Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon–Riigi Teataja\nVastu võetud 04.11.1950\nKonventsiooni (täiendatud protokollidega nr 2, 3, 5, ja 8) ning selle lisaprotokollide nr 1, 4, 7, 9, 10 ja 11 ratifitseerimise seadus\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni jõustumise kohta\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 7 jõustumise kohta\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 9 jõustumise kohta\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 11 jõustumise kohta\nKonventsiooni lisaprotokolli nr 6 ratifitseerimise seadus\nInimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokoll nr 6 surmanuhtluse kaotamise kohta\nKonventsiooni protokolli nr 13 surmanuhtluse igas olukorras kaotamise kohta ratifitseerimise seadus\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 13 jõustumise kohta\nKonventsiooni protokolli nr 14, millega muudetakse konventsiooni kontrollsüsteemi, ratifitseerimise seadus\nInimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokoll nr 14, millega muudetakse konventsiooni kontrollsüsteemi\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 14 ajutise kohaldamise kohta\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 14 jõustumise kohta\nKonventsiooni ja protokollide terviktekstid [sisaldavad protokollidega tehtud jõustunud muudatusi ja täiendusi]\nKonventsiooni tõlke uus redaktsioon, mis asendab konventsiooni varasema tõlke ja sisaldab protokolliga nr 14 tehtud muudatusi\nProtokollide tõlke uus redaktsioon\nProtokoll nr 15 inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni muutmise kohta\nVälisministeeriumi teadaanne konventsiooni protokolli nr 15 jõustumise kohta\nInimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (01.08.2021 sõnastuses, sisaldab protokollidega 14 ja 15 tehtud muudatusi)\nKäesolevale konventsioonile allakirjutanud valitsused, olles Euroopa Nõukogu liikmeks,\narvestades Inimõiguste Ülddeklaratsiooni, mille kuulutas välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 10. detsembril 1948. a;\narvestades, et selle deklaratsiooni eesmärk on kindlustada temas kuulutatud õiguste üldist ja tõhusat tunnustamist ja järgimist;\narvestades, et Euroopa Nõukogu eesmärk on suurema ühtsuse saavutamine tema liikmete vahel ning et üheks selle eesmärgi saavutamise vahendiks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine ning jätkuv elluviimine;\ntaaskinnitades oma sügavat usku neisse põhivabadustesse, mis on õigluse ja rahu aluseks maailmas ning mida kõige paremini tagab ühelt poolt tõhus poliitiline demokraatia ning teiselt poolt inimõiguste, millest nad sõltuvad, üldine mõistmine ja järgimine;\nolles otsustanud kui ühel meelel olevad ja ühiste poliitiliste traditsioonide, ideaalide, vabaduse ja seaduslikkusega Euroopa riikide valitsused, astuda esimesi samme mõnede ülddeklaratsioonis sätestatud õiguste kollektiivseks tagamiseks,\nKõrged Lepinguosalised tagavad igaühele, kes on nende jurisdiktsiooni all, käesoleva konventsiooni I osas määratletud õigused ja vabadused.\n1. Igaühe õigust elule kaitstakse seadusega. Kelleltki ei või tahtlikult võtta elu, välja arvatud kohtuotsuse täideviimisega, mis järgneb süüdimõistmisele kuriteos, mille eest seadus näeb ette taolise karistuse.\n2. Elu võtmist ei käsitata käesoleva artikli rikkumisena, kui see tuleneb absoluutsest vajadusest kasutada jõudu:\nKedagi ei või piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada.\n1. Kedagi ei või pidada orjuses ega sunduses.\n2. Kelleltki ei või nõuda sunniviisilist või kohustuslikku töötamist.\n3. Käesoleva artikli järgi mõiste «sunniviisiline või kohustuslik töötamine» ei hõlma:\nd) tööd või teenistust tavalise kodanikukohustuse osana.\n1. Igaühel on õigus isikuvabadusele ja turvalisusele. Kelleltki ei või võtta tema vabadust, välja arvatud seaduses kindlaksmääratud korras järgmistel juhtudel:\na) seaduslik kinnipidamine pädeva kohtu süüdimõistva otsuse alusel;\nb) seaduslik vahistamine või kinnipidamine kohtu seadusliku korralduse täitmatajätmise eest või seaduses ettenähtud kohustuse täitmise tagamiseks;\nc) seaduslik vahistamine või kinnipidamine, et tuua ta pädeva õigusvõimu ette põhjendatult kahtlustatuna õiguserikkumises või kui põhjendatult peetakse vajalikuks takistada õiguserikkumise toimepanekut või põgenemist pärast seda;\nd) seadusliku korralduse alusel alaealise kinnipidamine hariduslikuks järelevalveks või tema seaduslik kinnipidamine pädeva õigusvõimu ette toomiseks;\ne) seaduslik kinnipidamine, takistamaks nakkushaiguste levikut, samuti ebaterve psüühikaga isikute, alkohoolikute, narkomaanide või hulkurite seaduslik kinnipidamine;\nf) seaduslik vahistamine või kinnipidamine, vältimaks tema loata sissesõitu riiki või et võtta meetmeid tema väljasaatmiseks või -andmiseks.\n2. Igale vahistatule teatatakse talle arusaadavas keeles viivitamata tema vahistamise põhjused ja kõik tema vastu esitatud süüdistused.\n3. Iga käesoleva artikli lõike 1 punkti c kohaselt vahistatu või kinnipeetu toimetatakse viivitamata kohtuniku või mõne muu seadusjärgse õigusvõimuga ametiisiku ette ning tal on õigus asja kohtulikule arutamisele mõistliku aja jooksul või vabastamisele kuni asja arutamiseni. Vabastamist võidakse seostada tagatistega ilmuda asja arutamisele.\n4. Igaühel, kellelt on võetud vabadus vahistamise või kinnipidamise teel, on õigus taotleda menetlust, millega kohus otsustaks kiires korras tema kinnipidamise seaduslikkuse ning korraldaks tema vabastamise, kui kinnipidamine osutub ebaseaduslikuks.\n5. Igaühel, kes on osutunud käesoleva artikli sätetega vastuolus oleva vahistamise või kinnipidamise ohvriks, on täitmiselekuuluv õigus kompensatsioonile.\n1. Igaühel on oma tsiviilõiguste ja -kohustuste või temale esitatud kriminaalsüüdistuse üle otsustamise korral õigus õiglasele ja avalikule asja arutamisele mõistliku aja jooksul sõltumatus ja erapooletus, seaduse alusel moodustatud õigusemõistmise volitustega institutsioonis. Kohtuotsus kuulutatakse avalikult, kuid ajakirjanikke ja üldsust võidakse demokraatlikus ühiskonnas eemaldada kas kogu või osast protsessist kõlbluse, avaliku korra või riigi julgeoleku huvides või kui seda nõuavad alaealise huvid või osapoolte eraelu kaitse või erilistel asjaoludel, kus avalikkus võib kahjustada õigusemõistmise huve, ulatuses, mis on kohtu arvates vältimatult vajalik.\ne) kasutada tasuta tõlgi abi, kui ta ei mõista või ei räägi kohtus kasutatavat keelt.\n1. Kedagi ei või tunnistada süüdi kuriteos – teos või tegevusetuses, mis selle toimepanemise ajal kehtinud siseriikliku või rahvusvahelise õiguse järgi ei olnud kuritegu. Samuti ei või kohaldada raskemat karistust kui kuriteo toimepanemise ajal ettenähtu.\n2. See artikkel ei takista ühegi isiku ükskõik missuguse teo või tegevusetuse, mis selle toimepanemise ajal oli kuritegu tsiviliseeritud rahvaste poolt tunnustatud õiguse üldpõhimõtete järgi, kohtulikku arutamist ja isiku karistamist.\n1. Igaühel on õigus mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele. See õigus kätkeb vabadust muuta oma usku või veendumusi, samuti vabadust kuulutada oma usku või veendumusi nii üksi kui koos teistega, avalikult või eraviisiliselt kultuse, õpetamise, tava ja kombetalituse kaudu.\n2. Vabadust kuulutada oma usku või veendumusi võib piirata üksnes seaduses ettenähtud kitsendustega ja kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik ühiskondliku turvalisuse huvides, avaliku korra, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.\n1. Igaühel on õigus sõnavabadusele. See õigus kätkeb vabadust oma arvamusele ja vabadust saada ja levitada teavet ja mõtteid ilma võimude sekkumiseta ja sõltumata riigipiiridest. Käesolev artikkel ei takista riike nõudmast raadio-, televisiooni- ja filmiettevõtete litsentseerimist.\n2. Kuna nende vabaduste kasutamisega kaasnevad kohustused ja vastutus, võidakse seda seostada niisuguste formaalsuste, tingimuste, piirangute või karistustega, mis on fikseeritud seaduses ning on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud riigi julgeoleku, territoriaalse terviklikkuse või ühiskondliku turvalisuse huvides, korratuste või kuritegude ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste reputatsiooni või õiguste kaitseks, konfidentsiaalse teabe avalikustamise vältimiseks või õigusemõistmise autoriteedi ja erapooletuse säilitamiseks.\nAbieluealisel mehel ja naisel on õigus abielluda ja luua perekond vastavalt selle õiguse kasutamist reguleerivatele siseriiklikele seadustele.\nIgaühel, kelle käesolevas konventsioonis sätestatud õigusi ja vabadusi on rikutud, on õigus tõhusale menetlusele enda kaitseks riigivõimude ees ka siis, kui rikkumise pani toime ametiisik.\nKäesolevas konventsioonis sätestatud õiguste ja vabaduste kasutamine tagatakse ilma mingi diskrimineerimiseta selliste tunnuste alusel nagu sugu, rass, nahavärvus, keel, usutunnistus, poliitilised või muud veendumused, rahvuslik või sotsiaalne päritolu, rahvusvähemusse kuuluvus, varanduslik, sünni- või muu seisund.\n1. Sõja ajal või muus hädaolukorras, mis ähvardab rahva eluvõimet, võib iga Kõrge Lepinguosaline võtta meetmeid, millega ta taganeb selle konventsiooniga võetud kohustustest ulatuses, mis on olukorra tõsiduse tõttu vältimatult vajalik, tingimusel et taolised abinõud ei ole vastuolus tema teiste rahvusvahelise õiguse järgsete kohustustega.\n2. Selle artikli raames ei või taganeda artiklist 2, välja arvatud inimeste hukkumine õiguspärase sõjategevuse tagajärjel, ega artiklitest 3, 4 (lõige 1) ja 7.\n3. Iga taganemisõigust kasutav Kõrge Lepinguosaline informeerib Euroopa Nõukogu Peasekretäri täielikult rakendatud abinõudest ja nende põhjustest. Samuti informeerib ta Euroopa Nõukogu Peasekretäri, kui taoliste abinõude rakendamine on lõppenud ning konventsiooni sätteid jälle täielikult täidetakse.\nMidagi artiklitest 10, 11 ja 14 ei või käsitada takistusena Kõrgele Lepinguosalisele seada piiranguid välismaalaste poliitilisele tegevusele.\nMidagi käesolevas konventsioonis ei või tõlgendada selliselt, et see annab mingile riigile, isikute grupile või üksikisikule õiguse tegevuseks või teoks, mille eesmärgiks on konventsiooniga sätestatud ükskõik missuguste õiguste või vabaduste kaotamine või nende piiramine suuremal määral kui see on ette nähtud konventsioonis.\nKäesolevas konventsioonis lubatud piiranguid temas osundatud õiguste ja vabaduste suhtes tohib rakendada üksnes neil eesmärkidel, milleks nad on ette nähtud.\nKäesoleva konventsiooniga Kõrgete Lepinguosaliste poolt endile võetud kohustuste täitmise tagamiseks luuakse:\na) Euroopa Inimõiguste Komisjon, edaspidi «komisjon»;\nb) Euroopa Inimõiguste Kohus, edaspidi «kohus».\n1. Komisjoni liikmete arv on võrdne Kõrgete Lepinguosaliste arvuga. Komisjoni liikmeteks ei või olla kaks ega rohkem ühe riigi kodanikku.\n2. Komisjon viib läbi plenaaristungeid. Ta võib moodustada vähemalt seitsmeliikmelisi kodasid. Kojad võivad läbi vaadata käesoleva konventsiooni artikli 25 alusel esitatud petitsioone, mida saab käsitada fikseerunud pretsedendiõiguse alusel või mis ei tõstata tõsiseid konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise küsimusi. Koda kasutab kõiki konventsiooniga komisjonile antud volitusi selle piirangu ja käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud piirangute raames. Komisjoni liikmel, kes on valitud esindama Kõrget Lepinguosalist riiki, kelle vastu petitsioon on esitatud, on õigus osaleda koja istungitel, kellele petitsioon on üle antud.\n3. Komisjon võib moodustada vähemalt kolmeliikmelisi komiteesid, kellel on õigus ühehäälselt tunnistada vastuvõetamatuks või kustutada menetlusnimistust artikli 25 järgi esitatud petitsiooni, kui selle otsuse saab teha ilma täiendava uurimiseta.\n4. Koda või komitee võib igal ajal anda menetluse üle komisjoni plenaaristungile, kes omakorda võib nõuda iga kojale või komiteele esitatud petitsiooni üleandmist enesele.\n5. Üksnes komisjoni plenaaristungil on õigus:\na) vaadata läbi artikli 24 järgi esitatud petitsioone;\nb) esitada asi kohtule artikli 48 punkti a alusel;\nc) koostada protseduurireeglid vastavalt artiklile 36.\n1. Komisjoni liikmed valib Ministrite Komitee absoluutse häälteenamusega konsultatiivassamblee büroo koostatud nimekirjast. Kõigi Kõrgete Lepinguosaliste esindajad konsultatiivassambleel esitavad kolm kandidaati, kellest vähemalt kaks on selle riigi kodanikud.\n2. Sama protseduuri tuleb võimaluse piires järgida komisjoni täiendamisel, kui käesoleva konventsiooniga ühineb uus riik, samuti vabanenud koha täitmisel.\n3. Kandidaat peab olema kõlbeliselt laitmatu ning kas kõrgesse juriidilisse ametisse nimetamiseks vajaliku kvalifikatsiooniga või siseriikliku või rahvusvahelise õiguse tunnustatud asjatundja.\n1. Komisjoni liikmed valitakse kuueks aastaks. Neid võib tagasi valida, kuid esimestel valimistel valitud liikmetest seitsmel täitub ametiaeg kolme aasta möödumisel.\n2. Liikmed, kelle ametiaeg on kolm aastat, loosib Euroopa Nõukogu Peasekretär kohe pärast esimesi valimisi.\n3. Selleks, et võimaluse piires kindlustada komisjoni poole koosseisu uuenemine iga kolme aasta järel, võib Ministrite Komitee otsustada enne järjekordseid valimisi, et ühe või enama ümbervalimisele kuuluva liikme ametiaeg võib olla teistsugune kui kuus aastat, kuid mitte rohkem kui üheksa ja mitte vähem kui kolm aastat.\n4. Juhtudel, kui tegemist on rohkem kui ühe ametiajaga ja Ministrite Komitee rakendab eelmist lõiget, loosib peasekretär ametiaegade jaotuse kohe pärast valimisi.\n5. Komisjoni liige, kes valitakse asendama liiget, kelle ametiaeg kestab, astub ametisse kuni oma eelkäija ametiaja lõppemiseni.\n6. Komisjoni liige on oma ametis seni, kuni ta asendatakse. Pärast seda jätkab ta tegelemist nende asjadega, mis olid tema menetluses enne tema asendamist.\nKomisjoni liige osaleb selle töös enda nimel. Oma liikmeksoleku ajal ei pea ta teisi ameteid, mis on kokkusobimatud komisjoni liikme sõltumatuse ja erapooletusega või selle ameti nõuetega.\nIga Kõrge Lepinguosaline võib Euroopa Nõukogu Peasekretäri kaudu pöörduda komisjoni poole konventsiooni sätete iga väidetava rikkumise korral teise Kõrge Lepinguosalise poolt.\n1. Komisjon võib vastu võtta Euroopa Nõukogu Peasekretärile adresseeritud petitsioone igalt isikult, valitsusväliselt organisatsioonilt ja isikute grupilt, kes väidavad, et nad on käesolevas konventsioonis sätestatud õiguste rikkumise ohvriks ühe Kõrge Lepinguosalise poolt, tingimusel et Kõrge Lepinguosaline, kelle vastu kaebus on esitatud, on deklareerinud, et ta tunnustab komisjoni pädevust taoliste petitsioonide vastuvõtmiseks. Seda deklareerinud Kõrged Lepinguosalised kohustuvad mitte mingil viisil takistama selle õiguse tõhusat kasutamist.\n2. Niisuguseid deklaratsioone võib teha teatud perioodiks.\n3. Deklaratsioonid antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile, kes saadab nende koopiad Kõrgetele Lepinguosalistele ning avaldab need.\n4. Komisjon täidab selles artiklis sätestatud volitusi üksnes siis, kui eelnenud lõigetele vastavate deklaratsioonidega on end sidunud vähemalt kuus Kõrget Lepinguosalist.\nKomisjon võib asja käsitada ainult pärast seda, kui kõik siseriiklikud õiguste kaitse võimalused on ammendatud, vastavalt rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidele ning kuue kuu jooksul pärast lõpliku otsuse tegemist.\n1. Komisjon ei vaata läbi ühtegi artikli 25 alusel esitatud petitsiooni, mis:\na) on anonüümne, või\nb) on sisuliselt sama komisjoni poolt juba läbivaadatuga või on juba esitatud läbivaatamiseks muu rahvusvahelise uurimis- või lahendamisprotseduuri raames ja kui see ei sisalda uut olulist asjassepuutuvat informatsiooni.\n2. Komisjon tunnistab vastuvõetamatuks iga artikli 25 alusel esitatud petitsiooni, mida ta peab kokkusobimatuks konventsiooni sätetega, selgelt põhjendamatuks või kaebeõiguse kuritarvituseks.\n3. Komisjon lükkab tagasi iga talle esitatud petitsiooni, mida ta peab artikli 26 alusel vastuvõetamatuks.\n1. Kui komisjon võtab vastu talle esitatud petitsiooni, siis:\na) algatab ta faktide kindlakstegemiseks koostöös poolte esindajatega petitsiooni läbivaatamise ja vajadusel uurimise, mille edukaks läbiviimiseks asjassepuutuvad riigid, olles komisjoniga arvamusi vahetanud, osutavad igakülgset abi;\nb) annab ta end samal ajal poolte käsutusse, saavutamaks konventsioonis sätestatud inimõigusi järgiv sõbralik lahendus. 2. Kui komisjonil õnnestub leida sõbralik lahendus, koostab ta ettekande, mis saadetakse asjassepuutuvaile riikidele, Ministrite Komiteele ja Euroopa Nõukogu Peasekretärile avaldamiseks. Ettekanne piirdub faktide ja saavutatud lahenduse lühikirjeldusega.\nKuigi komisjon on artikli 25 alusel esitatud petitsiooni vastu võtnud, võib ta selle siiski oma liikmete kahe-kolmandikulise häälteenamusega tagasi lükata, kui selle läbivaatamisel on selgunud artiklis 27 nimetatud asjaolu. Sellisel juhul tehakse otsus pooltele teatavaks.\n1. Komisjon võib petitsiooni menetlusnimistust kõrvaldada menetluse igas järgus, kui asjaolud viivad järeldusele, et:\na) esitaja ei kavatse jääda oma petitsiooni juurde, või\nb) asi on lahendatud, või\nc) kui komisjon teeb kindlaks mis tahes muu põhjuse, mille tõttu petitsiooni menetlemise jätkamine ei ole õigustatud.\nKomisjon jätkab siiski petitsiooni läbivaatamist, kui seda on vaja konventsioonis sätestatud inimõiguste järgimiseks.\n2. Kui komisjon otsustab petitsiooni pärast selle vastuvõtmist nimistust kustutada, koostab ta ettekande, mis sisaldab fakte, petitsiooni kustutamise otsuse ja selle põhjenduse. Ettekanne saadetakse pooltele, samuti informatsiooniks Ministrite Komiteele. Komisjon võib selle avaldada.\n3. Komisjon võib petitsiooni menetlusnimistus taastada, kui ta peab seda asjaoludest tulenevalt õigustatuks.\n1. Kui petitsiooni läbivaatamine ei ole lõppenud vastavalt artiklitele 28 (lõige 2), 29 või 30, koostab komisjon faktidest ettekande ja esitab arvamuse selle kohta, kas kindlakstehtud faktidest nähtub, et asjaosaline riik on konventsiooniga võetud kohustusi rikkunud. Ettekanne võib sisaldada komisjoni liikemete individuaalseid arvamusi.\n2. Ettekanne saadetakse Ministrite Komiteele. See saadetakse samuti asjaosalistele riikidele, kellel ei ole õigust seda avaldada.\n3. Ettekandes Ministrite Komiteele võib komisjon teha asjakohaseid ettepanekuid.\n1. Kui asja ei anta vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 48 kolme kuu jooksul ettekande Ministrite Komiteele saatmise päevast kohtu lahendada, otsustab Ministrite Komitee oma istungites osalemise õigust omavate liikmete kahe-kolmandikulise häälteenamusega, kas konventsiooni on rikutud.\n2. Juhul, kui leitakse, et konventsiooni on rikutud, määrab Ministrite Komitee aja, mille jooksul asjassepuutuv Kõrge Lepinguosaline peab rakendama Ministrite Komitee otsuses ettenähtud abinõusid.\n3. Kui asjassepuutuv Kõrge Lepinguosaline ei ole ettenähtud ajal võtnud rahuldavaid meetmeid, otsustab Ministrite Komitee lõikes 1 sätestatud enamusega, milline toime oma algotsusele anda ning avaldab ettekande.\n4. Kõrge Lepinguosaline kohustub käsitama siduvana iga otsust, mida Ministrite Komitee võib teha eelnenud lõigete kohaldamisel.\nKomisjoni istungid on kinnised.\nArtiklite 20 (lõige 3) ja 29 sätteid järgides võtab komisjon otsuseid vastu kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega.\nKomisjon käib koos vastavalt vajadusele. Komisjoni kutsub kokku Euroopa Nõukogu Peasekretär.\nKomisjon koostab oma protseduurireeglid ise.\nKomisjoni sekretariaati korraldab Euroopa Nõukogu Peasekretär.\nEuroopa Inimõiguste Kohus koosneb kohtunikest, kelle arv on võrdne Euroopa Nõukogu liikmete arvuga. Kaks ega rohkem kohtunikku ei või olla ühe ja sama riigi kodanikud.\n1. Kohtu liikmed valib Konsultatiivassamblee häälteenamusega Euroopa Nõukogu liikmete esitatud nimekirjast. Iga liikmesriik esitab kolm kandidaati, kellest vähemalt kaks on selle riigi kodanikud.\n2. Sama protseduuri rakendatakse võimalikult kohtu täiendamisel Euroopa Nõukokku uute liikmete vastuvõtmisel ning vabanenud kohtade täitmisel.\n3. Kandidaat peab olema kõrgete kõlbeliste omadustega ning kõrgesse juriidilisse ametisse nimetamiseks vajaliku kvalifikatsiooniga või tunnustatud kompetentsusega õigusasjatundja.\n1. Kohtu liikmed valitakse üheksaks aastaks. Neid võib tagasi valida, kuid esimestel valimistel valitud liikmetest neljal on ametiaeg kolm aastat ja veel neljal liikmel kuus aastat.\n2. Liikmed, kelle ametiaeg on kolm ja kuus aastat, loosib peasekretär kohe pärast esimesi valimisi.\n3. Et võimaluse piires kindlustada kolmandiku kohtu koosseisu uuenemine iga kolme aasta järel, võib konsultatiivassamblee otsustada enne järjekordseid valimisi, et ühe või mitme ümbervalimisele kuuluva liikme ametiaeg võib olla teistsugune kui üheksa aastat, kuid mitte rohkem kui kaksteist ja mitte vähem kui kuus aastat.\n4. Juhtudel, kui tegemist on rohkem kui ühe ametiajaga ja konsultatiivassamblee rakendab eelmist lõiku, loosib peasekretär ametiaegade jaotuse kohe pärast valimisi.\n5. Kohtu liige, kes valitakse asendama liiget, kelle ametiaeg kestab, astub ametisse eelkäija ametiaja lõppemiseni.\n6. Kohtu liige on ametis seni, kuni ta asendatakse. Pärast seda jätkab ta tegelemist nende asjadega, mis olid tema menetluses enne tema asendamist.\n7. Kohtu liige osaleb selle töös enda nimel. Oma ametiajal ei pea ta teisi ameteid, mis on kokkusobimatud kohtu liikme sõltumatuse ja erapooletusega või selle ameti nõuetega.\nKohus valib kolmeks aastaks presidendi ja ühe või kaks asepresidenti. Neid võib tagasi valida.\nKohtu liige saab iga ametitäitmise päeva eest Ministrite Komitee määratud kompensatsiooni.\nKohtule esitatud asja läbivaatamiseks moodustab kohus üheksast kohtunikust koosneva koja. Ex officio liikmena osaleb koja töös asjassepuutuva liikmesriigi kodanikust kohtunik või selle puudumisel, liikmesriigi äranägemisel, muu isik kohtuniku funktsioonis. Teised kohtunikud loosib president enne asja menetlemise algust.\nÕigus esitada asi kohtusse on üksnes Kõrgetel Lepinguosalistel ja komisjonil.\nKohtu õiguspädevusse kuuluvad kõik käesoleva konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamisega seotud asjad, mille on vastavalt artiklile 48 esitanud Kõrged Lepinguosalised või komisjon.\n1. Iga Kõrge Lepinguosaline võib igal ajal teatada, et ta tunnustab kohtu pädevust kõigis konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamise küsimustes ipso facto ja ilma sellekohase eraldi kokkuleppeta kohustuslikuna.\n2. Niisuguseid deklaratsioone võib teha tingimusteta või mitme või mõne konkreetse Kõrge Lepinguosalise vastastikku tunnustatud tingimustel või teatavaks tähtajaks.\n3. Deklaratsioon antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile, kes saadab selle koopiad Kõrgetele Lepinguosalistele.\nKohus võib asja arutada üksnes pärast seda, kui komisjon on tõdenud sõbraliku lahenduse saavutamise ebaõnnestumist, ning artiklis 32 ettenähtud kolmekuise aja jooksul.\nTingimusel, et asjassepuutuv Kõrge Lepinguosaline või asjassepuutuvad Kõrged Lepinguosalised on tunnustanud kohtu jurisdiktsiooni kohustuslikuna või selle puudumisel asjassepuutuva Kõrge Lepinguosalise või asjassepuutuvate Kõrgete Lepinguosaliste nõusolekul võib asja kohtule esitada:\nb) Kõrge Lepinguosaline, kelle jurisdiktsiooni all väidetav ohver on;\nc) Kõrge Lepinguosaline, kes on asja komisjonile esitanud;\nd) Kõrge Lepinguosaline, kelle vastu kaebus on esitatud.\nVaidlused kohtu õiguspädevuse üle lahendatakse kohtu otsusega.\nKui kohus leiab, et mõni Kõrge Lepinguosalise õigus- või muu võimu langetatud otsus või rakendatud abinõu on täielikult või osaliselt vastuolus konventsioonist tulenevate kohustustega ning kui osundatud lepinguosalise siseriiklik õigus lubab otsuse või abinõu läbi kahjustatule ainult osalist hüvitust selle otsuse või abinõu tagajärgede eest, võib kohus vajadusel oma otsusega määrata kahjustatud poolele õiglase hüvituse.\n1. Kohtu otsuses esitatakse selle põhjendused.\n2. Kui otsus ei ole täielikult või osaliselt üksmeelne, on igal kohtunikul õigus esitada eraldi arvamus.\nKohtu otsus on lõplik.\nKõrged Lepinguosalised kohustuvad täitma kohtu otsuseid igas asjas, milles nad on pooled.\nKohtu otsus saadetakse Ministrite Komiteele, kes kontrollib selle täitmist.\nKohus koostab endale reeglid ja määrab töökorra ise.\n1. Kohtu liikmete esimesed valimised toimuvad pärast seda, kui Kõrged Lepinguosalised on teinud vähemalt kaheksa artiklis 46 mainitud deklaratsiooni.\n2. Enne esimesi valimisi ei saa kohtule esitada ühtki asja.\nEuroopa Nõukogu Peasekretäri taotlusel esitab iga Kõrge Lepinguosaline selgituse, kuidas tema siseriiklik õigus kindlustab käesoleva konventsiooni mis tahes sätete tõhusa elluviimise.\nKomisjoni ja kohtu kulud katab Euroopa Nõukogu.\nKomisjoni ja kohtu liikmed kasutavad oma ülesannete täitmisel Euroopa Nõukogu põhikirja artiklis 40 ja selle alusel sõlmitud lepetes ettenähtud eesõigusi ja immuniteete.\nMidagi käesolevas konventsioonis ei või käsitada piiranguna või taganemisena ükskõik millistest inimõigustest ja põhivabadustest, mida tagavad ükskõik millise Kõrge Lepinguosalise seadused või ükskõik missugused lepingud, mille osaliseks ta on.\nMiski käesolevas konventsioonis ei või kahjustada Ministrite Komiteele Euroopa Nõukogu põhikirjaga antud volitusi.\nKõrged Lepinguosalised otsustavad, et nad kasutavad üksnes erikokkuleppe korral nendevahelisi kehtivaid lepinguid, konventsioone või deklaratsioone selleks, et käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise asjus tekkivaid vaidlusi esitada petitsioonina lahendamiseks muus korras, kui on sätestatud selles konventsioonis.\n1. Iga riik võib konventsiooni ratifitseerides või igal ajal pärast seda Euroopa Nõukogu Peasekretärile saadetud avalduses teatada, et konventsioon laieneb kõigile või mõnedele territooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutav on.\n2. Konventsioon laieneb teadaandes märgitud territooriumile või territooriumidele alates kolmekümnendast päevast pärast teadaande laekumist Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\n3. Sellistel territooriumidel konventsiooni sätteid rakendades arvestatakse kohalikke vajadusi.\n4. Selle artikli lõikele 1 vastava deklaratsiooni teinud riik võib pärast seda igal ajal teha deklaratsioonis märgitud ühe või rohkema territooriumi nimel teatavaks, et ta tunnustab komisjoni pädevust võtta konventsiooni artiklit 25 järgides vastu petitsioone üksikisikuilt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt või isikute gruppidelt.\n1. Iga riik võib käesolevale konventsioonile alla kirjutades või ratifitseerimiskirja hoiule andes teha reservatsiooni konventsiooni iga mis tahes konkreetse sätte suhtes ning teatada, et mõni tema territooriumil sel ajal kehtiv seadus ei ole kooskõlas antud sättega. Üldist laadi reservatsioonid ei ole selle artikli järgi lubatud.\n2. Selle artikli alusel tehtud reservatsioon peab sisaldama eelmises lõikes nimetatud seaduse kokkuvõtte.\n1. Kõrge Lepinguosaline võib käesoleva konventsiooni denonsseerida üksnes viie aasta möödumisel selle osaliseks saamisest ning pärast kuuekuulist etteteatamist Euroopa Nõukogu Peasekretärile, kes informeerib teisi Kõrgeid Lepinguosalisi.\n2. Denonsseerimine ei vabasta vastavat Kõrget Lepinguosalist käesoleva konventsiooniga võetud kohustustest mis tahes teo suhtes, mis võib kujutada nende kohustuste rikkumist ning mille ta võis toime panna enne denonsseerimise jõustumist.\n3. Iga Kõrge Lepinguosaline, kes lõpetab oma liikmeksoleku Euroopa Nõukogus, lõpetab käesolevas konventsioonis osalemise samadel tingimustel.\n4. Konventsiooni võib denonsseerida kooskõlas eelmiste lõigete sätetega iga territooriumi suhtes, millele konventsiooni laienemist on artikli 63 kohaselt deklareeritud.\n1. Käesolev konventsioon on avatud allakirjutamiseks Euroopa Nõukogu liikmetele. See kuulub ratifitseerimisele. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\n2. Käesolev konventsioon jõustub pärast kümnenda ratifitseerimiskirja hoiuleandmist.\n3. Iga edaspidi ratifitseeriva allakirjutaja suhtes jõustub konventsioon ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval.\n4. Euroopa Nõukogu Peasekretär teeb kõigile Euroopa Nõukogu liikmetele teatavaks konventsiooni jõustumise, selle ratifitseerinud Kõrgete Lepinguosaliste nimed ning kõigi edaspidi laekuda võivate ratifitseerimiskirjade hoiuleandmise.\nKoostatud 4. novembril 1950. a. Roomas inglise ja prantsuse keeles, mille tekstid on mõlemad võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis jäetakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Peasekretär saadab tõendatud koopia igale allakirjutanule.\nEuroopa Ininõiguste kohtu pädevusest anda nõuandvaid arvamusi\nStrasbourg, 6. mai 1963\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 44]\nKäesolevale protokollile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriigid,\nvõttes arvesse 4. novembril 1950. a. Roomas allakirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) sätteid, eriti artiklit 19, mille alusel on muude organite hulgas loodud ka Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi kohus);\npidades silmas, et on kasulik lülitada kohtu pädevusse õigus anda teatud tingimustel nõuandvaid arvamusi,\n1. Kohus võib Ministrite Komitee palvel anda nõuandvaid arvamusi õigusküsimustes, mis puudutavad konventsiooni ja selle juurde kuuluvate protokollide tõlgendamist.\n2. Need arvamused ei või käsitleda konventsiooni I osas ja protokollides määratletud õiguste ja vabaduste sisu ja ulatusega seonduvat ega muud küsimust, mida komisjon, kohus või Ministrite Komitee võivad arutada seoses mõne konventsiooni alusel menetletava asjaga.\n3. Ministrite Komitee otsustab kohtule nõuandepalve esitamise oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.\nKohus otsustab, kas Ministrite Komitee palve nõuandvaks arvamuseks kuulub käesoleva protokolli artiklis 1 sätestatud nõuandepädevusse.\n1. Nõuandepalve vaatab kohus läbi plenaaristungil.\n2. Kohus peab nõuandva arvamuse põhjendama.\n3. Kui arvamus tervikuna või osaliselt ei ole üksmeelne, on igal kohtunikul õigus esitada eraldi arvamus.\n4. Kohus esitab nõuandva arvamuse Ministrite Komiteele.\nKohtu volitused konventsiooni artikli 55 järgi võimaldavad koostada selliseid reegleid ja määrata sellise töökorra nagu ta peab käesoleva protokolli eesmärkidel vajalikuks.\n1. Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kes võivad saada selle protokolli osalisteks:\na) kirjutades alla reservatsioonideta ratifitseerimise või aktsepteerimise suhtes;\nb) kirjutades alla reservatsioonidega ratifitseerimise või aktsepteerimise suhtes, millele järgneb ratifitseerimine või aktsepteerimine.\nRatifitseerimis- või aktsepteerimisdokumendid antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\n2. Käesolev protokoll jõustub niipea, kui kõik konventsiooniosalised on saanud protokolliosalisteks vastavalt käesoleva artikli lõike 1 sätetele.\n3. Selle protokolli jõustumisest käsitatakse artikleid 1–4 konventsiooni lahutamatu osana.\n4. Euroopa Nõukogu Peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele teatavaks:\na) iga ratifitseerimise või aktsepteerimise suhtes reservatsioonideta allakirjutamise;\nb) iga ratifitseerimise või aktsepteerimise suhtes reservatsioonidega allakirjutamise;\nc) iga ratifitseerimis- või aktsepteerimisdokumendi hoiuleandmise;\nd) selle protokolli jõustumispäeva vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.\nSelle tõenduseks on täielikult volitatud isikud protokollile alla kirjutanud.\nKoostatud 6. mail 1963. a. Strasbourg'is inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt ametlikud, ühes eksemplaris, mis jääb hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Peasekretär saadab tõendatud koopia igale allakirjutanud riigile.\nPariis, 20. märts 1952\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 9]\nKäesolevale protokollile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikide valitsused,\nolles otsustanud astuda samme mõnede 4. novembril 1950. a Roomas allakirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) I osasse mittelülitatud õiguste ja vabaduste ühiseks elluviimiseks,\nIgal füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus oma omandit segamatult kasutada. Kelleltki ei või võtta tema omandit muidu, kui üldistes huvides ja seaduses ettenähtud tingimustel ning rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtteid järgides.\nEelnenud sätted ei piira siiski mingil viisil riigi õigust vajadusel kehtestada seadusi vara üldistes huvides kasutamise kontrollimiseks või maksude, maksete või trahvide tasumise tagamiseks.\nKedagi ei või jätta ilma õigusest haridusele. Endale võetud mis tahes haridus- ja õpetamisfunktsioone täites peab riik austama vanemate õigust tagada lastele nende endi usuliste ja filosoofiliste veendumustega kooskõlas olev haridus.\nKõrged Lepinguosalised kohustuvad mõistlike ajavahemike järel läbi viima salajase hääletamisega vabu valimisi tingimustel, mis tagavad rahva vaba tahteavalduse seadusandja valimisel.\nKõrge Lepinguosaline võib allakirjutamisel või ratifitseerimisel või igal ajal pärast seda saata Euroopa Nõukogu Peasekretärile avalduse selle kohta, mil määral ta kohustub laiendama protokolli sätteid territooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutav on.\nEelmise lõigu järgi avalduse teinud Kõrge Lepinguosaline võib aeg-ajalt teha uusi, eelmiste avalduste tingimusi muutvaid või protokolli sätete kohaldamist mis tahes territooriumide suhtes lõpetavaid avaldusi.\nSelle artikli alusel tehtud avaldust käsitatakse kui konventsiooni artikli 63 lõike 1 järgi tehtut.\nKõrged Lepinguosalised käsitavad käesoleva protokolli artiklite 1, 2, 3 ja 4 sätteid konventsiooni lisaartiklitena ning kõiki konventsiooni sätteid kohaldatakse vastavalt sellele.\nKäesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmetele. Protokoll ratifitseeritakse üheaegselt konventsiooni ratifitseerimisega või pärast seda. Protokoll jõustub kümnenda ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval. Iga järgmise allakirjutaja ja ratifitseerija suhtes jõustub protokoll tema enda ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval.\nRatifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile, kes teatab kõigile liikmetele ratifitseerinute nimed.\nKoostatud 20. märtsil 1952. a. Pariisis inglise ja prantsuse keeles, mille tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis jääb hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Peasekretär saadab tõendatud koopia igale allakirjutanud riigile.\nTeatud õiguste ja vabaduste kindlustamisest, mis ei ole lülitatud konventsiooni\nja sellega kaasnevasse esimesse protokolli\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 46]\nolles otsustanud astuda samme mõnede õiguste ja vabaduste, mis pole lülitatud 4. novembril 1950. a Roomas allakirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) I osasse ning 20. märtsil 1952. a Pariisis allakirjutatud konventsiooni esimese protokolli artiklitesse 1–3, ühiseks kindlustamiseks,\nKelleltki ei või võtta vabadust üksnes sel alusel, et ta ei suuda täita oma lepingujärgseid kohustusi.\n1. Igal riigi territooriumil seaduslikult viibival isikul on õigus seal vabalt liikuda ja elukohta valida.\n3. Nende õiguste kasutamist ei või piirata teisiti, kui seaduse alusel ning kui see on vajalik demokraatlikus ühiskonnas riigi julgeoleku või ühiskondliku turvalisuse huvides, ordre public (avaliku korra) säilitamiseks, kuritegevuse ärahoidmiseks, tervise või kõlbluse või kaasinimeste õiguste ja vabaduste kaitseks.\n4. Esimeses lõikes ettenähtud õigusi võib demokraatliku ühiskonna mõnedes valdkondades piirata seaduse alusel ühiskondlikes huvides.\n1. Kedagi ei või individuaalses ega kollektiivses korras sunniviisiliselt välja saata riigist, mille kodanik ta on.\n2. Kelleltki ei või võtta õigust tulla riiki, mille kodanik ta on.\nKeelatud on välismaalaste sunniviisiline kollektiivne väljasaatmine.\n1. Iga Kõrge Lepinguosaline võib käesoleva protokolli allakirjutamise või ratifitseerimise ajal või igal ajal pärast seda saata Euroopa Nõukogu Peasekretärile avalduse selle kohta, mil määral ta kohustub rakendama protokolli sätteid avalduses nimetatud territooriumide suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutav on.\n2. Iga eelmise lõike järgi avalduse teinud Kõrge Lepinguosaline võib aeg-ajalt teha uusi, eelmise tingimusi muutvaid või mis tahes territooriumil protokolli sätete kohaldamist lõpetavaid avaldusi.\n3. Selle artikli järgi esitatud avaldust käsitatakse kui konventsiooni artikli 63 lõike 1 järgi tehtut.\n4. Iga riigi territooriumi, millele käesolev protokoll laieneb selle riigi poolt protokolli ratifitseerimise või aktsepteerimise tulemusena, ning iga territooriumi, millele käesolev protokoll on rakendatud riigi poolt käesoleva artikli järgse deklareerimise tulemusena, käsitatakse eraldi territooriumina, viidates riigi territooriumidele artiklites 2 ja 3.\n1. Kõrged Lepinguosalised käsitavad käesoleva protokolli artikleid 1–5 konventsiooni lisaartiklitena ning kõiki konventsiooni sätteid kohaldatakse vastavalt sellele.\n2. Siiski, üksikisiku õigus menetluse alustamiseks, mida on tunnistatud konventsiooni artikli 25 järgi tehtud deklaratsiooniga või kohtu jurisdiktsiooni kohustuslikkuse aktsepteerimine konventsiooni artikli 46 järgi tehtud deklaratsiooniga ei oma jõudu käesoleva protokolli suhtes, kuni asjassepuutuv Kõrge Lepinguosaline ei ole teinud avaldust seda õigust tunnustada või aktsepteerida taolist jurisdiktsiooni kõigi või mõne käesoleva protokolli artiklite 1–4 suhtes.\n1. Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kes on konventsioonile alla kirjutanud. Protokoll ratifitseeritakse üheaegselt konventsiooni ratifitseerimisega või pärast seda. Protokoll jõustub viienda ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval. Iga järgmise allakirjutaja ja ratifitseerija suhtes jõustub protokoll tema enda ratifitseerimiskirja hoiuleandmise päeval.\n2. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile, kes teatab kõigile liikmetele ratifitseerinute nimed.\nKoostatud 16. septembril 1963. a. Strasbourg'is inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt ametlikud, ühes eksemplaris, mis jääb hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Peasekretär saadab tõendatud koopia igale allakirjutanud riigile.\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 117]\nolles otsustanud astuda edasisi samme mõnede õiguste ja vabaduste ühiseks tagamiseks 4. novembril 1950. a Roomas alla kirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) abil,\n1. Välismaalast, kes elab riigi territooriumil õiguspäraselt, ei või välja saata teisiti kui seaduse alusel tehtud otsuse täitmiseks ning tal on õigus:\na) esitada põhjendusi enda väljasaatmise vastu;\nb) tema asja uuesti läbivaatamisele;\nc) olla neil eesmärkidel esindatud kompetentse võimukandja või selle poolt volitatud isiku või isikute ees.\n2. Enne käesoleva artikli lõike 1 punktides a, b, ja c sätestatud õiguste kasutamist võib välismaalase välja saata siis, kui see on on vajalik avaliku korra huvides või põhjendatud riigi julgeoleku huvidega.\n1. Igaühel, kes on kohtu poolt süüdi mõistetud kuriteos, on õigus tema süüdimõistmise või karistuse läbivaatamisele kõrgema õigusemõistmisinstantsi poolt. Selle õiguse kasutamise alused ja kord määratakse seadusega.\n2. Selles õiguses võivad olla erandiks seaduses loetletud vähemtähtsad õiguserikkumised või juhud, kus asjassepuutuva isiku üle mõistis esimeses astmes kohut kõrgeim õigusemõistmisinstants või kui isik on mõistetud süüdi pärast apellatsiooni tema õigeksmõistmise vastu.\nKui isikut kuriteos süüdimõistev kohtuotsus on jõustunud ning kui tema süüdimõistmine järgnevalt ära muudetakse või kui ta vabastatakse karistusest selle alusel, et tegu oli kohtuveaga, peab see isik, kes on kandnud karistust sellise süüdimõistmise eest, saama hüvituse seaduse või asjassepuutuva riigi praktika alusel, kuni ei ole tõendatud, et senitundmatu fakti hilinenud ilmnemine oli osaliselt või täielikult põhjustatud tema enda poolt.\n1. Mitte kellegi üle ei või sama riigi jurisdiktsiooni alusel teistkordselt kohut mõista ning kedagi ei või kriminaalkorras karistada teo eest, mille eest ta on juba selle riigi seaduse alusel ja kriminaalprotsessuaalses korras lõplikult õigeks või süüdi mõistetud.\n3. Käesolevast artiklist ei või taganeda konventsiooni artikli 15 järgi.\nAbikaasadel on võrdsed õigused ja kohustused nendevahelistes eraõiguslikes suhetes, samuti nende suhetes lastega abielu eel, selle ajal ja lahutuse järel. Käesolev artikkel ei takista riike rakendamast abinõusid, mis on vajalikud laste huvides.\n1. Iga riik võib allakirjutamisel või ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või kinnitamisdokumenti hoiule andes määratleda territooriumi või territooriumid, millele käesolev protokoll kohaldatakse ning märkida, mil määral ta kohustub käesoleva protokolli sätteid sellisel territooriumil või sellistel territooriumidel kohaldama.\n2. Iga riik võib hiljem mis tahes ajal Euroopa Nõukogu Peasekretärile saadetud deklaratsiooniga laiendada käesoleva protokolli kohaldamist igale muule deklaratsioonis määratletud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mil täitub kaks kuud peasekretäri poolt niisuguse deklaratsiooni vastuvõtmisest.\n3. Iga deklaratsiooni, mis on tehtud kahe eelmise lõike alusel selles deklaratsioonis määratletud mingi territooriumi suhtes, võib tagasi võtta või muuta teadaandega peasekretärile. Tagasivõtmine või muutmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mil täitub kaks kuud peasekretäri poolt taolise teadaande saamisest.\n4. Käesoleva artikli järgi tehtud deklaratsiooni käsitatakse kui konventsiooni artikli 63 lõike 1 järgi tehtut.\n5. Iga riigi territooriumi, millele käesolev protokoll laieneb selle riigi poolt ratifitseerimise, aktsepteerimise või selle kinnitamise tulemusena, ning iga territooriumi, millele käesolev protokoll on rakendatud riigi poolt käesoleva artikli deklareerimise tulemusena, käsitatakse viites riigi territooriumile artikli 1 järgi eraldi territooriumina.\n1. Osalisriigid käsitavad käesoleva protokolli artikleid 1–6 konventsiooni lisaartiklitena, kohaldades kõiki konventsiooni sätteid vastavalt sellele.\n2. Siiski, üksikisiku õigus menetluse alustamisele, mida on tunnustatud konventsiooni artikli 25 järgi tehtud deklaratsiooniga või kohtu jurisdiktsiooni kohustuslikkuse aktsepteerimine konventsiooni artikli 46 järgi tehtud deklaratsiooniga, ei oma jõudu käesoleva protokolli suhtes, kuni asjassepuutuv riik ei ole teinud avaldust seda õigust tunnustada või niisugust jurisdiktsiooni aktsepteerida käesoleva protokolli artiklite 1–5 suhtes.\nKäesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikemetele. See kuulub ratifitseerimisele, aktsepteerimisele või kinnitamisele. Euroopa Nõukogu liikmesriik ei või käesolevat protokolli ratifitseerida, aktsepteerida või seda kinnitada, kui ta eelnevalt või samaaegselt ei ratifitseeri konventsiooni. Ratifitseerimis-, aktsepteerimis- ja kinnitamisdokumendid antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\n1. Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mil täitub kaks kuud päevast, mil seitse Euroopa Nõukogu liikmesriiki on väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud vastavalt selle artikli 8 sätetele.\n2. Iga liikmesriigi suhtes, kes hiljem väljendab oma nõusolekut olla sellega seotud, jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mil täitub kaks kuud ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või kinnitamisdokumendi hoiuleandmise päevast.\nEuroopa Nõukogu Peasekretär teeb kõigile Euroopa Nõukogu liikmesriikidele teatavaks:\nb) iga ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või kinnitamisdokumendi hoiuleandmise;\nc) käesoleva protokolli jõustumispäevad vastavalt artiklitele 6 ja 9;\nd) iga käesoleva protokolliga seotud muu akti, teadaande ja deklaratsiooni.\nSelle tõenduseks on selleks täielikult volitatud isikud protokollile alla kirjutanud.\nKoostatud 22. novembril 1984. a. Strasbourg'is inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu Peasekretär saadab tõendatud koopia igale Euroopa Nõukogu liikmesriigile.\nRooma, 6. november 1990\n[Euroopa Lepingute seeria nr 140]\nKäesolevale, 4. novembril 1950. a Roomas allakirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) juurde kuuluvale protokollile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriigid,\nolles otsustanud teha edasisi parandusi konventsiooniga määratud protseduuri,\nKonventsiooniosaliste jaoks, kes on käesoleva protokolliga seotud, täieneb konventsioon artiklitega 2–5.\nKonventsiooni artikli 31 lõike 2 sõnastus on järgmine:\n«2. Ettekanne saadetakse Ministrite Komiteele. See saadetakse samuti asjaosalistele riikidele ning kui see käsitleb artikli 25 järgi esitatud petitsiooni, ka petitsiooni esitajale. Asjaosalistel riikidel ja petitsiooni esitajal ei ole õigust seda avaldada.»\nKonventsiooni artikli 44 sõnastus on järgmine:\n«Õigus esitada asi kohtusse on üksnes Kõrgetel Lepinguosalistel, komisjonil ja üksikisikutel, valitsusvälistel organisatsioonidel või üksikisikute gruppidel, kes on esitanud petitsiooni artikli 25 järgi.»\nKonventsiooni artikli 45 sõnastus on järgmine:\n«Kohtu õiguspädevusse kuuluvad kõik käesoleva konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamisega seotud asjad, mis on talle esitatud vastavalt artiklile 48.»\nKonventsiooni artikli 48 sõnastus on järgmine:\n«1. Tingimusel, et asjassepuutuv Kõrge Lepinguosaline (kui neid on üks) või asjassepuutuvad Kõrged Lepinguosalised (kui neid on rohkem kui üks) on tunnustanud kohtu jurisdiktsiooni kohustuslikuna, või selle puudumisel asjassepuutuva Kõrge Lepinguosalise (kui neid on ainult üks) või asjassepuutuvate Kõrgete Lepinguosaliste (kui neid on rohkem kui üks) nõusolekul võib asja kohtule esitada:\nd) Kõrge Lepinguosaline, kelle vastu on kaebus esitatud;\ne) üksikisik, valitsusväline organisatsioon või üksikisikute grupp, kes on petitsiooni komisjonile esitanud.\n2. Juhul kui asi on esitatud kohtule ainult lõike 1 punkti e järgi, suunatakse see kõigepealt kolmest kohtu liikmest koosnevale grupile. Selles grupis osaleb grupi ex officio liikmena kohtunik, kes on valitud Kõrgest Lepinguosalisest riigist, kelle vastu petitsioon on esitatud, või sellise kohtuniku puudumisel, selle maa valikul isik, kes osaleb kohtuniku funktsioonis. Juhul kui petitsioon on suunatud rohkem kui ühe Kõrge Lepinguosalise vastu, suureneb grupi liikmete arv vastavalt.\nKui asi ei tõstata tõsiseid konventsiooni tõlgendamise ja kohaldamisega seotud küsimusi ega nõua muul põhjusel kohtu tähelepanu, võib grupp ühehäälselt otsustada seda kohtule läbivaatamiseks mitte esitada. Sel juhul otsustab Ministrite Komitee, vastavalt artikli 32 sätetele, kas oli tegu konventsiooni rikkumisega.»\n1. Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kes võivad oma nõusolekut seotud olla väljendada kas:\na) ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise suhtes reservatsioonideta alla kirjutades;\nb) ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise suhtes alla kirjutades, millele järgneb ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine.\n2. Ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või kinnitamisdokumendid antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\n1. Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mil täitub kolm kuud päevast, mil kümme Euroopa Nõukogu liikmesriiki on väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud vastavalt selle artikli 6 sätetele.\n2. Iga liikmesriigi suhtes, kes hiljem väljendab oma valmisolekut olla sellega seotud, jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mil täitub kolm kuud allakirjutamisest või ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või kinnitamisdokumendi hoiuleandmisest.\nc) käesoleva protokolli jõustumispäevad vastavalt artiklile 7;\nd) iga muu käesoleva protokolliga seotud akti, teadaande või deklaratsiooni.\nKoostatud 6. novembril 1990. a. Roomas inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu Peasekretär saadab tõendatud koopia igale Euroopa Nõukogu liikmesriigile.\nStrasbourg, 25. märts 1992\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 146]\nKäesolevale, 4. novembril 1950. a. Roomas allakirjutatud «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» (edaspidi konventsioon) juurde kuuluvale protokollile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriigid,\narvestades, et on soovitav teha parandus konventsiooni artiklis 32, eesmärgiga vähendada selles sätestatud kahe-kolmandikulist häälteenamust,\nKonventsiooni artikli 32 lõikest 1 kustutatakse sõnad «kahe-kolmandikulise».\n1. Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kes võivad oma nõusolekut selle protokolliga seotud olla väljendada kas:\n1. Käesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mil täitub kolm kuud päevast, mil kõik konventsiooniosalised on väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud vastavalt selle artikli 2 sätetele.\nc) käesoleva protokolli jõustumispäeva vastavalt artiklile 3;\nKoostatud 25. märtsil 1992. a. Strasbsourg'is inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu Peasekretär saadab tõendatud koopia igale Euroopa Nõukogu liikmesriigile.\nKonventsiooniga loodud kontrollmehhanismi ümberkorraldamiseks\nStrasbourg, 11. mai 1994\n[Euroopa Lepingute Seeria nr 155]\narvestades pakilist vajadust ümber korraldada konventsiooniga loodud kontrollmehhanismi, et säilitada ja parandada inimõiguste ja põhivabaduste kaitse efektiivsust peamiselt avalduste arvu kasvu ja Euroopa Nõukogu liikmeskonna suurenemist silmas pidades;\narvestades, et seetõttu on vaja parandada konventsiooni mõningaid sätteid, pidades eriti silmas olemasoleva Euroopa Inimõiguste Komisjoni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu asendamist uue pidevalt töötava kohtuga;\npidades silmas resolutsiooni nr 1, mis on vastu võetud 19.–20. märtsil 1985. aastal Viinis toimunud Euroopa ministrite konverentsil inimõiguste alal;\npidades silmas soovitust 1194 (1992), vastu võetud Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee poolt 6. oktoobril 1992. aastal;\npidades silmas Euroopa Nõukogu liikmesriikide riigipeade ja valitsusjuhtide Viini deklaratsioonis 9. oktoobrist 1993. aastal väljendatud otsust konventsiooni kontrollmehhanismi reformimiseks;\nKonventsiooni II ja IV osa tekst (artiklid 19–56) ja Protokoll nr. 2 «Euroopa Inimõiguste Kohtu pädevusest anda nõuandvaid arvamusi» asendatakse konventsiooni alljärgneva II osaga (artiklid 19–51):\n«II OSA. Euroopa Inimõiguste Kohus\nArtikkel 19 – Kohtu moodustamine\nKäesoleva konventsiooni ja selle juurde kuuluvate protokollidega Kõrgete Lepinguosaliste poolt endile võetud kohustuste täitmise tagamiseks luuakse Euroopa Inimõiguste Kohus (edaspidi kohus). See töötab alaliselt.\nArtikkel 20 – Kohtunike arv\nKohtunike arv on võrdne Kõrgete Lepinguosaliste arvuga.\nArtikkel 21 – Ametikriteeriumid\n1. Kohtunik peab olema kõrgete kõlbeliste omadustega ning kas kõrgesse juriidilisse ametisse nimetamiseks vajaliku kvalifikatsiooniga või tunnustatud kompetentsusega õigusasjatundja.\n2. Kohtunik osaleb kohtu töös enda nimel.\n3. Oma ametiajal ei tegele kohtunik asjadega, mis on kokkusobimatud tema sõltumatuse, erapooletuse või selle ameti nõuetega; kõik selle lõike kohaldamisest tulenevad küsimused lahendab kohus.\nArtikkel 22 – Kohtunike valimine\n1. Kohtu liikmed valib Parlamentaarne Assamblee igast Kõrgest Lepinguosalisest riigist häälteenamusega vastava Kõrge Lepinguosalise esitatud kolmeliikmelisest nimekirjast.\n2. Sama protseduuri järgitakse kohtu täiendamisel uute Kõrgete Lepinguosaliste vastuvõtmisel või vabanenud kohtade täitmisel.\nArtikkel 23 – Ametiaeg\n1. Kohtu liikmed valitakse kuueks aastaks. Neid võib tagasi valida. Kuid esimestel valimistel valitud kohtunikest pooltel on ametiaeg kolm aastat.\n2. Kohtunikud, kelle ametiaeg on kolm aastat, loosib Euroopa Nõukogu Peasekretär kohe pärast nende valimist.\n3. Et võimalikult kindlustada poolte kohtunike väljavahetamist iga kolme aasta järel, võib Parlamentaarne Assamblee otsustada enne järgmisi valimisi, et ühe või mitme ümbervalimisele kuuluva liikme ametiaeg võib olla teistsugune kui kuus aastat, kuid mitte rohkem kui üheksa ja mitte vähem kui kolm aastat.\n4. Juhtudel, kui tegemist on rohkem kui ühe ametiajaga ja Parlamentaarne Assamblee rakendab eelmist lõiget, loosib Euroopa Nõukogu Peasekretär ametiaegade jaotuse kohe pärast valimisi.\n5. Kohtunik, kes valitakse asendama kohtunikku, kelle ametiaeg kestab, astub ametisse eelkäija ametiaja lõppemiseni.\n6. Kohtuniku ametiaeg lõpeb tema 70-aastaseks saamisel.\n7. Kohtunik on ametis seni, kuni ta asendatakse. Kuid pärast seda jätkab ta nende asjade läbivaatamist, mis tema menetluses juba on.\nArtikkel 24 – Ametist vabastamine\nKohtunikku ei saa ametist vabastada muidu, kui teiste kohtunike kahekolmandikulise häälteenamusega tehtud otsusega selle kohta, et ta ei vasta enam nõutavatele tingimustele.\nArtikkel 25 – Register ja juriidilised sekretärid\nKohtul on register, mille funktsioonid ja organisatsioon fikseeritakse kohtu reeglites. Kohut abistavad juriidilised sekretärid.\nArtikkel 26 – Plenaarkohus\na) valib kolmeks aastaks presidendi ja ühe või kaks asepresidenti; neid võib tagasi valida;\nb) moodustab kojad, mille tegevusaeg on täpselt kindlaks määratud;\nc) valib kohtu kodade presidendid; neid võib tagasi valida;\nd) võtab vastu kohtu reeglid; ja\ne) valib registraatori ja ühe või mitu aseregistraatorit.\nArtikkel 27 – Komiteed, kojad ja suurkoda\n1. Kohtule esitatud asjade läbivaatamiseks töötab kohus kolmeliikmeliste komiteedena, seitsmeliikmeliste kodadena ja seitsmeteistkümneliikmelise suurkojana. Kohtu kojad moodustavad komiteesid kindlaksmääratud ajaks.\n2. Ex officio liikmena osaleb koja ja suurkoja töös asjassepuutuva riigi valitud kohtunik, või selle puudumisel või kui tal ei ole võimalik töös osaleda, asjassepuutuva riigi valikul muu isik kohtuniku funktsioonis.\n3. Suurkoja koosseisu kuuluvad ka kohtu president, asepresidendid, kodade presidendid ja teised kohtunikud, kes on valitud kooskõlas kohtu reeglitega. Kui asi saadetakse artikli 43 järgi edasi suurkotta, ei või suurkoja istungitel osaleda mitte ükski otsuse langetanud koja kohtunikest, välja arvatud koja president ja asjassepuutuvat riiki esindanud kohtunik.\nArtikkel 28 – Vastuvõetamatuks tunnistamine komitee poolt\nKomitee võib ühehäälse otsusega tunnistada vastuvõetamatuks või kõrvaldada läbivaadatavate asjade nimekirjast iga artikli 34 järgi esitatud avalduse, kui seda saab teha ilma edasise uurimiseta. Otsus on lõplik.\nArtikkel 29 – Kodade otsused vastuvõetavuse ja põhjendatuse kohta\n1. Kui otsust ei langetata artikli 28 alusel, otsustab koda iga artikli 34 järgi tehtud avalduse vastuvõetavuse ja põhjendatuse üle.\n2. Koda otsustab artikli 33 alusel esitatud riikidevaheliste avalduste vastuvõetavuse ja põhjendatuse üle.\n3. Otsus vastuvõetavuse kohta langetatakse eraldi, välja arvatud erandjuhtudel, kui kohus otsustab teisiti.\nArtikkel 30 – Pädevusest loobumine suurkoja kasuks\nJuhul kui kojale esitatud asi tõstatab tõsise, konventsiooni või selle protokollide tõlgendamist puudutava küsimuse või kui püstitatud küsimuse lahendus võib osutuda kohtu poolt varem langetatud otsusega mitte kooskõlas olevaks, võib koda igal ajal enne otsuse langetamist loobuda pädevusest suurkoja kasuks, välja arvatud juhul, kui üks asjasse puutuvatest pooltest on selle vastu.\nArtikkel 31 – Suurkoja volitused\na) viib lõpule nende avalduste läbivaatamise, mis on esitatud artikli 33 või 34 alusel, kui koda on loobunud oma jurisdiktsioonist artikli 30 järgi või kui asi on suurkotta saadetud artikli 43 alusel; ja\nb) arutab artikli 47 järgi esitatud palveid anda nõuandvaid arvamusi.\nArtikkel 32 – Kohtu pädevus\n1. Kohtu pädevusse kuuluvad kõik konventsiooni ja selle juurde kuuluvate protokollide tõlgendamise ja kohaldamisega seotud asjad, mis on talle esitatud vastavalt artiklitele 33, 34 ja 47.\n2. Vaidlused kohtu õiguspädevuse üle lahendab kohus.\nArtikkel 33 – Riikidevahelised asjad\nIga Kõrge Lepinguosaline võib pöörduda kohtu poole konventsiooni ja selle juurde kuuluvate protokollide sätete väidetava rikkumise asjus teise Kõrge Lepinguosalise poolt.\nArtikkel 34 – Individuaalavaldused\nKohus võib vastu võtta avaldusi igalt isikult, valitsusväliselt organisatsioonilt ja isikute grupilt, kes väidavad, et nad on käesolevas konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides sätestatud õiguste rikkumise ohvriks ühe Kõrge Lepinguosalise poolt. Kõrged Lepinguosalised kohustuvad mitte mingil viisil takistama selle õiguse tõhusat kasutamist.\nArtikkel 35 – Vastuvõetavuse kriteeriumid\n1. Kohus võib asja käsitada ainult pärast seda, kui kõik siseriiklikud õiguste kaitse võimalused on ammendatud, vastavalt rahvusvahelise õiguse üldtunnustatud normidele ning kuue kuu jooksul pärast lõpliku otsuse tegemist.\n2. Kohus ei vaata läbi ühtegi artikli 34 kohaselt esitatud individuaalavaldust, mis\na) on anonüümne; või\nb) on sisuliselt sama kohtu poolt juba läbivaadatuga või on juba esitatud läbivaatamiseks muu rahvusvahelise uurimis- või lahendamisprotseduuri raames ja ei sisalda uut olulist asjassepuutuvat informatsiooni.\n3. Kohus tunnistab vastuvõetamatuks iga artikli 34 järgi esitatud avalduse, mida ta peab kokkusobimatuks konventsiooni või selle juurde kuuluvate protokollide sätetega, selgelt põhjendamatuks või kaebeõiguse kuritarvituseks.\n4. Kohus lükkab tagasi iga talle esitatud avalduse, mida ta peab vastuvõetamatuks käesoleva artikli järgi. Kohus võib seda teha menetluse igas järgus.\nArtikkel 36 – Kolmanda isiku sekkumine\n1. Kõigis kojale või suurkojale esitatud asjades on Kõrgel Lepinguosalisel, kelle jurisdiktsiooni all avaldaja on, õigus esitada kirjalikke seisukohti ja osaleda kuulamistel.\n2. Kohtu president võib õigusemõistmise huvides kutsuda iga Kõrget Lepinguosalist, kes ei ole menetluses osaline või iga asjassepuutuvat isikut, kes ei ole avalduse esitaja, esitama kirjalikke seisukohti või osalema kuulamistel.\nArtikkel 37 – Avalduste menetlusest eemaldamine\n1. Kohus võib avalduse menetlusnimistust kõrvaldada menetluse igas järgus, kui asjaolud viivad järeldusele, et:\na) esitaja ei kavatse jääda oma avalduse juurde; või\nb) asi on lahendatud; või\nc) kui kohus teeb kindlaks mis tahes muu põhjuse, mille tõttu avalduse menetlemise jätkamine ei ole õigustatud.\nKohus jätkab siiski avalduse läbivaatamist, kui seda on vaja konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides sätestatud inimõiguste järgimiseks.\n2. Kohus võib taastada avalduse menetlusnimistus, kui ta peab seda asjaoludest tulenevalt õigustatuks.\nArtikkel 38 – Asja läbivaatamine ja sõbraliku lahenduse menetlus\n1. Kui Kohus kuulutab avalduse vastuvõetavaks, siis:\na) algatab ta koostöös poolte esindajatega asja läbivaatamise ja vajadusel uurimise, mille edukaks läbiviimiseks asjassepuutuvad riigid osutavad igakülgset abi;\nb) annab ta end samal ajal poolte käsutusse, saavutamaks konventsioonis ja selle juurde kuuluvates protokollides sätestatud inimõigusi järgiv sõbralik lahendus.\n2. Käesoleva artikli lõike 1 punkti b järgi läbiviidav menetlus on konfidentsiaalne.\nArtikkel 39 – Sõbraliku lahenduse leidmine\nKui leitakse sõbralik lahendus, eemaldab kohus asja nimistust otsusega, mis piirdub faktide ja saavutatud lahenduse lühikirjeldusega.\nArtikkel 40 – Avalikud kuulamised ja juurdepääs dokumentidele\n1. Kui kohus erandlike asjaolude puhul teisiti ei otsusta, on kuulamised avalikud.\n2. Kui kohtu president teisiti ei otsusta, on registraatorile hoiuleantud dokumendid avalikkusele kättesaadavad.\nArtikkel 41 – Õiglane hüvitus\nKui kohus leiab, et konventsiooni või selle juurde kuuluvaid protokolle on rikutud ja Kõrge Lepinguosalise siseriiklik õigus lubab ainult osalist hüvitust, võib kohus vajadusel määrata kahjustatud poolele õiglase hüvituse.\nArtikkel 42 – Kodade otsused\nKodade otsused on lõplikud kooskõlas artikli 44 lõikega 2.\nArtikkel 43 – Suurkojale edasisaatmine\n1. Kolme kuu jooksul alates koja otsuse vastuvõtmisest võib iga asjaosaline erandjuhtudel nõuda asja suurkojale edasisaatmist.\n2. Suurkoja viiest kohtunikust koosnev kolleegium rahuldab taotluse juhul, kui see tõstatab tõsise konventsiooni või selle juurde kuuluvate protokollide tõlgendamise või kohaldamisega seotud või tõsise üldise tähtsusega küsimuse.\n3. Kui kolleegium taotluse rahuldab, lahendab suurkoda asja kohtuotsusega.\nArtikkel 44 – Lõplikud otsused\n1. Suurkoja otsus on lõplik.\n2. Koja otsus muutub lõplikuks:\na) kui pooled deklareerivad, et nad ei palu asja suurkojale edasisaatmist; või\nb) kolm kuud pärast otsuse langetamist, kui ei ole palutud asja edasisaatmist suurkojale; või\nc) suurkoja kohtunike kolleegium lükkab tagasi palve asja edasisaatmiseks vastavalt artiklile 43.\n3. Lõplik otsus avaldatakse.\nArtikkel 45 – Lahendite põhjendused\n1. Kohtuotsused ja ka määrused, millega kuulutatakse avaldused vastuvõetavaks või vastuvõetamatuks, põhjendatakse.\nArtikkel 46 – Otsuste siduv jõud ja täitmine\n1. Kõrged Lepinguosalised kohustuvad täitma kohtu lõplikke otsuseid igas asjas, milles nad on pooleks.\n2. Lõplik otsus saadetakse Ministrite Komiteele, kes kontrollib selle täitmist.\nArtikkel 47 – Nõuandvad arvamused\n2. Need arvamused ei või käsitleda konventsiooni I osas ja selle juurde kuuluvates protokollides määratletud õiguste ja vabaduste sisu ja ulatusega seonduvat ega muud küsimust, mida kohus või Ministrite Komitee võib arutada seoses mõne konventsiooni alusel menetletava asjaga.\n3. Ministrite Komitee otsustab kohtule nõuandepalve esitamise oma liikmete häälteenamusega.\nArtikkel 48 – Kohtu nõuandev pädevus\nKohus otsustab, kas Ministrite Komitee palve nõuandvaks arvamuseks kuulub artiklis 47 sätestatud pädevusse.\nArtikkel 49 – Põhjendused nõuandvatele arvamustele\n1. Kohus peab nõuandva arvamuse põhjendama.\n2. Kui arvamus tervikuna või osaliselt ei ole üksmeelne, on igal kohtunikul õigus esitada eraldi arvamus.\n3. Kohus esitab nõuandva arvamuse Ministrite Komiteele.\nArtikkel 50 – Kohtu kulud\nKohtu kulud katab Euroopa Nõukogu.\nArtikkel 51 – Kohtunike eesõigused ja immuniteedid\nKohtu liikmed kasutavad oma ülesannete täitmisel Euroopa Nõukogu põhikirja artiklis 40 ja selle alusel sõlmitud lepetes ettenähtud eesõigusi ja immuniteete.»\n1. Konventsiooni V osa on edaspidi konventsiooni III osa; konventsiooni artikkel 57 on vastavalt konventsiooni artikkel 52; konventsiooni artiklid 58 ja 59 kustutatakse, ja artiklid 60 ja 66 on vastavalt konventsiooni artiklid 53 ja 59.\n2. Konventsiooni I osa pealkirjastatakse «Õigused ja vabadused» ja konventsiooni uus III osa «Mitmesugused tingimused». Konventsiooni artiklid 1–18 ja uued artiklid 52–59 pealkirjastatakse nagu seda on tehtud käesoleva protokolli lisas.\n3. Uues artiklis 56 lisatakse lõikes 1 pärast sõna «konventsioon» lõik «tingitult käesoleva artikli lõikest 4»; lõikes 4 asendatakse sõnad «komisjoni pädevust» ja «konventsiooni artiklit 25 järgides» vastavalt sõnadega «kohtu pädevust» ja «nagu on sätestatud konventsiooni artiklis 34». Uues artiklis 58 asendatakse lõikes 4 sõnad «artikli 63» sõnadega «artikli 56».\n4. Konventsiooni esimest protokolli parandatakse järgnevalt:\na) artiklid pealkirjastatakse vastavalt käesoleva protokolli lisas antud loetelule; ja\nb) artiklis 4 asendatakse viimase lause sõnad «artikli 63» sõnadega «artikli 56».\n5. Protokolli nr. 4 parandatakse järgnevalt:\na) artiklid pealkirjastatakse vastavalt käesoleva protokolli lisas antud loetelule;\nb) artikli 5 lõikes 3 asendatakse sõnad «artikli 63» sõnadega «artikli 56»; lisatakse uus lõige 5, mille sõnastus on järgmine:\n«Iga riik, kes on teinud deklaratsiooni kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 või 2, võib igal ajal hiljem deklareerida ühe või enama deklaratsioonis määratletud territooriumi nimel, et ta tunnustab kohtu pädevust vastu võtta avaldusi üksikisikutelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt või isikute gruppidelt, nagu on sätestatud konventsiooni artiklis 34 käesoleva protokolli artiklite 1–4 suhtes, eraldi ja üksikult.»; ja\nc) artikli 6 lõige 2 kustutatakse.\n6. Protokolli nr. 6 parandatakse järgnevalt:\nb) artiklis 4 asendatakse sõnad «artikli 64 alusel» sõnadega «artikli 57 alusel».\n7. Protokolli nr. 7 parandatakse järgnevalt:\nb) artikli 6 lõikes 4 asendatakse sõnad «artikli 63» sõnadega «artikli 56»; lisatakse uus lõige 6, mille sõnastus on järgmine:\n«Iga riik, kes on teinud deklaratsiooni kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 või 2, võib igal ajal hiljem deklareerida ühe või enama deklaratsioonis määratletud territooriumi nimel, et ta tunnustab kohtu pädevust vastu võtta avaldusi üksikisikutelt, valitsusvälistelt organisatsioonidelt või isikute gruppidelt, nagu on sätestatud konventsiooni artiklis 34 käesoleva protokolli artiklite 1–5 suhtes.»; ja\nc) artikli 7 lõige 2 kustutatakse.\n8. Protokoll nr. 9 tühistatakse.\n1. Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud konventsioonile allakirjutanud Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, kes võivad väljendada oma nõusolekut olla sellega seotud:\na) kirjutades alla reservatsioonideta ratifitseerimise või aktsepteerimise suhtes; või\nb) kirjutades alla reservatsioonidega ratifitseerimise, aktsepteerimise või kinnitamise suhtes, millele järgneb ratifitseerimine, aktsepteerimine või kinnitamine.\n2. Ratifitseerimis-, aktsepteerimis- ja ühinemisdokumendid antakse hoiule Euroopa Nõukogu Peasekretärile.\nKäesolev protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb aastase perioodi möödumisele päevast, mil kõik konventsiooniga ühinenud on väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud vastavalt artikli 3 sätetele. Uute kohtunike valimine võib toimuda ja kõiki edasisi samme uue kohtu moodustamiseks võib kooskõlas käesoleva protokolli sätetega teha alates päevast, millal kõik konventsiooniga ühinenud on väljendanud oma nõusolekut olla protokolliga seotud.\n1. Allpool esitatud lõigetes 3 ja 4 fikseeritud sätteid rikkumata lõpeb kohtunike, komisjoni liikmete, registraatori ja aseregistraatorite ametiaeg käesoleva protokolli jõustumisel.\n2. Komisjonile esitatud avaldused, mida ei ole kuulutatud vastuvõetavaiks käesoleva protokolli jõustumise kuupäevaks, vaatab kohus läbi kooskõlas selle protokolli sätetega.\n3. Komisjoni liikmed jätkavad ühe aasta vältel alates selle protokolli jõustumise kuupäevast vastuvõetavaiks kuulutatud avalduste menetlemist. Kõik avaldused, mille läbivaatamine ei ole lõpetatud eelpool toodud kuupäevaks, antakse üle kohtule, kes vaatab need kui vastuvõetavad asjad läbi kooskõlas selle protokolli sätetega.\n4. Kui komisjon on pärast selle protokolli jõustumist võtnud vastu ettekande kooskõlas konventsiooni endise artikliga 31, saadetakse see edasi pooltele, kellel ei ole õigust seda avaldada. Kooskõlas enne selle protokolli jõustumist kohaldatavate sätetega võib asja saata kohtusse. Suurkoja kolleegium määrab, kas asja otsustab üks kodadest või suurkoda. Kui asja otsustab koda, on selle otsus lõplik. Asjadega, mida kohtusse ei saadeta, tegeleb Ministrite Komitee kooskõlas konventsiooni endise artikliga 32.\n5. Kohtule esitatud asjad, mida ei ole otsustatud käesoleva protokolli jõustumise kuupäevaks, saadetakse edasi kohtu suurkojale, kes vaatab need läbi vastavalt käesoleva protokolli sätetele.\n6. Ministrite Komiteele esitatud asjad, mida käesoleva protokolli jõustumise päevaks ei ole otsustatud konventsiooni endise artikli 32 järgi, viib Ministrite Komitee lõpule, tegutsedes kooskõlas selle artikliga.\nKui Kõrge Lepinguosaline on teinud konventsiooni endiste artiklite 25 või 46 alusel deklaratsiooni, tunnustamaks komisjoni või kohtu pädevust taolistest deklaratsioonidest tulenevate või nende kohaselt esilekerkivatel faktidel põhinevate petitsioonide suhtes, jääb see piirang käesoleva protokolli raames kohtu pädevuse suhtes kehtima.\nb) iga ratifitseerimis-, aktsepteerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmise;\nc) käesoleva protokolli ja selle sätete jõustumise vastavalt artiklile 4; ja\nd) iga muu protokolliga seotud akti, teadaande või teate.\nKoostatud 11. mail 1994. a. Strasbourg'is, inglise ja prantsuse keeles, mille mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule Euroopa Nõukogu arhiivi. Euroopa Nõukogu Peasekretär saadab tõendatud koopia igale Euroopa Nõukogu liikmesriigile.\nArtiklite pealkirjad, mis viiakse sisse «Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni» ja selle protokollide teksti**\nArtikkel1. Kohustus austada inimõigusi\nArtikkel 5. Õigus isikuvabadusele ja turvalisusele\nArtikkel 6. Õigus õiglasele kohtulikule arutamisele\nArtikkel 13. Õigus tõhusale menetlusele enda kaitseks\nArtikkel 15. Õiguste piiramine hädaolukorras\nArtikkel 16. Välismaalaste poliitilise tegevuse piiramine\nArtikkel 17. Õiguste väärkasutuse keelamine\nArtikkel 18. Kitsendused õiguste kasutamise piirangutele\nArtikkel 53. Olemasolevate inimõiguste kaitse\nArtikkel 54. Ministrite Komitee volitused\nArtikkel 55. Vaidluste lahendamise muude viiside välistamine\nArtikkel 56. Territoriaalne kohaldamine\nArtikkel 57. Reservatsioonid\nArtikkel 58. Denonsseerimine\nArtikkel 59. Allakirjutamine ja ratifitseerimine\nArtikkel 1. Vara kaitse\nArtikkel 2. Õigus haridusele\nArtikkel 3. Õigus vabadele valimistele\nArtikkel 1. Võlavangistuse keelamine\nArtikkel 2. Liikumisvabadus\nArtikkel 3. Kodanike väljasaatmise keelamine\nArtikkel 4. Välismaalaste sunniviisilise kollektiivse väljasaatmise keelamine\nArtikkel 5. Territoriaalne kohaldamine\nArtikkel 6. Suhe konventsiooni\nArtikkel 7. Allakirjutamine ja ratifitseerimine\nArtikkel 2. Surmanuhtlus sõja ajal\nArtikkel 3. Taganemise keelamine\nArtikkel 4. Reservatsioonide keelamine\nArtikkel 8. Jõustumine\nArtikkel 9. Hoiuleandmise funktsioonid\nArtikkel 1. Välismaalaste väljasaatmisega seotud protseduurilised kaitseabinõud\nArtikkel 2. Edasikaebamisõigus kriminaalasjades\nArtikkel 3. Hüvitus väära süüdimõistmise korral\nArtikkel 4. Teistkordse kohtumõistmise ja karistamise keelamine\nArtikkel 5. Abikaasade võrdsus\nArtikkel 6. Territoriaalne kohaldamine\nArtikkel 7. Suhe konventsiooni\nArtikkel 8. Allakirjutamine ja ratifitseerimine\nArtikkel 9. Jõustumine\nArtikkel 10. Hoiuleandmise funktsioonid\na a European Commission of Human Rights, hereinafter referred to as “the Commission”;\nb a European Court of Human Rights, hereinafter referred to as “the Court”.\n2. The Commission shall sit in plenary session. It may, however, set up Chambers, each composed of at least seven members. The Chambers may examine petitions submitted under Article 25 of this Convention which can be dealt with on the basis of established case-law or which raise no serious question affecting the interpretation or application of the Convention. Subject to this restriction and to the provisions of paragraph 5 of this article, the Chambers shall exercise all the powers conferred on the Commission by the Convention.\n3. The candidates shall be of high moral character and must either possess the qualification required for appointment to high judicial office or be juris-consults of recognised competence.\n1. Reason shall be given for the judgment of the Court.\n2. No case can be brought before the Court before the election.\nConferring upon the European Court of Human Rights Competence to Give Advisory Opinions\n[European Treaty Series, No. 44]\nHaving regard to the provisions of the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms signed at Rome on 4th November 1950 (hereinafter referred to as “the Convention”) and, in particular, Article 19 instituting, among other bodies, a European Court of Human Rights (hereinafter referred to as “the Court”);\nConsidering that it is expedient to confer upon the Court competence to give advisory opinion subject to certain conditions,\n2. Decisions of the Committee of Ministers to request an advisory opinion of the Court shall require a two-thirds majority vote of the representatives entitled to sit on the Committee.\n4. Advisory opinion of the Court shall be communicated to the Committee of Ministers.\n[European Treaty Series, No. 9]\nSecuring Certain Rights and Freedoms other than those\nalready included in the Convention and in the First Protocol thereto\n[European Treaty Series, No. 46]\n[European Treaty Series, No.117]\n1. This Protocol shall enter into force on the first day of the months following the expiration of a period of two months after the date on which seven member States of the Council of Europe have expressed their consent to be bound by the Protocol in accordance with the provisions of Article 8.\n[European Treaty Series, No. 140]\n“2. The Report shall be transmitted to the Committee of Ministers. The Report shall also be transmitted to the States concerned and, if it deals with a petition submitted under Article 25, the applicant. The States concerned and the applicant shall not be at liberty to publish it.”\n“Only the High Contracting Parties, the Commission, and persons, non-governmental organisations or groups of individuals having submitted a petition under Article 25 shall have the right to bring a case before the Court.”\n“The jurisdiction of the Court shall extend to all cases concerning the interpretation and application of the present Convention which are referred to it in accordance with Article 48.”\nArticle 48 of the Convention shall read ac follows:\n“1. The following may refer a case to the Court, provided that the High Contracting Party concerned, if there is only one, or the High Contracting Parties concerned, if there is more than one, are subject to the compulsory jurisdiction of the Court or, failing that, with the consent of the High Contracting Party concerned, if there is only one, or of the High Contracting Parties concerned if there is more than one:\n2. If a case is referred to the Court only in accordance with paragraph 1.e, it shall first be submitted to a panel composed of three members of the Court. There shall sit as an ex-officio member of the panel the judge elected in respect of the High Contracting Party against which the complaint has been lodged, or, if there is none, a person of its choice who shall sit in the capacity of judge. If the complaint has been lodged against more than one High Contracting Party, the size of the panel shall be increased accordingly.\nIf the case does not raise a serious question affecting the interpretation or application of the Convention and does not for any other reason warrant consideration by the Court, the panel may, by a unanimous vote, decide that it shall not be considered by the Court. In that event, the Committee of Ministers shall decide, in accordance with the provisions of Article 32, whether there has been a violation of the Convention.”\nThe Secretary General of the Council of Europe shall notify, the member States of the Council of Europe of:\nStrasbourg, 25 March 1952\n[European Treaty Series, No.146]\nThe member States of the Council of Europe, signatories to this Protocol to the Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, signed at Rome on 4 November 1950 (hereinafter referred to as “ the Convention”),\nThe words “of two-thirds” shall be deleted from paragraph 1 of Article 32 of the Convention.\n1. This Protocol shall be open for signature by member States of the Council of Europe, signatories to the Convention, which may express their consent to be bound by:\n[European Treaty Series, No. 155]\n“ SECTION II. European Court of Human Rights\nTo ensure the observance of the engagements undertaken by the High Contracting Parties in the Convention and the protocols thereto, there shall be set up a European Court of Human Rights, hereinafter referred to as “ the Court”. It shall function on a permanent basis.\n2. There shall sit as an ex-officio member of the Chamber and the Grand Chamber the judge elected in respect of the State Party concerned or, if there is none or if he is unable to sit, a person of its choice who shall sit in the capacity of judge.\nArticle 41 – Judgments of Chambers\n1. Judgments of Chambers shall become final in accordance with the provisions of Article 44, paragraph 2.\n2. A panel of five judges of the Grand Chamber shall accept the request if the case raises a serious question offending the interpretation or application of the Convention or the protocols thereto, or a serious issue of general importance.\n2. Section I of the Convention shall be entitled “Rights and freedoms” and new Section III of the Convention shall be entitled “Miscellaneous provisions”. Articles 1 to 18 and new Articles 52 to 59 of the Convention shall be provided with headings, as listed in the appendix to this Protocol.\n3. In new Article 56, in paragraph 1, the words “subject to paragraph 4 of this Article,” shall be inserted after the word “shall”; in paragraph 4, the words “Commission to receive petitions” and “ in accordance with Article 25 of the present Convention” shall be replaced by the words “Court to receive applications” and “as provided in Article 34 of the Convention” respectively. In new Article 58, paragraph 4, the words “Article 63”shall be replaced by the words “Article 56”.\nb in Article 4, last sentence, the words “of Article 63” shall be replaced by the words “of Article 56”.\nb in Article 5, paragraph 3, the words “of Article 63” shall be replaced by the words “of Article 56”; a new paragraph 5 shall be added, which shall read:\n“Any State which has made a declaration in accordance with paragraph 1 or 2 of this Article may at any time thereafter declare on behalf of one or more of the territories to which the declaration relates that it accepts the competence of the Court to receive applications from individuals, non-governmental organisations or groups of individuals as provided in Article 34 of the Convention in respect of all or any of Articles 1 to 4 of this Protocol.”; and\nb in Article 4 the words “under Article 64” shall be replaced by the words “under Article 57”.\nb in Article 6, paragraph 4, the words “of Article 63” shall be replaced by the words “of Article 56”; a new paragraph 6 shall be added, which shall read:\n“Any State which has made a declaration in accordance with paragraph 1 or 2 of this article may at any time thereafter declare on behalf of one or more of the territories to which the declaration relates that it accepts the competence of the Court to receive applications from individuals, non-governmental organisations or groups of individuals as provided in Article 34 of the Convention in respect of Articles 1 to 5 of this Protocol.”; and\n[to Protocol No. 11]\nHeadings of articles to be inserted into the text of\nthe Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms and its protocols **\nArticle 1. Obligation to respect human rights\nArticle 4. Prohibition of slavery and forced labour\nArticle 7. No punishment without law\nArticle 12. Right to marry\nArticle15. Derogation in time of emergency\nArticle16. Restrictions on political activity of aliens\nArticle 18. Limitation on use of restrictions on rights\nArticle5 2. Enquiries by the Secretary General\nArticle 53. Safeguard for existing human rights\nArticle 54. Powers of the Committee of Ministers\nArticle 55. Exclusion of other means of dispute settlement\nArticle 56. Territorial application\nArticle 58. Denunciation\nArticle5 9. Signature and ratification\nArticle1. Prohibition of imprisonment for debt\nArticle 2 .Death penalty in time of war\nArticle 3 .Prohibition of derogations\nArticle 8 .Entry into force\nArticle 1. Procedural safeguards relating to expulsion of aliens\nArticle 2 .Right of appeal in criminal matters\nArticle 3. Compensation for wrongful conviction\nArticle 4. Right not to be tried or punished twice\nArticle 5. Equality between spouses\nArticle 7. Relationship to the Convention\nArticle 8. Signature and ratification\nArticle 10. Depositary functions\n* Euroopa Lepingute Seeria [European Treaty Series] (ELS) nr 5. Teksti on parandatud 21. septembril 1970. a jõustunud protokolli nr 3 (ELS nr 45) sätetega, 20. septembril 1971. a jõustunud protokolli nr 5 (ELS nr 55) sätetega ja 1. jaanuaril 1990. a jõustunud protokolli nr 8 (ELS nr 118) sätetega. Tekst koosneb samuti protokolli nr 2 (ELS nr 44) tekstist, mis vastavalt artikli 5 lõikele 3 on konventsiooni osa alates selle jõustumisest 21. septembril 1970. a.\nEuropean Treaty Series, No 5. Text amended according to the provisions of Protocol No 3 (ETS No. 45) which entered into force on 21 September 1970, of Protocol No. 5 (ETS No. 55), which entered into force on 20 December 1971 , and of Protocol No. 8 (ETS No. 118), which entered into force on 1 January 1990, and comprising also the text of Protocol No. 2 (ETS No. 44), which, in accordance with Article 5, paragraph 3, thereof, has been an integral part of the Convention since its entry into force on 21 September 1970.\n** Pealkirjad on käesoleva protokolliga juba lisatud konventsiooni uutesse artiklitesse 19–51.\n Teksti on parandatud 1. jaanuaril 1990 jõustunud protokolli nr 8 (ELS nr 118) sätetega.\nText amended according to the provisions of Protocol No. 8 (ETS No. 118), which entered into force on 1 January 1990.\n Teksti on parandatud 20. detsembril 1971 jõustunud protokolli nr 5 (ELS nr 55) sätetega.\nText amended according to the provisions of Protocol No. 5 (ETS No. 55), which entered into force on 20 December 1971.\n Teksti on parandatud 21. septembril 1970 jõustunud protokolli nr 3 (ELS nr 45) sätetega.\nText amended according to the provisions of Protocol No. 3 (ETS No. 45), which entered into force on 21 September 1970.


Harju Elekter himustab konkurenti Rootsist - Börs - Majandus24.ee\nHarju Elekter | FOTO: Peeter Langovits\nKoostööga suureneb Harju Elektri võimekus pakkuda oma Rootsi klientidele keerulisemaid insener-tehnilisi täislahendusi, võtmed-kätte projekte ja tugiteenuseid, teatas Harju Elekter börsile. Edukad läbirääkimised võivad viia Sebab aktsiate omandamiseni.\nKoostöö tulemusena sisenetakse uutesse perspektiivsetesse turusegmentidesse Rootsis ning laiendatakse Harju Elekter kontserni tooteportfelli.\nSebab on spetsialiseerunud energia tootmiseks ja jaotuseks vajalike kesk- ja madalpingeliste lahenduste välja töötamisele ja tarnimisele infrastruktuuri-, ehitus- ja taastuvenergiasektorile. Ettevõtte peakorter koos tootmis-, müügi- ja teenindusüksuse ning laoga on Malmös.\nSebab insener-tehnilisi lahendusi pakkuvad harukontorid asuvad veel ka Stockholmis, Borlänges ja mujal Rootsis. Ettevõtte 2016. aasta käive oli 12 miljonit eurot.


Vana uueks - Kai pimeduses kobamas\nKai laupäev, 19. märts 2016 8 kommentaari Edit\nKui me korteri ostsime, siis eelmised omanikud jätsid meile klaasist söögilaua ja neli tooli. Mina naisena olin sellise väärt kraami üle väga õnnelik või no ma olin üleüldse õnnelik kõige üle mis puudutas kööki ja toitlustust, sest meie Tartu üürikas polnud kööki, vaid hoopis esikusse surutud kööginurk. Seega olin mina sillas ja kogu korteriga kaasnev kupatus oli minu jaoks nagu taevast alla sadanud manna.Joosep aga on muidugist praktselt terve selle aja rääkinud, et kui ludu ja nõrk on see laua ja toolide komplekt ja et ühel ilusal päeval ostame kindlasti ühe korraliku, tugeva ja vastupidava laua ja toolid. No ühel ilusal päeval kindlasti, jah, aga mitte praegu. Ja mis puutub sellesse sööginurga arvustusse, siis päris sada prossa mina toda arvamust temaga ei jaganud, no mõtlen seda, et korteris kaasas olnud laud oleks olnud kuidagi eriti nõrk vms, sest mina suutsin küll laua äärde istuda tasa ja targu, ilma, et see oleks värisenud. Ja selle laua peale kannatas isegi toidunõusid panna ja toolide peale võis päriselt istuda ka. Ma lihtsalt olen arvamusel, et laua äärde ei pea maanduma robaki ja nii, et kogu lauapealne väriseb ja koliseb, aga millegi pärast just meessoost isikud nii sinna meie õrna lauakese taha istusidki ja minul jättis iga kord süda lööke vahele. Või siis teise variandina tundsin, et mu rõhk tõuseb lakke ja ma tahaks lihtsalt röögatada, et kas te peate sedasi robakil laua taha maanduma... Klaaslaud on muidu täitsa ilus ja muudab selle sööginurga avaramaks, aga puhastamise koha pealt on see küll üks suur nuhtlus, eriti pimeda jaoks. Seega olen ma endaga rahu sõlminud ja mõtlen, et olgu pealegi järgmine laud puidust või siis puidust raamistusega ja keskosa oleks klaasist.\nAga nüüd pean ma siiski käed üles tõstma ja nõustuma, et Joosepil oli õigus, et kogu see kompott on ludu, sest meil läks esimene söögitool katki. Lihtsalt metalliväsimus ja murdus ära. Mul kahjuks pole pilti lisada katki läinud toolist või siis tervest toolist, et saaksite näha, milline see logutik oli, sest need viidi juba keldrisse. Aga selle eest saate näha uusi toole. Või no ses suhtes, et tegelikult need pole uued, vaid Joosepi lapsepõlvekodust pärinevad söögitoa toolid, mis taheti viskamisele saata. Meie aga otsustasime, et võtame endale ja mina ootan nüüd kannatamatult kevadet, et saaksin õue toole liivapaberiga lihvima minna ja ema abiga valmivad toolidele ka uued katted. Linda muidugi vangutas pead ja pööritas silmi, sest tema ütles, et need on mingid 90-de välimusega toolid, aga noo ma eii teaa. Ma olen ikkagi veendumusel, et natuke liivapaberit, peitsi ja uued katted võivad täitsa imet teha. Toolid tahaks siis peitsida köögi- ja elutoamööbliga ühte tooni. Kuna minu kööginõud on kollased ja pikapeale tahaks ka köögitehnikat kollast (veekeetja, röster, võileivagrill), siis mõtlen, et mis oleks see värv, mis sobiks toolile. Kollane oleks mõnus ja rõõmsameelne, aga no kurja, kui lapsed peaksid külla tulema, siis ma ei suudaks ilma, et mul mõni veresoon peas ei lõhkeks, sest siis ma oleksin mingi närvihaigest võõrustaja, kes muretseks iga väiksemagi pleki pärast, mida kellegi maimukesed võivad mu toolikatetele tekitada. Nii, et oma närvide hüvanguks pean vist kollasest loobuma.\nTegin toolist kaks pilti. Esimene on võib-olla liiga hämar, sest kui pildi ära tegin, alles siis oli mul mõistust uurida, kas peaks äkki tule ka põlema panema. No ja nii ma siis teise pildi jaoks panin söögilaua kohal tule põlema. Ja kuna Janet oli seal samas laua all, siis tegin juba preili juhtkoerast ka ühe klõpsu. Ja ka see pole veel kõik... Joosepi koer Python, kes kogu selle aja kui ma toole üritasin jäädvustada, arvas, et tema on modell ja mul oli tükk tegu, et teda kaadrist välja saada, siis selle eest sai härra koer lohutuseks ka ühe pildi peale. Aga selle viimase pildi tegi Joosep, sest no mina tõesti ei suuda seda musta marakratti pildile saada. Nagu ma paar postitust tagasi rääkisin, siis mina ju pildistan nii, et panen pildistatava objekti ja fotosilma paika ja siis hakkan tasapisi taganema, endal käsi fikseeritult paigal. No vot, aga Pythoniga need asjad nii ei toimi, sest kui ma jõudsin piisavalt kaugele taganeda, siis järgmisel hetkel avastasin, et koer on kohalt läinud ja on mul koonuga juba kaameras või otsapidi sules.\nAga igatahes, et mul oleks rohkem nägijate arvamusi, kui ainult Joosepi ja Linda oma, siis mis teie arvate, kas nendest iidsetest ja vaarvanaisa ajast pärit toolidest saab asja? :)\nAnonüümne 19. märts 2016 21:16\nVäga kiftid toolid! Natuke teistmoodi, aga ilusad ja mugavad tunduvad ka :) kui veel ise katte peale valite ja muu elamisega sobiva peitsi, on eriti superluks!\nKai 19. märts 2016 21:35\nJaah, mugavad on need tõesti ja no kui toolid saavad lõpuks uue tuuningu, siis kindlasti jagan lõpptulemust ka siia :)\nritsik 19. märts 2016 21:49\nVäga lahedad toolid, just piisavalt vanad, et olla juba retro, mitte lihtsalt moest läinud.\nGetter 19. märts 2016 23:05\nSuper ägedad toolid! Kindlasti saab neist asja!\nAnonüümne 20. märts 2016 01:26\nOoo ! Need on nii lahedad toolid, et mul on lausa kade meel ! Mu peas küpses juba plaan, et kui sa nagunii ei näe, kus Sa istud, siis ma võiksin ju õigupoolest akna kaudu siseneda, need toolid ära viia, mõned teised asemele tuua ja Sulle jätta ainult imestamisrõõmu, et mis kurivaim nende toolidega küll ööga juhtunud on :D Aga siis mulle meenus Joosep, kes "kahjuks" näeb, et need pole sugugi need toolid ja siis veel koerad, kes minu öist köögis sahmerdamist kindlasti heaks plaaniks ei pea ja siis veel see pisiasi, et ma ei tea sugugi, kus Sa elad ! :D Nii et ma leebun ja loobun oma koletust plaanist ja soovin Sulle ülilahedate toolide puhul õnne :D\nKai 20. märts 2016 16:46\nHah, Joosepi ja koertega läheks tõesti nati keeruliseks see toolide smoogeldamine :D\nAnonüümne 20. märts 2016 12:10\nVäga stiilsed toolid, tunduvad mugavad ka. Lisaks ilmselt ka kordades vastupidavamad kui mööblipoodides müüdav hiina toodang.\nKai 20. märts 2016 16:52\nNende toolide käetoed on täpipealt õigel kõrgusel ja selg on ka mõnusalt toestatud, nii et tõepoolest ülimugavad.\nMa pean vist rohkem Joosepit usaldama... Ma putkisin üpris pikalt nende toolide vastu, sest ma ei suutnud omale kuidagi sobivat kujutluspilti silme ette manada, aga nüüd on mul täiuslik lõpppilt, mis ootab teostamist ja seda tänu teile, kes te oma kommentaaridega mulle kindlust juurde süstisite :) Ülisuper!