2006-11-13 Autor: scarabeus\nTÃ¶Ã¶deldud pilt. Ei tahaks kommentaarides nÃ€he vÃµrdlusi mÃµne samalaadse pildiga, sest kinnitan, et seda tehes ei pÃŒÃŒdnud ma kedagi matkida. Nagu ikka kriitika on teretulnud aga kiitus veel rohkem (juhul kui see pilt Teie arvates vÃ€Ã€rib seda).\nEvert (<°·HHHH<; 4.7700) 13.11.06 11:16\nAlustaks sellest et originaali tahaks näha, ilma blurrita (tundub et tegemist on väga mittenaturaalse uduga? v6i siis tundub mulle nii) versiooni. Praegu ytleks ainult et sisu on, mis huvitaks. Aga kas töötlusega äkki pildile liiga pole tehtud? Ja kas kiikedest edasi tuleb Meri v6i J6gi v6i Järv v6i hoopis see Viljandi org?\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 12:25\ntgelt on udu siiski nii naturaalne, et kiikedest edasi ei näinud kah. Blurri kasutatud pole.\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 12:27\npimeduse ja valguse suhet võimendaski overlay\n3 xo707 (<°·HHH<; 4.6219) 13.11.06 14:30\npuu tüvi ei tohiks niimoodi hajuda, kui bluri ei kasuta... justkui kiirgaks ennast\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 15:36\noverlay tegi pani selle kiirgama :P\nPaul (<°·HHH<; 4.1176) 13.11.06 16:24\nKogu pildi ruineerib tegelikult see suur nimi all paremal nurgas. Pardon, aga ärge enam nii tehke... Raske on vaadata nii, et see nimi näkku ei karjuks. Mitte just kõigeparem näide: http://www.fotocommunity.de/pc/pc/channel/2/extra/new/display/7139273\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 17:53\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 17:56\nto Paul: selge, võtan õppust;)\n3 blogn (<°·HHHH<; 4.9600) 13.11.06 20:21\nminuarust ei anna overlay siin pildile midagi juurde, oleks ilma kah norm olnud. head katsetamist ja kerget teed kohe ilusasti välja tulevate piltide juurde (jöuaks isegi sinnamaani millalgi...)\nrenq (<°·HHHH<; 4.8215) 13.11.06 21:10\nväga meeldiv kadreering, aga no see effekt absull ei meeldi:) jätan hinde panematta:) muidu 4 vähemalt ilma eff..\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 21:58\nkusjuures ilma on ka päris hea aga mulle meeldis selle töötlusetulemusel saadud see pimedast valgusesse värk ;)\nscarabeus (<°·HH<) 13.11.06 22:12\nütleme nii, et mulle meeldib see nukitsamehe effekt\nindrekp (<°·HHH<; 4.8583) 14.11.06 16:18\nscarabeus (<°·HH<) 14.11.06 16:34\nsobivad ilusti omavahel :D ;)\n3 jj (<°·HH<) 23.11.06 19:01\nvastik vendo jugapuu seal all.\nscarabeus (<°·HH<) 23.11.06 23:28\nVali sõnu Jürgens :)\njj (<°·HH<) 23.11.06 23:40\nmitte midagi isikliku. see kiri seal nurgas on ju üle liia. -> :)\nscarabeus (<°·HH<) 24.11.06 00:39\nsain aru jah, et poleks tarvis olnud panna seda ikkagi :)


Uudised - Gregor Arbet asus tööle TalTechi spordidirektori ja abitreenerina\nTalTechi korvpallimeeskond on alustanud tänavuse hooaja meeskonna tutvustamist ning kui esmaspäeval tehti ots lahti esindusmeeskonna peatreeneri Kris Killinguga, siis kolmapäeval märgiti ametlikult ära, et klubi spordidirektori ja abitreenerina asus tööle pikaaegne Eesti koondislane Gregor Arbet, vahendab Korvpall24.\nTänaseks 37-aastane Arbet esindas mängijana Eesti rahvusmeeskonda 156 korral, viimati möödunud aasta veebruaris, kui alistati tema, Kristjan Kanguri ja Janar Taltsi viimases koondise mängus suure Serbia 71:70. Mees valiti ka VTB Ühisliiga kuulsuste halli. Arbet mängis VTB Ühisliigas aastatel 2009-2018 ja on sellega ainus välismaalasest mängija, kes lõi liigas kaasa kõigil esimesel üheksal hooajal. 21. veebruaril Saku Suurhallis Serbia vastu koondiskarjääri lõpetav Arbet mängis kokku 131 VTB liiga kohtumises ning kogus keskmiselt 9,1 punkti ja 3 lauapalli mängu kohta. Parim hooaeg oli tagamängija jaoks 2011/12, kui ta kogus 16 mängus keskmiselt 12,8 punkti.


Timahavvads�n Kaika suv��likoolin tuu V�ro Teatriateljee trupp' Tagametsa Tarmo lavastus�n lava p��le Ruitlas� Olavi (35) m�tsavele-luu �Volli�. Olavi l��dse aigu Uma Lehe k�s�miisile vastada.\nMillest t�kk' k�n�l�s?\nTaa om perekonnat�kk', vanaes�st ja t� elust ja mi� Varstu vallan 1940.-1950. aastagil juhtu.\nAlgus�n ol� es nigu m��nestki ideed, a tull' v�ll�, et �ts' mu sugulaisi om kogunu mu vanaes� Volli kottal� mat�rjaali. S��ne avvukartust her�t�v 10 tsendimiitre paksun� virn KGB toimikit, �lekull�miisi, lahutusakt� ja muud s��nest. Ja ku lehitsem� naksi, sis l��dse, et mul s��l mid�gi tet� ei ol�ki, lugu om ol�man ja v�ega h�� lugu.\nHalv om �teld�, et ma tei taa n��tem�ngu valmis kolm� p��v�ga. A saman om taa asi, millega ma ol� k�g� rohk�mp rahul. J�r'ek�rdn� t��stus, et ku v�ega pall'u pingutat, sis l�tt asi rappa.\nMul oll' tekst' valmis ja ma es viisi rohk�mb jamada, n��tem�nguv�istlus�l� saadi s��ntse toim�ndamalda variandi, et pool� koma ja punkti olli puudus. Tull' edim�dse 12 sekk�, nii et �rm�rk'mise taa sai. V��rkiilne s�rii hinnas' ja ei ol�ki jo v�ega halv tul�mus.\nVahts�-Roosa ei j�� kavv�l� noist su vanaes� paigust.\nTuu tegev�s k�ve s��l Varstu, Krabi, Matsi, M�tstaga vaih�l. P�hni m�tsan vanaes� surma saigi.\nEsialgu ma n�i vaimusilm�n, et taad v�inu s��l (M�tsavele talun) lavasta. Ma k�ve paigap��l oluk�rda ka kaeman, sai kokku K��rmanni Alfrediga, t� sis n��d�s' mull� naid punkriid ja ands� n�vvu. Nii et ma peris lambist es pan�.\nPall'u s��l sis kunsti om ja pall'u suguv�saluku?\nK�ik' ei saaki olla t�pselt elust, seo om ilukir�nd�s. A p�his�ndm�se omma periselt olnu ja nuu hirmsa as'a, mi� s��l seen omma.\nKas noid� hirmsid� asju per�st sa ei soovitagi tuud latsil�?\nTuu ei ol� mu soovitus, ma ei ol� kellelegi k�tt ette pandnu. Lavastus�n om k�ik' loogilin�. Ku lats' televiisorit kaes, tul� s��lt viil hirmsambit asju.\n�Volli� om �les ehitet erinevide jupik�isi p��le, taa ei ol� �ten jutin. Segi omma aedu tegev�isi-s�nd�miisi ao, kokku pi�s tul�ma tuu tervik, mid� ma m�tli.\nNigu taa Volli elugi oll', s��ne segil��d: Saksa-aigu oll' t� valla arv�pid�j�, Eesti-aigu ka m��negi amm�dipulk. Iks ted� nigu pilluti.\nNaisiga l�ts' t�l sammamuudu: kat� kuu joosul oll' kas kats' lahutust vai kats' abiellu, olli naa h�plemise �test paigast t�ist�. V�ega kirriv kuju 20. aastasaa alustus� kottal�.\nN��tem�ngun, ma ei tii�, ku pall'u om pantu lavastust�, a p�ra om elun viil n��tem�ngu peris tegel�isi ja n�id saa kah n�t�, tul�va kimm�le lavastust kaema. Noid latsi tul�, ki� umal aol �r kiudut�di, ja sugulaisi kah.\nTegeligult om mul m�n�n m�tt�n vastutus, et �kki �tlese osalis� mull�, et kul� miis', mine m�tsa! Ja intriigi, mi� s��l omma, neo omma peris elun toimunu. Et v�iolla ma saa saiba s�lg�, a ma looda, et sai iks m��ndsegi kesktii.\nKas om t�istmuudu kiruta, ku tii�t, et lavastaja ja n��tlej� v�iva su t��ga tet�, mis esi tahtva?\nTaa om lihts� t�kk', s��l ei anna v�ega hullult k�rval� minn�. Ki� taht, v�i muidogi raamadu k�rval� osta tervigu saamis�s, eks Tagamets pruuvs� lavastust tihts�mb�s tet�. Pikkus om umb�s 75 minutit, taa om piisavalt s��ne aig ja niimuudu �r t��det, et ei tul� ig�v�se momente sisse.\nMul oll' s��ne m�t� �lesehit�se man, et no kuis sa kirutat m�tsavelle-n��tem�ngu. Naid om nii pall'u tett, eg�sugutsiid, et umb�s naka tegem� m��nestki hall�t luku. Teed� om, et v�rk' om pasan� ja pasads�lt l�p�s ja mid�gi h��d tulla ei saa. Ma m�tli t�istmuudu tet�. Et ku inemine n�ge, et �ts' kotus om v�ega nall'akas ja h�� ja tul� naar p��le, et sis �kvalt t� m�tl�s, et kuis ma naarda saa, ku tegeligult om asi nii kuradi sitan�.\nJa ku asi om iks parajad� v�ega j�lle, sis pi�s nigu j�rgmine kotus �mbre toukama tuu, et mis ma iks ik�, ega tuu asi ol�ki ei nii hull. Et taa ei ol� nigu m��negi trag��dia. Taa om draamana v�ll� h�igat, a s��l om k�kk�. Taa ei ol� ikulaul k�l m��ndsegi m�tsavelle-ao p��le.\nEsi sa proov�n ol�-i k��n�?\nEi ol�, nimelt ei l��. Viil kaema l��. Ma ol� sis nigu puhas leht', p��ltkaejid�ga �te pulga p��l.\nSul om p��le viim�st raamatut �Kaili� asju ilmunu viil lehtin ja kogumik�n. A vahep��l peris raamatut ei ol� tulnu.\nMa-i julgu kongi in�mb reklaami. Ma h�igassi puul' aastat tagasi v�ll�, et tul� s�av�eromaan', per�n �teldi raamadupoodist, et ku sa viil nii tiit, sis mi tul� sull� kallal� � inemise tul�va raamatut k�s�m�.\nMul om paar'k�mend lehek�lge viil puudus, sis saa romaani toim�ndust� panda, s�g�ses, ku v�h�gi saa. Tuu om kah p�him�tt�lids�lt peris elust v�et.\nJa sis om luul�kogu mat�rjaal' ka kuun. A noh, kuigi ei viisi nigu v�ll� anda, tahas paks�mbat vai niimuudu. Ei saa nigu tervikut kokku. A n��tem�ngu k�lh ei tii�, kas ma niipia kiruda.\nK�sse Valpri Valdo


Suurenenud veresuhkur: põhjused, sümptomid ja ravimeetodid - Neerupealised\nGlükoos on kehas peamine energiaallikas. Selle moodustavad ensüümid toidust saadavatest süsivesikutest. Veri kannab seda kõigisse keharakkudesse.\nHalvenenud süsivesikute muundamine, aga ka glükoosisisaldus võib põhjustada vere glükoosisisalduse suurenemist.\nSüsivesikute muundamine glükoosiks toimub mitme bioloogilise protsessi abil, insuliin ja muud hormoonid mõjutavad selle sisaldust kehas. Lisaks suhkruhaigusele võivad veresuhkru taseme tõusu põhjused olla ka muud.\nVeresuhkru tase ei ole püsiv, selle väärtust mõjutavad erinevad tegurid. Normi peetakse näitajateks 3,5-5,5 mmol / l. Sõrmelt võetud veri on madalam kui venoossel.\nNormatiivne näitaja lastel on 2,8-4,4 mmol / l.\nÜle lubatud piiri eakatel, aga ka rasedatel. Veresuhkru tase kõigub kogu päeva jooksul ja olenevalt söögikorrast. Mõned kehaseisundid võivad põhjustada suhkru taseme tõusu (hüperglükeemia), lisaks diabeedile on ka muid haigusi, millele see on iseloomulik.\nGlükoosisisalduse suurenemist võivad esile kutsuda paljud tegurid.\nTäiesti tervel inimesel võib see juhtuda järgmistel juhtudel:\nTasakaalustamata dieediga, milles on palju süsivesikuid. Terves kehas on indikaatori tõus ajutine, insuliin normaliseerib kõik. Liigse kirega maiustuste järele tuleks mõelda rasvumise paratamatusele, veresoonte halvenemisele.\nTeatud ravimite võtmisel. Nende hulka kuuluvad mitteselektiivsed beetablokaatorid, mõned diureetikumid, glükokortikoidid.\nStressid, liigne füüsiline ja vaimne stress põhjustavad immuunsuse kaotust, hormoonide tootmise nõrgenemist ja ainevahetusprotsesside aeglustumist. On teada, et erutuse ja stressi ajal suureneb insuliini antagonisti glükagooni tootmine..\nEbapiisav füüsiline aktiivsus (vähene liikumine) põhjustab ainevahetushäireid.\nTugeva valu, eriti põletustega.\nNaistel võib veresuhkru taseme tõusu seostada ka premenstruaalse sündroomiga. Alkoholi tarvitamine kutsub esile hüperglükeemia..\nVideo suurenenud glükeemia põhjuste kohta:\nSeedeorganites saadud glükoos mitte ainult ei sisene rakkudesse, vaid koguneb ka maksa ja neerude kortikaalsesse ossa. Vajadusel eemaldatakse see elunditest ja siseneb verre.\nGlükoositaseme reguleerimine toimub närvisüsteemi, endokriinsüsteemi, neerupealiste, kõhunäärme ja ajuosa - hüpotaalamuse-hüpofüüsi süsteemi kaudu. Seetõttu on raske vastata küsimusele, milline organ vastutab kõrge suhkrusisalduse eest.\nmitmesuguste elundite nakkuslikud kahjustused, mis rikuvad ainevahetust;\nmaksakahjustus (hepatiit ja teised), kuna glükogeeni ladustamine;\nglükoosi imendumise halvenemine veresoonte rakkudesse;\nIndikaatori lühiajaline tõus ilmneb epilepsiahoogude, südameataki ja stenokardiahoogude korral. Kui teie veresuhkur tõuseb üle normi, ei tähenda see alati diabeeti..\nMõnel inimesel on glükoositase pidevalt tõusnud. Kuid see väärtus ei jõua näitajani, millel diabeet diagnoositakse. Seda seisundit nimetatakse glükoositaluvuse vähenemiseks (5,5-lt 6,1 mmol / l).\nSeda seisundit klassifitseeriti varem diabeedieelseks. 5% -l juhtudest lõpeb see II tüüpi diabeediga. Ohustatud on tavaliselt rasvunud inimesed..\nKuidas ma saan aru, kui inimesel on kõrge veresuhkur?\nSuurenenud urineerimine ja uriinieritus.\nPidev soov juua, suu kuivus. Vaja juua isegi öösel.\nSöögiisu ja tarbitud toidu koguse märkimisväärne suurenemine. Samal ajal väheneb kehakaal, mõnikord oluliselt.\nKuiv ja kooriv nahk, haavade ja vigastuste aeglane paranemine, isegi kõige väiksemad. Haavad sageli kõhenevad, võib välja areneda furunkuloos..\nSuureneva suhkrusisaldusega naistel tekivad sageli suguelundite nakkavad kahjustused, mida on raske ravida. Mõnikord on tupes ja limaskestadel põhjuseta sügelus. Meestel areneb impotentsus.\nIndikaatori järsk tõus (kuni 30 mmol / L) põhjustab kiiret halvenemist. Täheldatakse krampe, orientatsiooni kaotust ja reflekse. Südame töö halveneb, normaalne hingamine on võimatu. Kooma võib tulla.\nPatsiendid ei saa sageli aru, mille tõttu halveneb heaolu. Sulgege inimeses esinevad mõnikord paremini märgatavad muutused.\nKuidas haigust eristada??\nKõrge vere glükoosisisalduse põhjused ja näitajad tehakse kindlaks laboriuuringuga, mida nimetatakse glükoositaluvuse testiks (TSH). Hommikul tühja kõhuga võtavad nad indikaatori määramiseks vereproovi. Pärast seda manustatakse inimesele glükoosilahus, 2 tunni pärast tehakse teine vereanalüüs.\nTavaliselt anna lihtsalt magustatud vett juua. Mõnikord manustatakse glükoosi intravenoosselt. Testimine toimub biokeemilistes laborites. Samuti on võimalik uuring läbi viia koduse vere glükoosimõõtjaga.\ntehke analüüs tühja kõhuga, te ei saa süüa 8–12 tundi, mitte rohkem kui 14;\njärgige mõnda aega soovitatud dieeti;\nvältida liigseid koormusi ja pingeid;\nkeelduda ravimite võtmisest - hormoonid, suhkrut põletavad ja muud.\nPärast glükoosi võtmist peate veetma 2 tundi enne järgmist puhkeproovi. Uuringut ei tehta, kui lihtne vereanalüüs näitab suhkru taset üle 7,0 mmol / L. Kõrge tulemus näitab juba diabeeti.\nUuringut ei tehta ägedate somaatiliste haiguste ja vajadusel teatud ravimite, eriti diureetikumide, glükokortikosteroidide, pideva kasutamise korral.\nGlükoosi metabolismi häired võivad määrata ka teiste ühendite näitajad, mis aitavad mõista, miks suhkru tase tõusis:\nglükogemoglobiin - kajastab glükoosi tootmist kolme kuu jooksul;\nTaluvuse test on informatiivne, kuid enne vereproovide võtmist tuleb hoolikalt jälgida kõiki käitumisreegleid.\nKiiruse vähendamise viisid\nKui diabeeti ei diagnoosita, on vaja välja selgitada glükoositaseme tõusu põhjused. Kui probleeme põhjustab ravimite võtmine, peaks arst valima raviks muud abinõud..\nSeedetrakti, maksa või hormonaalsete häirete korral töötatakse välja ravimeetodeid, mis stabiliseerivad koos põhihaiguse raviga suhkru ja viivad selle normaalseks. Kui indikaatorit pole võimalik alandada, kirjutatakse välja insuliini või suhkrut põletavaid ravimeid.\nSuhkru vähendamise viisid on spetsiaalselt valitud dieet, füüsiline aktiivsus ja ravimid..\nDieedi väljatöötamine aitab vere koostist normaliseerida ja mõnikord probleemist täielikult vabaneda. Glükoosisisalduse stabiliseerimiseks on soovitatav dieet nr 9. Toitumine on soovitatav väikeste portsjonitena 5-6 korda päevas. Te ei tohiks nälgida. Tooted peavad kontrollima glükeemilist indeksit ja kaloreid.\nVõite süüa madala rasvasisaldusega sorte liha, linnuliha ja kala. Abiks on kiudainerikkad toidud. Alkohol on vaja välja jätta.\nOn tootegruppe, mis tuleks menüüst välja jätta, mõnda - kasutage harva ja ettevaatlikult.\nvorstid (kõik, sh keedetud vorstid ja vorstid);\nVõite seda kasutada mõõdukalt, vähendades osa 2 korda:\nArstid soovitavad süüa palju köögivilju värskel, keedetud ja aurutatud kujul. Teraviljadest tasub manna ja riis loobuda. Kõige kasulikum on odrapuder. Kasutada saab peaaegu kõiki teravilju. Kuid te ei tohiks süüa kiirteravilju, granollat, peaksite kasutama ainult looduslikke teravilju.\nRikkalikud puljongid on vastunäidustatud, parem on süüa köögivilju. Madala rasvasisaldusega liha ja kala saab keeta eraldi ja lisada supile. Vaatamata paljudele piirangutele saate süüa mitmekesiselt.\nVideo dieedi põhimõtetest:\nMõõdukas spordis mõõdukas treening aitab parandada kehas ainevahetusprotsesse. See ei tohiks olla tõhustatud treeningud..\nPeaksite valima meeldiva ja mitte raske meetodi:\nujumine - suvel avatud veehoidlas, muul ajal basseinis;\nsuusatamine, jalgrattad, paadid - vastavalt aastaajale ja huvile;\nTunnid ei tohiks olla intensiivsed, vaid alati regulaarsed. Kestus - pool tundi kuni poolteist.\nVajadusel valib arst glükoosisisalduse vähendamiseks ravimeid.\nMõned taimed, puuviljad ja juured aitavad suhkru taset edukalt alandada:\nLoorberilehed (10 tükki) valatakse termosesse ja valatakse 200 ml keeva veega. Lastakse seista 24 tundi. Joo по tassi sooja 4 korda päevas.\n1 spl. lusikatäis hakitud mädarõika valatakse 200 ml jogurti või keefiriga. Võtke supilusikatäis kolm korda päevas enne sööki.\n20 grammi kreeka pähkli vaheseinu keedetakse tund aega madalal kuumusel klaasitäies vees. Vastuvõtt - supilusikatäis kolm korda päevas enne sööki. Võite puljongit mitu päeva külmkapis hoida.\nMarjad ja mustikad annavad hea efekti. 2 spl. supilusikatäit toorainet vala klaasi keeva veega, nõudke tund. Võtke ½ tassi enne sööki.\nTuleb meeles pidada, et pärast patoloogia ilmnemise esimesi juhtumeid peate pidevalt jälgima suhkru taset. Visiidid arsti ja labori poole peaksid olema regulaarsed. See indikaator on oluline metaboolsete protsesside stabiilsuse ja korrektsuse määramiseks kehas. Glükoosi oluline ülemäärane vähenemine või vähenemine põhjustab patsiendile tõsiseid tagajärgi.\nTonsilliidi loputamist peetakse üheks kõige tõhusamaks tonsilliidi ravimeetodiks. Need vähendavad kurguvalu ja suurendavad kohalikku immuunsust. Kuid peate meeles pidama, et ravimitega loputamine ei saa olla ainus viis selle haiguse raviks.\nEutirox ja igakuine viivitus\nKaubanimi: L-türoksiin (L-türoksiin)Rahvusvaheline üldnimetus: levotüroksiinnaatriumAnnustamisvorm: tabletidToimeained: naatriumlevotüroksiinFarmakoterapeutiline grupp: kilpnäärmehormoonide valmistamine


Inno ja Irja kohvik: Kuidas ravida alkoholismi? Dr. Inno annab nõu Tuuli Roosmale.\nKuidas ravida alkoholismi? Dr. Inno annab nõu Tuuli Roosmale.\nTuuli Roosma on hädas alkoholiga, kuna nii tema kui tema mees Arbo on alkohoolikud. Nad on kõvasti kärakat pannud, aga püüavad nüüd olla kained. Tuulit on viimasel ajal tabanud mitmed löögid. Lisaks alkoholile on ta hädas oma firma raamatupidajaga, kes vehkis sisse ligi 600 000 eurot. Küsisime kõigi haiguste spetsialistilt Dr. Innolt, mis ta arvab Tuuli probleemi kohta.\nDr. Inno (tõmbab kitlihõlmad koomale): Brr, nii külm on siin koridoris. Aga teeme ruttu, mul on lõikus pooleli. Mis teil soov oli? Ah et Tuuli. No ma tean Tuulit, miks ma siis ei tea. No Tuuli on alkašš, seda on kaugele näha. Mis me keerutame, eksole, ütleme otse välja. No vaadake, millised nad selle Arboga seal välja nägid, nendes seriaalides. Näod paiste joodud kõik, juuksed sorakil. Kohe näha, et panid kärakat. Ja vaesed lapsed, kes seda kõike peavad taluma. Loomulikult pole nemad ainsad, kärakat panevad pooled eestlased, nii et maa must. Kus muidu saab olla Eesti alkoholi tarbimises maailmas esirinnas. Võisteldakse Venemaa ja Valgevenega. Kui poes vaatan, mis kassaletile pannakse, siis on see põhiliselt viin ja õlu. Sekka siidrit, leiba, saia ja kohukesi või komme lastele. Ja ongi kõik. Ja nii iga päev. Kohutav, ma ütlen, kohtutav! Õudne! Pole ime, et lapsed on näljas, no ega kommi peal ju ära ei ela. Ma olen kuulnud, et lastele pakutakse ka juba kärakat, sest muud kodudes pole. Nädalavahetusel koolitoitu ei saa. See on košmaar. See on täielik košmaar. Vanasti sellist asja küll ei olnud. Kes kärakat panid, saadeti ravile ja meedikud tegid siin imesid. Jumal, Karl Vaino, Arnold Rüütel, kõik toodi tagasi. Rüütli õpetasime keppide abil kõndima ja ta kõnnib siiamaani. Tubli Saaremaa poiss. Temast oli kohe näha, et saab asja. Aga mis nüüd. Pole enam kellegi asi. Hirmus vaadata, kuidas inimesed end viinaklaasi uputavad. Noored inimesed. Hirmus. Pole ime, et lapsi ei sünni. See on muidugi hea, et Tuuli on aus ja räägib ausalt ära nagu asjad on. Aga aususest üksi on vähe abi. Sellest enam ei piisa. Kui mets põleb, pole abi sellest, kui karjume: põleb, põleb. Muidugi põleb, kõik näevad, et põleb! Midagi tuleb ette võtta. Peab tegutsema. Tuuli Roosmal on õigus: pereõed peaks ütlema alkoholi tarvitajatele, et nad surevad ära. See on sulatõsi! Nii ongi!\nAga muide, ma siin saladuskatte all, nii omavahel ütlen veel seda, et meie arstlik konsiilium läheb tõenäoliselt laiali. Sest Dr. Ilves, kes tähtsalt targutas ja õpetussõnu jagas, põrutas nüüd Balile, selle seksiguru juurde sinna või mis ta on. Ja Dr. Vassiljev, tema ka kaasas, ma kuulsin. Kujutate ette! Milline reetmine! Ta on oma telefoni ka välja lülitanud. See on veel suurem košmaar kui see Tuuli asi, ma ütlen. Ma vaatasin Dr. Ilvest Kanal 11 saates ja pidin toolilt pikali kukkuma - ta korjab seal toki otsas prügi. Nagu mõni prükakoll. Ma olen täiesti kindel, et see asi pole puhas ja selle taga on midagi muud. Ma loodan, et temaga on siiski kõik hästi, kuigi mulle ütles ta viimati, et viibib haiguslehel. Aga no kus? Tegelikult pani lihtsalt Eestist putku. Sellised need meedikud on. Mitte kõik pole kuld, mis hiilgab. Seetõttu on meie arstlik konsiilium nüüd lagunenud ja ma ootan ettepanekuid uute kandidaatide kohta. Soovijad võivad endast mulle märku anda.\nTeemad Ajakirjandus, Kuulsused, Seks, Suhted, Tervis, Õigus, Äri\nDr. Inno! Teie oma idioodiosakonna imetajaõe Irjaga näete samuti joodikud välja. Paistes nagu purjus põrsad. Miks te endast ei alusta?\n9. veebruar 2017 20:41\nDr. Inno: Tegeleme endaga igapäevaselt intensiivselt. Hästi on mõjunud kõiksugu mähised, kompressid ja võided, samuti hipoteraapia ja tšakrate tasakaalustamine.\n9. veebruar 2017 21:26\nInno paneb väga hästi. Edu arvamuste/õpetuste jagamisel!\nIdiootsus on hoopis Eestis kõik see, mis jääb väljaspoole blogi.\n10. veebruar 2017 05:53\nÜllatav, et Roosmal peale pidevat pummeldamist puudega lapsi ei ole veel sündinud. Harilikult ikka nii kipub minema, et kui lapsevanemad on narkarid või joodikud siis lapsed sünnivad defektsetena.\n10. veebruar 2017 14:13\n10. veebruar 2017 15:42\nSuper vastus,Sa oled parim 😊\n10. veebruar 2017 15:43


Puhvis Kukk: Joulukaardid\nLodan et teil koigil kaardid aegsasti saadetud! Lugesin ajalehest etiketti osast kus uks naisterahvas kaebles et tema kirjutab ilusa sonumi ja vastu saab pildi-kaardi. Siin on hasti populaarsed ja mu arust sumpaatsed ka, eriti laste omad, naed kui kasvanud aasta jooksul jne. Aga talle ei meeldi. Ja siis soovitati et argu saatku kaarte kui tema soprust hindab selle jargi kui pikalt keegi kirjutab. Me saatsime see aasta Oliviast kaardipildi.\nEnt leidsin hoopis huvitavamaid kaarte awkwardfamillyphotos.com Tegelt ei tohiks naerda eks, inimesed entusiaslikult teinud aga muigama panevad kull. Igal juhul, ilusaid puhi koigile.\nPosted by Puhvis Kukk at 12/20/2010\nJaana December 20, 2010 at 1:25 PM\neinoh muigama ajavad (heatahtlikult), aga mina olen vist ainus loll siin maamunal ja ei saa aru, miks pyhade ajal tehakse endist (lastest vms) kaarte... no ei saa aru. perepildi võib ju niisama ka saata... ma ikka igal aastal mõtlen sellele ja vastust pole välja mõelnud...\nPuhvis Kukk December 20, 2010 at 2:38 PM\nNo nagunii saada kaarte eks, ja vaatasin kaartide hindu ja tuli umbes sama lasta pildist kaart teha nii et Haid joule ja me nimed peal. Ma muul ajal koigile ei saada pilte, ning tanapaeval kaib see asi nagunii interneti teel rohkem.


19,18 € On laos\nDokumendihoidja A6 'web-tex'/DPM\n13,99 € On laos\nDokumendihoidja Nirex A4\nRoheliste plastikkaantega dokumendihoidja läbipaistvate vahelehtedega. Mõõtmed: 32 x 23cm 20 lehekülge\nDokumendihoidja Nirex A5\nRoheliste plastikkaantega dokumendihoidja läbipaistvate vahelehtedega. Mõõt: 23.5 x 17cm\nSuurus: 32 x 33 x 8 cm Kaal: ca. 0,5 kg Materjal: Cordura Akna materjal: löögi - ja külmakindel paneel\nKiirköitja Rite in The Rain Nr.9200 (oliiv)\nKaante suurus 11,75 x 18 cm Kaal 13,6 g NSN - 7510-01-498-2077\nMärkmiku ümbristasku Rite in The Rain...\nLukuga sulgev ning sees on olemas 4 kirjutusvahendi taskut. Kaante suurus 18 x 23 cm Kaal 91 g Ümbris sobib Rite in The Rain toodetele 9200, 200, 204\nNite Ize pastaka varusüsi Mobile Pen...\nSobib kasutamiseks Nite Ize Inka Mobile Pen pastakaga.\nPliiatsi täide Rite in the Rain 99RR PUNANE\nHariliku pliiatsi süsid Rite In The Rain harilikele pliiatsitele- PUNANE. Pakis on 12 süsi. Jämedus 1.1mm KIRJUTAMISEL MEENUTAB RASVAKRIITI.


TERRORI-LONDONIS ELAVAD EESTLASED: äkki see ongi uus normaalsus?\nALICE: Eks see on London, asjad juhtuvad, aga elu läheb edasi.Foto: Erakogu\nDenes Kattago, 24. märts 2017 04:00\nElu läheb Londonis pärast parlamendihoone juures toimunud ohvritega terrorirünnakuid edasi nii, nagu poleks midagi juhtunud. "See on suurlinna elu, seda on siin varem juhtunud ja juhtub ilmselt ka edaspidi," arvab metropoli eluga hästi tuttav eestlane.\nLondonis üle 10 aasta elanud ja maastikuarhitektina töötav Remi räägib Õhtulehele, et muidugi on ta juhtunust häiritud, kuid ega londonlased sellistest asjadest suurt midagi ei räägi.\n"Korra tööl mainiti, aga ei mingit ahastamist või paanitsemist. Äkki see ongi uus normaalsus?"\nEesti uudised 16. juuni 2017 14:07\nEesti uudised 26. märts 2017 09:01\nEesti uudised 24. märts 2017 10:29\nKhalid Masood kurtis enne terrorirünnakut hotellitöötajatele, et London pole enam endine (2)\nEesti uudised 24. märts 2017 09:51\nRS 2 24. märts 2017 19:23\nMuidugi on ja ainult normaalsemaks läheb kuni sotsid Euroopas võimutsevad\nTüüpiline.. 24. märts 2017 06:28\nKui eestlasele öelda, et tule homme, poome sind üles, siis küsiks see arglikult, kas nöör tuleb endal kaasa võtta?\nja teeb nägu 24. märts 2017 07:18\nlaia naeru täis võlla ees selfi.


Jüri Saar: valitsuse sada päeva – liputajad väljakul - Lääne Elu\nAvakülg Arvamus Jüri Saar: valitsuse sada päeva – liputajad väljakul\nJüri Saar: valitsuse sada päeva – liputajad väljakul\n13. august 2019 16:01\nTartu ülikool professor Jüri Saar. Foto: erakogu\nIsamaa esimehe Helir-Valdor Seedri hiljutine repliik intervjuus (EPL 09.08.2019) liputajate meediapilti mittelubamise kohta oli väga-väga asjakohane. Ta ütles nimelt järgmist: „Jalgpallis on ka liputajaid, kes jooksevad platsile. Ega selle eesmärk ole mõjutada mängu kulgu, tulemust või jalgpallireegleid, vaid saavutada tähelepanu. Millalgi lepiti kokku, et kui liputajad staadionile jooksevad, keeratakse kaamerad ära ja neid ei näidata, et liputajate motivatsioon ära võtta. Arvan, et ka Eesti meedial tuleks teha vahet teradel ja sõkaldel”.\nSelline seisukoht on võib-olla isegi asjakohasem ja tabavam, kui ta ise seda öeldes taipas, sest pani omapärasel viisil paika praeguse valitsuskoalitsiooni sisemise olemuse. Tõepoolest, me teame kõik, kuidas keset rahvusvahelises telepildis ülekantavat jalgpallilahingut tormab väljakule üksnes jalavarje kandev paljas või poolpaljas tegelane, kelle tõttu mäng katkestatakse seniks, kuni turvamehed tüübi kinni püüavad ja väljakult minema toimetavad.\nIlmselgelt oleks aga selliste trikkidepidamistvaid poolemeelsete spontaanseks emotsioonide väljaelamisekslihtsustamine, sest sageli võib aktsiooni taga aimata pigem külma kalkulatsiooni. Näiteks viimane naisliputaja, kelle etteastet vaatamata „mittenäitamise kokkuleppele“ nägi terve maailm, demonstreeris seda ilmekalt. Noor naine, riietatuna Borati laadsesse nilbesse kostüümi, mis midagi eriti ei varjanud, nautis ilmselgelt olukorda, kuidas teda peatada ja ära lohistada püüti. Kostüümi kadumine strateegilistesse pragudesse turvameestega jõukatsumise käigus oli ilmselgelt palju kordi harjutatud etendus nagu ka kokkulepped mõne fotograafi ja kaameramehega, kes neid hetki tabama pidid.\nTegemist oli Venemaa päritolu pesumodelliga, kelle trikoole oli trükitud tema poiss-sõbra ettevõtte nimetus. Reklaamiti ettevõtte loodud veebilehekülge, kuhu postitatakse erootilise sisuga naljavideoid.Napis trikoos murule silganud 22-aastane modell sai selle trikiga sisuliselt maailmakuulsaks.Trikijärel oli ettevõtte veebiküljel regitreeritud 32 miljonit kasutajat. Tõus oli meeletu. Säärase kasvu saavutamiseks oleks tulnud teha 3,5 miljoni euro väärtuses tavapärast reklaami. Nüüd aga tuli tuntus sisuliselt tasuta kätte ja rahaline võit on ilmselge.\nParaku peab Seederit siinkohal kurvastama, sest kirjeldatud ja üldse sedalaadi juhtumite võrdlemine poliitilise olukorra üldpildiga Eestis vajab olulisel määral kohendamist. Esiteks ei ole EKRE poliitikaväline kõrvalseisja, kes tormab alasti poliitväljakule selleks, etennast ree ääre peale istuma seada ja pikast liust tasuta osa saada. EKRE viis ministrit moodustavad meie valitsusest kolmandiku, tegemist on ilma kahtluseta vähemalt koalitsiooni täieõigusliku liikmega.\nKui võrrelda olemasolevat valitsust jalgpallimeeskonnaga, siis Isamaa esimehe mõttekäiku järgides tegeleb (poliit)liputamisega tervelt kolmandik meeskonnast. Pilt näeks välja selline, et meeskond jookseb väljakule, kuid osa meeskonnast on end veidralt riidesse pannud või hoopis ilma riieteta. Nende soengud ja peakatted pole kohased sporditegemiseks, vaid on loodud pealtvaatajate tähelepanu jäägituks köitmiseks. Ja mis veel hullem, see mäng, mida nad meeskonna koosseisus esitavad, meenutab suhteliselt vähe tavapärast jalgpalli. Nagu Ameerika wrestling (maadlus) ja spordialana viljeletav maadlus sarnanevad teineteisega üksnes teataval määral.\nTeiseks, erinevalt kõrvalistest väljakule jooksjatest, kel pole jalgpalliga üldjuhul mingit pistmist, on meie liputajad ideoloogiliselt laetud. Nad mitte üksnes ei püüa pealtvaatajaid ja kaassportlasi šokeerida, näidates publikumile keskmist sõrme, mängides palli käega ja tagudes vastastele “kossi”, vaid teatavad uhkelt, et esindavad „tulevikujalgpalli”. Tavaline palli tagaajamine koos kõigi reeglitega olevat ammu oma aja ära elanud ja edaspidi hakkavat kõik just niimoodi mängima nagu nemad praegu.\nJa kolmandaks tuleb näha, mis hakkab toimuma meeskonnaga, kelle hulgas sedalaadi mängijate punt osaleb. Meie mängiv treener püüab küll väsimatult pealtvaatajaid veenda selles, et meeskonna tervis on kõige paremas korras ja treeningutel valitseb meeskonnas vankumatu ditsipliin ning üksteisemõistmine. Millegipärast kaotabosa mängijatest väljakule joostes väliselt justkui pea, kuid see on head üldpilti ja suurepäraseid tulemusi vaadates kõrvaline detail. Ja kindlasti hakkavat see peagi paremuse suunas muutuma.\nKui võtame eelöelduarvesse, siis taandub ühe koalitsiooni kuuluva erakonna esimehe kalambuur pigem magedaks eneseõigustuseks ja virisemiseks meedia esindajate üle, kes selle asemel, et näha kogu mängu ilu ja märgata peeneid sööte, väravaid ja kombinatsioone, keskenduvad ainult kõrvalist rolli etendavatele liputajatele. Eriti vähe oleks meedia heatahtlikku tähelepanu jagunud justkui Isamaale, kelle staaride pallikäsitsus ja lausa virtuoosne platsinägemine ületab kõik seninähtu.\nKallid Isamaa ideoloogid, teie käitumine viimase kahe valitsuskoalitsiooni koosseisus on olnud selgrootuse musternäidis. Vasakkoalitsioon, mis asus usinalt makse tõstma, tuli võimule just tänu teile. Varasemamaksutõusu ajamine üksnes tolleaegse koalitsioonipartneri, sotside kraesse, pole ka üldse ilus. Äsjane alkoholiaktsiisi langetamine pole muud kui omaaegse lolluse pehmendamine ja selle serveerimine tohutu edusammuna on naeruväärne.\nTe oleteulatanud oma abikäe olemasoleva koalitsiooni loomisse ja juba te püüate ennast sellest distantseerida. Eesti maine kahjustamise eest rahvusvahelises mastaabis kannate te samavõrra vastutust kui teie koalitsioonipartnerid. Nagu ka selle eest, et isegi siis, kui niisugune koalitsioon päriselt palju halba ei tee, tegeletaksemaakeeli öelduna ikkagi ajaraiskamisega. Nii raisatakse ära väärtuslik aeg, mida oleks olnud võimalik kasutada millegi parema loomiseks. Seda aega ja kaotatud võimalusi ei saa enam kunagi tagasi.\nMida öelda loo kokkuvõtteks, mis võiks käia ka praeguse valitsuse hinges olemise saja päeva kohta. Jalgpalli ja poliitika paralleelne käsitlemine toob hästi esile nii mõnedki meie praeguse poliitelu olemuslikud jooned. Võib olla tulevikus muutubki jalgpall lihtsalt mingiks pullitegemiseks, kus mängu võitjaväljaselgitamiseksei loeta kokku väravaid, vaid hoopis midagi muud. Nagu Ameerika wrestlingus hakkaks siis võitma see etendaja, kes näeb naljakam välja, grimassitab võimsalt, teeb hirmsat häält ja oskab kõige paremini rahvast lõbustada. Võitja selgitatakse etenduse lõpuks välja publiku hääletusel.\nSee oleks aga hoopis teine mäng ja siis tuleks niisuguse mängu tarbeks koos reeglite muutmisega välja mõelda ka uus nimi, mis selle muutunud olemust paremini tabaks. Praeguse seisuga on aga pealtvaatajate ja vastasmeeskondade nõudmine, et tuleb muuta meeskonna koosseisu ja välja vahetada treener, sest niiviisi jalgpalli mängidaei saa, täiesti adekvaatne. Esimees Seeder on öelnud nõnda välja, kas meelega või poolkogemata, tõe, mida suur hulk Eestimaa inimesi juba mõnda aega on täheldanud.\nEelmine artikkelTS Laevad vedas juulis 394 000 reisijat\nJärgmine artikkelLaupäeval on Rannarootsi muuseumis Vanasadama turg\nAegade algusest on Isamaa olnud inimvaenulik ja ainult teinud nägusid nagu omaaegne süütu näoga mõmmibeebi ! Nüüd kus reiting on kukkunud püüab Seeder igasuguste jamade tekitamisega seda tõsta !\nOh-jah, keegi räägib pelmeenidest, keegi liputajatest, keegi veel millestki sarnasest. Tore on, liputajatest isegi vahvalt, aga mis puutub siia tänane poliitseis, arusaamatu supivaht, supist endast mitte sõnagi. Mulle näiteks meeldib, kui supp on tummine ja vedelik hägune.\nvalitsus on iga ausa inimese kõige kurjem vaenlane. seejuures pole erilist vahet, millise va litsusega täpselt tegemist on.\nJüri – rääkimine hõbe, vaikimine kuld.\nInimlik lollus on klappidega inimestele väga nakkav. Rumal komme on sõnumitoojaid hukata ja sõnumi sisu mitte sisustada ja analüüsida. Äkki saaksime suureks vaimult ning suudaksime arutleda ja väidelda mõistusega, mitte kasutada ainult demagoogiat, eelarvamusi ja emotsioone.


Kommentaarid: Lapse kõrvalt tagasi tööle | Õhtuleht\nKaire Kenk, 28. juuni 2018, 00:01\nElukutseline Setu / 12:52, 29. juuni 2018\nKunagi oli ainult kuu aega sünnituspuhkust ja ei mingeid toetusi/ema palkasi jne. Tööle pidid kõik naised minema (vastasel juhul said kriminaalkaristuse "hulkurluse" eest). Lasteaia kohti ka ei jagunud ja palgad olid üldjuhul nii nirud, et mingit lapsehoidjat selle eest ei palganud. Aga ikka tehti lapsi ja saadi ka hakkama. Praegused lumehelbekesed on aga nii vati sees hoitud, et kui midagi elus ei ole 100% turvaliselt ära korraldatud siis on kohe "maailma lõpp"!\npüksid / 09:45, 29. juuni 2018\nTee nagu Reps-laps kaenlasse ja tööle.Tööl võimaldatakse kõik vajalik lapse jaoks.\nTegelikult... / 12:55, 28. juuni 2018\n... on valik juba tehtud: töö või lapsed. Lastel on ema vaja. Ema isekus teeb lapsed õnnetuks.\nain / 09:12, 28. juuni 2018\nvöta laps kaenlasse ja marsi aga tööle-riigikogus ju saab siis peab saama ka igal pool mujal?\n13:32 OTSE | Sport 15.11: Mida suudab jalgpallikoondis Ungaris? (0)\nMõtlik juudipoiss seisab kooliõuel.\n"Haim, mille üle sa pead murrad?" küsib mööduja.\n"Et mis mõte on Haimi nimes z-tähel?"\n"Aga seal polegi ju z-tähte!"\n"Aga kui paneks z sinna sisse?"\n"Seda ma just arutangi, et pole mingit mõtet."


RCA (Root Cause Analysis) – juurpõhjuste analüüsi koolitus - MES nõuandeteenistus\nRCA (Root Cause Analysis) – juurpõhjuste analüüsi koolitus\nKodu/RCA (Root Cause Analysis) – juurpõhjuste analüüsi koolitus\nToimumise koht: veebis Zoom platvormil\nLäbiviija: TJO Koolitused OÜ\nTeadmussiirde ja teavituse määruse § 2 lg 2 kohaselt on tegevuses osalemise toetamine vähese tähtsusega abi.\nRahvusvaheliste ärisuhete tasandil nõutakse reklamatsioonide esitamisel probleemide juurpõhjuste väljaselgitamist ja korrigeerivate tegevuste elluviimist. Sageli seostub see 8D raporti vm aruande täitmisega. Paljud ettevõtted rakendavad juurpõhjuste analüüsi ka sisemiste probleemide puhul ja nõuavad seda oma alltarnijatelt.\n09.30 – 11.00 I sessioon\n11.15 – 12.45 II sessioon\n13.15 – 14.45 III sessioon\n15.00 – 16.30 IV sessioon, koolituspäeva kokkuvõte\n* Koolitus toimub 100% digitaalselt.\nPalume registreerumisel kindlasti arvestada koolituse toimumise päeval virtuaalse sisselogimise ja osalemisega.\nVahetult enne 26. mai koolituste toimumist saadame registreerunutele koolitusel osalemiseks veebilingi e-mailile.\nTauno-Jussi Onoper, kes on TJO Konsultatsioonid juhatuse esimees, rahvusvaheliselt akrediteeritud juhtimiskonsultant (ILM/SFEDI Accredited Business Support Professional) ja koolitaja. On üle 20 aasta nõustanud ja koolitanud ettevõtteid ning asutusi nii Eestis kui ka välisriikides. Jussi on läbinud ka erinevate standardite juhtaudiitorite koolitused ja viinud läbi arvukalt auditeid ning audiitorite koolitusi. Jussi on hinnatud koolitaja ja moderaator, kes on välja töötanud ja läbi viinud paljusid koolitusprogramme ja arenguprogramme nii avalike kui organisatsioonisiseste koolitustena.


Nr. 45 – 2018 oktoober – Page 4 – Ajakiri SPORT\nSpordivõistlused ekstreemsetele hingedele\nKas sina suudaksid 24 tundi järjest joosta, pista rinda breigimaailma tähtedega või kogu aasta üksinda ookeanil seilata? Heidame pisut valgust nendele ekstreemsetele jõuproovidele. 22. septembril toimus Eestis teist korda, aga Sillamäe terviseraja kahekilomeetrisel ringil esimest Loe lisaks…\nToitumise kohta on paljudel mitmeid küsimusi. Vaatame lähemalt, kuidas alkohol meid tegelikult mõjutab, mida arvata energiajookidest ja muudki veel. “Suhkru söömine teeb lapsed hüperaktiivseks.” Magamatus, vähene kehaline aktiivsus ja vanemate ebapiisav tähelepanu muudab lapsed hüperaktiivseks. Loe lisaks…\nAlfred Neuland – olümpiavõitjate nimekirja esimene\n1920. aasta suvel tegi Eesti riik oma olümpiadebüüdi.Väikese imena olümpiamängudele jõudnud Eesti – noor, rahvusvahelise tunnustuseta riik, alles sõjast väljunud ja vaene, ilma tegutseva olümpiakomiteeta jne – saatis Antwerpeni 14 sportlast ja häbisse ei jäädud. Loe lisaks…\nKerge on eksida inforägastikku, mis puudutab toitumissoovitusi. Nagu head linnalegendid nii ei kao ka toitumismüüdid kuhugi. Mida rohkem on trennisaale ja fitnessi-alast infot, seda rohkem paistab levivat väärarusaamisi. Treeneritööpraktikas on sageli olnud keerulisena tunduvat toiduteemat Loe lisaks…


Manchester Unitedi kapten on siirdumas Itaaliasse | Õhtuleht\nManchester Unitedi kapten on siirdumas Itaaliasse\nToimetas Mihkel Talivee, 8. jaanuar 2020, 13:48\nRomelu Lukaku (vasakul) ja Ashley YoungFoto: AFP\nManchester Unitedi kapten Ashley Young peab läbirääkimisi Itaalia meistriliigas teist kohta hoidva Milano Interiga. 34aastase äärekaitsja leping praeguse tööandjaga saab kuue kuu pärast läbi.\nHetkel pole veel ülemineku osas ühtegi ametlikku otsust tehtud, kuid mängija saatus peaks lähiajal selguma. Väidetavalt tahab inglast oma meeskonda Interi peatreener Antonio Conte, kes loodab, et tal õnnestub kaitsja talvise üleminekuakna jooksul enda tiimi tuua.\nYoung ei teinud kaasa eilses liigakarika mängus, kus United linnarivaalile Manchester City'le 1:3 alla jäi. Meeskonna peatreener Ole Gunnar Solskjär sõnas pärast kaotust, et ta ei soovi mängijatest lahti saada.\n"Me ei saa enam nõrgemaks muutuda, peame tugevamaks saama, kui midagi toimuma hakkab," vahendas Solskjäri sõnu BBC.\nYoung on terve oma senise karjääri veetnud Inglismaal. Unitedisse kuulub ta 2011. aastast. Interis mängib praegu teine endine Unitedi mängija, ründaja Romelu Lukaku, kes hoiab Itaalia meistriliigas parimate väravalööjate seas teist kohta.


Ivo Remmelg. Fotonäitus „Päikesesüsteem ja süvataevas”\nSakus alates 17. septembrist 2015. Astronoomia huviline harrastusfotograaf IVO REMMELG tutvustab väikest valikut fotodele jäädvustatud taevasündmustest.\n„Huvi astronoomia vastu tekkis, kui füüsika tundides räägiti päikese-süsteemi planeetidest. 1997.a oli taevas ka üks huvitav komeet Hale-Bopp, mida oli ka palja silmaga näha. Eriliseks tegi selle komeedi see, et tal oli kaks saba. Siit tuli juba soov vaadelda komeeti lähemalt ja vaatluse tegemiseks sai kasutatud 40 x suurendusega nivelliiri. Esimestel vaatlustel sai vaadeldud ka Jupiteri ja Saturni. Minu suureks üllatuseks oli läbi nivelliiri optika näha Jupiteri triibud ja neli heledamat kaaslast ning Saturni vaadates oli elamus veel suurem, näha oli Saturni rõngaid. Siit edasi huvi aina süvenes. Kui ostetud sai korralik teleskoop, tuli tahtmine ka taevalaotuses toimuvat fotodele jäädvustada. Selle tarbeks sai ostetud peegelkaamera ja taeva pildistamise katsetustega sai alustada. Nüüd soovin teiega jagada sündmusi, mida olen jäädvustanud. Näitusel olevatel fotodel on näha meile kõige lähemat tähte, mille nimeks on Päike. Fotodele on jäänud ka meile lähim taevakeha, Kuu. Kui Päikesesüsteem on vaadatud, siis heidame pilgu ka taevakaugustesse, kus on näha erinevad tähtkujud. Vahel piisab sellesti, kui vaadata selgel ööl põhjataevasse, kus võib näha lummavaid virmalisi”. Näituse teemad: (alustades liikumist ruumis vasakult päripäeva) 1. Päike, Päiksevarjutus ja Päikeseplekid. 2. Kuu ja Kuuvarjutus. 3. Tähtkujud ja Orioni udukogu. (Süvataeva objektid) 4. Veenuse üleminek Päikese eest. 5. Virmalised. Head vaatamist! Sakus alates 17. septembrist 2015. Astronoomia huviline harrastusfotograaf IVO REMMELG tutvustab väikest valikut fotodele jäädvustatud taevasündmustest. companies, which provide best web site hosting in the uk. Services for top web hosting.\nSeoses haigestumisega on alates 11. veebruarist suletud Kurtna ja Kajamaa harukogud.\nSakus alates 17. septembrist 2015.\nAstronoomia huviline harrastusfotograaf IVO REMMELG tutvustab väikest valikut fotodele jäädvustatud taevasündmustest.\n„Huvi astronoomia vastu tekkis, kui füüsika tundides räägiti päikese-süsteemi planeetidest. 1997.a oli taevas ka üks huvitav komeet Hale-Bopp, mida oli ka palja silmaga näha. Eriliseks tegi selle komeedi see, et tal oli kaks saba. Siit tuli juba soov vaadelda komeeti lähemalt ja vaatluse tegemiseks sai kasutatud 40 x suurendusega nivelliiri. Esimestel vaatlustel sai vaadeldud ka Jupiteri ja Saturni. Minu suureks üllatuseks oli läbi nivelliiri optika näha Jupiteri triibud ja neli heledamat kaaslast ning Saturni vaadates oli elamus veel suurem, näha oli Saturni rõngaid.\nSiit edasi huvi aina süvenes. Kui ostetud sai korralik teleskoop, tuli tahtmine ka taevalaotuses toimuvat fotodele jäädvustada. Selle tarbeks sai ostetud peegelkaamera ja taeva pildistamise katsetustega sai alustada.\nNüüd soovin teiega jagada sündmusi, mida olen jäädvustanud. Näitusel olevatel fotodel on näha meile kõige lähemat tähte, mille nimeks on Päike. Fotodele on jäänud ka meile lähim taevakeha, Kuu. Kui Päikesesüsteem on vaadatud, siis heidame pilgu ka taevakaugustesse, kus on näha erinevad tähtkujud. Vahel piisab sellesti, kui vaadata selgel ööl põhjataevasse, kus võib näha lummavaid virmalisi”.\nNäituse teemad: (alustades liikumist ruumis vasakult päripäeva)\n1. Päike, Päiksevarjutus ja Päikeseplekid.\n2. Kuu ja Kuuvarjutus.\n3. Tähtkujud ja Orioni udukogu. (Süvataeva objektid)\n4. Veenuse üleminek Päikese eest.\nIvo Remmelg. Fotonäitus „Päikesesüsteem ja süvataevas” Sakus alates 17. septembrist 2015. Astronoomia huviline harrastusfotograaf IVO REMMELG tutvustab väikest valikut fotodele jäädvustatud taevasündmustest.\nSaku Kiisa Kurtna Kajamaa\nAvaleht > Uudised > Uudiste arhiiv > Ivo Remmelg. Fotonäitus „Päikesesüsteem


Tööpakkumise number #143634\nKujundamine trüki- ja internetimeediasse\nLogode, reklaamide, trükiste jm. kujundus\nPC kujundusprogrammide tundmine (corelDraw, Adobe Photoshop)\nKohusetundlikkus, kiirus ja täpsus\nSõbralikku ja nooruslikku kollektiivi ning kaasaegset töökeskkonda\nPersonaalset infoteenust pakkuv AS INFOATLAS tegutseb infomeedia turul juba aastast 1995.\nInfoatlas AS annab välja reklaamivaba telefoniraamatut Infoatlas. Lisaks ilmuvad igal aastal Koduatlas ning väljaspool Eestit levitatavad inglisekeelsed Estonian Export Directory ja Estonian Handbook. Kogu informatsioon on eesti- ja inglise keelsena saadaval ka internetis aadressil www.infoatlas.ee. Telefoniraamatus ja internetis saadaval olevat infot saab ka operatiivselt telefoni teel numbril 1185.


auto24.ee - Foorum » Tehnoülevaatus » Lisapidurituli\nAvaleht » Foorum » Tehnoülevaatus » Lisapidurituli\nMis nõuded on hetkerl kehtivad lisaspiduritulele salongis. Kui on toonklaasi taga kas siis tõesti peab toonklaasile augu lõikama?\n9) sõidukile paigaldatud laterna kaitseks ei tohi kasutada selleks mitte ettenähtud vahendit. Sõiduki osad või veos ei tohi katta laterna valgusava ning vähendada selle tule nähtavust;\nkuna toonkile vähendab piduritule nähtavust.\nKuidas lood sellega kui salongis olemas originaal pidurituli ja nüüd paigaldasin autole originaal tagatiiva, milles sees ka originaal pidurituli ? Tegu sedaaniga ja pidurdades põlevad nüüd mõlemad tuled. Kas pean salongi omast pirnid välja võtma ?\nVõiks küll sest nn.antitiiva pidurituli on kindlasti autot ilusamaks tegev.\nEi otsi ilu vaid pigem legaalsust ?\nMinu teada kasutatakse meie riigis ainult tehasetoodanguna toodetud legaalseid antitiibasid "moosiriiulite" aeg on lõppenud. Kui keskmine originaalpidurituli välja lülitatakse selleks, et süttiks kolmanda piduritulena antitiival reeglitele vastav ledribana olev siis mina ei näe sellises muudatuses vastuolu. Samas ärge unustage, et minu arvamus ei pruugi kokku minna bürokraadi arvamusega kes otsib alati ja kõiges legaalsust. Nii paigaldatakse meil "legaalselt" Ameerika autode tagurdustuledesse suunatulede pirne ja võetakse masin arvele. Nii vormistatakse sõiduautod veoautodena kus piisab paari istme väljaviskamisest vaatamata sellele, et kehtib vastav eurodirektiiv mis selgesõnaliselt lubab veoautoks vormistada masin millel ei ole tehase iseloomustusega antud sõiduauto keretüüpi... See on aga teine teema.\nOk . Lisa tiib on jah tehase originaal.\nMul oleks sama küsimus. Kui tegu on originaal toonkilega, kas tuleb ka sellesse auk lõigata? Eelmistel ülevaatustel seda probleemiks ei loetud, kuid selleaastasel soovitati auk lõigata, kuna tehnoülevaatuse nõuded olla sellest aastast alates muutunud. On see nii?\nOriginaal toonkile ????????? Mis asi see on ?\nsee on tehases külgepandud tumedam klaas ehk siis klaasi sisene tumedam kile. Sinna auku lõigata...nomaeitea...\ntehases ei panda kilet vaid klaas on "värvitud".\nHetkel kehtiv Majandus- ja kommunikatsiooniministri määrus 77 lisa 4 https://www.riigiteataja.ee/akt/122072011001?leiaKehtiv ütleb: 4.3.3.5 Miski vähendab laterna valgustugevust. - OV st. kordusülevaatus.\nSelline nõue sai alguse 01.01.2018, mis tähendab, et enne seda kuupäeva puudus alus kordusülevaatuse vormistamiseks kui keskmine pidurituli jäi tumeklaasi taha.\nPaljudel autodel on nn tehase toonklaas alates b-piilarist ja lõpetades tagaklaasiga ja vahel on see ka üsna tume- autosse sisse ei näe- kas tõesti hakkavad nüüd kõik seda auku sinna tule ette kraapima kui see üldse võimalik on? Absurd ju.\nMa isegi pole uurinud, mis tehnoloogiga see tehakse, on see üldse kraabitav?\nEi ."registreerimata" kraapida ei ole vaja , sinna tuleb klaasi sisse auk lõigata.\nJah tahan siinjuures veel lisada, et alates 01.07 hakkavad kõikides ülevaatuspunktides tööle videosalvestuse süsteemid... siis ei hakka ükski ülevaataja riskima oma töökohaga ja vormistabki kordusülevaatuse.\nenne ülevaatusele minekut eemaldad lisatuled, laiemad veljed, osadel juhtudel sisuvahetus-istmevahetus jne. sama mõistlik teema nagu nõukogudeajal alkoholivõitluse tippajal et viina ei tohtinud juua ja viinapudelit laual ei olnud. viin oli laual veekannus paar jõhvikat sees\nViin oli lillevaasis, lilled sees.\nMul on lisapiduri tule ees veel ka klaasisoojenduse "niidid", ju need tuleb ka relakaga eemaldada\nUsutavasti klaasisoojenduse niidid võivad alles jääda AGA teetolmuse tagaaknaga võib aknal olev teetolm küll olla see - Miski vähendab laterna valgustugevust. Luukpära puhul tagaluugil oleva akna pesuri korrasolekut ju ei nõuta vastavalt minu tööarvutis oleva MA eksperdi kirjalikule selgitusele...\nja veel universaalid, mille tagaluuk kiiresti sodiga kattub. kas universaali tagapesur ja kojamees peavad töötama?\nKõik seadmed, mis autol küljes on peavad ka reaalselt töötama.\nHr. Lv - öelge seda Maanteeameti tehnoosakonna tehnoülevaatuse talituse ekspertidele. Nagu juba kirjutasin, on minul elektronkiri vastavalt millele ei loe Maanteeameti ekspert probleemiks kui tagaakna kojamees ei tööta. Meil ei ole ükski auto saanud kordusülevaatust millel ei tööta tagakojamees.\nNõustun Teie seisukohaga seda enam, et 20 mail rakendus tehnoülevaatuse eurodirektiiv siis on tõesti küsitav kas selle direktiivi valguses on nüüd muutunud Maanteeameti eksperdi arusaam tagakojamege korrasoleku vajadusest? Teema iseenesest on väga päevakajaline sest minul ei ole siiani teada kuidas siis ikkagi selle haldusõigusega ikka on? Eurodirektiiv nõuab kõige kontrollimist AGA maanteeameti tehnoosakonna peaspetsialisti ja inspektori seisukohad on sellised, et millest ei kirjutata MKM 77 lisa 4´s - sellega ei tohi sanktsioneerida. Kuna sellist mõistet nagu tagaklaas ei eksisteeri MKM 77 lisa 4´s siis selleks, et mitte minna vastuollu riigiametnikega peaks ülevaataja ennast lõhki kiskuma. Tähendab, et ametnikele üht juttu rääkima ja ise teistmoodi käituma kuna eurodirektiiv on tugevamal positsioonil kui tehnoosakonna peaspetsialisti seisukoht haldusõiguses.\nMul kunagi oli sellekohane vaidlus, et kas tagakojamees peab töötama või ei, siis väideti, et kõik seadmed peavad töötama.....sel hetkel hakkas tagakojamees töötama. Nimelt oli mul tollasel sõidukil tagakojamehega mingi probleem, millele ma sõiduki eluea lõpuni jälile ei saanudki. Kui lülitist kojamehe sisse lülitasid siis enamasti nii 8 juhul 10 st hakkas kohe pühkima, aga mõni kord hakkas pühkima alles 10-20 s viitega või siis mingil hetkel jättis pühkimise mingil hetkel järgi.\nkõik seadmed põhimõtteliselt peaksid töötama, iseasi, kas mittetöötamine tähendab kordust või väheohtlikku viga.\nTehasest toonklaasiga tulnud autodel on lisapiduritule kohal vastav auk sisse jäetud, et toonklaas ei vähendaks lisapiduritule nähtavust. Loll jutt, et tehase tooniga autodel tuleb mingeid auke kuskile tegema hakata.\nTehase poolt toonitud tagaklaas on vastavalt markeeritud, kuna tehas on saanud sellel heakskiidu vastavast institutsioonist.\nTuleb auk sisse teha. Öelge, et tagaklaas on markeeritud Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi Teede- ja raudteeosakonna Veondus- ja liiklustalituse peaspetsialist Sven Nurk´ale kes isiklikult on kõikide tehnoreeglite üks autoritest 6256498 sven.nurk@mkm.ee. Seni aga ülevaataja täidab ette antud ülevaatusreeglit https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/5201/8016/MKM_2704\nmis ütleb:4.3. Piduritulelaternad 4.3.3. Vastavus nõuetele 5) Miski vähendab laterna\nvalgustugevust. = OV ehk kordusülevaatus. Keegi ei hakka videosalvestuse tegemisel otseselt rikkuma reeglit nii, et hakake nüüd klaase vahetama või piduritule kohal auke lõikama.\nEi hakka mina sinna midagi lõikama, ega klaasi vahetama. Just käisin ülevaatusel, pole keegi kobisenud. Poest ta sellisena tuli ja kõik. Ju "looduslik valik" teeb oma töö ja sellise idiootsuse pärast kottijatel varsti nälg pitsitama hakkab...\nÜlevaatajaid on jäetud litsentsist ilma ainuüksi kliendi usaldamise pärast ja nüüd kus käib kahest küljest videosalvestus võib aja küsimus olla millal Teie oma autoga enam ei läbi ülevaatust. Kui kolmas pidurituli on tänu mustale klaasile vaevu nähtav siis peaks ikka nõudma, et teha tuli nähtavaks taga sõitjale, ega siis asjata pole tehtud ta kohustuslikuks. Kelkides siin sellega, et ülevaataja rikkus reeglit ma ei ütleks, et piduritule mittenähtavaks tegemise keeld oleks idiootsus? Võimalik, et konkreetselt Teie autol ikkagi on pidurituli piisava valgusjõuga ülevaataja arvates.\nEi maksa ennast nii käima ka tõmmata.\nNüüd räägime juba piisavast läbipaistvusest, enne oli operatsioon "kõik toon maha" ja mismoodi on võimalik videosalvestiselt hinnata piisavat valgusjõudu? Keerad ekraani pimedamaks või vaatad ekraani päikesekäes ja ükski auto ei peaks läbima ülevaatust, rääkimata ekraanide RGB tonaalsuse erinevusest, tõenäoliselt ei ole need süsteemid kalibreeritud.\nkusjuures viimasel ajal on silma jäänud mõnede uuemate autode tagumised suunatuled ja ausalt öeldes tekib küsimus, et miks selline tikutopsi (isegi vist veel väiksem) suurune moodustis sinna üldse projekteeriti- päikeselisema ilmaga pole seda tuld sisuliselt üldse näha kui just hoolega ei vaata. liiklusohutuse seisukohalt on see küll täiega möödapanek.\nOlin 15 aastat ametnik ja nägin kogu nalja päris lähedalt.\nEesti ametnike põhieesmärk justkui oleks see, et kodanik ei tohi olla mitte mingilgi moel õnnelik. Iga pussakas hõõrub taguotsaga toolist välja uue määruse, eeskirja ja ka seaduse. Teised diletandid kinnitavad selle ära, sest kui ikka ametnik selle leiutas, siis on ju kindlasti hea. Nii tuleb Loomakaitseseadus, mille koostamisel võetakse kampa hüsteerilised harimatud tüdrukud, aga veterinaaride käest ei küsita midagi, Relvaseadus, mis on muu maailma sarnaste seadustega võrreldes ogar, sest miski pikakoivaline plika ministeeriumist "kardab pauku" jne. RS on lausa koomiline, sest selles on koht, mis on kohustuslik Eestis, kui muus maailmas selle ohtlikkuse pärast keelatud- seda hoolimata ekspertide korduvast sekkumisest- aga eks tibid tea ikka paremini.\nPaljud määrused ja eeskirjad on üldse vastuolus kehtivate ülimate ja EU ülimuslike seadustega.\n15 aastat vaatasin seda nalja, püüdsin kuidas sain sellele vastu hakata, kuid lõpuks sai silmini.\nÕnnelik ei tohi vist tõesti olla, sest kõik tehakse selleks, st kodanik kannataks pideva alandamise all. Oleks hirmutatud, kui on tal mingi otsustusõigus, siis ta PEAB otsustama kodaniku kahjuks, sest muidu ülemused hakkavad teda väänama.\nSee viimane ongi minu jaoks siiamaani müsteerium, sest ma ei saa aru sellise käitumise motiivist.\nKättemaks? Kehv elu? Naine peksab? Mees tõmbab ringi? Lihtsalt sant iselioom?\nriigiamet on hea- palk on stabiilne, mõtlemine pole ametijuhendis nõutav, antakse pehme tugitool ja pikk puhkus ning aina naudi.\nSee kõik kokku ongi riigiametniku ühine nimetaja, kes lisapidurituleseaduse välja mõtles.\nEndine riigiametnik teab millest räägib. Ka mina arvan, et tean millest räägin ja räägin seda, et minu arvates peaks Ministreeriumis tegema suurpuhastuse ja minema saatma Veondus- ja liiklustalituse koduperenaise kompetentsiga ametnikud kes liiga kaua on tegelenud ülevaatuse solkimisega. Jah on karmid sõnad aga kuidas siis suhtuda inimestesse kes lubavad teedele KÕIK kordusülevaatuse saanud tarbesõidukid isegi kuni 60 päevaks. Jah ka varem sõitsid kordusülevaatuse saanud masinad rikkudes liiklemispiirangut (võis sõita remonti ja tagasi) teades, et on võimalus saada karistatud. Nüüd aga annab riik ÕIGUSE vabalt ringi uhada kui pidurid ei ole korras, kui rooliliigendid loksuvad, kui auto tuled pimestavad, kui masin tossab ja asfalti õlitab. Kui "kukub" kordusülevaatuse tähtaeg ALLES siis tuleb kasutuspiirang. Kuulge teie - tapva kompetentsiga seadusesepad mis on Teil seal kõrvade vahel kui teete reegli mis lubab vana rondiga liikuda ja kui tähtaja lõppemisega tuleb liiklemispiirang siis tahan küsida, et mis autoga siis juhtub kui eile võisid sõita ja täna ei tohi? Muutes mittekorras oleva auto ohutustehnilise hinnangu sõltuvaks kuupäevast/tähtaja kukkumisest on tegemist inimestega kes peaksid oma ameti maha panema. On teada, et ülevaatuse kaupmehed tegid ettepaneku lubada sõiduautole teatud juhtumil kuni KAKSKÜMMEND ÜHEKSA väikeviga MIDA EI PEA KÕRVALDAMA ISEGI JÄRGMISEKS ÜLEVAATUSEKS ja see sobis ministeeriumi inimestele??? Määrus küll ütleb, et puudused tuleb kõrvaldada esimesel võimalusel KUID kui auto läheb remonti SIIS EI PEA kõrvaldama väheolulisi puuduseid. Nimelt kordusülevaatuse positiivse otsusega läbimiseks ei pea likvideerima VO puuduseid sest ei ole selgitatud mida tähendab - esimesel võimalusel HA HA HA. Mida tahta kui ülevaatusreegleid hindavad muu hulgas ka sellised autospetsialistid nagu kasiinosaarest unistaja papa Märt Sults ja Erki Savisaar... Minge vihtasid tegema või öövalvuriks seadusesepad.\nÄra pinguta sarjamisega üle- sõitis see "logisev" auto ka enne ülevaatusele tulekut ja ei juhtu temaga midagi, kui ta 60 päeva veel seda teeb. Üldjuhul proovib korralik omanik ta kiiresti korda teha ja tegelikult pole ühe rooliotsa vms vahetamiseks kahte kuud tõesti vaja. Samasugune sõiduõigus oli ka enne, kindlasti üheksakümnendatel, aga täpselt ei mäleta, millal see lõpetati. Ja alati on ülevaatajal võimalik peale panna liikumiskeeld kui viga on tõesti nii ohtlik, et võib suvalisel hetkel miskit puruneda. Natukene loksuv õõtsapuks või rooliots seda kohe kindlasti ei ole.\nJa muideks- leidsin vin koodi järgi juhuslikku autot (Focus) kontrollides ühe Maitene üv punkti ülevaatuse otsuse 26.04.2018 kuupäevaga, kus autole määrati korduv, sest valgusallikas oli valesti laternasse paigaldatud (lähi ja kaugtuled): parempoolne latern.\nPäris karm otsus sellise pisivea pärast?\nKodanik Millert mängib tulega... Aga parem ikka kui lasta endale vaikides taha keerata. Ametnike viha on pikk ja ka lai.\nNt minul tuli paras jama selle pärast, et ma aastal 2013 avalikustasin selle, et kodanikke on trahvitud alates aastast 2011 täiesti ebaseadusklikult, kuna aastal 2011 on Riigikohus sellise tunnistanud lausa põhiseadusevastaseks. Püüdsin alguses juhtida tähelepanu kohtulahendile, et tehku eeskirjad ümber.\nVastuseks sain juristilt, et "meil on omad eeskirjad ja neid ei saa muuta". Jurist deklareeris, et meil Eesti vabariigis on asutus, milles on nende eeskiri ülim Põhiseadusest. Õnneks on ajakirjandus, kus saab avaldada, kuidas asjad tegelikult on.\nPmt näide, kuidas ametnik arvab, et ta on targem kui terve RK kriminaalkolleegium, sest talle on nii mugavam.\nMa väidan, et nii on kõikjal ja need, kes kodanike asju ajavad- need süüakse välja kui tülikas element.\nHea härra …\nTeil on raskusi mõista, et ülevaatust teostatakse meie riigis MKM 77 lisa 4 sisule vastavalt. Ülevaataja on kohustatud tegema oma tööd mitte teadmistele toetudes vaid meil on kohustus vaadelda autot ning leida vigadetabelist olukorda kajastav veakirjeldus. https://www.riigiteataja.ee/aktilisa/1040/5201/8016/MKM_2704\nÜtlete, et - Päris karm otsus sellise pisivea pärast? Saage aru, et otsus on ära tehtud kabinetivaikuses ja pandud määruses leiduva vigadetabeli sisse sest nii on kirjas 4.1.2. Lähitulelaternate reguleeritus 3) Valgusallikas on valesti laternasse\npaigaldatud. - kordusülevaatus. Ärge süüdistage inimest kes on sunnitud oma tööülesandeid täitma vastavalt kellegi teise otsustaja riigiametniku/euroametniku nägemusele. Ülevaataja võib ju ignoreerida etteantud reeglistikku kuid ega ta kaua seda ametit pidada saa, ükskord jääb ikka vahele ja siis peab kodus ütlema, et perekonnapea jäi ülevaataja õigustest ilma kuna videosalvestise järgi tuvastati kuidas ta jättis vea fikseerimata.\nJah ma mängin tulega kartes võimalikku vastukäikku milleks on mugav tagantjärele vaadata ülevaatuspunkti videosalvestisi, et leida väiksemaidki üleastumisi ja tegelikkuses on väike hirmgi, teades kuidas autoasjandust mitte tundev hilises keskeas kohtunikuproua tunnistas süüdiolevaks ülevaatajale kes tegelikkuses oli absoluutselt kõik õigesti teinud ... Teadmine, mida "nemad" kõike võivad teha kartmata süüdistust ja teades mida on tehtud "meiega" tunnen pidevat psüühilist survet ja näitan rõõmsalt kaameratele vahel keskmist sõrme.\nMis riik see küll on kus 12 aastat kehtis MKM allasutuse poolt kehtestatud mõõtemääramatuse kohustus millega oli käsk saata liiklusesse mittekorras sõidupiduritega autosid. Ministeeriumi inimesed teadsid seda ja vaikisid ja KÕIK ülevaatajad rikkusid teadlikult mõõteseadust ning ei saatnud liiklusesse tuksis piduritega masinaid. Tavaliste ülevaatajate kaine mõistus oli üle akrediteerimiskeskuse nõudest ja üle 10 aasta rikuti absoluutselt rumalat seadusepügalat selleks et vähendada võimalike liiklussurmade %. Alles siis kui mina tõstsin üles küsimuse sellest, et 300 ülevaatajat RIKUVAD kehtivat kuid lolli seadusesätet kuna kohustust ei täideta, siis hakati ennast liigutama. Täna on minu jaoks uus tobedus päevakorral kuna nõutakse minult Ford Transiti rattakoopa puhastamist traatharjaga leidmaks vin-koodi ja seda vaatamata asjaolule, et olen leidnud vin koodi tuuleklaasi all, olen leidnud sama koodi andmesildil. Kui kolmandat vin-koodi ei leia siis ülevaatust kah ei saa - vot nii juhendatakse ülevaatajaid kõrgemalt.\nTahaks natuke tuld vähendada aurukatla all. Võimalik, et olen üle reageerinud sest midagi halba otseselt juhtunud ei ole peale selle, et nii mõnigi ülevaataja on päris väsinud vintsutustest. Rääkides akrediteerimisest olin mina see kes tundis uhkust, et minu firma sai riigis esimesena akrediteeritud. Siis ma ei protesteerinud kohustuse vastu saata liiklusesse teatud piirini mitte korrasolevate piduritega autosid, teatud piirini normatiivi ületanud saastavaid masinaid. Probleeme on meil palju ja nende lahendamine võtab liiga kaua aega sest uued probleemid jõuavad vanadele peale tulla. Mõni on isegi naljakas. Näiteks tuleb kasutusele aeglusti mis mõõdab pidurdava sõiduriista aeglustust pidurikatsel AGA selleks peab katsetatava sõiduriista kiirus olema 30 km/h? Kui mitu ülevaatuspunkti omavad võimalust ohutult läbi viia selliseid katsetusi?\nKui vaadata liiklusõnnetusi, siis on probleemid kaugelt mujal kui mingis pidurite erinevuses või lisapiduritule nähtavuses.\nHr. kolm punkti.\nOlen Teiega väga nõus. Tehnoülevaatus on paljuski lihtsalt üks eraettevõtluse vorm nagu on meile riigiametnike poolt teada antud. Rohkem kui kümme aastat tagasi oli ARK tehnodirektor selle vastu, et ei ehitataks ülevaatuspunkte liiga lähestikku ja ta sai ministeeriumist vastuse, et ei tohi piirata vaba ettevõtlust. Sellepärast erineb tänane auto kontrollimine paljuski kuna ettevõtjad ruulivad ja teevad 25% reegleid mis on absoluutselt nende õigus, valikuid aga teeb ministeerium. Enne oli tähtis ohutu auto, ja tehnoülevaataja amet austustväärt, nüüd on tähtis, et tähised oleksid loetavad ja andmesildid alles. Probleem on tegelikkuses kala peas mis pidi kõige enne mädanema hakkama... See, et küsitavad ja kohati tobedad nõuded annavad selge signaali riigi peataolekust ja piisava kompetentsi vähesusest on tänane ajamärk. Tegelik põhjus on üleriigiline probleem, mitte ainult autovaldkonnas ja probleem on valitsejate arrogantsuses ütlen nagu varasemalt - meie riigis on riigiametnike diktatuur ja teadjamehed hoitakse teemadest eemal sest enam ei kuulata "alt üles" tulevat oskusteavet.\nBürokraatia sünnitab bürokraatiat. Pole ju tegelikult keeruline teha üks seadus, mis kestaks aastaküneid ja oleks lihtne ning kõigile arusaadav ja elu muutudes saab seda vajadusel täiendada, aga mida hakkavad siis tegema ametnikud, kui kõik asjad riigis toimivad? Loomulikult tuleks neist siis vähemalt pooled lahti lasta, sest nö korras asju ei pea hooldama sada hooldustöötajat, piisab kümnest. Ja nii nad istuvad ja püüavad näidata, et nad on oma kohal vajalikud ning mõtlevad lollusi välja.\nIlmselt käivad ka nemad oma autodega ülevaatusel ja vot tulebki üks selline tegelane käsile võtta ning kaks tundi talle ülevaatust teha ning mõne väikese asja eest korduv väänata. Ehk siis mõikab midagi.\nVäikse asja eest korduv väänata - ei ole probleemi sest tänane mkm77 lisa 4 leidub selliseid väikseid puuduseid. 2 tundi ülevaatust teha - ei ole probleemi kui alustan ülevaatajale saadetud juhendite lugemist, ainüksi registreerimistunnistuse andmete õigsuse kontrolli peale saaks kulutada tunnikese kui hakkan mõõtma sõiduki laiust kõrgust ja pikkust vastavalt juhendile kasutades loodi. Tegelikkuses ma ei ole pahane kui inimestel ei ole vajalikke teadmisi või auto kontrollimise kogemusi, ma olen pahane sellepärast et nad peavad endid kõrgema sordi inimsteks käitudes vastavalt. Kui näen uksel Maanteeameti inimest siis esimese asjana tõmbab kõhu alt külmaks ja tuleb mõte - kas nüüd on siis minu kord kätte jõudnud? Vot nii nõrgaks on minu psüühika aastate jooksul tehtud ülemuste poolt sest iga ebaausalt karistatud ülevaataja teema läheb hinge ja minuga on ühendust võtnud pajud, olen ise paljudes ülevaatuspunktides käinud ja vestelnud kolleegidega ning kuulnud nii mõndagi.\nJa tulebki niimoodi teha- kui nemad arvavad, et see ongi normaalne ülevaatus, mis nad kabinettides välja mõtlevad, siis peavad ka praktikas seda tunda saama. Praegu on ju olukord, kus seesama ametnik läheb ülevaatusele ja talle tehakse see 15 minutiga ära- ilmselge seaduserikkumine ja tema kabinetitöö mitteaustamine. Tuleb järgijäänud sõbrad-ülevaatajad ühe mütsi alla saada ning kõik ametnikud niimoodi läbi nu..ida, et läheb kabinetti tagasi ja kisub puruks kõik seni kaustadesse trükitud määrused.\nEi usu, et ametniku autole ülevaatus 15 minutiga ära tehakse, vanasti viidi auto reg. tunnistus ARK-i kui ülevaataja ise ei julgend... See on aga aegunud kuritegu ja kurjategijadki enam ei tööta seal. Nüüd on nende asemel tegelased kes ei oma piisavalt ülevaataja kogemust ja nii nad siis mõtlevad, et teevad hea reegli kuid ikkagi tekitab see hämmingut sest tihtilugu on elu tiba teine kui kontoriaknast välja vaadates... Ülevaatajal ei jää muud kui täita reegleid ja ega siis olukord nii katastroofiline kah ei ole, mõõtemääramatuse jama lõpetati 01.06. ja sellega võib harjudagi kui mõned korrad nädalas klient meid vaatab kui kuutõbist ja küsib kas ongi nii?


ADW: Agapornis fischeri: TEAVE - Linnud\nAgapornis fischeriFischeri armulind\nAutor Leah Blazek\nAgapornis fischeriehk Fischeri armulind on peamiselt Tansaanias, Kesk-Aafrika idaosas. Neid tuntakse ka Rwandast ja Burundist. Neid näeb kõige sagedamini Tansaania põhjaosades Nzega ja Singida, Serengetis, Arusha rahvuspargis, Victoria järve lõunaservas ja Victoria järves asuvatel Ukerewe saartel.(Dickinson, 2003; Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rauzon, 2001)\nAgapornis fischerielab kõrgustel 1100–2000 m. Nad elavad kuivades metsamaades, võsametsades ja savannides, kus domineerivadCommiphora,Akaatsia,baobabjaBalaniididpuud. Neid nähakse sageli ka põllumajanduspiirkondades.(Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Williams, 1963)\n1100 kuni 2000 m\n3608,92 kuni 6561,68 jalga\nFischeri armulinnud on erksavärvilised ja suhteliselt väikesed papagoid. Naised ja isased on välimuselt identsed. Isikute pikkus on 12,7–15 cm, tiibade siruulatus 88–89 mm ja kaal 42–58 g. Silmi ümbritseb valge rõngas, mis silmad silma paistab. Iiris on tumepruun, nokk on tumeranžikas-punane, lõppedes naridega lähedal valge ribaga. Nägu on oranž, muutudes oliivroheliseks ja pruuniks kuklasse kuni kukla keskkohani. Põsed on tumeoranžid, muutuvad kurgus heledamaks ja kõhul kollaseks. Ülejäänud keha on elav roheline. Tiivad on kehaga võrreldes tumedamat rohelist tooni. Saba on kiilukujuline ja peamiselt roheline, välja arvatud mõned sinised suled. Jalad on helehallid.(Bannerman, 1953; Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rogers, 1975; Soderburg, 1977; Vriends, 1978; Williams, 1963)\nEbaküpsedA. fischerivärvus on sama, mis täiskasvanutel, kuid nende suled ei ole nii erksavärvilised, noorlindudel näib olevat täiskasvanutega võrreldes lohakas ja tuhm sulestik. Noortel lindudel on ka alalõualuus must pigment. Vananedes muutuvad sulestiku värvid teravamaks ja lõualuu värvus tuhmub, kuni see üldse kaob.(Bannerman, 1953; Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rogers, 1975; Soderburg, 1977; Vriends, 1978; Williams, 1963)\n42 kuni 58 g\n1,48 kuni 2,04 untsi\n12,7 kuni 15 cm\n5.00 kuni 5.91 tolli\n88 kuni 98 mm\n3,46 kuni 3,86 tolli\nFischeri armulinnud, nagu teisedki perekonna armulinnud Armunud , elukaaslane. Armulinnu mõiste tekkis tugevast sidemest, mida paarilised omavahel sõlmivad. Eraldatuna kannatab iga inimese füüsiline tervis. Abikaasadele meeldib olla füüsilises kontaktis nii palju kui võimalik. Nad hellitavad üksteist hellitavalt ja hammustavad teineteise noka (see tegevus näib, et paar suudleb, kus tekkis üldnimi 'armulind').(Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Soderburg, 1977)\nperekonda hominidae kuuluvad järgmised taksonid\nPaaritumisrituaal leiab aset siis, kui isaslind läheneb emasele, edasi-tagasi sillerdades, samal ajal pead üles-alla tuikates ja säutsudes. Isane kordab seda käitumist ja läheneb seejärel emasele, et ta suhu tungiks.(Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Soderburg, 1977)\nOn elujõulisi metsikuid hübriideA. fischerija lähedane sugulane, Maskeeritud mees , kus need esinevad koos.(Forshaw, 2006; Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Soderburg, 1977)\nFischeri armulinnud on õõnsuste pesitsejad. Nad otsivad looduslikke õõnsusi kivimites, puudes, hoonetes või isegi mahajäetud pesades. Seejärel kogub emane nokas taimestikku, näiteks rohtu, varsi ja kooreribasid, et õõnsus vooderdada ja pesa luua. Lõpuks on pesa mahukas katusekonstruktsioon, millel on tunnel, mis viib suletud kambrisse, kus emane muneb ja istub munadel. Emaslind muutub pesitsedes väga agressiivseks, tigedaks ja kaitsvaks.Agapornis fischeriaretada kuivaperioodil jaanuarist aprillini ja juunist juulini. Emaslind muneb siduri kohta 3–8 muna. Munad on väikesed, ümmargused ja valged. Munad kooruvad pärast 21–23 päeva inkubeerimist. Noored lendavad umbes 38 päeva jooksul ja muutuvad iseseisvaks 4 1/2 nädalat pärast koorumist.(Fry et al., 1988; Hansell, 2000; MA, 1990; Teitler, 1979)\nAretusintervallAgapornis fischeriei ole hästi dokumenteeritud, kuid linnud võivad paljuneda kuni kaks korda aastas.\nPesitsusaegu on kaks, peamine pesitsusaeg on jaanuarist aprillini, millele järgneb lühem hooaeg, mis kestab juunist juulini.\n21 kuni 23 päeva\n4 1/2 nädalat\nMune inkubeerivad ainult naised. Samal ajal kui emane inkubeerib mune, toidab paariline teda regurgitatsiooni teel. Linnupojad kooruvad alasti ja abituna umbes 21–23 päeva pärast seda, kui emased munevad esmakordselt. Niipea, kui väikelinnulapsed kooruvad, hakkavad mõlemad vanemad poegi regurgitatsiooniprotsessi kaudu toitma.(Fry jt, 1988)\nPraegu ei ole loodusliku eluea kohta palju teavetAgapornis fischeri. Vangistatud Fischeri armulinnud võivad elada 15–25 aastat.(Teitler, 1979)\n12,6 (kõrge) aastat\nFischeri armulinnud kipuvad reisima kitsastes parvedes. Pikki vahemaid lennates lendavad karjad kiiresti ja otse. Karja suurus varieerub 10–20 inimesest kuni sadadeni, kui nad kogunevad toiduallikate juurde.(Forshaw, 2006; Rauzon, 2001)\nkus elab mandrill\nFischeri armulindude kodupiirkond ja territooriumi suurus ei ole hästi dokumenteeritud. Nad kipuvad viibima ühes üldises piirkonnas, kui põud või nälg ei sunni neid vee või toidu leidmiseks liikuma.(Dickinson, 2003)\nFischeri armulinnud on väga häälekad linnud. Nende kõned koosnevad kõrgetasemeliste ja valjete vidistamiste komplektidest. Paaritumisrituaal viiakse läbi füüsiliste ja vokaalsete märkide abil. Ähvarduse korral lendavad nad minema või punnitavad sulgi üles, et end suuremaks välja näha, ja avavad nokad, et vajadusel hammustada. Terviseseisundit saab määrata ka füüsiliste vihjete, näiteks puhkeasendi ja sulgede väljanägemise järgi.(Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Williams, 1963)\nFischeri armulinnud on maasöödad. Toituvad peamiselt seemnetest, kuid söövad ka puuvilju, näiteks väikseid viigimarju. Nad ei ole rändavad, kuid rändavad raskelt surudes toidu ja vee leidmiseks laialdaselt. Nad koguvad saagikoristuse ajal põllumajanduspiirkondi, et süüa kultiveeritud hirssi ja maisi. Fischeri armulinnud vajavad vett iga päev. Kui see on ebatavaliselt kuum, võib neid leida veeaukude või veeallikate lähedalt, kust nad saavad vett mitu korda päevas.(Fry jt, 1988; Rauzon, 2001; Williams, 1963)\nFischeri armulindude peamised teadaolevad röövloomad on pistrikud ( Falco biarmicus ).\nrüütel Falco biarmicus )\nFischeri armulinnud aitavad seemnete levikule kaasa puuviljade ja seemnete söömisega. Samuti on nad saakloomadeks röövlindudele, näiteks pistrikud ( Falco biarmicus ).\nFischeri armulinde on lemmikloomadena peetud alates 1550. aastatest. Neist sai osa eluslindude kaubandusest 1926. aastal. Esimene edukas vangistuses aretusAgapornis fischeridokumenteeriti 11. jaanuaril 1928. Aastaks 1931 oli Berliini loomaaed Saksamaal kasvatanud 68A. fischeriedukalt vangistuses. Praegu kasvatatakse ja müüakse neid lemmikloomadena peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Euroopas. 1987. aastalA. fischerioli maailmas enim kaubeldud lemmikloomade linnuliik.(Rauzon, 2001; Soderburg, 1977; Vriends, 1978)\nKui Fischeri armulinnud koguvad põllukultuure toitma, võib nende arv ulatuda mitmesajani. Nii palju kahjustavad nad sageli puuvilja- ja teraviljasaaki. Seetõttu tapavad põllumehed neid sageli, kuna neid peetakse kahjuriteks.(Forshaw, 2006; Higdon, 2001; Williams, 1963)\nPeamised ohudAgapornis fischerion eluslindude kaubandus ja inimeste elupaikade hävitamine. Populatsioone ei peeta praegu ohustatuks, kuid nagu enamiku papagoi liikide puhul, võivad populatsioonid muutuda haavatavaks, kui kogumist ja elupaikade hävitamist ei piirata.\nFischeri armulinde on vangistuses tervena hoida. Nad on aktiivsed linnud, kes vajavad palju ruumi. Puuriga piirdudes kipub nende tervis kannatama. Aktiivsuse ja häälekuse asemel istuvad nad sageli puuris põrandal nurgas. Negatiivsed füüsilised probleemid, nagu moltimine ja ülekaaluliseks muutumine, lühendavad ka vangistatu eluigaA. fischeri. Üllataval kombel ei tundu neil külma ilmaga kohanemisega palju probleeme olema, hoolimata sellest, et nende algne elupaik on troopiline. Kui neid hoitakse mustanditest eemal, võivad nad talvel hästi ilmaga hakkama saada.\nKõigist Armunud liigid,A. fischerion teadaolevalt kõige akrobaatikum.(Higdon, 2001; Soderburg, 1977; Teitler, 1979)\nLeah Blazek (autor), Kalamazoo kolledž, Ann Fraser (toimetaja, juhendaja), Kalamazoo kolledž.\nLithobates okaloosaeFlorida raba konn\nLoe Lithobates okaloosae (Florida raba konn) kohta loomaagentidest\nHippocampus erectus Horsefish (ka: Põhjamerihobu)\nLoe Hippocampus erectuse (Horsefish) kohta loomaagentide kohta\nLoe Fulmarus glacialis'est (põhjapoolne fulmar) loomaagentide kohta\nLoe Aythya affinis'e (väikseima koguse) kohta loomaagentide kohta\nLoe Lepilemuridae (sportlikud leemurid) kohta Animal Agentsist\nTrachops cirrhosusfringe-huultega nahkhiir\nLisateavet Trachops cirrhosuse (narmastest huultega nahkhiir) kohta leiate lehelt Animal Agents\nmust lendava rebase faktid\nkuidas armee sipelgad valmistavad bivakke?\nkui suured saavad Aafrika küünised konnad\npunatiivaliste musträstade elupaik\nsoolvees krevetid lõbusad faktid\ninduse jõe delfiinikiskjad\nkus elavad Jaapani makaagid


Kuidas oma loua alla vajuda,\nHingake aeglaselt sisse lugedes kaheni ning hingake aeglaselt välja lugedes kaheni. Puri vajus lonti. Hinded kanti päevikusse sisse. Lahtilükatud värav vajus iseendast kinni. Uks vajus mineja järel hääletult kinni.\nMehe jaoks sidusin allalangenud põsepoole pearätikuga kinni, et temal küsimusi ei tekiks, ise ütlesin kõrv tuikab, sain külma kui kuurist puid põlle sees tuppa tarisin. Jaa, saatuse eest ei pääse, suveks loodan lotendavad põsed tagasi saada ja suunurka saab ka sagedasema naeratusega ilusti kerkima panna.\nMiralda- Agaate 70a vana klient Parem treenige tasuta oma näolihaseid ja suunurgad ei vaju alla. Harjutusi leiab igalt poolt kui ise ei tule selle peale.\nÜhes "Tervis" numbris olid ka harjutused. Teine harjutus. Lebad selili soojal alusel, käed puusade kõrval, peopesad vastu maad.\nNina kaudu sügavalt sisse hingates surud lõua vastu rindkere ja tõstad võimalikult sirged jalad üles. Puusad ei kerki põrandalt. Sügavalt välja hingates liigub algasendisse esmalt pea, seejärel jalad.\nHetk lõdvestumiseks. Kolmas harjutus. Põrandat puudutavad põlved ja varbaotsad. Käed puusaliigestel. Lõug vastu rinda.\nSügavalt kopsu ülemisse osasse sisse hingates ajad pea kuklasse, õlad tõusevad üles, venitad selgroogu ja surud tiivad taha. Neljas harjutus. Istud sirge seljaga, peopesad puusade juures, sõrmed ettepoole suunatud. Pöörake pead 45 kraadi ja suruge oma lõug rinnale algul ühel pool ning seejärel teisel pool.\nJätkake sügavat ja kerget hingamist 10—15 minuti jooksul, püüdes kogu keha täielikult lõdvestada. Lamage seljal, jalad põlvedest painutatud.\nUuringud näitavad, et me peame harjutustega nädala jooksul põletama vähemalt kalorit. Mõned allikad soovitavad teha harjutusi iga päev 66 minutit.\nSee nõuab väga palju aega, kuid seda saab kergesti saavutada, kui sõidate jalgrattaga tööle või kooli ning muudate selle osaks oma iganädalasest harjutusteprogrammist. Jalgrattaga sõitmine põletab kalorit tunnis, nii et kui te teete seda kaks korda päevas, annab see kokku päris suure numbri.\nEi ole mingit kahtlust, et jalgrattasõiduga kaasnevad füüsilised harjutused vähendavad selliste probleemide riski nagu depressioon, stress ja ärevus.


Lehekülg:Ivanhoe Scott-Tammsaare 1926.djvu/498 – Vikitekstid\nLehekülg:Ivanhoe Scott-Tammsaare 1926.djvu/498\n„Kõige selle truudusavalduse peale vaatamata,“ ütles Ivanhoe krahv von Essexile, „on ometi hea, et kuningas teid, suursugune krahv, ja nii palju teisi ustavaid pooldajaid kaasa on võtnud.“\nKrahv naeratas ja raputas pead.\n„Vapper Ivanhoe,“ ütles ta, „sa tunned meie isandat ometi nii hästi ja ikkagi sa arvad, et tema nii tarka ettevaatust tarvitanud! Mina olin Yorki poole teel, sest ma kuulsin, et prints Johann seal peremeest mängivat, ja nõnda tabasin ma kuninga, kes tõsise rändava rüütlina ihuüksi siiapoole kihutas, et isiklikult tempelrüütli ja juudi vahelmist asja lõpetada. Mina tulin peaaegu tema tahtmise vastu oma salgaga kaasa.“\n„Ja mis sõnumeid kuuldub Yorki poolt, vahva krahv?“ küsis Ivanhoe; „panevad äraandjad meile seal vastu?“\n„Mitte rohkem kui detsembri lumi juuli päikesele,“ ütles krahv; „nad põgenevad laiali ja selle sõnumi tõi meile mitte keegi muu kui Johann ise.“\n„Äraandja! Tänamatu häbemata äraandja!“ ütles Ivanhoe. „Kas Richard ei lasknud teda vangitorni heita?“\n„O, tema võttis ta vastu, nagu oleksid nad pärast mõnesugust jahikäiku kokku saanud, ning minu ja mu sõdurite peale näidates ta ütles: „Näed sa, vend, mul on mõned vihased inimesed kaasas, sa teeksid hästi, kui läheksid meie ema juurde ja kinnitaksid temale mu lapselikku armastust — ning jää seniks sinna, kui meeleolu on rahulikumaks muutunud.“\n„Ja see on kõik, mis ta ütles?“ küsis Ivanhoe; „kas ei pea siin igaüks ütlema, et see vürst oma pehmusega äraandmisele just ukutab?“\n„Just nõnda,“ vastas krahv, „nagu see surmalegi ukutab, kes hädaohtliku haavaga võitlusse läheb.“\n„Ma annan teile teie nalja andeks, härra krahv,“ ütles Ivanhoe, „kuid pidage meeles, mina panin kaalule ainult iseoma elu, kuna Richard aga kogu kuningriigi tuleviku.“\n„Need,“ vastas krahv, „kes eriti hooletud iseenda vastu, on harva tähelepanelikud ka teiste vastu. Kuid ruttame\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Ivanhoe_Scott-Tammsaare_1926.djvu/498&oldid=47144"


Plangud raseduse ajal - Ilu ja mood - 2020\nPõhilised harjutused on raseduse ajal üsna keerulised ja hooldatavad, sest teie südamik asub rindkere otsas just mao kohal, mis on ala, mida kasutatakse lapse hoidmiseks. Kuid on olemas mõned põhilised harjutused, mida selle aja jooksul võiksite teha, et mitte ainult tugevaks oma kõhtu, vaid ka aidata teil lapse sünniga palju paremini toime tulla. Üks suuremaid põhiharjutusi, mida sa sel ajal teha võiksid, on plangud, mis on väga kasulikud, kui tead, mida teed. Plaadid on väga kasulikud, et aidata luua oma põhitugevust mitte ainult endale, vaid ka piisava lapse sünnituse abistamiseks. Plaadid on kergesti teostatavad ja lihtsate juhistega kõik, mida pead tegema, on keskenduda ja liikuda igasse treeningusse hoolikalt, andes oma kehale palju vajalikku aega, et toime tulla iga liikumisega.\nPlatvormide eelised raseduse ajal:\nParim koht selleks, et saada vajalikke plaate, mis on vajalikud plaatide harjutuste tegemiseks, on online ja on mitmeid organisatsioone, kes panevad teile tasuta teavet, et tegelda iga päev platvormidega. Alati on siiski parem, kui te ei tee ennast liiga väikeseks, kui ei kahjusta last. On hea, et te harjutate oma südamiku tugevdamise vahendit, kuid teete seda ilma, et see kahjustaks teie lapse kasvu ja arengut. Kui kogute teavet, mida saate veebis koguda, olete valmis võtma kõik plangud kasutama vabalt ilma lisaküsimusteta. Igaühele oma, kuigi nii, et igal inimesel on teistsugune lahendus plaatidega tegelemiseks, on parem saavutada parimad tulemused, mida sa tunned end mugavalt.\nNäe rohkem: Raskuste tõstmine raseduse ajal\nRasedad on lapse jaoks väga head, kui tead, mida teed ja külgplaat on üks vanimaid harjutusi raamatus. Sellel külgplaadil on kaks külge, mis sisaldavad traditsioonilist külgplaati ja modifitseeritud külgplaati. Modifitseeritud külgplaati kasutatakse tegelikult palju rohkem tänapäeval, kuna see aitab suurendada tuuma tugevust palju lihtsamalt ja kiiremini kui traditsiooniline külgplaat.\nNäe rohkem: Zumba raseduse ajal\nTraditsioonilised platvormid raseduse ajal nõuavad, et te põlvitaksite neljapidi ja lükate oma randmed sissepoole parimate tulemuste saavutamiseks, kuid see paneb teie kõhule sügava raseduse ajal üsna koormuse, mistõttu on väga oluline, et te läbiksite kupli muutmine.\nSee on väga oluline protsess, mida saate teha, kui te rase teete, sest raseduse ajal võite kaotada teatud paindlikkusviisid, mistõttu on väga oluline, et te teeksite harjutuses mõningaid muudatusi, nagu ühe põlve langetamine, kui te tunne, et olete ennast hoopis laiendav. On väga vajalik, et sa leiad oma platvormide tegemise vahendid, et seda ise kohandada.\nplaanide tegemine raseduse ajal on väga hea, et aidata luua põhitugevust ja anda teile võimalus käsitleda nii oma rasedusperioodi kui ka teie tööjõudu, et jääda sihikindlaks ja leida oma magus koht parimate tulemuste saamiseks, nii et kui inimene küsib, kas sa teed plaadid raseduse ajal teavad täpselt, mida öelda.\nNäe rohkem: Kegeli harjutused raseduse ajal\nVaata videot: Treeni koos beebiga (Detsember 2020).\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ Plangud raseduse ajal


üleminekuastmeks - 4 õppematerjali - Annaabi.ee\n"üleminekuastmeks" - 4 õppematerjali\nNiidud Referaat Sisukord: · Sisukord · Mis on niit? · Mis on looduslikud niidud? · Minevikust olevikku, olevikust tulevikku · Ajas tagasi rännates · Luha- ehk lamminiidud · Loopealsed ehk alvarid · Pärandkooslus · Aruniidud · Lamminiidud · Rannaniidud · Soostunud niidud · Niidud tänapäeval · Kasutatud kirjandus Mis on niit? Niit...\nLaugastes ja älvestes – skorpionsammal, mändvetikad, ujuv penikeel. -laukasse elama järveselgrootud, sh teod ja karbid. NIIDUD Niit on puudeta või väheste puudega ala, kus kasvavad põhiliselt rohttaimed. Kui puid ja põõsaid on 10-50%, on tegu puisniiduga. See on üleminekuastmeks niidu ja metsa vahel. Rohumaa – see hõlmab lisaks niitudele ka heina- ja karjamaid. Inimmõju alusel võib niidud jaotada: -pool-looduslikeks -kultuurniitudeks Kasvutingimuste alusel jaotatakse niidud 4 suurde rühma: -aruniidud -lamminiidud -rannikuniidud -soostunud niidud Ka mujal maailmas on meie niitudele sarnaseid taimekooslusi, nt Aasias stepid, Aafrikas savannid ja Ameerikas preeriad. Niitude kuj...\nEesti elustik ja elukooslused - Tallinna Ülikool\nNiit Mis on niit? Niit on puudeta või väheste puudega ala, kus kasvavad põhiliselt rohttaimed. Kui puid ja põõsaid on 10-50%, on tegu puisniiduga. See on üleminekuastmeks niidu ja metsa vahel. Nimetus "niit" tuleneb sõnast “niitjas”, mis tähistab seal kasvavaid niitjate lehtedega taimi. Tihti kasutatakse niidu asemel mõistet rohumaa, kuid päris täpne see ei ole. Rohumaal on laiem tähendus – see hõlmab lisaks niitudele ka heina- ja karjamaid. Inimmõju alusel võib niidud jaotada pool-looduslikeks ja kultuurniitudeks. Kasvutingimuste alusel jaotatakse niidud 4 suurde rühma: aru-, lammi-, rann...


Savisaare eest maksab Tallinnale ligi 120 000 eurot tagasi Keskerakond | Korruptsioonivaba Eesti\n«Erakond teatas kirjaga vahetult enne koosolekut, et täidab Edgar Savisaare ettekirjutuse tema eest,» kinnitas ERJK finantsnõunik Zoja Masso BNSile. «Kuna erakond ise ei teinud konkreetset ettepanekut maksegraafiku osas, graafikut aga soovis, siis komisjon otsustas, et annab aega neli kuud, iga kuu 15. kuupäevaks üks neljandik alates veebruari 15. kuupäevast,» lisas Masso.\nKeskerakonna peasekretär Jaak Aab kinnitas BNSile, et erakond on nõus Tallinnale raha Savisaare eest tagastama, kuna Savisaar seda ise ei tee. «Erakonna juhatus arutas seda ja andis ERJK-le sellekohase lubaduse,» ütles ta.\n«Kui Savisaar ei maksa, siis pööratakse nõue kolmekordses määras Keskerakonna vastu,» lausus ta ja lisas, et ERJK tegi juba möödunud aasta lõpus ettepaneku kaasata Savisaarelt raha nõudmise protsessi Keskerakond. «Me ei soovi seda ja pigem maksame selle summa ühekordses määras Savisaare eest.»\nSamas peab erakond tema sõnul läbirääkimisi, et Savisaar Tallinnale makstava raha mingi perioodi jooksul tagastaks. «Selle taga on ka palgaleping. Kui ta oleks nõus, siis me sõlmiksime palgalepingu ja hakkaksime palgast mingit osa kinni pidama,» ütles ta.\nAab märkis, et Keskerakond ei ole siiani jõudnud Savisaarega kokkuleppele talle 3500 euro suuruse palga maksmises ja kokkuleppe viibimise üks põhjus on ka erakonna plaan hakata sellest Tallinnale makstavat raha jupphaaval kinni pidama. «Neid ettepanekuid on talle tehtud − no ei tule sealt selget vastust,» ütles Aab.\nERJK kohustas Savisaart juba 2015. aasta jaanuaris oma ettekirjutusega tagastama keelatud annetus kogusummas 116 642,89 eurot Tallinna linnale ja kõrvaldama puudused Keskerakonnale esitatud 2013. aasta kohalike valimiste kampaania aruandes ning esitama komisjonile tõendid nende kohustuste täitmise kohta.\nKeelatud annetus seisnes Savisaare valimiskampaania kulude tasumises Tallinna linna poolt. Tegemist oli «Tallinn liigub» kampaaniaga ning Hiiu staadioni reklaamidega.\nSavisaar vaidlustas ettekirjutuse kohtus, millega seotud kohtuvaidlus lõppes 10. novembril riigikohtu otsusega jätta Savisaare kaebus rahuldamata. Sellega oli komisjoni ettekirjutus jõustunud.


Nõrgad kõhulihased, mida katab pehmemat sorti kaitsekiht, on minevik!\nTreener-massöör pakub terviklikku lähenemisviisi nõrgenenud kõhulihaste treenimiseks harjutuste ja massaaži abil. Meetod põhineb arusaamal, et rasvkudet on kolme liiki ning ravi lähtub täpselt seda silmas pidades.\nPakume voucherit, mis võimaldab teil saada valikuliselt:\n- 55 minutit massaaži\n- 55 minutit individuaalset treeningut treeneriga\n- 8-kordne rühmatreeningu kuur\nTasuta jagatakse nõuandeid toitumise kohta.\nNB! Soetatud voucherid võib liita ja moodustada koos treener- massööriga individuaalse taastusravi programmi.\nTeenus sobib nii meestele kui ka naistele.\nNB! Vajalik on eelnev registreerimine, helistades telefonil, mille saab kohe pärast voucheri ostmist, või kirjutades sõnumi.\nOstetud voucher kehtib kuni15.10.2017\nMeetod põhineb arusaamal, et rasvkude on kolme liiki ning ravi lähtub täpselt seda silmas pidades.\n1. Vistseraalne rasv kõhuõõnes – on rippuva kõhu põhjus, vallandab diabeeti, häirib normaalset ainevahetust energia tasemel. Ravitakse kõhulihaste harjutustega ja Pilates meetodi harjutustega.\n2. Keharasv - liigne rasvkude, istuva eluviisi poolt põhjustatud kehva ainevahetuse tagajärg. Kõik lihased kehas vajavad regulaarset koormust ja sügavat töötlemist. Selle tulemusena põletavad treenitud lihased rasvkoe ja parandavad lümfivoolu.\n3. Valgu ja jääkainete lümfiturse (toksiinid, surnud rakud, tolm) tekib istuva eluviisi, stressi, aeglustunud ainevahetusest. Esmane turse võib põhjustada lümfivoolu ummikud. Koed muutuvad kõvaks ja põletikuliseks. Moodustub valgurikas põletikuline turse. Ravitakse erinevate massaažidega: lümfimassaaži, Kupumassaaži, segmentaarse, Hiina Gua Sha, tselluliidivastase tehnikaga, energeetiliste meridiaankanalite aktiveerimisega,mis vastutavad maksa, soolestiku ja kõhunäärme eest.


Varude indeksite kauplemise strateegiad, Põhjalik juhend investeerimise alustamiseks\nKontakt Uudised Tööpakkumised. Futuurlepingu hind võib enne tarnimist muutuda. Teine samm on välja selgitada, kuidas siseneda ja sealt lahkuda, ja see on kindlasti olulisem kui esimene. D] paljusid teisi kontseptsioone ja aspekte … Algajad või algajad ["algajad"] investorid ja kauplejad teevad alati Viga. Teatud päevasisese kauplemise signaale otsides on teil suurem tõenäosus õnnestuda. Võib meeldida.\nReaalajas kauplemise ajal saab tõmmata rohkem trendijooni, et näha iga trendi erineva tasemega. Rohkemate trendijoonte joonistamine võib anda rohkem signaale ja anda ka suurema ülevaate muutuvast turudünaamikast. Seejärel eraldage need aktsiad, mis on indeksiga võrreldes suhteliselt nõrgad või tugevad.\nAktsias on rohkem võimalusi, mis liigub rohkem.\nKuidas valida aktsiaid kauplemiseks päevasiseselt: sisenemise ja väljalangemise strateegiad\nKui indeksid ja turu futuurid liiguvad kõrgemale, peaksid kauplejad ostma aktsiaid, mis liiguvad ülespoole agressiivsemalt kui futuurid. Kui futuurid tõmbuvad tagasi, ei tõmba tugev aktsia nii palju tagasi või ei pruugi isegi üldse tagasi tõmmata.\nNeed on aktsiad, millega kaubelda tõusutrendis, kuna need viivad turgu kõrgemale ja pakuvad seega suuremat kasumipotentsiaali. Kui indeksid ja turu futuurid langevad, võib turult rohkem langevate aktsiate lühikeseks müümine olla tulus. Kui futuurid liiguvad langustrendi piires kõrgemale, ei liigu nõrk aktsia nii palju üles või ei liigu üldse.\nTäna tutvume aktsiaindeksiga, mis on saadaval kauplemiseks paljudes terminalides - DAX 30 indeks.\nNõrgad aktsiad pakuvad turu languse korral suuremat kasumipotentsiaali. Turust tugevamad või nõrgemad aktsiad ja ETFid võivad iga päev muutuda, kuigi teatud sektorid võivad olla nädalaid järjest suhteliselt tugevad või nõrgad.\nMõlemad ETF-id liikusid kogu päeva vältel kõrgemal, kuid kuna XLK-l oli nii suur rallivõit ja tagasilöögil veidi väiksem langus, oli see turuliider ja edestas SPY-d suhteliselt suhteliselt.\nKui kavatsete midagi osta, valige kõige tugevam investeering. Sama kehtib ka lühikese tehingu puhul. Lühikeseks müüjad peaksid eraldama suhteliselt nõrgad aktsiad või ETFid.\nSel viisil, kui hinnad langevad, olete tõenäoliselt aktsiates või ETFides, mis langevad kõige rohkem, suurendades seeläbi kaubanduse kasumipotentsiaali. Ole kannatlik ja oota tagasitõmbamist Trendijooned on lihtsalt ligikaudne visuaalne juhend hinnalainete alguse ja lõpu kohta.\nSeega, kui valite päevasisese kauplemise jaoks aktsiaid, saavad kauplejad kasutada trendijooni varakult järgmise hinnalaine suundumiseks suundumuse suunas.\nOsavoimaluste tehingute kvalifitseeritud maksustamine\nArmsi poolt välja töötatud ettevõtjate indeks TRIN lühidalt on lühiajaline kauplemisindeks, mis pakub päevakäitajale ja pikaajalisele investorile ülevaate, kuidas aktsiahinna muutusi reguleerib maht - mitte aeg.\nAga kuidas valida õige varud päevasisest kauplemiseks?\nPika positsiooni sisenemisel ostke pärast seda, kui hind liigub trendijoone suunas ja seejärel kõrgemale tagasi. Tõusva trendijooni joonistamiseks on vaja madalat ja seejärel kõrgemat madalamat hinda.\nNeid kahte punkti ühendav joon tõmmatakse paremale. Alloleval diagrammil põrkab hind paar korda trendijoonelt, enne kui hind sellest kolmandat korda läbi kukub.\nLühikeseks müümine langustrendis oleks sarnane. Peaksite ootama, kuni hind liigub ülespoole langeva trendijooneni. Siis, kui aktsia hakkab tagasi alla liikuma, kasutate seda kande tegemiseks kauplemissignaalina.\nOlles kannatlikud, pakuvad need kaks pikka tehingut madala riskiga sisenemist. Ost tehakse lähedal stop-loss tasemele, mis asetatakse paar senti allpool trendijooni või kõige madalam madalaim hind, mis tehti vahetult enne sisenemist.\nVarude valimise reeglid kauplemisel päevasel\nNagu varem mainitud, ei jätku suundumusi lõpmatuseni, seega kaotatakse tehinguid. Kuid seni, kuni kogukasum saadakse isegi kahjumiga, on see oluline. Allikas: Admiral Markets MT4. Kontakt Uudised Tööpakkumised. Kas kauplemisplaan koos selle plaani eeskirjadega väiksematesse krüptovaluutadesse investeerimine strateegia jaoks? Kuidas bitcoinidega sularahaga kaubelda on palju veebisaite, nagu e-kaubandus, mis on ilmselt kõige populaarsem.\nKuid seal on palju iseseisvaid programme, Varude indeksite kauplemise strateegiad mis on parim rakendus krüptokaubanduse jaoks milline ettevõte muudab oma nime ja investeerib bitcoini oma teed ilma maakleri hinna. Vastus: Futuuride ja optsioonide kauplemine boss kapitali binaarsete optsioonide ülevaade kõrge riskiga kõrge kasumiga investeering, kuna see on spekulatiivne ja milline ettevõte muudab oma nime ja investeerib bitcoini turu kaubanduse krüptomärgid.\nInvesteerimise algetapis on alati soovitatav, et börsimaakler juhiks teid oma kauplemisprotsessis, nii et te ei pruugi oma investeeringut kaotustesse viia. Põhjused aktsiate valikul peatub kauplemine. Kõige ilmsem: selle kuu valikud aegusid … Teine: USA-s ei pea iga kuu investorile või kauplejale kauplemiseks esitama iga kuu … Näiteks: Ameerika Ühendriikides Septembri optsioonide ahelad kuvatakse reedeni, USA-s on iga kuu 3.\nHinnad tõusevad ja langevad.\nTänu oma vahendajate krüptokaubandusrobot ja vahendajale helistades saavad septembri võimaluste positsioonid maakleri krüpto tutvustamine ja investorid endiselt vaadata ja müüa septembri valikuid … Kui mai võimalused aeguvad, järgides juuni ja juuli valikute ahelaid, Septembri valikuid forexi kauplemine bitcoinidega uuesti.\nNeid termineid on alates valiku algusest kasutatud rohkem kui sada aastat tagasi tulipumiapäevaks. Põhieesmärk on "Sinu poole kutsuda" oma varud või "panna sulle" minu varud. Sa pead leidma maakleri, kes võtaks tasu suhteliselt madalate tasude eest, pakkudes samas teile täielikku ressursside kogumit, et forexi kauplemine bitcoinidega oma kauplemiskogemus lihtsamaks. Peamine eristav tegur kauplemise ja investeeringute vahel on see, et kaupleja otsib aktiivselt turu liikumist kasumi saamiseks, kuid investor ootab tavaliselt oma portfelli varade pikaajaliste hinnamuutuste kasumit.\nTavaliselt teeb kaupleja kümneid või millal bitcoini tuletisinstrumendid kauplema hakkavad kauplusi ühe nädala jooksul, samal Varude indeksite kauplemise strateegiad kui kauplemine bitcoini ja eetriumi vahel on vara ostmiseks ja hoidmiseks kuu või aasta jooksul.\nAugustis kaubeldi mündiga dollari piiri lähedal, ulatudes esimest korda kahe aasta jooksul dollarini. Krüptovaluutade Varude indeksite kauplemise strateegiad ettevõtja ei saa endale lubada alahinnata kauplemisstrateegia tähtsust - esimene samm kauplemisstrateegia loomisel on kauplemiskava olemasolu.\nKaubanduskava sarnaneb ettevõtlusplaani koostamisega ettevõtlusega tegelemiseks. Kauplemisplaan aitab teil loogilise traditsiooni otsustada kiire turuliikumise perioodidel, kui emotsioonid võivad viia otsuste tegemiseni. Teie kauplemisstrateegia peaks sisaldama turu ideoloogiat - konkreetset eesmärki võlgnevusest väljumine, ennetähtaegselt pensionile jäämine, oma esimese miljoni panuse andmine tegutsema oma motiveeriva tegurina oma varanduse millal bitcoini tuletisinstrumendid kauplema hakkavad turul.\nÜlaltoodud kauplemisskeem näitab, et Tesla on olnud järjekindlalt tõusnud, mida iseloomustavad kaubanduse krüptomärgid tugi- ja binaarne võimalus kuidas alustada - näiteks on varu teenige raha bitcoiinide müügi ostmisel katalüsaatori, näiteks toote käivitamise või juhtimise muutuste tõttu, viimase kolme nädala jooksul.\nVeenduge ka, et teie forexi kauplemine bitcoinidega sisaldab põhjalikku analüüsi Varude indeksite kauplemise strateegiad ülemaailmseid sündmusi, näiteks naftahindu mõjutavaid sõdu ja tehnilist analüüsi kauplemisreeglid, mis põhinevad hinna ja mahu muutustel.\nTe peaksite kasutama seda teavet, et määrata kindlaks, milline on teie ametikoht, teie väljumine, kui kaubandus läheb, ja teie põgenemine, kui kaubandus on teie plaanidega vastuolus. Tehnoloogia võib aidata uutel ettevõtjatel vähendada kaubandustõkkeid, automatiseerides paljusid tegevusi, mis võivad nõuda bitcoini kasutamine vs investeerimine vaimset pingutust. Allpool on mõned viited tehnoloogia kasutamiseks, et saada võimalikult lühikese aja jooksul paremaks kauplejaks.\nKui vahemaksed ei tehta ja kui terase hinna tõus vägivaldselt liigub, võib suureneda märkimisväärne krediidirisk. Selle vältimiseks kasutavad vahetuskursid marginaalisüsteemi. Vastavalt marginaalisüsteemile peavad mõlemad pooled andma vahetuse teel marginaalikaubandus bitcoin x summa. See summa on väike protsent kogu lepingust.\nSeda summat nimetatakse esialgseks investeerimine bitcoini algajatele. Kuna terase väärtus muutub, muutub ka lepingu väärtus. Kui lepingu väärtus krüptovaluutasse investeerimine on parem kui, tuleb uurige kahendvalikuid suurendada terase hinnamuutuse vastav summa. Neile kaubeldakse organiseeritud vahetuses 2.\nKrediidirisk kaotatakse marginaalisüsteemiga. Mõlemad osapooled hoiavad osa lepingust arvelduskojaga. Nii ostja kui ka müüja on seotud lepingutingimustega ja oodatakse lepingu krüptovaluuta investeerimiskursus põhjalik […]. Valikud Leping:. Optsioonileping bitcoini kasutamine vs investeerimine midagi, kuid õigust osta või müüa teatud aja jooksul teatud hinnaga.\nOstja optsioonilepingu tunnuseks on see, et ostjal on õigus osta, kuid ta võib osta või isegi lepingu tühistada. Seega on ostjate maksimaalne kahjum ainult esialgne summa, mida maksti õiguste saamiseks. Erinevalt ostjatest on müüjatega sõlmitud Varude indeksite kauplemise strateegiad kohustuslikud.\nKui müüja sõlmib lepingu, peab ta tarnima vara kindlaksmääratud kuupäeval ja kokkulepitud hinnaga. Pange tähele, et valikul on ainult õigus midagi teha.\nTegevus ei ole kohustuslik.\nOstjale on see ainult õigus, mitte kohustus, kuid müüja jaoks on see kohustus … Näiteks soovite kulda osta. Lihtsalt öeldes kajastab indeks kapitali üldist kasumlikkust. See on peamine erinevus DAX 30 ja muud indeksid. DAX 30 eripärad DAX 30 indeks on tihedalt seotud Saksamaa majandusega: kui riigi majanduslik olukord paraneb, kasvab ka indeks.\nIndeksisse kantud ettevõtete loetelu pole fikseeritud ja igavesti - see võib muutuda vastavalt ettevõtete kapitaliseeritusele. Kui ettevõte kannatab tõsiseid kahjusid, võidakse see indeksist välja jätta; vastupidi, kui ettevõte kogub tempot, suurendab oma kasumit ja kapitaliseeritust, võidakse see indeksisse lisada.\nEttevõtete loetelu parandatakse kord kvartalis. Nüüd mõelgem välja, kuidas kaubelda DAX 30 ja milliseid strateegiaid kasutada.\nKuidas DAX 30 kaubelda? Peamised aktsiaindeksid Paljude kauplejate jaoks on indeksid midagi silmapaistvat, kuid asjad on palju lihtsamad, kui tundub.\nКурс доллара на 2021 год. Девальвация рубля и доллара: что делать? Курс доллара на сегодня.\nKui vabanete, vabanete kahtlustest mis tahes indeksi diagramm Euroopa valuutapaaride graafikud või aktsiate graafikud. Indeksite ja muude instrumentide graafikud, olgu need siis tulbad või Jaapani küünlajalad, ei erine eriti palju, mis tähendab, et teoreetiliselt kehtivad nende suhtes juba olemasolevad või varsti ilmuvad kauplemisstrateegiad.\nMa ei saa kõigist rääkida kauplemise strateegiad ühes artiklis, nii et keskendume neile, kellel pole näitajad. DAX 30 kauplemine graafilise analüüsi abil Nagu kõigi teiste diagrammide puhul, on ka DAX 30 moodustab sageli erinevaid graafilise analüüsi mustrid. Neid on üsna lihtne leida, kui kaupleja on nendega tuttav. Suundumuste jätkumise mustrid on kõige sagedasemad. Samal ajal pidage meeles ajakava te vaatate.\nIndeks või meie puhul a CFD DAX 30 DE30ei ole a valuutapaari kaubeldakse 5 päeva nädalas ilma pausideta - indeks peatab kauplemise kauplemissessiooni lõpus.\nAruanne kaubanduse strateegia kohta\nImpulsi indikaator binaarsed valikud


posted by Kaspar at 2:17 PM\nWebpage up and second camp coming!\nUh... mõned küsimused:\nKas see laager on selline kus nagu on võimalik selle kõrvalt koolis õppimas kah käia?\nTeine küsimus, et kas sellest treeningust mingit mugavamat varianti, ei ole, kus ei pea iga natukese aja tagant veits magama. Ei kujuta eriti ette elu niiviisi, et leiaks pidevalt võimalusi magada keset päeva.\nNäiteks kaks korda päevas magada, et õhtul, ja hommikul. Et öösel saaks siis õppida/lugeda/programmeerida vms...\n1) põhimõtteliset on kõrvalt võimalik õppimas käia küll. Sõltub muidugi inimesest ja sõltub mitmendat päeva laager kestnud on. Esimesed 2 päeva pole probleem. Siis läheb raskemaks ja peale seda jälle on see ilmselt suht võimalik.\n2) Võimalusi on mitmeid. Juba lihtsalt päevane uinak vähendab kogu ööpäevast uneaja vajadust.\n8:55 PM, April 20, 2006\n10:07 AM, December 04, 2009