1. detsember 2018, 10:32\nNäituste avamine. Pildil Mark Soosaar.\nPimedate ööde filmifestivali (PÖFF) tänavuse kolmanda elutööauhinna laureaat on Mark Soosaar. "Mark Soosaar on omaette nähtus Eesti kultuuripildis – mees nagu orkester, kes on mõjutanud meie kultuurielu rohkem, kui me arvatagi oskame," iseloomustas PÖFFi juht Tiina Lokk.\nPÖFFi meediateenistus teatas, et 72aastane Soosaar saab elutööauhinna mitte ainult filmiloomingu eest, mis ligemale poole sajandi jooksul on kujundanud Eesti dokumentalistikat, vaid ka mitmekülgse kultuurilise tegevuse eest. Soosaar on Pärnu uue kunsti muuseumi üks rajajaid ja korraldab Pärnus Eesti vanimat rahvusvahelist filmifestivali, mis järgmisel aastal tähistab juba 33. aastapäeva. Aastatel 1979–1982 ETV ekraanil olnud telesarja "Suure Tumma elulugu" autorina on ta kaasa aidanud filmiajaloo tutvustamisele.


Kohvikusse reisile?! - meiemaa.ee\nKohvikusse reisile?! (1)\nMis küll on see, mis toob inimesed kokku nelja seina vahele, ühiselt istuma laudade ja toolide taha, justkui oma kodus köögis või elutoas ei saakski kõhtu täis süüa?\nKohvikus ei ole tegelikult üldse vaja käia. Hea, kui poodigi mindud saab, kui nälg näpistab ja kõht oma joru ajama hakkab.\nAga näed, käivad. Mina armastan väga kohvikus käia. Ema on mind õpetanud. Ja isa ka.\nMaast-madalast olen hakanud armastama seda sõnadesse raskesti pandavat erilisust, seda kohvilõhnalist ja kreemikoogimaigulist õhkkonda, mis kohviku ukse taga nii magusalt kutsub.\nEsimesed iseseisvad kohvikukülastused tegin Kuressaare Maiasmoka kohvikus koos teismeikka jõudvate noortest preilidest sõbrannadega. Sellele järgnes kiirtoidufaas: kes mäletab, siis teenindas friikartulisõpru Siva einela (tol ajal veel küll tohutult suitsuses ruumis, aga friikad olid ausad).\nÜks kohvikute imede-imesid on võimalus pakkuda inimestele elamuskogemusi. Elamuskogemus on rohkem kui ainult ühekordne elamus. Need on hetked, mis kestavad.\nVõrreldes teiste linnadega on mulle sagedamini elamuskogemusi pakkunud Kuressaare ja Tartu kohvikud. Arvestades kodulinna Kuressaare kohvikumaastiku mitmekesisust, oleks lausa rumal n-ö heinakuhjast nõela otsima hakata ning see kõige-kõigem välja tuua. Kuurortlinnale omaselt kerkib suvisel hooajal igal aastal südalinnas ning pargi ja mere piirkonnas uusi ja põnevaid kohakesi kergeks eineks ja värskenduseks. Tänaval jalutades on näha, kuidas teinekord talvisel ajal ehk vaikseks istumiseks ja lugemiseks sobivad kohad on täitunud rõõmsate toitu-jooki nautivate uudishimulike pilkudega väljastpoolt.\nOma lemmikutena toon välja näiteks Castello, Georg Ots Spa, Retro, Mosaiigi, Vinoteek prelude. Täiesti omal kohal kiireks ja korralikuks kõhutäieks on ka Villemi pubi, kui tahta tõsist pubitoitu, mis vaheldust otsivale toidusõbrale ju aeg-ajalt ikka peale tuleb.\nTartus aga on linnatempo ja kulgemine mõnevõrra pöördvõrdelises seoses Kuressaarega. Eks sealgi suvel turiste jagub ja üritustepõhiseid rahvarohkeid kogunemisi on, ent aeg sügisest kevadeni kulgeb pigem tudengite ja noorte eestvedamisel.\nSügisest kevadeni keskenduvad noored kohustuste kõrval seltsielule, väisatakse kontserte, näitusi, maitstakse koos mõnd uut veini või kergemat jooki. Kaardilt ei ole kadunud vanema põlve lemmik Werneri kohvik, kus on lausa silme eest kirjuks ajav dessertide valik. Selle kõrval on koha leidnud kohvikud Gustav ja Pierre, aga ka näiteks vegansööki pakkuv Göök. Nimetada tahaks veel Ülikooli kohvikut ning hiidlaste käima lükatud Anna Edasi kohvikut. Elamusi saab ka erinevatest Aasia toitu pakkuvatest toitlustuskohtadest ja pitsarestodest, mis ei puudu samas ka Kuressaarest. Maitsetes saab reisida ka jaapanlaste ja grusiinlaste köögiga tutvudes.\nKus jõuangi oma esimese mõtte juurde tagasi. Üks hea kohvikuskäik ongi kui reis. Selleks on vaja natuke avastamisjulgust.\nKui kaugele maale ei taha sõita ja on soov pääseda korraldamise virvarrist, tasub vahelduse, uute emotsioonide saamiseks alati ette võtta retk kohvikusse. Olgu see põgus pooletunnine kosutus või mõnetunnine ja mitmekäiguline õhtusöök – see reis on alati seda väärt. Head seiklemist!


Ebamaine trompetipuu. Kõige pikemate kauntega puu | kodus.ee\nEbamaine trompetipuu. Kõige pikemate kauntega puu\nSügiseti ja talviti kaunistavad seda suurt puud ebamaised, pea poolemeetrised rohked kaunad. | Shutterstock\nHiigelsuured lehed, lummavad õied ja müstilised viljad – trompetipuul on, millega vaatajat üllatada!\nInglise keeles kutsutakse teda india oapuuks – Indian bean tree. See nimi tundub olevat täiesti asjakohane, kuna sügiseti ja talviti kaunistavad seda suurt puud ebamaised, pea poolemeetrised rohked kaunad. Paraku on nimepanekuga ennegi puusse pandud. Antud juhul pole nimel mitte mingit seost ei ubadega ega Indiaga. Nii on ka selle artikli pealkiri väär, aga tehtud vigu annab parandada.\nTrompetipuud (Catalpa) on pärit hoopis Hiinast ja Põhja-Ameerikast. Pikad „kaunad” on tegelikult hoopis kuprad – pikad, peened ja üsna silinderjad.\nPeale nimeviguri suudavad trompetipuud välja käia veel terve hulga eripäraseid omadusi. Nende südaja kujuga lehed on üllatavalt suured – kuni 25 (vahel lausa 40) cm pikad ja 20 cm laiad. Kuid trompetipuud oleksid justkui kadedad, sest nad ei raatsi meile oma vägevaid lehti pikalt näidata. Need rulluvad pungadest välja alles suve hakul ja pudenevad laperdades maha pärast esimest külmapoolset ööd (enamasti juba septembris).\nÕied ja õisikud on väga nägusad, sarnanevad pisut iiriste või orhideedega. Õied avanevad juulis, mil „ontlikud” puud on juba ammu õitsenud. Ilma vahepeatust tegemata ei suuda ükski nektartoiduline putukas trompetipuude õitest mööda lennata.\nSaledad kuprad on algul rohelised, hiljem pruunid. Siis need avanevad ja väikese tiivakesega varustatud seemned pääsevad välja. Mõnedel liikidel toimub „väljalend” sügisel, teistel alles järgmisel kevadel.\nMida võiks meil proovida?\n* Harilik trompetipuu (C. bignonioides) kasvab nobedasti alla 10 m kõrguseks ja samavõrd laiaks puuks. Tema võra on ebakorrapärane, tüvi ning peaoksad sageli kõverad. Õied on valged, kellukjad, ilusad. Nende neelus on kollakaid ja purpurseid laike.\nLiigist sagedamini kasvatatakse aeglasekasvulist sorti ’Aurea’, kelle noored puhaskollased gigantsed lehed on väga pilkupüüdvad. Sorti ’Nana’ poogitakse enamasti kõrgemale tüvele ja saadakse niiviisi väheldane keraja võraga puu. Paraku see sort ei õitse ega vilju, mistõttu trompetipuu kaks põhilist vaatamisväärsust – õied ja kuprad – jäävad nägemata.\nKülmakindluselt määratletakse harilik trompetipuu kuuluvaks 5. tsooni, kuid sellegipoolest on ta elus püsinud ja õitsenud isegi Helsingist pisut põhja pool.\n* Munajas trompetipuu (C. ovata) on õitsemise ajal väga dekoratiivne. Tema kollakasvalgete õite neelus on oranže ja violetseid laike. Suurtel lehtedel on märgata 3–5 hõlma. Optimistlikumad asjatundjad paigutavad ta 4. kliimatsooni. Tõepoolest, ta on hinges püsinud ka Lõuna-Eestis.\n* Värd-trompetipuu (C. x erubescens) on eelmise kahe hübriid. Õied sarnanevad hariliku trompetipuu omadega, on väiksemad, kuid see-eest arvukamad. Väga populaarne on tema sort ’Purpurea’, kelle suured lehed avanevad purpursetena (soodsates oludes lausa mustjatena) ja värvuvad aja jooksul tumerohelisteks.\n* Istuta trompetipuu võimalikult sooja ja kindlasti tuulevaiksesse kohta, sest tuul rikub nende ilusad suured lehed.\n* Normaalseks kasvuks vajab puu viljakat mulda ja rohket niiskust, isegi üleujutuse vastu pole tal midagi.\n* Liigses varjus jääb värviliste lehtedega sortide lehevärv kahvatuks.\n* Kuna lehed on eriti suured ja värvikad noortel võrsetel, siis lõika trompetipuid regulaarselt tagasi, eriti sorte ’Aurea’ ja ’Purpurea’. Tee seda varakevadel.\n* Jälgi, et mullas oleks alati piisavalt niiskust, vastasel juhul leheservad pruunistuvad.\nKõige kummalisem okaspuu, kes ehib ennast võltsokastega – Jaapani vihmavarju-mänd\nToompihlakas koduaia marjataimena


LGBTQ pulmaplaneerimine: ideed, lood ja müüjad teie lähedal\nTeie LGBTQ+ kogukond\nVaadake, kuidas saate aidata\nJuuksed ja jumestus\nLGBTQ+ ettepanekute lood\nLGBTQ+ ettepanekute videod\nKategooriad Muutmine ja säilitamine Baariteenused ja joogid Pruudi salongid Lilleseadjad Juuksed ja jumestus kutsed Kohtunikud Fotokabiinid Fotograafid Videographers Pulmad koogid Pulmade toitlustajad Pulmadekoor Pulma-DJ-d Pulmamuusikud Pulmakorraldajad Pulmade laenutus Abielusõrmused ja ehted Pulmad\nasukohad Alabama Alaska Albany Albuquerque Alexandria Ames Amherst Ankrukoht Ann Arbor Annapolis Arizona Arkansas Haab Atlanta Augusta Austine Baltimore Bangor Baton Rouge Bellvue Bentonville Berkley Bethesda Birmingham Bismarck Boise Boston Boulder Bozeman Breckenridge Bridgeport Brooklyn Broomfield California Cambridge Kanton Cape Coral Charleston Charleston šarlott Chattanooga Cheyenne Chicago Chittenden Cincinnati Cleveland Coeur d'Alene Colorado Columbus Sõpruskond Sõpruskond Connecticut Danbury Davenport Daytoni Decatur Delaware Denver Des Moines Detroit District of Columbia Dothan Dover Dubuque kotkas Evansville Fairbanks Fayetteville Firenze Florida Florida linn Fort Wayne Frankfort Frederick Gary Georgetown Georgia Grant Greenwich Hartford Hawaii Haysville Helena Hilo Kirjatuvi Honolulu Hopkins Hot Springs Houston Hudson Idaho Idaho juga Illinois Indiana Indianapolis Iowa Iowa City Irvine Jackson Jackson Jacksonville Jersey City Jonesi maakond Jonesboro Juneau Kansas Kansas City Kennebunkport Kentucky Ketšikan Lafayette Lansing Las Vegas Loorber Lawrence Lewes Lewiston Lewiston Lexington Linkoln Little Rock Livingston Liivimaa Los Angeles Louisiana Louisville Luther Macon Madison Maine Malibu Manhattan Marietta Maryland Massachusetts Meridiaan Metairie Miami Michigan Middletown Milford Millersburg Minerva Minneapolis Minnesota Mississippi Missouri Monroeville Montana Montgomery Morris Moskva Mountain Home Nashville Nebraska Nevada New Castle New Hampshire New Haven Uus Hyde park New Jersey New Mexico New Orleans New York New York City Newarki Newarki Põhja-Carolina Põhja-Carolina Põhja-Dakota Norwalk Notre Dame Ohio Oklahoma Omaha Oregon Orlando Park City Peachtree nurgad Pennsylvania Pensacola Peoria Philadelphia fööniks Portland Portland Raleigh Raleigh Rehobothi rand Reno Rhode Island Richmond Richmond Jõeäär Venemaa Peterburi Salem Salmon San Diego San Francisco Sanford Santa Fe Savann Scottsdale Seattle Sedona Shakopee Shreveport Sioux Falls Sitka South Bend Lõuna-Carolina Lõuna-Dakota Lõuna-Orange St Louis Stamford Stevensville Tampa Tennessee Texas Toledo Topeka Tucson Tuscaloosa Twin Falls USA Utah Vermont Versailles Virginia Washington Washington Waterloo Waterville Lääne-Virginia Wichita Wilmington Wisconsin Worcester Wyoming\nERIJUHTUM Looge tõeliselt suurepäraseid mälestusi\nLGBTQ+ sõbralikud müüjad\nPARIMAD MÜÜJAD TEIE PULMAKS\nOtsige LGBTQ pulmamüüjad USA-s, Kanadas ja mujal maailmas. Sirvige tarnijaid kategooriate järgi. Lugege arvustusi ja võtke ühendust tarnijatega otse meie saidilt.\nJa me armastame neid!\nPaaridele meeldib EVOL.LGBT\nOlin nii põnevil, kui leidsin veebisaidi EVOL.LGBT. See on täpselt see, mida ma oma pulma planeerides vajasin. Leidsime kõik oma müüjad saidilt EVOL.LGBT. Suur tänu selle eest, mida teete kogu LGBTQ+ kogukonna heaks!!!\nJulia ja MeganÕnnelikud naised\nTutvuge meie müüjatega\nVaadake esiletõstetud LGBTQ pulmamüüjaid. Toitlustajad, muusikud, fotograafid, pulmakorraldajad ja palju muud.\nPaper Boutique'i kaudu\nToya Hodnett on Via Paper Boutique'i "Vau direktor". Ta on peadisainer ja tegevjuht. Toya hakkas graafilise disainiga tegelema juba väiksena, kasutades cl\nSophie Marcsi iluruum\nTere, mina olen Sophie (tema)! Olen meigikunstnik, litsentseeritud esteetiline ja stuudioomanik, kellel on kaasav ja teadusmeelne lähenemine ilule. Minu äri, Sophie Marcs Beaut\nMena Garcia iludus\nOleme kohapealne täisteenindusega juuksuri- ja meigimeeskond pulmade ja eriürituste korraldamiseks Raleigh's, NC piirkonnas ja mujal. Meie meigistiil on särav, glam, kuid siiski loomulik! Sest\nDouble D broneerimine\nDouble D Booking esindab Midwesti tipptalente igaks juhuks. Oleme võimelised kohandama pakette ja töötama koos oma bändidega, et rahuldada vajadusi igas olukorras. Palun vennas\nTeeme lõbusaid lille- ja disainilahendusi\nÜle viie aasta on WMF lille- ja disain loonud ainulaadseid ja orgaaniliselt inspireeritud lillekompositsioone pulmadeks ja üritusteks. WMF tähendab, et ME TEEMME NALJA ja proovime t\nPuidust laudade rent\nPuidust talumaja stiilis laudade rent Lõuna-Californias (LA, Orange'i maakond, Temecula, San Diego, Santa Barbara). Rendime eritellimusel käsitsi valmistatud puidust laudu, pinke, toole teie ev\nAvastage meie müüjate värskeid allahindlusi\nIganädalased uudised kogukonna kohta\nTõelised ETTEPANEKUD kogu maailmast\nLugege LGBTQ abieluettepanekuid samasoolistelt paaridelt üle maailma. Inspiratsiooni saama.\nHÄMESTUSLIK ETTEPANEKULUGU CHELSEA JA CHARLOTTEGA\nRomantiline lugu armastusest Chelsealt ja Charlotte'ilt.\nSandra ja Linda ettepanekulugu\nKUIDAS NAD Sandraga kohtusid: Kohtusime tööl. Töötasime mõlemad seal osteopaatidena. Meil oli kohene klõps ja sama tüüpi huumor. Minu (Sandra) jaoks oli see esimene kord, kui naisesse armusin. Kuid ma teadsin, et see on teistsugune kui mu teiste sõbrannade puhul. Foto autor: @nikkileeyenphotography […]\nDanelle'i ja Christina ettepanekulugu\nKuidas me Danelle'iga kohtusime: Christina ja mina kohtusime 10 aastat tagasi, mängides koos kolledžis ragbit. Kolledž oli aeg mu elus, kui enamiku teismelistena sain aru oma seksuaalsusest. Christina oli seal, kui otsustasin oma sõpradele rääkida ja anda mulle teada, et see on okei ja et ma ei pea häbenema. Ta on […]\nTõelised pulmad kogu maailmast\nVaadake fotodega tõelisi LGBTQ-pulmalugusid. Siit saate teada, kuidas gei- ja lesbipaarid oma erilist päeva veetsid.\nTõeline pulm, Lesbi pulmad\nSYLVIA JA ALISA: USKUMATU LUGU ARMASTUSEST\nSelles artiklis kohtume kauni paari Sylvia ja Alisaga, kes on olnud koos 5 aastat ja abiellusid eelmisel aastal.\nTõeline pulm, Gei- ja lesbipered, Geipulmad\nSÜDAMINE ARMASTUSLUGU ADRIANIST JA TOBYst\nAdrian ja Toby kohtusid üksteisega 2016. aastal. Palusime neil jagada isiklikke lugusid, sest oleme nende brist väga lummatud.\nTõeline pulm, Ettepanekud\nHeatheri ja Sarah’ armastuslugu\nHeather 27 ja Sarah 32, koos 6 aastat (23. juulil 2021) First Steps First “Ma armastan sind”. Heather: "Sarah püüaks tema oma kinni\nINSPORDAGE TEIST ENDAGA\nPaljud paarid leiavad, et meie tõeliste pulmade lehe postitused on kasulikud inspiratsiooni leidmisel ja isegi julguse kogumisel, et küsimus ise esitada.\nOma loo jagamine on võimas viis teisi aidata ja motiveerida, et nad teaksid, et nad pole üksi. Täname, et jagasite meiega oma lugu ja inspireerisite sellega teisi paare.\nToetage oma kogukonda\nJälgi meid Instagramis @evollgbt\nKiired küsimused ja vastused\nOlulised näpunäited ideaalsete LGBTQ+ pulmade jaoks. Abieluettepanekud: 5 ideed Kuidas valida oma pulmakimbuks lilli? 3 samasooliste pulmatseremoonia stsenaariumi näidet Kuidas saame traditsioonilist tseremooniat kohandada? Kuidas peaksime vähem toetavale perele ütlema, et oleme kihlatud?\nVARJUST VÄLJAS: HOLLYWOODI STAARIDE VÄLJA TULEMAS LOOD Võib 17 2022\nKUULA SIIT: LUGEMINE TEIE TÄIUSLIKU LGBTQ PUMATSEREMONIA jaoks Võib 12 2022\n5 SUPER OLULIST FAKTI LGBTQ ABIELU KOHTA Võib 5 2022\nArmastusega tehtud Californias LGBTQ+ kogukonna jaoks – EVOL.LGBT – Love Is Love. Kõik õigused kaitstud


Olen ammu juba soovinud rääkida teemal, kuidas leida just enda hingele vastav originaalne spirituaalne tee. Jagan oma mõttid, mida olen aastate jooksul täheldanud ja kõrvalt ka näinud. Nagu olen oma klientidele jaganud, siis alustasin ise väga laialt. Käisin väga palju enesearengu koolitustel, lugesin igasuguseid raamatuid, mediteerisin, küsisin kõikvõimalikelt teadjatelt vastuseid... Ühesõnaga kogusin ja kogusin lõpmatult hulgal enda sisse infot. Kuigi seda kogemust oli vaja, siis lõpuks juhtus see, et ma ei saanud ise ka enam aru, kes ma olen ja kuhu suunas peaksin liikuma. Tekkis informatsiooni üleküllus ja segu erinevatest arvamustest, mis jätsid kõrvale minu enda sisetunde.\nMilles oli probleem? Selles, et ma kuulasin pidevalt ainult teisi ja ei näinud seda, mida elu ise tahtis mulle näidata. Ma arvasin, et kellegil teisel on parem ülevaade minust kui minul endal. Jah, ka praegu on mul enda usaldusisikud, kes annavad mulle nõu. Paar võimsat tegijat ja lähedased, kes teavad mind aastaid ning oskavad toetada. Mis on kõige tähtsam, mina usaldan neid. Eriti siis on see vajalik, kui endal on emotsioonid ees ja raske olukordi suuremalt näha. Vaimsetel nõustajatel on samuti enda arenguprotsessid ja kuigi suudetakse teisi toetada, siis samamoodi on hea toetust vahel väljaspoolt saada. Tähtis on tasakaal.\nOlen tajunud juba pikka aega, et vaimse info üleküllus on väga aktuaalne teema. Sotsiaalmeedias on väga palju erinevaid tegijad, gruppe, lähenemisi ja teenuseid. Kuidas selles maailmas orienteeruda? Kuidas leida enda vaimne tee ja just see õige lähenemine?\n1. Mõtle, miks sa seda teed ja mida sa ootad\nMis ajendas sind vaimsele teele minema? Kas sa tunned põnevust seda teha või on see sisemine kutse? Eesmärkidel on suur vahe. Kui keegi teine sind sellesse tõmbas, siis ei pruugi sinu aeg veel õige. Kõikide kogemused on erinevad ja loomulikult on tore oma kogemusi jagada. Samas ei pruugi teine inimene selleks valmis olla. Või vajad mingi probleemi lahendamist? Ka siis ei pruugi sa olla vaimseks ärkamiseks olla valmis, vaid võib piisata ka oma vastuse leidmisest. Kas sa tahad ennast leida ja maailma mõista? Kas tunned, et elus on midagi enamat, kui lihtsalt silmaga nähtav? Kas oled kogenud müstilisi sündmusi või tajud ise inimesi? Need on juba märgid, mis näitavad, et sa teed seda enda ja maailma mõistmise nimel. Samuti näitavad need seda, et oled jätkusuutlik selles teemas ja ei kao esimese õhina kadudes. Nagu ma olen rääkinud, siis minul algas kõik sellest, kui hakkasin oma surnud vanaema unes nägema. See oli märk, et ma pean selle ära lahendama. Sellest kasvas huvi ja sain alles hiljem teadlikuse, et mul on võimalus ja soodumus vaimsete teemadega tegeleda. Seda ust ei avanud Universum kohe, vaid ajapikku.\n2. Vali infot, mida loed, kuulad või vaatad\nSee on äärmiselt oluline. Rääkides infoüleküllusest tuleb valida just need teemad ja need tegijad, mis sind ennast kõnetavad. Võid panna kirja avastusi, mis tekitavad sinus soojust ja jäta kõrvale muu, isegi kui keegi oluline inimene sellest räägib. Taju oma sisetundega, mis tundeid info sinus tekitab. Kui tekib kahtlus, väsimus või isegi ärritumine, siis eemaldu sellest. Kui info ei resoneeru, siis lase sellel minema lennata. Tegele sellega, mis sinu arengut toetab ja mis tekitab sinus elevust. Vähenda infot, mida loed või vaatad. Vähenda gruppe ja kasutajaid, keda jälgid. Vali need, kelle juurde lähed ikka ja jälle tagasi nii, et süda läheb soojaks ning tunned julgustust. Vali toetav info, mitte hirm ja segadusetunne.\n3. Võta üks arenguetapp ja teema korraga\nKõike korraga lahendada ei saa. Pigem vali üks teema, mis on sul päevakorras ja mine süvitsi. Lahenda see asi ära enne, kui lähed järgmise juurde. Vaata, mis hetkel sinu ellus toimub ja mis muret valmistab. Hakka uurima selle kohta ja otsima sellele vastused. Mida sina ise tunned? Kuidas võiks asja lahendada? Kujuta ette, et paned end toolile istuma ja räägi endaga nagu oma parima sõbraga. Mis nõu sa talle annaksid? Võid selle jaoks öelda enda kehale, et "sulgen enda mõtted, emotsioonid, tavateadvuse ja alateadvuse". Nüüd on saad puhad mõtted, ilma mõjutusteta. Kui ise ei suuda lahendada teemat ja oled valmis saama väljaspoolt nõu, siis otsi inimene, kes võib sind toetada. Küsi oma sõpradelt või tuttavatelt, kes on käinud kellegi juures. Uuri kindlasti, mis olid nõustamise tulemused ja mis tundega inimene lahkus seansilt. Küsi endalt, kas see inimene sobib sulle? Kui esimene tunne on rahu, siis intuitsioon näitab rohelist tuld. Enne seansile tulekut tekkiv ärevus on aga igati normaalne.\n4. Tuleta uuesti meelde, kes sa päriselt oled\nEnesearengu üks olulisemaid punkte on iseenda juhtima õppimine ja väe kasvatamine. Kuidas aga leida oma väge? Tuleta endale meelde, kes sa olid siis kui olid laps. Mis sulle meeldis teha? Milline oli sinu olemus? Mida oluliseks pidasid? Räägin sulle saladuse - sa peaksid olema see, kes sa olid lapsena. Sinu anded ja oskused peituvad sinu lapsepõlves. Sinu puhas olemus peitub selles, kes sa olid lapsena. Näiteks mulle meeldis väiksena esineda, kaarte mängida ja laduda, ehteid teha, palju rääkida, süüa valmistada, ringi seigelda... olin väga rõõmus laps, kuid kasvasin suureks ja rõõm kadus. Nüüd teed tööd selle nimel, et lasta enda sisemisel lapsel uuesti esile tulla. Ja ma tahan tegeleda täpselt nende asjadega, mis mulle ka lapsepõlves meeldisid. Muidugi natuke teisel kujul ja arenenumal viisil, kuid tõetera peitub selles siiski. Lapsena oleme me puhtad, me ei ole võtnud endasse hinnanguid ja piiranguid, oleme lihtsalt need, kes oleme. Kui sa ei mäleta, milline olid, siis küsi oma vanematelt ja sugulastelt. Uuri ja vaata, kuidas saad oma lapsepõlve olemust nüüd rakendada. Seal peitud meie algolemus, meie anded ja võimekused, mida saad nüüd rakendada ning järgmisele tasemele viia.\nOma puhta vaimse tee leiad sa siis, kui hakkad ennast avastama ja juhtima. Väline info saab vaid toetada ja suunata, aga sinu käes on jõud teha muutusi.


KUI HABRAS ON ELU: suri armastatud blogija Kadri Luik | Buduaar\nKUI HABRAS ON ELU: suri armastatud blogija Kadri Luik\n2016. aasta 26. veebruar 23:19\nTäna, 26. veebruaril lahkus meie hulgast armastatud blogija Kadri Luik. Tuhandetele eestlastele tuntud blogi “Julgus mõelda, julgus öelda” autori eluküünal kustus vaid 29aastasena.\n“Kadri oli erakordne inimene, kirjutades ennast oma lugudega tuhandete inimeste südamesse. Ta oli otsekohene, siiras, vaimukas, andekas… Tundus, justkui ta oleks alati olnud sammukese ees, tundnud ja kogenud kõike, mida ta kirjutas ja oma lugejatega avameelselt jagas. Kadri tahtis parandada maailma, aidata inimesi, anda endast nii palju… Ta oli nii soe ja südamlik!” meenutab Kadri kauaaegne lugeja pisarsilmil. “Jääme sind igatsema, ole hoitud ja kaitstud seal pilvepiiril!”\nAastaid tervisega kimpus olnud Kadri elutee polnud kunagi kerge, kuid alati väljus ta oma heitlustest võitjana, tal polnud kombeks kurta ning hoolimata kõigest oli ta alati positiivne ja elurõõmus, tema motokski oli elu alati täiel rinnal nautida.\nKa blogi “Julgus mõelda, julgus öelda” sündis pärast rasket katsumust elu ja surma vahel, mil Kadri seljatas ajuinfarkti ning seejärel rohkem enda sisse hakkas vaatama, sillutades oma lugudega teed väga paljude inimesteni. Ta jagas hoiakut, et elu tuleb nautida, oma armsamaid tuleb hoida ja kaitsta ning ükski hull temp pole piisavalt hull, et seda mitte proovida, sest… Elu pole igavene!\nKadri sulest on ilmunud kaks raamatut – “Julgus mõelda, julgus öelda” (2013) ja “Julgus mõelda, julgus öelda 2” (2014) – ning Lauri Luigega kahasse kirjutatud “Must ja valge luik” (2013).\nLoe Kadri kolumni Buduaarile SIIN.


- Elektropoja liikme suurenemine\nIgavene optimist, kes lubab liiga palju ega jõua neid lubadusi täita, ning kelle planeeritud muutused ei jõua jaanuarist kaugemale. Kirjandusmuuseum seal tehtava teadusliku töö ulatust ja iseloomu arvestades staatuselt võrdseks teiste uurimisinstituutidega ning otsustas pöörduda Ministrite Nõukogu poole taotlusega lugeda Kirjandusmuuseum Eesti Teaduste Akadeemia teadusasutuseks kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega. Eesti Teaduste Akadeemia Raamatukogu.\nÜldkogu arutas akadeemikute Jaan Aaviksoo ja Boris Tamme ettekannete põhjal Eesti teaduse ja tehnoloogilise arendustegevuse suundumusi ning formuleeris selle põhjal teaduse ja tehnoloogilise arendustegevuse peaeesmärgid Eestis. Üldkogu kinnitas akadeemikute Elektropoja liikme suurenemine reglemendi. Üldkogu kinnitas Fr. Kreutzwaldi nim.\nKirjandusmuuseumi uueks nimetuseks Eesti Kirjandusmuuseum. Üldkogu määras Eesti Teaduste Akadeemia Välisliikmete maksimaalarvuks üks kolmandik seaduse alusel määratud akadeemikute arvust. Ajakiri hakkas Teaduste Akadeemia kirjastuse väljaandmisel ilmuma Akadeemia asjaajamise ja nimetuste viimiseks kooskõlla uue põhikirjaga kinnitas üldkogu Eesti Teaduste Akadeemia presiidiumi uueks nimetuseks Eesti Teaduste Akadeemia juhatus, Eesti Teaduste Akadeemia Presiidiumi Keskvalitsuse uueks nimetuseks Eesti Teaduste Akadeemia kantselei, teadusliku peasekretäri ametikoha uueks nimetuseks peasekretär ning osakonna akadeemiksekretäri ametikoha uueks nimetuseks osakonnajuhataja.\nÜldkogu otsustas avaldada resoluutset protesti nimetatud eelnõu vastu, lugeda see vastuvõetamatuks ja nõuda eelnõu uut läbivaatamist Akadeemia ja teiste pädevate teadusorganisatsioonide osavõtul. Ühtlasi kinnitas üldkogu Vabariigi Valitsusele esitamiseks akadeemiapoolse ettepaneku Eesti Teaduste Akadeemiat puudutava osa sõnastamiseks Teadus- ja arendustegevuse seaduses. Üldkogu valis Akadeemia presidendiks akadeemik Jüri Engelbrechti. Üldkogu valis Akadeemia presiidiumi uue koosseisu.\nVabariigi Valitsus muutis osaliselt oma eelmise aasta määrust emeriitakadeemiku ja emeriitprofessori nimetusi sisseseadmise kohta, andes akadeemiale õiguse professorikutsega teadusdoktoritele emeriitprofessori nimetuse andmiseks.\nÜldkogu otsustas esitada Riigikogule Eesti Teaduste Akadeemia seaduse taasjõustamise seaduse eelnõu. Üldkogu võttis vastu otsuse seada Akadeemias sisse emeriitakadeemiku staatus vastavalt Eesti Teaduste Akadeemia seadusele ning kinnitas emeriitakadeemiku statuudi. Üldkogu otsustas reorganiseerida Keele ja Kirjanduse Instituut Eesti Keele Instituudiks, viies selle koosseisust välja kirjandusosakonna ning Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse.\nNende üksuste baasil moodustati Humanitaar- ja Sotsiaalteaduste Osakonna koosseisus uus iseseisev teadusasutus nimetusega Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus. Presiidium kinnitas Kirjastuse põhikirja Tegevust alustas Kirjastus alates 1. Pöördumises väljendati sügavat ärevust olukorra pärast, millesse teadusasutused ja ülikoolid olid sattunud riigi majandusliku languse ja järsu hinnatõusu tõttu, ning esitati taotlus leida täiendavaid võimalusi teaduse toetamiseks peatamaks Eesti teaduses alanud lagunemisprotsesse.\nLepingu alusel viidi Akadeemia poolt ühisinstituudi koosseisu Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi mereuuringutega tegelevad osakonnad ning Keskkonnaministeeriumi poolt Eesti Kalandusinstituut.\nMuudatustega kaotati Akadeemia liikme kohtade arvu seostatus akadeemikute vanusepiiriga ning täpsustati Akadeemia liikmete valimise korda.\nÜldkogu otsustas suurendada Akadeemia liikmete arvu ning määras, et Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskonna suuruseks on 60 akadeemikut. Kirjandusmuuseum seal tehtava teadusliku töö ulatust ja iseloomu arvestades staatuselt võrdseks teiste uurimisinstituutidega ning otsustas pöörduda Ministrite Nõukogu poole taotlusega lugeda Kirjandusmuuseum Eesti Teaduste Akadeemia teadusasutuseks kõigi sellest tulenevate õiguste ja kohustustega.\nÜldkogus toimus esimest korda välisliikmete valimine.\nOtsi kodulehelt Otsi: Eesti Teaduste Akadeemia on Akadeemia peamiseks missiooniks on kogu oma liikmeskonna hoole ja vastutuse ning intellektuaalse jõuga aidata kaasa teadmistepõhise ühiskonna loomisele ja edendamisele Eestis. Oma ülesannete täitmiseks akadeemia annab sõltumatult ja kõrge teadusliku professionaalsusega soovitusi ja eksperthinnanguid, osaleb teadus- ja arendustegevust puudutavate õigusaktide ettevalmistamisel, arendab tegevust teaduse populariseerimiseks ning lähendamiseks üldsusele, samuti teadusalast koostööd nii Eesti-siseselt kui ka rahvusvaheliselt. Üldkogu valis 20 kandidaadi hulgast seitse uut akadeemikut: Marco Kirm — täppisteaduste alal, Jarek Kurnitski — inseneriteaduste alal, Kalle Kirsimäe — geoloogia alal, Anne Kahru — ökotoksikoloogia alal, Tiit Tammaru — inimgeograafia alal, Tiina Randma-Liiv — ühiskonna- ja riigiteaduste alal, Anu Realo — kultuuriteaduste alal. Üldkogu valis Akadeemia peasekretäriks akadeemik Jaak Järve.\nÜldkogu kinnitas Informaatika ja Tehnikateaduste Osakonna akadeemiksekretäriks akadeemik Boris Tamme. Otsuses rõhutati, et Akadeemia instituutide tegevuse ümberkorraldamisel tuleb lähtuda sisulistest kriteeriumidest, arvestades Eesti majanduse ja kultuuri vajadusi, uuringute teadusliku taseme rahvusvahelise hindamise tulemusi, ülikoolides toimuvate muutuste sügavust ning riikliku ja muu finantseerimise ulatust.\nÜldkogu kinnitas Akadeemia põhikirja ja selle juurde kuuluvate alusdokumentide korrigeeritud teksti, milles oli tehtud redaktsioonilisi parandusi tulenevalt muutustest Eesti riiginimes ja kontekstilisi parandusi tulenevalt Eesti Teaduste Akadeemia üleliiduliste alluvusvahekordade lõppemisest.\nÜldkogu pikendas akadeemik Enn Tõugu volitusi Informaatika ja Tehnikateaduste Osakonna akadeemiksekretärina kuni uue akadeemiksekretäri valimiseni. Üldkogu võttis vastu otsuse saata NSV Liidu presidendinõukogu liikmetele Akadeemia üldkogu ja Eesti Teadlaste Liidu juhatuse ühine pöördumine juhtimaks tähelepanu vajadusele lõpetada Balti Vabariikide rahvusliku vabadusvõitluse ja enesemääramise õiguse tendentslik käsitlemine NSV Liidu riiklikus poliitikas ja massiteabekanalites.\nKonstateerides, et Eesti teaduse ja kõrghariduse korraldus on astunud üleminekuperioodi, mis nõuab paljude uute seadusandlike dokumentide vastuvõtmist, kiitis laiendatud üldkogu heaks Eesti teaduskorralduse seaduse, Eesti Teadusfondi põhikirja, Eesti Teadusfondi Nõukogu põhimääruse, Eesti Teadus- ja Tehnikanõukogu põhimääruse ning Eesti teaduskraadide põhimääruse projektid. Tulenevalt Akadeemia volituste laiendamisest ei vajanud uus Elektropoja liikme suurenemine enam kinnitamist Ministrite Nõukogu poolt, vaid jõustus ühe nädala möödumisel pärast selle vastuvõtmist üldkogus.\nUus põhikiri määratles Akadeemia senise Eesti NSV Teaduste Akadeemia asemel Eesti Teaduste Akadeemiana viitega asutamisaastaletegi muudatusi kõikide osakondade nimetuses ning andis uue määratluse Akadeemia liikmeskonnale.\nAkadeemia liikmeskonna suhtes sätestati, et sellesse kuuluvad Eesti TA liikmed ja välisliikmed. Likvideeriti liikmeskonna jagunemine akadeemikuteks ja korrespondentliikmeteks. Akadeemik Erast Parmasto esitas üldkogule 28 Akadeemia liikme allkirjaga ühisavalduse. Selles tegid allakirjutanud teatavaks oma seisukoha, et Akadeemias tuleb juba samal aastal uue põhikirja alusel läbi viia presiidiumi, osakonnabüroode ja ka enne Ühtlasi teatati avalduses, et valimiste läbiviimiseks astuvad need, kes allakirjutanutest kuuluvad nimetatud valitud isikute hulka, tagasi oma seniselt ametikohalt.\nSama määrusega tunnistati kehtetuks Ministrite Nõukogu määrus Tallinna teenetemärke on välja antud. Ei mäleta, kas neid on varem kodumaistes kanalites tehtud, nüüd on neid igatahes korraga kohe kaks — teine on teisipäeviti TV3-s.\nSelle artikli eesmärgiks on vaadelda eksportimise, ekspordi mitmekesistamise ja toodangu volatiilsuse vahelist seost, kasutades ettevõtete üksikasjalikke andmeid. Nüüdisaegsed olümpiamängud ehk kaasaegsed olümpiamängud ehk olümpiamängud on tähtsaim ja suurim rahvusvaheline tali- ja suvespordialade võistlus, kus osalevad tuhanded sportlased rohkem kui maalt. Nii suve-kui ka taliolümpiamänge korraldatakse iga nelja aasta tagant, kuid kordamisi, mistõttu toimuvad olümpiamängud iga kahe aasta tagant. Siinses kuninganna Kristiina — kokkuvõtlikus eluloos viib ajaloolane ja Rootsi Akadeemia liige Peter Englund meid otse\nMitu mehe peenis on suurenenud, kui ta on põnevil; Peenis laienemist Rostovi piirkonnas; Hetkel apteekides suurendada Ufa liige. Ameerika üks juhtivaid juhtimiseksperte Peter Drucker on öelnud: Enam ei saa me keskenduda sellele, kui palju me toodame vaid sellele kuivõrd me suudame rahuldada kliente, kui tahame turul olla edukad ja eksisteerida ka homme, aasta ja kümne pärast.\nTädi ainuke poeg oli langenud Venemaa Kodusõjas Perekopi all. Temast sai kuni surmani R. Sirge perekonna liige. Oma iseloomujooned päris Rudolf pigem rahutu ja ettevõtliku loomuga isalt kui leebema loomuga emalt. Võitnud pilte «mahlakas» Suurenda fotoblogi. View the profiles of people named Peter Linge.\nJoin Facebook to connect with Peter Linge and others you may know. Facebook gives people the power. Wendre juht: tööjõud on Eesti majanduse nõelasilmRadikaalne Elektropoja liikme suurenemine muutmine võib ohustada seda, mis meil juba olemas on, ja uued välisinvesteeringud enam Eestisse ei tule, hoiatab tekstiilitootja Wendre tegevdirektor Vahur Roosaar.\nPeter Hunt. Siin on uusima aja kronoloogia. With over 92 acting credits, including some 75 movies, Douglas became a superstar even before the term was coined By Stephen M.\nBelgia linna Antverpenisse sattudes astuge kindlasti sisse ka katedraali. Siin saate imetleda ühe suurima barokkmaalija Peter Paul Rubensi — suurt maali, millel on kujutatud Kristuse ristilt võtmist.\nTööst Elektropoja liikme suurenemine ääretut siirust ning kaastunnet. Väga õnnestunud on ka maali diagonaalile üles ehitatud kompositsioon. Siis puudutati tõepoolest ka seda olukorda, mida lugupeetud Riigikogu liige Aivar Sõerd siin uuesti mainis, et kui Skandinaavias tekib kinnisvaraga mingisugune negatiivne olukord, mismoodi meie siis oleme kaitstud, kuna Rootsi pankadele kuulub ju suur osa meie pangasüsteemist.\nSavisaare poliitetendus üheksas pildis. Laiem avalikkus kuulis Edgar Savisaare nime esimest korda Edgar Savisaar. The spatial aspects of the environmental load of consumption and mobility in Estonia are analysed in the current thesis, particularly in Papers I and II, with the help of the concept of settlement.\nVõi et Ansip on Euroopa Komisjoni liige ja kodustel teemadel ei tohiks üldse rääkida. Yana Toom kirjutas kirja Euroopa Komisjoni presidendile, kus kaebas, et Ansip sekkub sisepoliitikasse.\nPresident vastas talle, et Euroopas pole kombeks inimestelt sõnaõigust ära võtta.\nKas sama peavad kogema ka teised Euroopa Komisjoni liikmed. Sõnasta endale- aasta, kvartali, kuu, nädala ja päeva teema ning pea nendest kinni. Eelista eelkõige tegevusi, mis on kooskõlas selle teemaga. Vana hea tõde- kaasaegse juhtimisteooria loojalt Peter Druckerilt: Tee ainult neid asju, mida keegi teine teha ei saa.\nÜlejäänud tegevused delegeeri. Võta aega olulistele asjadele. Nordic style and natural materials to be showcased at new IEC Nordic style and natural materials to be showcased. Loomaaia pressiesindaja Peter Hasse sõnul tundis Inda end esmaspäeval juba paremini.


KeLaFF 2020 > Kadaka Lasteaed > Tallinn\nAprillis kulmineerus lasteaialaste filmifestival KeLaFF, mille läbi õppisid lapsed animatsioone tehes ühise meeskonnana töötama.\nFilmifestivalil osales kokku 18 lasteaeda omanäoliste ja põnevate animatsioonidega. Festivali peateema oli aasta linnust tuttpütist tulenevalt "Eesti rannarahva lood".\nLaste loodud animatsioone hindas oma valdkonna spetsialistidest koosnev žürii koosseisus Liisi Haas (Eesti Kaubandus-Tööstuskoda), Eva-Liisa Orula (Eesti Ornitoloogiaühing) ja Kätlin Kalde (Tallinna Haridusamet).\nI koht - Tallinna Arbu Lasteaed "Eestimaa tüttpüti silmadega".\nII koht - Tallinna Lepatriinu Lasteaed "Rannaseiklus".\nIII koht - Lasteaed Päikene "Sõpra tunned mures".\nRahva lemmik Facebooki hääletusel - Tallinna Lepatriinu Lasteaed "Rannaseiklus".\nEripreemia - Tallinna Lasteaed Pallipõnn "Tuttpütt".\nŽürii märkis, et multifilmid oli erakordselt huvitavad nii sisu kui teostuse poolest. Oli leidlikke materjalilahendusi. Lisaks otseselt tuttpütiteemale õppisid lapsed ka eesti keelt, geograafiat, loodushoidu, sõpruse tähtsust jpm. Tähtsustati laste endi panust ja neile vastutuse usaldamist ideest teostuseni välja.\nRiikliku eriolukorra tõttu ei saanud kahjuks toimuda pidulik linastus, kuid iga osaleja saab kiidukirja ning võitjatele toimetatakse auhinnad kätte kontaktivabalt. Iga osaleja saab samuti tagasiside positiivsete tähelepanekuga oma multifilmist.\nKõiki animatsioone saab vaadata SIIT.\nSuur tänu kõikidele osalejatele ning žüriiliikmetele. Kohtume juba järgmisel aastal, kui toimub IV laste filmifestival KeLaFF!


Esietendus 12. detsembril 2009 saalis\nKunagi ammusel ajal elasid inimesed, keda nimetati tsirkuse inimesteks. Juba sadu aastaid reisivad nad linnast linna ja külast külasse, kus esitavad oma ammu pähe kulunud tsirkusenumbreid. Nad on neetud. Kui tahes halvad või vanad või kortsus nad ka ei oleks, ikka ei jäta nad jonni, teevad tsirkust edasi. Tsirkuse sees on aga hakanud juhtuma veidraid asju. Hularõngas ajab artisti taga, kurikad panevad žonglööride käest plehku, akrobaadid toituvad oma nooruspõlve mälestustest ja õhuakrobaadid ei tee enam maal ja taeval vahet.\nJuba kolmandat aastat on detsembris SAALis OMAtsirkus oma uue lavastusega. Noorte kollektiiv OMAtsirkus eksisteerib Eksperimentaalse Liikumise Keskuse all juba aastast 2000 ning esinetud on ka väljaspool kodumaad.


Lahtiolekuajad — Eesti Kunstiakadeemia\nIga kuu viimane reede oleme suletud!\nSuvel, alates 22.juunist oleme avatud:\n11.–22.juulil ja 8.–12.augustil tuleb anda välisuksel kella ja teavitada valvurit oma soovist külastada raamatukogu.\nRaamatukogu on suletud 25.07–07.08.2022\nJätkuvalt aitab raamatukogu lahtioleku ajal kõiki soovijaid ka distantsilt: vastame infopäringutele, aitame leida digimaterjale, skaneerime raamatutest, prindime jne. Samuti on kasutatavad kohalikud ja rahvusvahelised e-ressurssid, mis on leitavad meie e-raamatukogust.\nKüsimused ja tellimissoovid: library@artun.ee, raamatukogu@artun.ee\nLugejaks saab end vormistada siit.\ntel 626 7334


Huvitavat toeoed toeoetades kodust - Kuidas internetis raha teenida\nHuvitavat tööd töötades kodust\nTurg töö tänapäeva maailmas on suur isegi hiiglaslik. Tänu tohutu elanikkonna kasvu ja moderniseerimist peaaegu igas sektoris on nõudlus kvalifitseeritud personali suur. Mitte iga töö nõuab igapäevast rutiini püsti ja saabumise ja lahkumise töölt, ja täna me vaatame paremale see, mis tööd saab teha mugavalt meie elutoas. Olen valmis teile kõige levinumat töökohti, et inimesed teevad kodus. Võtame pilk neile seega.\n1- Virtual sekretär - see töö nõuab mõningast oskusteavet oma valdkonnas, võimalik arvutialased algteadmised. Suurfirmajuhid oma ülesandeid sageli vaja teha. abikäsi, isegi kui mõnikord on ainult amortisatsiooni kirju, dokumentide koostamine, või kontakti avalikkusega.\n2 Tõlkija - ehk lihtsaim viis töötada kodus on olla tõlkija. Kui inimene on koostatakse kakskeelne ekspert kahe või enama keelt, saate luua profiili saitidel nagu Upwork.com või ODesk.com, olema valmis näitama mõningaid varasemaid projekte ja täiuslik keeleoskus. Ja raha on kallates alates ei igaühel õigus annet keelte, rääkimata sellest, kui tegemist on rohkem kui üks.\n3 Designer - kas valite disain veebilehe, projekteerimine hoone või abo töö vabakutselise disainerina, koht, kus te töötate ei ole nii oluline kui oma tulemusi. See on põhjus, miks kujundaja tööd kodust rohkem soovitud pärast nähtus tänapäeva kaasaegse korda - tõde, see ei ole oluline, kui avate oma sülearvuti ja alustada tööd? Suured ettevõtted, sõltub peamiselt töö ja ei viisi tema jõudlust.\n4- Blogger- seal ei ole enam inimene peab mõtlema mitmeid aspekte raha teenida, ja seega mitte ainult kas üks saab kirjutada, vaid ka see, mida ta kirjutab, mis on praegu "in" ja eriti, kuidas paljud inimesed loevad meie blogisid. Ja ei räägi ainult blogimine sündmustest maailmas, või kirjalikult oma luuletusi. Maailma nüüd on blogijad, kes tegid seda rändab ja seejärel kirjutada artikkel sellest oma blogis. Mida rohkem inimesi seda lugeda, seda rohkem kasumit.\n5- Professional youtuber- tea töötada video, sul on hea Interneti mäe vaba aja veetmise ja suurepärane idee? Seega on see töö võib olla teie jaoks. Töö mugavalt oma kontoris, kus teie ainus ülesanne on huvitav teha video ja laadige see youtube tunduda väga lihtne ja ahvatlev, ja uskuge mind, see ei ole tunduda Disney muinasjutt. Lugematud inimesed teenivad sadu tuhandeid dollareid kuus ja filmimine näiteks tuntud mängida arvutimänge, siis jätke kommentaaris "juhus" youtube.\n6- The õpetaja - kui sa oled hea juhendamine inimesi, kuid ei taha, et sa iga päev kooli minna, üks raha teenida võib lihtsalt õppida online. Ja ma ei räägi ainult juhendamine võõrkeeles. Sajad tuhanded inimesed internetis lihtsalt ei ole vahendeid, et see saab haritud tavakooli või lihtsalt vaja natuke "isikupärastatud" lähenemist. Ja sa pead ainult uuesti kvaliteediga internet, web kaamera ja võite alustada.\n7- tester - kas see on test veebilehed või mänge, kui te ei tea, mida teha oma vaba aega ja sa pead raha, et olla tester võib olla just teie jaoks. Veelgi enam, kui sa oma töö kvaliteedi ja vastutustundlikult, võite leida, et töö testijad on teie põhitegevus ja igakuine raha kasu enam kui piisav.\n8- Marketing uuringud - kui teil on mikrofon ja Skype, ja sa ei ole häbelik, ettevõtete võetakse tööle küsitlus. Kõik, mida vajate stabiilne ühendus ja Internet, võite helistada inimesi ja küsida nende arvamusi, kogemusi või avalikku arvamust teatud asju. Alguses see ei ole just parim tasustatud tööd, kuid kellel on rohkem kogemusi ja tööandjad saavad suurendada oma väljamakse kuni päris kõrge.\n9- vabakutseline kirjanik - kui tead teksti, rääkimata lihtsalt kirjutamise luuletused, vaid ka raamatuid, artikleid jms, nii lihtsalt tööd kirjanik võib olla teie jaoks. See ei tähenda, et sa pead muutma iga päev toimetaja ja kirjutada seal, siis põhimõtteliselt ainult registreeruda üks nespočentých saidid ja ootama, kui keegi palkab teil temale midagi kirjutatud. Mida rohkem sa kirjutad, seda suurem on väljamakse.\n10- Burza- kui tead numbrid ja teil on algkapitali ja õigus kaubelda väärtpaberitega saab tõmmata palju raha. Jälgi maailmaareenil ja tean, kui midagi müüa ja kui osta uuesti.\nTeeni kiiresti raha Töökohad, work_from_home


10 USA riiki, kelle tervis on kõige halvem - 2021\n10 USA riiki, kelle tervis on kõige halvem\nAmeerika Ühendriikides suurendati tervishoiuteenuseid „Obamacare” vastuvõtmisega, mis viitas 2010. aasta taskukohase hoolduse seadusele. Donald Trumpi valitsus on lubanud seaduse tühistada. Seaduse direktiivi tagasilükkamine, mida igaüks katab või maksab trahvi, mis võib tekitada väljakutse miljonitele kodanikele, kes on seadusega kindlustatud.\nMississippi on Ameerika Ühendriikide riikide seas kõige halvemate tervishoiuteenustega 50-kohal. Tervishoiuteenuste kättesaadavus on arv 49, täiskasvanud hambaravikülastused on järjestatud arvuga 49. Üle 40% täiskasvanutest ei ole ühe aasta jooksul hambaarsti külastusi. Riigi tervishoiuteenuste kvaliteet on järjestatud numbriga 50. Vähesed haiglaravimid on arv 49, üle 40% haiglaravist. Medicare kvaliteet on halvasti järjestatud numbriga 49 koos ennetatavate sisseastumistega. 100 000 Medicare / Medicaid saaja kohta on vähem kui 6000 ennetatavat haiglaravi. Mississippi rahvatervis on järjestatud arvuga 50, kusjuures kõrgeima suremuse ja väikelaste suremuse määr on mõlemal kohal. 50. Imiku suremus on kõrge, umbes 10 inimese 1000 sünni kohta. Üks riigi parimaid haiglaid on Greenville'i Allegiance Specialty Hospital.\nArkansase osariik on tervishoiuteenuste puhul järjestatud numbriga 49. Juurdepääs tervishoiule on järjestatud numbriga 38. Riigi täiskasvanud hambaravikülastused on halvasti 47-kohal, veidi üle 40% täiskasvanutest, kellel ei ole ühe aasta jooksul hambaravi. Tervishoiuteenuste kvaliteet on 46, kusjuures kõige vaesem meede on kõige vähem haiglaravile 46-le. Haigla tagasivõtmise määr riigis on üle 15%. Medicare kvaliteet ja ennetatavad sisseastumised on mõlemad järjestatud numbriga 45. Mississippi rahvatervis on järjestatud numbriga 48. Riik on teise halvima vaimse tervise poolest arvuga 49, kusjuures 16, 4% täiskasvanutest on vaimse tervise päevades vähemalt 14 päeva viimases 30 päeva. Madal suitsetamise määr on halvasti järjestatud 48-s, kus üle 20% suitsetajatest suitsetab.\nOklahoma tervishoid on USA riikide hulgas 48. kohal. Tervishoiuteenuste kättesaadavus on 47-kohal, kusjuures kõige vaesem meede on number 49, mis on tervisekindlustuse registreerimine. 7, 4% alla 18-aastastest naistest on kindlustamata. Täiskasvanud hambaarsti külastused on kohal 46, kusjuures täiskasvanutel ei ole ühe aasta jooksul hambaravi külastanud 41, 8%. Tervishoiu kvaliteet on järjestatud numbriga 42. Hooldekodu kvaliteet on arv 43, kus hooldekodudes elavad elanikud hindavad 4+ tähte Medicare poolt, olles veidi alla 40%. Riigi rahvatervis on Ameerika Ühendriikides 45. kohal. Vaimse tervise arv on 46, kusjuures 14, 3% täiskasvanutest on viimase 14 päeva jooksul vaimse tervise päevades vähemalt 14 päeva. Riigi suremus on üle 500 inimese 100 000 inimese kohta, mistõttu Oklahoma madala suremuse määr on järjestatud arvuga 45. Oklahoma üks parimaid haiglaid on St. John Medical Center.\nTervishoid Ameerika Ühendriikides\nAmeerika Ühendriikide tervishoiusüsteem on maailma kõige kallim. 2014. aasta Rahvaste Ühenduse Fondi uuringu kohaselt oli USA 11 arenenud riigi seas kõige halvem tervishoiuteenus. Madalaim oli tervishoiu efektiivsus, võrdsus ja tulemused.\n1 Mississippi 49 50 50\n2 Arkansas 38 46 48\n3 Oklahoma 47 42 45\n4 Louisiana 37 48 44\n5 Alabama 41 39 47\n6 Kentucky 14 49 46\n7 Lääne-Virginia 12 47 49\n8 Tennessee 35 40 43\n9 Gruusia 45 44 38\n10 Lõuna-Carolina 40 35 40


Eesti Kirjandusmuuseumi nõukogu kuulutas välja konkursi direktori ametikoha täitmiseks — Sirp\n23. märtsil otsustas Eesti Kirjandusmuuseumi nõukogu välja kuulutada konkursi direktori ametikoha täitmiseks alates 01. juunist.\n• Kujundada Eesti Kirjandusmuuseum nüüdisaegseks teadus- ja mäluasutuseks, mille roll on mõtestada humanitaarteaduste ja ühiskonna seoseid, säilitada ja uurida eesti kultuurivara ning olla humanitaarteadusliku uurimistöö ja digihumanitaaria üheks eestvedajaks Eestis.\n• Seada selged sihid Eesti Kirjandusmuuseumi teadustööle ja arhiivindusele.\n• Luua uut ja edendada juba toimivat koostööd, mille kaudu Eesti Kirjandusmuuseumi teadus- ja arhiivitöö panustab teiste eluvaldkondade ootuste ja eesmärkide täitmisse (näiteks haridus, pärimuskultuur, muinsuskaitse).\n• Digitaalsete teenuste arendamise kaudu avada uusi võimalusi Eesti kirjanduse ja kultuuriloo varamu kasutamiseks, sh kultuurilooliseks teadus- ja arendustööks.\nAlates 1. juulist 2020 on Eesti Kirjandusmuuseumi direktori ülesandeid täitnud Haridus- ja Teadusministeeriumi teadusosakonna nõunik Martin Eessalu, kuna 2020. aastal Eesti Kirjandusmuuseumi direktori konkurss luhtus.\nRahvusarhiiv esitleb täna veebirakendust nimega Ilme (https://www.ra.ee/ilme/), mis pakub uudse lähenemisega otsinguid Rahvusarhiivi fotode andmebaasist Fotis. Otsinguid tehes tasub arvestada, et Ilme on esimene …


Ärevus-/paanikahäired, depressioon | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nÄrevus-/paanikahäired, depressioon 27.03.13 / Psühhiaatria\nSüdame puperdamine jms. Tehti EKG, arvati, et südamelihaste põletik. Määrati rohud. Sõin... kuid tolku midagi, lisandusid ka vahelöögid.\nSaadeti Tartusse uuringutele. Uuiri puuriti südant/tehti igasuguseid vereproove jne. Kõik korras. Isegi uuringu ajal tekkis vahelöök mis oli väga häiriv [üldse ei meeldi mulle täiesti selili lamada, väga imelik tunne on, nagu süda tahaks rinnust välja karata]. [Südames on mul ka lisajuhtetee, mis Tartus avastati]. Mainiti ka, et ''vedelikupuudus''\nPaberitega saadeti siis perearsti juurde tagasi. Tema saatis psühholoogi juurde. Sain diagnoosiks ärevushäired jms. Kirjutati rohud. Mida ma aga ei söönud [Ei tahtnud ADsi sööma hakkata].\nNüüdseks olen perearsti vahelt jooksnud ~5 aastat oma südamepuperdamisega jne. Kõike olen kannatanud. Pidevalt surmahirm, süda taob rinnus kõvasti nii, et üle kogu keha tunnen pulssi.\n5-6es aasta jookseb praegu, mil olen kannatanud erinevate sümptomite all.\nJa praegu on eriti raske, elus on palju stressi jne. Väga halbu asju on juhtunud jne + pidev surmahirm [just sellep. et süda puperdab].\nOlen mitmel korral lasknud südant uurida, korras. Vereproove tehtud korras. Kilpnääre korras.\nSee ei ole normaalne, et mul süda puperdab päevad läbi, viimasel ajal iga väiksema liigutuse peale süda hakkab taguma + pulss kiireneb.\nPerarstil käies ja kurtes ikka ütleb, et ''ärevus''. Kuid millegipärast ma kahtlen, et see ainult ärevus on. Ärevust on ka, seda ma ei väida, et pole...\nAga vahel süda taob niiöelda ''parema mandli juures'' vms. Tunnen muplsumist/tukseid paremas kõrvas/mandlis [ei oska seletadagi, väga veider tunne, see juba ~2a olnud]. Kuid harva...\nTerve inimene ei tohiks tunda enda südame tukseid/pulssi. Näen, kuidas süda taob läbi rinna (kui peale vaadata) + tunnen igat südamelööki.\nSamuti ~1a tagasi, kui tehti koormustest jällegi mulle, oli kõik korras v.a see, et ''taastumine kehv''. Liiga kaua taastun & minigi ''alumised veresooned'' pinge all. Sain tabletid, sõin mõnda aega, kuid siis jäi kuur poolikuks enda lohakuse pärast.\nTahtsin uuesti kuuri teha, läksin perearstile (kes kirjutas rohud). Ütles ''sa ei tohikski südamerohtusi süüa'' jms.\nTundub, et ta ei võta mind tõsiselt.\nNüüd paar päeva tagasi käisin uuesti perearstil (asendusarst oli), kes kuulas mind ära ja vaatas mu haiguslugu. Ta rääkis seal erinevatest sündroomidest, millest ma midagi aru ei saanud.\nTehti ka EKG, kuna kurtsin, et peale 3 km kõndimist väga raske/selja pealt valus tunne & kops koos. EKG oli korras v.a see, et ''tipulöögid'' olid tugevad vms, ei saanud aru. (EKG paberi sain enda kätte, kui mingi soov andmete järgi, võin anda).\nKüsiti veel ''Ega sa amfetamiini/muid narkootikume ei tarbi'' peale EKG. Ma olin jahmunud. Kuna süda millegi pärast lööb tugevasti (KAS TÕESTI NÄRVID?)\nHommikuti kui suitsu ette panen, tõuseb pulss, tunnen kuidas terve keha tuksuma hakkab jne.\nMandlid on korras\nMa ei oska midagi peale hakata ning vajan lohutust. Oma perearstilt ma seda ei saa. Viimati sain ''viirpuu tilgad'' ja ''symbral AD'd''\nKui on lisaküsimusi, palun küsige. Üritasin need 5 aastat siia väga lühidalt kirja panna.\nSee ei saa ju närvidest olla, kui vahel isegi kükitades südame kurku lööb & pulsi järsult madalaks lööb nii, et hinge matab.\nProf. A. Linkberg (1899-1970) oli kuulus kirurg ja õppejõud ning tema õpetusõnad olid sellised - kui patsiendil on probleem, kus suitsetamine on tõsiseks riskifaktoriks või haiguse halvendajaks, siis nende patsientidega ta enne tegelema ei hakka kui suitsupakk oli med.õe kätte antud ja selgehäälselt profile öeldud, et olen nüüd suitsust prii.\nSee on üks kuldaväärt printsiip - pole mõtet ühe käega ravida ja teise käega end tossutades jälle haigemaks teha.\nÄrevushäirete "murekatla-mudel" teeb puust ja punaseks stiilis ning maakeeli selgeks, et liigse pinge all "katel" e. organism annab endast tunda seal, kus see "katel" e organsüsteem suhteliselt nõrgem (mitte veel väga haige) on. Südame valdkonna kaebuste korral on seega vajalik kardio-vaskulaarsüsteemi samm-sammult tugevamaks muuta.\nPsühhosomaatiline toime organismis on ammustest aegadest teada, teada on, et närvipngete korral kehaline tervis endast tunda annab.\nSeega on vajalik ka psühhoregulatsiooniga tegeleda ja seeläbi teadlikult närvipingeid vähendada - liigne stress "aurukatlast" välja lasta.\nArstirohi on ärevushäire kõrvaldamisel vaid esimene sammukene, harjutused (viis rühma - vt. raamatust "Väljavalitu" Tervisemaja ptk-st), ja uus eluhoiak e "uued prillid" on kindlasti vajalikud.\nStressi tekkel/mittetekkel on ülimalt oluline, et inimene oma elusihte teab (kaks käru vedada) ja oma andekuse esilekergitamisel ka sotsiaalse keskkonnaga (mis ülitähtis ja mida ka oma ühiskondliku aktiivsusega mõjutama peab) arvestab. ("prillidest" ja kahest kärust vt. ikka samast raamatust).\nSeega võimalusi palju, aga tegutseda on vaja.\nAD, nendest loobumine ja võõrutusnähud\ntarvitan juba 6.aastat Cipramili.(depressioon, paanikahäired). Otsustasin kevadel, et nüüd oleks küll juba aeg hakata Ad-st loobuma. Võtsin igapäev 20 mg, siis ülepäeviti. Nüüd olen võtnud ...\n1) Kui ärajäämanähud nii suured, siis minna uuele AD-le.\n2) koheselt teha ka harjutusi ja aktiveerida nii keha kui ka psüühikat harjutustega.\n3) Minu palve-meditatsiooni harjutus selgeks ...\nKas ei ole surmav?\nTere! Olen 47a. naine. Oman 80prots. töövöimetust al.94a. Diagnoosiks on fikseeritud depressioon, segatyypi isikuhäired. Sagedased on mul paanika- ja ärevus hood. Pole nende asjade kohta uurinud, sest ...\nVõtke seda 1/4 tabletti praegu julgesti edasi ning paralleelselt hakake siit-sealt tervist tugevdama (kerged kehalised tegemised, mõned lihtsamad psühhoregulatsiooni harjutused, palve-meditatsiooni jõukohased ...\nVarem räägiti mittepsühhootiliste psüühikahäirete puhul neuroosist või neurasteeniast (vähemalt mulle kui mittemeedikule on nii kõrvu jäänud), nüüd aga muud polegi kui depressioon ja paanikahäire. ...\nDepressioon e. kurvameelsus on niisama vana kui Inimkond ja selle algaegadest ka teada. Erinevad "sisemehhanismid" e olemused on aegade kulgedes loomulikult muutunud ja seetõttu ka ravivõtted. Paanikahäired ...


Ita Wegmann - Meie pärand - Weleda\nIta Wegman tõi Weledasse ja sellega seotud ettevõtmistesse mitmeid oskusi. Ta oli erakordse enrgiaga enesekindel inimene, kellel oli suur anne viia teooria praktikasse ja ta oli tihti lõplik kohtunik finantsküsimustes – ta suutis vajaduse korral alati saada nõutava finantseeringu. Ta asutas kliiniku Arlesheim´is ja Kliinilise Teraapia Instituudist sai hiljem Weleda.\nMeditsiinilistes küsimustes oli ta Rudolf Steineri lähedane kolleeg ja tema panus antroposoofilise meditsiini loomisse ja selle uued ideed ravi ja praksise kohta olid määrava tähtsusega firma edukaks toimimiseks.\nIta Wegman (22.veebruar 1876 – 4.märts 1943) sündis Lääne-Jaaval, tänases Indoneesias, hollandi koloniaalpere vanima tütrena. Ta tuli 19.sajandi lõpul Euroopasse ja õppis ravivõimlemist ja –massaaži.\nAastal 1902, kui ta oli 26-aastane, kohtus ta Rudolf Steineriga esimest korda ja viis aastat hiljem alustas ta meditsiiniõpinguid Zürichi ülikooli meditsiinikoolis, mis võttis meditsiinialadel juba sageli vastu naisüliõpilasi. Ta sai meditsiinidoktori diplomi 1911. aastal, spetsialiseerudes naiste meditsiinile ja ühines tegutseva arstipraksisega.\nOlles 1917. aastal asutanud iseseisva praksise, arendas ta vähiravi, kasutades puuvõõriku ekstrakti, järgides Steineri näpunäiteid. See esimene ravim, mille ta nimetas Iscar´iks, arendati hiljem Iscador´iks ja sellest on saanud ametlik vähiravim Saksamaal ja mitmetes teistes riikides.\nAntroposoofilise meditsiini keskus ja teraapia kodu on alle ka täna\nAastal 1920 ostis ta maad Arlesheim´is, kus ta avas järgmisel aastal oma kliiniku Klinisch-Therapeutisches Institut ehk Kliinilise Teraapia Instituudi. Hulk teisi arste ühines instituudiga, mis kasvas jõudsalt järgnevate aastate jooksul kui esimene antroposoofilise meditsiini keskus.\nSiis asutas ta ka teraapilise kodu vaimse puudega lastele, Haus Sonnenhof, Arlesheim´is. Umbes samal ajal rajas ta koos Rudolf Steineri ja Oskar Schmiedeliga antroposoofilise meditsiini alused ja asutas Weleda firma.\nUmbes aastal 1923 palus Rudolf Steiner Wegmanil ühineda äsja reformitud Antroposoofiaühingu juhtnõukoguga Goetheanumis Dornach´is Šveitsis. Temast sai ka meditsiiniosakonna juhataja Goetheanumi uurimiskeskuses.\nOskar Schmiedel on tänapäeval veel tuntud kui suurepärane farmakoloogia tee-rajaja. Tema asutas antroposoofilise laboratooriumi ja alustas kosmeetika- ja ravimitoodete valmistamisega. See oli samuti tema, kes palus Rudolf Steineril pidada meditsiinikursust arstidele – just see, rohkem kui miski muu, pani veerema antroposoofilise meditsiini palli.\nAntroposoofia loojaks oli filosoof ja loodusteadlane Rudolf Steiner koos oma sarnaselt mõtlevate kolleegidega. Uurimismeetod on mõjutanud teisi uurimisvaldkondi, kaasa arvatud haridus, arhitektuur, kunst, meditsiin ja Weledas võib olla igapäevaselt selle mõju tunnistajaks.