JUHTKIRI - Positiivne uudis - meiemaa.ee\nJUHTKIRI - Positiivne uudis\nKihelkonna kandi rahval on põhjust rõõmustamiseks. Kui päris hulk aega tuli sõita Kärlale või linna, et saada perearsti vastuvõtule – loe: kas 15 või 30 kilomeetrit –, siis olukord saab mõnevõrra lahendust.\nNimelt, kuigi perearst saab kohal käia vaid üle nädala kord ja mõneks tunniks, on kohapeal nüüdsest ülepäeviti olemas pereõde. Loodetavasti tiheneb graafik, aga see on siiski oluliselt parem kui endine olukord.\nKärlale pole Kihelkonnalt liiga lihtne bussidega sõita – ühendus kui niisugune pole eriti sage. Seega on arvatavasti paljud Kihelkonna inimesed, eriti just need, kes väga ei saa liikuma autodega, tänulikud arstipunkti üle.\nKui igal pool mujal tõmmatakse kõikvõimalikke struktuure keskusesse, aga kõik inimesed siiski ei ela veel keskustes, õnneks või õnnetuseks, siis Kihelkonna arstipunkti avamine on positiivse kõlaga uudis.\nKihelkonnal tegutses aastaid kohalik arst, aga tema andis alla siis, kui jäi pereõest ilma. Olukord leevendus tänasega, mis siis, et maapiirkonnad on oluliselt õnnetumas seisukorras, kui seda osatakse kõrgemal pool näha.\nKurjad koerad kimbutavad kodanikke (16)\nRiigikohus ei võtnud Leedo firma kaebust menetlusse (12)\nAmetikooli populaarseimad erialad on lapsehoidja ja mootorsõidukitehnik (6)\nKonidest valmis surfilaud (9)\nPindamistööd Kuressaare-Kuivastu maanteel (1)


FOTOD | Just need armastatud moeloojad on tänavused Kuldnõela ja Hõbenõela nominendid - Anne & Stiil\nFOTOD | Just need armastatud moeloojad on tänavused Kuldnõela ja Hõbenõela nominendid\nŽüriiliige Kristina Herodes kommenteerib: Erakordse andega Annika Kiidron-Roomets on üks eredamaid loovhingi, keda Eestis nähtud. 25 aastat moe alal töötamist annab mulle piisavalt võrdlusmaterjali. Samuti on Kiidronil esinduslik nimistu kohalikke ja rahvusvahelisi väga kaalukaid moevõite. Juba tema esimene töö oli erakordne — ta töötab sagedusel, kuhu enamik inimesi isegi mõtetes seiklema ei lähe ning tunnetab meie kõige sügavamaid traagikaid ja ökosüsteemi ohustavaid probleeme. Sel lainel luues oli Kiidron ainus, kes märkas pandeemia ohtu mitu aastat varem. Kiidron on tulihingeline, pöörase energiaga ja üliterava sotsiaalse närviga maailmaparandaja. Moekäekirjalt kompromissitu maksimalist, perfektne viimase funktsionaalse detailini.\nŽüriiliige Urmas Väljaots kommenteerib: Nii nagu 1990ndail tõlkisid CHR ja Bastion osavalt globaalseid suundi kohalikku postsovjetlikku konteksti sobivaks argirõivaks, esindab Tallinn Dolls rammusas sotsiaalmeediamullas väetatud uue generatsiooni tarbemoodi. Kirkad värvid, naiselikud siluetid, meelad detailid — kuid stiilselt minimalistlikud lõiked. Särtsakas mõtteviis, lihtsad ja kõigile aru saadavad, positiivsed ilus olemise lood. 2008. aastal loodud Tallinn Dolls on leidnud endale truu järgijaskonna ning võidab üha uusi südameid. Samamoodi jätkates on Tallinn Dollsil suur võimalus oma kõigist eelkäijatest vanemakski elada.\nŽüriiliige Kristina Herodes kommenteerib: Lilli Jahilo trumbiks on tunnete keele valdamine poeedi tasemel. Tema asjad tunduvad eemalt vaadates lihtsad — selged siluetid, puhtad vormid, naiselikkus peene maitsenüansina minimalismi hulka timmitud. Kõik aga muutub esimesest puudutusest! Jahilo valib materjalid, mis kohe suhtlevad, kui sõrmed siidile libistad ja värvid, milles rulluvad lahti lood — vahet pole, kas ta väljendab end antud hetkel tundlikult maha keeratud või jõulisemas gammas. Esimeses on ta eriti osav. Asi läheb veelgi põnevamaks Lilli loomingut pahupidi pöörates — välja tuleb tehnoloogiline täiuslikkus, mis on omane kõrgmoele. Ega see lihtne ilu niisama lihtsalt sünni — proportsioonid on millimeetri peale paika timmitud. Ma ei liialda öeldes, et Lilli Jahilo lihtsus on kopeerimatult geniaalne.\nŽüriiliige Tanel Veenre kommenteerib: Sofia Halliku ehete kaubamärk SOMA on toonud popkunsti tänavale — armastatud PLÜSH seeria mummud on värvikas punkt igale look’ile. Halliku käekiri on selgepiiriline ja tulevikku suunatud.\nŽüriiliige Tanel Veenre kommenteerib: Anu Tera musta nahka sepistatud rauaga ühendavad aksessuaarid on kaasaja nomaadi talismanid — tumemeelsed, isikupärased, arhailised ja jõulised. Anu ehete ja kottide sugestiivne disainikeel tekitab äratundmist pigem meelelaadi kui riigipiiride põhiselt.\nKuldnõela ja Hõbenõela kollektsioonid jõuavad lavale sügisese Tallinn Fashion Weeki raames, 19. — 22. oktoobril Kultuurikatlas toimuval Kuldnõela galal. Sügisest Tallinn Fashion Weeki esitleb Absolut, toetavad DHL, Fazer, rgb Baltic. Kuldnõela esitleb Kaubamaja.


Sofia Joons otsib eestirootslaste lauluvihikuid - Lääne Elu\nAvakülg Kultuur Sofia Joons otsib eestirootslaste lauluvihikuid\n20. detsember 2019 16:16\nMuusik ja rahvamuusikauurija Sofia Joons otsib eestirootslaste laulikuid. Arvo Tarmula\nRahvamuusik ja muusikateadlane Sofia Joons kutsub inimesi üles teada andma eestirootslaste lauluvihikutest.\nJoonsi sõnul on eestirootslaste lauluvihikuid arhiividesse jõudnud vähe. Ta lisas, et palju eestirootslaste vihikuid võib olla sattunud eestikeelsete pärijate kätte. „Või on näiteks keegi ostnud maja ja sealt lauluvihiku leidnud,” ütles ta.\nJoonsi huvi lauluraamatute vastu tekkis seoses tema doktoriõpingutega Soomes rootsikeelses Turu akadeemias. Joonsi uurimisteema on eestirootsi identiteet 20. sajandi algusest pärit laulurepertuaari kaudu vaadatuna ja oma uurimistöös keskendub ta küsimusele, mil viisil on eestirootslust eri perioodidel muusikaga toetatud.\nPraegu on Joonsil kasutada Riguldi talupojalauliku Mats Ekmani laulud, mis on nii suuliselt kui ka käsitsi kirjutatud vihikute ja publikatsioonide kaudu 20. sajandi algusest tänapäevani edasi antud.\nEelmine artikkelGalerii: Maali üürimajas peeti sarikapidu\nJärgmine artikkelHanila toetusfond jagas raha


ÜHINEDES OMA KÕRGEIMA VÄLIMUSEGA - SANANDA - GALAKTILINE VALGE VENNASKOND - AUTOR JENNYSCHILTZ - SÕNUMID TAEVAST - 2022\nÜhinedes oma kõrgeima välimusega - Sananda - JennySchiltzi Galaktika Valge Vennaskonnaga\nMe jõuame täna teie juurde olulist teavet selle energiliselt arendatava protsessi kohta. Energiate kogunemine sunnib iga inimest oma vibratsiooni tõstma ja sulanduma täielikumalt nende olemise Allikasse, nende Kõrgemasse Mina / Kõrgemasse Mina. See muutus mõjutab kõiki sellel ajal olevaid Maal olevaid olusid, kõik erineval määral. Keegi ei jää nendest energiamuutustest ilma ja see hõlmab ka Maad, elementaarset kuningriiki ning selle taimi ja loomastikku, sest kõik Olendid on nõustunud osalema sellel olemise uskumatul kasvuteel. Kuidas mõjutatakse teid kõiki? See sõltub varem tehtud tööst.\nSel ajal on paljud neist, kes olid varem teadvuseta, hakanud tundma rahulolematust, soovides oma elus suuremat tähendust ja rahu . Selles etapis võib inimene kogeda oma elus suuri häireid. Teiste jaoks võib see toimuda töö kaotuse, teise koha vahetamise, suhete muutumise, sealhulgas lähedaste kaotuse vormis. Ehkki inimesel võib seda olla keeruline mõista, aitavad need muudatused eemaldada kõik Maal elades vastu võetud kihid, uskumused ja isiklikud süsteemid . Kõik, mis pole kooskõlas autentse minaga / minaga, peab välja tulema. Drastiliste muutuste kaudu hakkab inimene kahtlema kõige ümber. Selle kasvufaasi kestus sõltub ainult inimesest ja sellest, kui hõlpsalt suudab ta igasugusest vastupanust lahti lasta. Mõni suudab kuulda olemise vähimaid sosinaid ja tegutseb selle impulsi järgi; teisi tuleb võib-olla palju julgustada. Saage aru, et ärkamiseks pole õigeid ega valesid viise. Iga tee ja iga valik on olemise kasvu pakkuv kogemus. Palume ärkajatel aidata oma vendi toetades ja kaastunnet juhtides. Seekord on kõikvõimalikke ravitsejaid väga vaja.\nMõni on oma elu paljudes valdkondades juba drastilisi muutusi teinud ja astub nüüd oma olemuse kõiki aspekte hõlmama.Igal inimesel maakeral on elementaarses kuningriigis, inglite maailmas, nende teejuhtides ja meistrites aspekte. . Sellel teel kasvades hõlmab see iga olendi aspekte, mis on aidanud neil teel iseenda juurde. Kõik aspektid võimaldavad neil Allika juurde naastes rohkem meelde jätta oma jumalikku olemust ja suurejoonelisust. Mõne jaoks on see protsess väga lihtne ja teiste jaoks keeruline. See sõltub sellest, kui võimekas on muudatustega kaasa minna ja vabastada kõik, mis pole joondatud, kuna need hõlmavad kogu nende olemuse täielikku ulatust. Ainult ühe aspektiga samastumine ei võimalda neil täielikult mõista kõike, mis see on. Mõista, et te olete kõik need asjad ja ometigi mitte ükski neist, nii nagu te kõik olete üksikisikud ja ometi olete kõik ÜKS.\nTeised liidavad oma olemise lõplikud aspektid ja seda tehes leiavad nad, et neil pole enam oma kõrgemat mina / kõrgemat mina väljaspool neid, vaid kindlalt endasse kinnistunud. Selle faasi ajal saab siis, kui meist saab Maa peal kõndiv Meister . Olend ankurdatakse järk-järgult ja tõuseb üha enam välja sellena, kes mõistab ja puhastab oma mustreid ja kõike, mis pole joondatud. Selle aja jooksul saab kõik, millest varem aru saadi ja mida usuti, vaidlustatud. See, mida kunagi usuti tõesena, pole enam täpne. Igal ühel palutakse vallata oma mõtted ja omakorda tema manifestatsioon hologrammis tema ümber. Mõne jaoks võib nende kõrgema mina / kõrgema mina integreerumine tekitada ärevust, sest inimene peab minema sisse, et saada juhend ja usaldada kõike, mida nad tunnevad, selle asemel, et väljast vaadata. iseendast. Kunagi varem pole usaldus olnud nii oluline kui praegu. Me palume neil olenditel täita oma juhiroll ja aidata teisi energiate kaudu suunata.\nKõik need faasid võivad füüsiliselt ära voolata, kuna keha saab parandusi kõigis oma süsteemides ja vabastab soovimatu vaimse ja füüsilise tiheduse. Elektrisüsteemi täiustamine võib paljude jaoks põhjustada gripilaadseid sümptomeid. Sel ajal on väga oluline olla hüdreeritud, kuna hästi hüdreeritud keha saab parandustega palju kergemini hakkama. Nad magavad, kui vajavad, sest see on toimuvate muutuste jaoks hädavajalik. Kõik on Olemise tasemel kokku leppinud, et jätkavad Maale saabuvaid valguskoode ja et igaüks neist aitab kõigil liikuda seatud eesmärgi poole.\nOleme tehtud edusammudega väga rahul ja nagu teiegi, võime tunda hoogustumist suure ootusega.\nTema vend valguses,\nIsiklik vestlus Sanandaga:\nMina: pidin naerma, kui ütlesite, et mõned kuulevad Olemist sosistamas, teised vajavad aga rohkem hingamist. Viimased paar nädalat oli mul tunne, nagu oleksin läbi teinud eluülevaate, nähes, kus Vaim mind tungivalt juhatas, juhendas ja kus ma teda pikka aega eirasin. Tundus, nagu oleks vaim sosistanud ja siis karjunud; Siis oleks ta andnud mulle haamri ja lõpuks koos komboga, kuni ma karjusin ja lasin kõigel minna. Minu jaoks näitas see kombinatsioon olulist seljaoperatsiooni, varjupaiga suve, karjääri kaotust ja siis oma talu. Ja veel, näen nüüd, kui palju olen kogu tsükli jooksul õppinud, kui palju rohkem kogemusi olen saanud ja kuidas seda teiste abistamiseks kasutan. Nii et olen selle eest tänulik.\nSananda: leiate, et looklev tee pakub kõige rohkem õppetunde ja kasvu. Need, kes kutsutakse teisi aitama, ja see kehtib paljude teie kohta, on oluline kogeda igal tasandil, igal etapil, väga sügavalt. Üks ei saa teist juhtida, kui tal pole abi saamiseks perspektiivi, mis on sisemiselt resoneeruv.\nPaljud teist on enda suhtes väga karmid, tunnete, et olete mitmel viisil läbi kukkunud. Palume teil lõpetada sel viisil enda nägemine ja vastutasuks näha, et saite aru paljudest inimlikest tingimustest ja faasidest ning kuidas neist läbi pääseda. Iga nende tajutav ebaõnnestumine oli tegelikult kogemus, mis neil oli määratud saada ja kaugemale minna.\nMina: Tänan, see on suureks abiks.\nMina: hiljuti külastas mind oma surnud vanaema kirgas unenäos. Olin üllatunud, sest olin just paar kuud tagasi surnud. Ta rääkis mulle, et tal on vahetult enne 9-aastaseks saamist surnud minu vanaisa sügavat kurbust, viha ja hülgamisprobleeme. Ta selgitas, et ma pidin seda nägema, ära tundma ja laskma siis lahti. Et need sügavalt valvatud asjad, millest ma polnud veel täielikult aru saanud, olid endiselt olemas ja takistasid olemise kehastumist. Suutsin pärast seda palju vabastada ja sügav rahu laskus minule. Mulle jäi mulje, et tegemist on olukorraga, kus kõik on teki peal, et kõik saavad suurepärast abi igast küljest.\nSananda: Jah, kõiki juhendatakse ja abistatakse, enamasti siis, kui nad magavad, seega on väga oluline, et nad sel ajal magaksid. See võimaldab neil energiaid integreerida ja omandada ka parema arusaamise inimlikust vaatenurgast kogetud piirangutest ja seejärel need vabastada.\nMina: kõik ei mäleta oma unistusi ega suuda teisi olendeid ja mõõtmeid näha ja kuulda. Mõnede arvates on nad jäänud tegemata, kuna nad ei koge neid asju.\nSananda: kõiki aidatakse kõigil tasanditel ja ajal, mis on sellele olendile kõige sobivam. Paljud tajuvad vaid murdosa toimuvast. Hirm paneb nad ennast teiste üle kohut mõistma; meie vaatenurgast on iga inimese trajektoor täiuslik sellisena, nagu ta on.\nLoodan, et minu küsimused ja vastused on teid aidanud, kuna olete mind aidanud ... Hoian kõiki kõrgeimas valguses ja sügavaima armastusega. Olge kõik õnnistatud. Tänu kõigile, kes seda tööd on jaganud ja toetanud. See on palju suurema tähtsusega, kui te kunagi teate.\n01Vabanemine Gautama Buddha kanaldatud sõnumivalguses\n01Peaingel Miikael: Ma nimetan uuesti rüütlid, mu vapper\nAlushariduse mõju erivajadustega lastele\nEripedagoogika on eriharidusala, kus õpipuudega laste haridusvajaduste rahuldamiseks kasutatakse ainulaadseid õppemeetodeid, materjale, õppevahendeid ja -vahendeid, mille parimad tulemused on siis, kui algharidus algab võimalikult väike. Taastustundide läbiviimise eesmärk on parandada õpilase võimekust või võimekust. Milliseid\nLady Portia oleme alustanud!\nLADY PORTIA MEIL ON ALGUS! Minu kallid südamed, päevade lühenedes, aja möödudes ja hetke nähtavuse aeglaseks muutumisel hakkate nägema, mis on teie tõeline kohalolek. Need kaunid Valguse lilled on küpsemas kõigi aegade kõige suurepärasemas loomingus! Igaüks teist on kõige fantastilisem kingitus Maa peal ja esindab valgust kogu teie armastuses ja kogu teie olemises. Teie enda lo\n2013. aasta oli ettevalmistamise aasta. 2014. aasta on Montague Keeni valmimisaasta\n"MAAILM MUUDAB TEIE NÄIDIS, MITTE TEIE ARVAMUSEL." Anon Valguse energia laienedes tungib see kõike, mis oli varjatud ja mässitud. Kõik see oli osa plaanist. 2013. aasta oli ettevalmistamise aasta. 2014 on valmimisaasta. Seda on selles kohas nii palju konfigureeritud, et nüüd on neil selge ettekujutus, mida tuleb teha. Olet\nSisukorra peitmine 1 Kuid see on tõeline. Vibratsioonilised seisundid ja Turiya osariik kattuvad. 2 Kas oskate nimetada India tarku inimesi, kes rääkisid sellest osariigist? 3 Esitage küsimus eemaloleva inimese kohta ja kuulake, kas see inimene annab vastuse. Kas see läheb Turiyale? 4 Kuidas hirmudele vastu seista ja neile vastu seista? 5 S\nLotos Anandaflora mitmemõõtmelised essentsid. 10. ja 11. aprillil Córdobas - Argentiinas\nKas aurat on võimalik näha? Mida tähistab iga värv?


Neljaukseline Mustang? Täiesti olemas! - Forte\nNeljaukseline Mustang? Täiesti olemas!\nFolden loodi vakatamaks autoalast ürgarutelu---\n1969. a. Mustang Holden sedaan on maakera kuklapoolel ehitatud eriline sõiduk, millisest on julgetud vaid unistada. Musklilisi neljaukselisi autosid on juba täna turul küll, ent Mustangist, sest kõige esimesest poniautost pole sedaani senimaani.\nFoldeniks hüütav auto on pooleldi 1969. a. Ford Mustang, pooleldi Holden HQ. Paljud panevad seda kombinatsiooni kindlasti pahaks, nimetavad seda vägistamiseks, pilastamiseks ja Mustangi au rikkumiseks – milleks veel! Tulemus on tegelikult siiski hämmastavalt kena ja imestus sellest, et Mustangist sedaani ei valmistatud, aina süveneb.\nFoldeni tellisid kaks Uus-Meremaa raadio-DJ’d, kel oli saanud tolle maailmajao autohullude peamisest kraakluskohast – kumb on parem? Holden või Ford? – lihtsalt kõrini, vahendab TradeMe. Nii otsustasidki nad 1969. a. Mustangi esiosa koos selle V8 mootoriga 1970ndatest pärit Holden HQ ette rakendada, et lollil ja tüütul jutul ometi lõpp tuleks.\nProjekt läks maksma 62.000.- dollarit ning on hetkel müüki pandud. Vastavat kuulutust näed SIIN.


Kuidas briti luurajad kasutasid terroristide takistamiseks tassikoogi retsepte - Kirev elu - Elu24\n4. veebruar 2019, 14:56\nKuidas briti luurajad kasutasid terroristide takistamiseks tassikoogi retsepte\nBriti ja USA lipuga tassikook. Pilt on illustreeriv\nFOTO: TOLGA AKMEN / AFP/Scanpix\nTerrorirühmituse Al-Qaeda Araabia poolsaare haru liikmed andsid 2010 - 2016 välja 67-leheküljelist ingliskeelset internetiajakirja Inspire, mille abil loodeti värvata uusi liikmeid, kuid selle asemel pakkusid nad inspiratsiooni pagaritele.\nUSA ja Ühendkuningriigi luureteenistused teadsid juba enne selle internetiväljaande avaldamist, et see on olemas, edastab msn.com.\nSamuti oli neile teada, et see digitaalne ajakiri on PDF-formaadis allalaetav. USA luure küberluureüksus valmistus mitu kuud terroristide värbamiseks mõeldud internetiväljaande ründamiseks, tahtes kasutada selleks eelkõige arvutiviiruseid.\nSiis sekkus USA Luure Keskagentuur (CIA), mille esindajate teatel sisaldus Al-Qaeda ajakirjas neile vajalikku luureinformatsiooni selle terroriorganisatsiooni ja sealsete terroristide kohta ning küberrünnak jäeti ära.\nBriti luurel olid selle ajakirjaga seose omad plaanid, millest osad olid sõna otseses mõttes magusad.\nBriti välisluureteenistus MI6 kräkkis edukalt selle digitaalajakirja artiklitesse, nad eemaldasid näiteks Al-Qaeda endisest juhist Osama bin Ladenist rääkivad artiklid ja kustutasid artikli «What to expect in Jihad» (Mida on oodata pühast sõjast).\nAl-Qaeda liider Osama bin Laden 1998\nFOTO: RAHIMULLAH YOUSAFZAI / AP/Scanpix\nVeel mitmete artiklite puhul moonutati teksti.\nSel ajakirjal oli ka niiöelda kööginurk The AQ Chef, milles oli näiteks artikkel «Make a Bomb in the Kitchen of Your Mom» ( Kuidas oma ema köögis pommi valmistada). Selles õpetati kodusel teel torupommi valmistamist, retseptis oli ka suhkrut.\nTassikoogid. Pilt on illustreeriv\nFOTO: TIM WIMBORNE / REUTERS/Scanpix\nBriti luure tegi nii, et torupommi retseptile vajutamisel jõuti hoopis leheküljeni «The Best CupCakes in America» (Ameerika parimad tassikoogid), mis on seotud jutusaate Ellen DeGenres Show leheküljega.\nPommivalmistamise asemel sai õppida, kuidas koduköögis valmistada maailma parimaid tassikooke, kaasa arvatud selliseid, milles on valget rummi ja vanillikreemi.\nAl-Qaeda avastas nende leheküljele kräkkimise kaks nädalat hiljem ja nad tegid artiklid korda, kuid nad pidid tõdema, et neid oli hakatud seostama kodupagaritega.\nBriti luure teatel oli nende «tassikoogirünnak» edukas ja arvatavalt sai nende abil nii mõnigi kodupagar, kes Al-Qaeda kräkitud leheküljele sattus, sealt tassikoogi tegemiseks inspiratsiooni.


Börs: Pühadenädal lõpetatakse langusega\n26. november 2010 kell 17:26\nÜhendriikides on pühadenädal ning seetõttu on reedel lühendatud tööpäev ja börs suleti lõunal. Taaskord on päevakorda kerkinud eurotsooni võlaprobleem ning seetõttu lõpetas aktsiaturg nädala sammu madalamal.\nTänupühade ja lühendatud tööpäeva tõttu on täna Wall Streetil ligi 30 protsenti madalam kauplemisaktiivsus. Täna on ka päev, mida Ühendriikides kutsutakse ,,Black Friday” ehk mustaks reedeks, mil sajad tuhanded ameeriklased teevad jõulude eelseid sisseoste.\nKolmapäeval tõi optimismi tarbijakulutuste tõus ja vähenev töötuabiraha taotlejate arv, kuid nädala viimasel kauplemispäeval kerkis taas päevakorda eurotsooni võlaprobleem ning aktsiaturg oli üldises languses.\n„Iirimaa nõustus abipaketiga, kuid paljud analüütikud usuvad, et ka Portugal vajab rahasüsti. Tekib küsimus, kas ka Hispaanial on vaja lisa raha ja kui on siis kui palju.” teatas CNN-ile Miller Taback & Co analüütik Dan Greenhaus.\nTäna olid suurimad kukkujad JPMorgan -1,49 protsenti 37,59 dollarile, Wells Fargo & Co -1,48 protsenti 26,71 dollarile ja AIG -1,22 protsenti 41,25 dollarile. Väheste tõusjate seas oli Ford +1,07 protsenti 16,12 dollarile, Cisco +0,41 protsenti 19,54 dollarile ja Apple +0,31 protsenti 315,76 dollarile.\nKa tarbeainete turul oli näha langust. Kuld kukkus lõunaks 0,99 protsenti 1361 dollarile ja toornafta -0,02 protsenti 83,81 dollarile.


Hoonestamata elamumaaga tehtud tehingute arv 2016. aastal langes – Koht.ee\nHoonestamata elamumaaga tehtud tehingute arv 2016. aastal langes\nHoonestamata elamumaaga tehtud tehingute arv langes 2016. aastal 6,7% võrreldes 2015. aastaga. Tehingute koguväärtus on samal ajal langenud vaid 3,9%. Enim mõjutas 2016. aastal hoonestamata elamumaa tulemusi tehingute arvu vähenemine Harju maakonnas ning juriidiliste isikute vähene tehinguaktiivsus võrreldes 2015. aastaga.\nHoonestamata elamumaa tehingute arv ja koguväärtus aastatel 2012-2016 (miljonid eurod).\nHoonestamata elamumaa ruutmeetri mediaanhind on viimastel aastatel (2013-2016) olnud pigem stabiilne, jäädes vahemikku 8,6-8,9 €/m2. Samas, 2016. aastal oli mediaanhind 8,6 €/m2, mis on viimase viie aasta madalaim tase. Kogu Eesti mediaanhinna väikest alanemist saab seletada Harju maakonna tehingute osakaalu vähenemisega.\nHarju maakonna tehingute ruutmeetri mediaanhind on olnud 20,5 eurot, mis on ligikaudu kaks korda kõrgem kui järgneval maakonnal. Elamumaa ruutmeetri mediaanhind on olnud 10,6 eurot Tartu, 7,1 eurot Pärnu ja 5,0 eurot Rapla maakonnas. Teistes maakondades on mediaanhind jäänud alla 4,0 €/m2. Madalam ruutmeetri mediaanhind (alla 1 euro) on olnud Põlva, Järva ja Valga maakonnas, kus on ka väikseim tehinguaktiivsus.\nHoonestamata elamumaa hinnatasemete erinevused on Eesti asulates suured. 2016. aastal oli Eesti keskmise brutopalga eest võimalik osta 2,1 m2 hoonestamata elamumaad Tallinna kesklinnas, kus mediaanhind oli kõrgeim, või 1 124,3 m2 Lääne maakonnas Ridala vallas Nõmme külas, kus mediaanhind oli madalaim.


„Asutamisvabadus — Tulumaksu puudutavad maksuõigusnormid — Ettevõtja õigus kontsernisiseste toetuste mahaarvamisele — Toetust saanud ettevõtja kohustus omada ühtlasi asukohta asjakohases liikmesriigis”\nmille ese on EÜ artikli 234 alusel Korkein hallinto-oikeuse (Soome) 23. mai 2005. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 25. mail 2005, menetluses, mille algatas\nkoosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, R. Schintgen, P. Kūris, E. Juhász ning kohtunikud K. Schiemann, G. Arestis, U. Lõhmus, E. Levits (ettekandja), A. Ó Caoimh ja L. Bay Larsen,\narvestades kirjalikus menetluses ja 16. mai 2006. aasta kohtuistungil esitatut,\nOy AA, esindajad: asiamies T. Torkkel ja asiamies J. Järvinen,\nSoome valitsus: esindajad T. Pynnä ja E. Bygglin,\nSaksamaa valitsus: esindajad M. Lumma ja U. Forsthoff,\nMadalmaade valitsus: esindajad H. G. Sevenster ja M. de Grave,\nRootsi valitsus: esindajad K. Wistrand ja A. Falk,\nÜhendkuningriigi valitsus: esindajad S. Nwaokolo ja E. O’Neill, keda abistas barrister R. Hill,\nEuroopa Ühenduste Komisjon: esindajad R. Lyal ja I. Koskinen,\nEelotsusetaotlus puudutab seda, kuidas tõlgendada EÜ artikleid 43, 56 ja 58 ning nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiivi 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, lk 6; ELT eriväljaanne 09/01, lk 147), mida on muudetud nõukogu 22. detsembri 2003. aasta direktiiviga 2003/123/EÜ (ELT 2004, L 7, lk 41, ELT eriväljaanne 09/02, lk 3; edaspidi „direktiiv 90/435”).\nEelotsusetaotlus esitati Korkein hallinto-oikeuse (kõrgeim halduskohus) menetluses olevas asjas, mille algatas Soome õiguse alusel asutatud äriühing Oy AA seoses tema poolt teises liikmesriigis asuvale emaettevõtjale makstud toetuse mahaarvamisega tema maksustatavast tulust ja milles vaidlustatakse kontsernisiseseid toetusi puudutavate Soome õigusnormide vastavus ühenduse õigusele.\nDirektiivi 2003/123 teisest põhjendusest nähtub, et direktiivi 90/435 eesmärk on „vabastada dividendid ja muud kasumijaotused, mida tütarettevõtjad maksavad oma emaettevõtjatele, maksude kinnipidamisest, ning kaotada ära sellise sissetuleku topeltmaksustamine emaettevõtja tasemel”.\nDirektiivi 90/435 artiklis 4 on sätestatud, et kui emaettevõtja saab oma ühenduse tõttu tütarettevõtjaga sellelt kasumit, siis – välja arvatud juhul, kui tegemist on tütarettevõtja likvideerimisega – emaettevõtja riik kas hoidub sellise kasumi maksustamisest või maksustab sellise kasumi, kuid lubab emaettevõtjal tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle osa tütarettevõtja poolt makstud ettevõtte tulumaksust, mis on omistatav sellele kasumile.\nVastavalt direktiivi 90/435 artiklile 5 on „[k]asum, mida tütarühing oma emaettevõtjale jaotab, vabastatud kinnipeetavast maksust” ja vastavalt selle direktiivi artiklile 6 „[e]maettevõtja liikmesriik ei tohi maksustada kinnipeetava maksuga kasumit, mida see äriühing saab tütarettevõtjalt”.\n21. novembri 1986. aasta kontsernisiseste toetuste maksustamise seaduse (Laki konserniavustuksesta verotuksessa (825/1986); edaspidi „KonsAvL”) artiklis 1 on sätestatud:\n„Käesolev seadus reguleerib kontsernisisese toetuse mahaarvamist toetuse maksja tulust ja maksustamisel selle toetuse käsitlemist toetuse saaja tuluna.”\nKonsAvL-i artiklis 2 on sätestatud:\n„Mõiste „kontsernisisene toetus” tähendab majandustegevusega tegeleva aktsiaseltsi või osaühingu mis tahes toetust teise aktsiaseltsi või osaühingu majandustegevusele, mis ei ole sissemakse aktsia- või osakapitali ning mida ei saa tulust maha arvata majandustegevusest saadud tulu maksustamise seaduse (elinkeinotulon verottamisesta annettu laki (360/1968)) alusel.”\nKonsAvL-i artiklis 3 on sätestatud:\n„Kui siseriiklikule aktsiaseltsile või osaühingule (emaettevõtja) kuulub vähemalt üheksa kümnendikku teise siseriikliku aktsiaseltsi või osaühingu aktsia- või osakapitalist (tütarettevõtja), on emaettevõtjal õigus tütarettevõtjale makstud kontsernisisene toetus majandustegevusest saadud maksustatavast tulust maha arvata. Makstud kontsernisisese toetuse summat käsitletakse tütarettevõtja majandustegevusest saadud maksustatava tuluna.\nMõiste „tütarettevõtja” hõlmab ka aktsiaseltse või osaühinguid, kelle aktsia- või osakapitalist või aktsiatest või osadest vähemalt üheksa kümnendikku kuulub emaettevõtjale koos ühe või mitme teiste tütarettevõtjaga.\nEsimese lõigu sätteid kohaldatakse ka tütarettevõtja poolt emaettevõtjale või mõnele teisele sama emaettevõtja tütarettevõtjale antud kontsernisisesele toetusele.”\nKonsAvL-i artiklis 4 on sätestatud:\n„Toetuse maksja maksustamisel käsitletakse kontsernisiseseid toetusi tema kuluna ja toetuse saaja maksustamisel tema tuluna majandusaastal, mil toetus maksti.”\nKonsAvL-i artiklis 5 on sätestatud:\n„Maksumaksjal on õigus tema makstud kontsernisiseseid toetusi kuluna maha arvata vaid juhul, kui vastavad kulud ja tulud on kajastatud toetuse maksja ja saaja raamatupidamises.”\nÄriühingule AA Ltd, mille asukoht on Ühendkuningriigis, kuulub kaudselt kahe äriühingu kaudu 100% Oy AA aktsiatest.\nErinevalt Oy AA majandustulemustest lõpetas AA Ltd 2003. aasta majandusaasta kahjumis ja Oy AA prognoositu kohaselt oli eeldatav, et sama juhtub ka majandusaastatel 2004 ja 2005. Kuna AA Ltd majandustegevus oli oluline ka Oy-le AA, soovis viimane anda AA Ltd-le tema majandusliku olukorra parandamiseks kontsernisisest toetust.\nSelleks esitas Oy AA Keskusverolautakuntale (maksude keskkomisjon) eelotsusetaotluse küsimusega, kas plaanitud toetuse andmine on käsitletav kontsernisisese toetusena KonsAvL artikli 3 tähenduses ja kas seda saab seega käsitleda mahaarvatava kuluna Oy AA maksustamisel majandusaastatel 2004 ja 2005.\nLeides, et mahaarvatav kontsernisisene toetus ja sellele vastav maksustatav tulu peavad mõlemad olema maksustatavad Soome maksuseaduste alusel, järeldas Keskusverolautakunta, et Oy AA poolt AA Ltd-le makstav toetus ei ole käsitletav kontsernisisese toetusena KonsAvL artikli 3 tähenduses ning et toetuse maksja maksustamisel ei saa seda seega käsitleda mahaarvatava kuluna.\nOy AA vaidlustas Keskusverolautakunta eelotsuse ühenduse kohtule eelotsusetaotluse esitanud kohtus, kes leidis, et täidetud olid kõik Soome seadustes sätestatud tingimused, välja arvatud toetuse saaja riikkondsuse nõue, selleks et tunnustada Oy AA poolt AA Ltd-le makstava kontsernisisese toetuse mahaarvamise õigust.\nNeil asjaoludel otsustas Korkein hallinto-oikeus menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas EÜ artikleid 43 ja 56 tuleb tõlgendada nii – võttes arvesse EÜ artiklit 58 ja direktiivi 90/435/EMÜ […] –, et nendega on vastuolus Soome kontsernisisest toetust puudutavate õigusnormidega kehtestatud kord, mille kohaselt saab kontsernisisest toetust maha arvata siis, kui nii toetuse maksja kui saaja on siseriiklikud äriühingud?”\nEelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada seda, kas EÜ artiklitega 43 ja 56 – võttes arvesse EÜ artiklit 58 ja direktiivi 90/435 – on vastuolus selline liikmesriigi õiguses kehtestatud kord nagu põhikohtuasjas, mille alusel on selle liikmesriigi residendist tütarettevõtjal õigus emaettevõtjale makstud kontsernisisene toetus maksustatavast tulust maha arvata vaid juhul, kui emaettevõtja asukoht on samas liikmesriigis.\nEsiteks tuleb meenutada, et kuigi otseste maksude kehtestamine kuulub liikmesriigi pädevusse, peavad liikmesriigid vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale arvestama nende kehtestamisel ühenduse õigusega (vt eelkõige 13. detsembri 2005. aasta otsus kohtuasjas C-446/03: Marks & Spencer, EKL 2005, lk I-10837, punkt 29; 12. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-196/04: Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, EKL 2006, lk I-7995, punkt 40, ja 12. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-374/04: Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, EKL 2006, lk I-11673, punkt 36).\nKuna eelotsusetaotluse esitanud kohus palub Euroopa Kohtul tõlgendada nii asutamisvabadust käsitlevat EÜ artiklit 43 kui ka EÜ artiklit 56, mis puudutab kapitali vaba liikumist, tuleb kindlaks teha, kas ja millisel määral võivad sellised siseriiklikud õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, neid vabadusi mõjutada.\nVäljakujunenud kohtupraktikast tuleneb, et kui tegemist on osalusega, mis võimaldab aktsionäril teataval määral mõjutada äriühingu otsuseid ning otsustada äriühingu tegevuse üle, tuleb kohaldada EÜ asutamislepingu asutamisvabaduse sätteid (vt 13. aprilli 2000. aasta otsus kohtuasjas C-251/98: Baars, EKL 2000, lk I-2787, punktid 21 ja 22; 21. novembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-436/00: X ja Y, EKL 2002, lk I-10829, punktid 37 ja 66–68, ning eespool viidatud kohtuotsused Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punkt 31, ja Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, punkt 39).\nVastavalt KonsAvL artiklile 3 saab selle seaduse alusel kontsernisisese toetuse maha arvata siis, kui emaettevõtjale kuulub tütarettevõtja osa- või aktsiakapitalist või osadest või aktsiatest vähemalt 90%.\nEelotsusetaotlusest ja Soome valitsuse esitatud märkustest nähtub, et Soome kehtiva kontsernisiseseid toetusi reguleeriva korra eesmärk on kõrvaldada ebasoodne maksualane olukord, mis võib kontsernil tekkida, võimaldades kontsernisisesest tasakaalustamist sinna kuuluvate kasumit teenivate äriühingute ja kahjumit teenivate äriühingute vahel. Kontsernisiseste toetuste maksmise võimalus on antud kontserni huvide kaitseks.\nKuna põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid, mis puudutavad üksnes äriühingute kontsernisiseseid suhteid, mõjutavad peamiselt asutamisvabadust, tuleb neid uurida EÜ artikli 43 seisukohast (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punkt 32; 12. detsembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-446/04: Test Claimants in the FII Group Litigation, EKL 2006, lk I-11753, punkt 118, ja 13. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C-524/04: Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, EKL 2007, lk I-2107, punkt 33).\nIsegi kui eeldada, et viidatud õigusnormid piiravad kapitali vaba liikumist, on selline mõju asutamisvabaduse võimaliku piirangu vältimatu tagajärg ega õigusta nende õigusnormide eraldi kontrollimist EÜ artikli 56 seisukohast (vt selle kohta 14. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-36/02: Omega, EKL 2004, lk I-9609, punkt 27; eespool viidatud kohtuotsused Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punkt 33, ja Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punkt 34).\nSeoses direktiiviga 90/435 tuleb meenutada, et põhikohtuasjas käsitletav kord puudutab tütarettevõtja majandustegevusest saadud tulu esmast maksustamist ja näeb ette tütarettevõtja õiguse arvata oma maksustatavast tulust maha emaettevõtjale makstud kontsernisisene toetus.\nDirektiiv 90/435 reguleerib emaettevõtjale dividendide ja muude kasumieraldiste jaotamist tütarettevõtja poolt, nähes esiteks artiklis 4 ette, et juhul kui emaettevõtja saab selliselt jaotatud kasumit, hoidub emaettevõtja asukohajärgne liikmesriik tütarettevõtja poolt jaotatud kasumi maksustamisest või maksustab sellise kasumi, kuid lubab emaettevõtjal tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle osa tütarettevõtja poolt makstud ettevõtte tulumaksust, mis on omistatav sellele kasumile, ja teiseks keelates artiklites 5 ja 6 maksu kinnipidamise sellelt kasumilt.\nKuna direktiiv 90/435 ei reguleeri tütarettevõtja majandustegevusest tekkinud tulu esmast maksustamist ega näe ette sellise kontsernisisese toetuse maksualaseid tagajärgi tütarettevõtja jaoks nagu põhikohtuasjas käsitletav, ei ole see direktiiv õiguslik alus, millest lähtudes tuleks eelotsusetaotlusele vastata.\nSeega tuleb esitatud küsimusele vastata vaid EÜ artikli 43 seisukohast.\nAsutamisvabaduse rikkumise esinemine\nEÜ artiklis 43 ühenduse kodanikele kehtestatud asutamisvabadus hõlmab nende õigust alustada ja jätkata tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ja juhtida ettevõtjaid neil tingimustel, mida oma kodanike jaoks sätestab selle liikmesriigi õigus, kus niisugune asutamine toimub, ning hõlmab EÜ artikli 48 alusel selliste äriühingute õigust, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi seadusele ja millel on Euroopa Ühenduse piires registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht, tegutseda vastavas liikmesriigis tütarettevõtja, filiaali või esinduse kaudu (vt eelkõige 21. septembri 1999. aasta otsus kohtuasjas C-307/97: Saint-Gobain ZN, EKL 1999, lk I-6161, punkt 35, eespool viidatud kohtuotsused Marks & Spencer, punkt 30, Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punkt 41, ja Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, punkt 42).\nÄriühingute kohta tuleb märkida, et nende asukoht EÜ artikli 48 tähenduses on oluline selleks, et määrata selle alusel kindlaks, millise liikmesriigi õiguskorrale nad alluvad, nagu seda tehakse füüsiliste isikute puhul kodakondsuse alusel. Kui lubada asutamisjärgsel liikmesriigil kohelda äriühinguid erinevalt vaid seetõttu, et teatavate äriühingute asukoht on teises liikmesriigis, muutuks EÜ artikkel 43 sisutühjaks (vt selle kohta 28. jaanuari 1986. aasta otsus kohtuasjas 270/83: komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 1986, lk 273, punkt 18; 13. juuli 1993. aasta otsus kohtuasjas C-330/91: Commerzbank, EKL 1993, lk I-4017, punkt 13; 8. märtsi 2001. aasta kohtuotsus liidetud kohtuasjades C-397/98 ja C-410/98: Metallgesellschaft jt, EKL 2001, lk I-1727, punkt 42; eespool viidatud kohtuotsused Marks & Spencer, punkt 37, ja Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, punkt 43). Asutamisvabaduse eesmärk on seega tagada vastuvõtvas liikmesriigis välismaiste isikute kohtlemise võrdselt selle liikmesriigi äriühingutega, keelates igasuguse diskrimineerimise äriühingu asukoha alusel (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsused komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 14, Saint-Gobain ZN, punkt 35, ja Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, punkt 43).\nTuleb märkida, et käesolevas asjas kohtlevad põhikohtuasjas käsitletavad õigusnormid Soome residendist tütarettevõtjaid emaettevõtjale makstava toetuse kuluna mahaarvamise õiguse osas erinevalt olenevalt sellest, kas nende emaettevõtja asukoht on selles liikmesriigis või mitte.\nToetust, mida tütarettevõtja maksab emaettevõtjale, kelle asukoht on Soomes ja kes täidab muid KonsAvL-is sätestatud nõudeid, käsitletakse selle seaduse tähenduses kontsernisisese toetusena, mille tütarettevõtja võib oma maksustatavast tulust maha arvata. Samas toetust, mida tütarettevõtja maksab emaettevõtjale, kelle asukoht ei ole Soomes, ei käsitleta aga kontsernisisese toetusena ja see ei ole seetõttu tütarettevõtja maksustatavast tulust mahaarvatav. Välismaa emaettevõtja tütarettevõtjat koheldakse seega maksustamisel ebasoodsamalt kui Soome emaettevõtja tütarettevõtjat.\nSelle kohta märgivad Saksa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsused, et sellise residendist tütarettevõtja olukord, kelle emaettevõtja asukoht on samas liikmesriigis, ei ole võrreldav niisuguse tütarettevõtja olukorraga, kelle emaettevõtja asub mõnes teises liikmesriigis, kuna viimast ei maksustata tema tütarettevõtja asukoha liikmesriigis. Niisiis tuleb eristada sellise tütarettevõtja olukorda, kelle emaettevõtja on Soomes täielikult või osaliselt maksukohustuslane, ja sellise tütarettevõtja olukorda – nagu kirjeldatakse põhikohtuasjas –, kelle emaettevõtja ei ole selle liikmesriigi maksukohustuslane.\nSaksa ja Rootsi valitsused on seisukohal, et kui toetuse saajat ei maksustata toetuse maksja liikmesriigis, ei ole nimetatud liikmesriik – kes ei saa oma territoriaalse pädevuse piiride tõttu mõjutada toetuse maksustamist toetuse saaja liikmesriigi poolt – võimeline tagama, et summa, mille mahaarvamist lubatakse, vastab nimetatud toetuse saaja maksustatavale tulule tema asukohajärgses liikmesriigis, ega saa vältida seda, et toetust üldse ei maksustata. Ühendkuningriigi valitsus on ka seisukohal, et kui Soome Vabariik ei maksusta mitteresidendist emaettevõtja tulu, ei ole ta kohustatud võimaldama Soome tütarettevõtjale maksuvabastust viimase emaettevõtja kahjumi tõttu.\nNagu märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 22, on Soome kontsernisiseseid toetusi reguleeriva korra eesmärk kõrvaldada ebasoodne maksualane olukord, mis võib kontsernil tekkida, võimaldades kontsernisisest tasakaalustamist sinna kuuluvate kasumit teenivate äriühingute ja kahjumit teenivate äriühingute vahel. KonsAvL artiklitest 4 ja 5 nähtub, et kontsernisisest toetust käsitletakse toetuse maksja kuluna ja et see on viimase maksustamisel tema tulust mahaarvatav ainult siis, kui toetuse saaja kajastab selle oma raamatupidamises tuluna.\nPiiriüleses olukorras, kus toetuse saajat ei maksustata toetuse maksja liikmesriigis, ei ole viimatinimetatud liikmesriik võimeline tagama, et toetust käsitletakse toetuse saaja seisukohast maksustatava tuluna. See, et toetuse maksja liikmesriik võimaldab toetuse maksjal toetuse oma maksustatavast tulust maha arvata, ei taga toetustele kohaldatava korra eesmärgi saavutamist.\nKuigi tütarettevõtja asukoha liikmesriik ei ole pädev teises liikmesriigis asuvat ja esimesena nimetatud liikmesriigis maksukohustuslaseks mitteolevat emaettevõtjat maksustama, võib ta siiski seada selle, kas toetust saab toetuse maksja maksustatavast tulust maha arvata, sõltuvusse sellest, kuidas toetust käsitletakse kõnealuses teises liikmesriigis.\nSeega ei erista pelk asjaolu, et Soomes ei maksustata teises liikmesriigis asuvat emaettevõtjat, Soome kontsernisiseseid toetusi puudutava korra eesmärgi seisukohast selle emaettevõtja tütarettevõtjaid Soomes asuvate emaettevõtjate tütarettevõtjatest ega muuda nende kahe kategooria tütarettevõtjate olukorda võrreldamatuks.\nResidendist tütarettevõtjate erinev kohtlemine nende emaettevõtja asukoha alusel kujutab endast asutamisvabaduse piirangut, kui see muudab asutamisvabaduse kasutamise vähematraktiivseks teistes liikmesriikides asutatud äriühingutele, kes võivad seetõttu loobuda tütarettevõtja omandamisest, asutamisest või pidamisest liikmesriigis, kes sellise meetme kehtestab (vt 12. detsembri 2002. aasta otsus kohtuasjas C-324/00: Lankhorst-Hohorst, EKL 2002, lk I-11779, punkt 32, ja eespool viidatud kohtuotsus Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punkt 61).\nSeda järeldust ei muuda ka Ühendkuningriigi argument, et emaettevõtja oleks võinud oma eesmärgi saavutada nii, et ta oleks Soomes tütarettevõtja asemel filiaali asutanud. Siinkohal tuleb meenutada EÜ artikli 43 esimese lõigu teist lauset, millega on ettevõtjatele sõnaselgelt antud võimalus vabalt valida sobiv õiguslik vorm mõnes teises liikmesriigis tegutsemiseks ning seda valikuvabadust ei tohi piirata diskrimineerivate maksusätetega (vt eespool viidatud kohtuotsus komisjon vs. Prantsusmaa, punkt 22, ja 23. veebruari 2006. aasta otsus kohtuasjas C-253/03: CLT-UFA, EKL 2006, lk I-1831, punkt 14).\nLisaks märgib Ühendkuningriigi valitsus, et kuna kontsernisisest toetust Ühendkuningriigis ei maksustatud – millele Oy AA küll vastu vaidleb – ja kuna AA Ltd kahjum tuli järgmistesse majandusaastatesse edasi kanda selle mahaarvamiseks hiljem tekkivast kasumist, siis oli emaettevõtjale tekkival kahjumi ja kasumi tasaarvestamise ajalisel nihkel vaid kaudne ja ebakindel mõju tema otsusele, millises vormis Soomes tegutseda.\nSelle kohta tuleb märkida, et õigusnormide käsitlemiseks asutamisvabaduse piiranguna piisab sellest, et need normid võivad piirata asutamisvabaduse kasutamist ühes liikmesriigis teises liikmesriigis asutatud äriühingute poolt, ilma et oleks vaja tõendada, et asjakohaste õigusnormide tegelik tagajärg oli sundida nimetatud äriühinguid loobuma tütarettevõtja omandamisest, asutamisest või pidamisest selles esimeses liikmesriigis (eespool viidatud kohtuotsus Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punkt 62).\nEeltoodust tuleneb, et erinev kohtlemine, mida rakendatakse põhikohtuasjas kohaldatavate õigusnormide alusel residendist tütarettevõtjate suhtes olenevalt sellest, kus asub nende emaettevõtja, on käsitletav asutamisvabaduse piiranguna.\nAsutamisvabaduse piiramise õigustatus\nAsutamisvabaduse piirang võib olla lubatud ainult siis, kui seda õigustab ülekaalukas avalik huvi. Lisaks peab see olema vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks ega tohi olla ulatuslikum, kui on eesmärgi saavutamiseks vajalik (vt eespool viidatud kohtuotsused Marks & Spencer, punkt 35, Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punkt 47, ja Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punkt 64).\nKirjalikes märkustes väidavad Soome, Saksa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi valitsused ning Euroopa Ühenduste Komisjon, et Soome kontsernisisese toetuse korda õigustab nii vajadus tagada selle maksusüsteemi ühtsus kui ka liikmesriikide vaheline maksupädevuse jaotus, maksude vältimise kartus ja territoriaalsuspõhimõte.\nKohtuistungil, mis toimus pärast eespool viidatud kohtuotsuse Marks & Spencer kuulutamist, väitsid eespool nimetatud valitsused suulistes märkustes, et selles otsuses Euroopa Kohtu poolt väljatoodud õigustused, st maksustamise õiguse tasakaalustatud jaotuse säilitamine erinevate liikmesriikide vahel, kahjumi topeltarvestamise oht ja maksude vältimise oht, on kõik kohaldatavad ka käesolevas kohtuasjas. Seega tuleb seda argumenti järgmisena analüüsida.\nSoome valitsus, keda toetavad Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsused, leiab, et kuna põhikohtuasjas käsitletava korra aluseks on territoriaalsuspõhimõte, mille kohaselt on liikmesriigil õigus oma territooriumil tekkivat tulu maksustada, väljendub selles konsensus maksupädevuse rahvusvahelise jaotuse osas.\nEespool märgitud valitsuste, Madalmaade valitsuse ja komisjoni hinnangul võrduks teises liikmesriigis asuvale ettevõtjale makstud toetuse tulust mahaarvamise õiguse andmine maksumaksjale valiku andmisega, millises liikmesriigis maksu maksta, ja piiraks nii liikmesriikide maksupädevust, kahjustades viimase tasakaalustatud jaotust.\nMis puutub vajadusse vältida kahjumi topeltarvestamist, siis väidavad Soome, Saksa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsused, et see on analoogne vajadusega vältida teatud eelise õigustamatut andmist kahekordselt. Nende valitsuste arvates tekib olukorras, kus kontsernisisest toetust võetakse arvesse toetuse maksja maksustatava tulu arvutamisel, kuid see ei ole käsitletav toetuse saaja maksustatava tuluna, risk, et toetuse maksja kasumit ei maksustatagi. Kuigi Oy AA vaidleb sellele vastu, on Ühendkuningriigi valitsuse hinnangul sellega tegu ka käesolevas kohtuasjas.\nLõpetuseks on nii Soome, Saksa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsused kui ka komisjon nõus kinnitama, et esineb risk, et kontsernisiseselt võidakse tegevus korraldada nii, et Soomes maksustatav kasum kantakse toetusena üle teistele äriühingutele, kes on asutatud ainult sel eesmärgil ning kelle asukoht on teises liikmesriigis, kus neid maksustatakse madalama maksumääraga maksuga või ei maksustata üldse.\nNagu nähtub ka eespool viidatud kohtuotsuse Marks & Spencer punktist 51, käsitleti liikmesriikide vahelise maksupädevuse tasakaalustatud jaotuse tingimust seoses kahe teise asutamisvabaduse piirangu õigustatuse alusega, milleks on kahjumi topeltarvestamise oht ja maksude vältimise oht (vt ka 29. märtsi 2007. aasta otsus kohtuasjas C-347/04: Rewe Zentralfinanz, EKL 2007, lk I-2647, punkt 41).\nSamuti tuleb meenutada, et ühenduse tasandi ühtlustamis- või harmoneerimismeetmete puudumisel jääb liikmesriikidele õigus määratleda kahe- või ühepoolsete meetmete kaudu maksualase pädevuse jaotuse kriteeriumid (12. mai 1998. aasta otsus kohtuasjas C-336/96: Gilly, EKL 1998, lk I-2793, punktid 24 ja 30; 7. septembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-470/04: N, EKL 2006, lk I-7409, punkt 44; 14. novembri 2006. aasta otsus kohtuasjas C-513/04: Kerkhaert ja Morres, EKL 2006, lk I-10967, punktid 22 ja 23, ja eespool viidatud kohtuotsus Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punkt 49).\nEsiteks tuleb liikmesriikide vahelise maksupädevuse tasakaalustatud jaotuse kohta märkida, et seda ei saa kasutada põhjendusena selleks, et süstemaatiliselt keelduda andmast maksusoodustusi residendist tütarettevõtjale seetõttu, et tema teises liikmesriigis asuva emaettevõtja tulu ei kuulu esimesena nimetatud liikmesriigis maksustamisele (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Rewe Zentralfinanz, punkt 43).\nSamas võib see õigustus olla aktsepteeritav, kui asjassepuutuva korra eesmärk on vältida käitumist, mis ohustab liikmesriigi õigust teostada maksustamispädevust tema territooriumil läbiviidava tegevuse suhtes (eespool viidatud kohtuotsus Rewe Zentralfinanz, punkt 42).\nEuroopa Kohus on otsustanud, et kui äriühingutele antakse õigus valida, kas nende kahjumit võetakse arvesse asukohajärgses liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis, siis kahjustataks sellega oluliselt maksustamise õiguse tasakaalustatud jaotust liikmesriikide vahel (vt eespool viidatud kohtuotsused Marks & Spencer, punkt 46, ja Rewe Zentralfinanz, punkt 42).\nSamuti, kui aktsepteerida seda, et põhikohtuasjas käsitletavat piiriülest kontsernisisest toetust võib toetuse maksja maksustatavast tulust maha arvata, siis võiksid kontsernid vabalt valida liikmesriiki, kus nende tütarettevõtja kasum maksustatakse, vähendades viimase maksubaasi kasumisumma võrra, ja kuna toetus on käsitletav maksustatava tuluna toetuse saanud emaettevõtja liikmesriigis, liita see emaettevõtja maksubaasi. Selline kord ohustaks liikmesriikide vahelise maksupädevuse jaotuse süsteemi, sest sõltuvalt kontserni otsusest peaks tütarettevõtja liikmesriik selle tütarettevõtja asukohajärgse liikmesriigina loobuma tütarettevõtja tulu maksustamise õigusest ilmselt selle liikmesriigi kasuks, kus asub tütarettevõtja emaettevõtja (vt ka eespool viidatud kohtuotsus Test Claimants in Class IV of the ACT Group Litigation, punkt 59).\nSeoses kahjumi topeltarvestamise ohuga piisab märkimisest, et Soome kontsernisiseste toetuste kord ei puudutagi kahjumi mahaarvamist.\nSeoses maksude vältimisega tuleb nõustuda sellega, et tütarettevõtja maksustatava tulu kandmisega teises liikmesriigis asuvale emaettevõtjale kaasneb risk, et kontsernisiseselt korraldatakse puhtalt fiktiivsete skeemide abil tulude kandmine äriühingutele, kelle asukoht on liikmesriikides, kus maksumäärad on kõige madalamad või kus seda tulu ei maksustatagi. Selle võimaluse kasutamise tõenäosust suurendab veelgi asjaolu, et Soome kontsernisiseste toetuste korrast ei tulene nõuet, et toetuse saajal peaks olema tekkinud kahjum.\nKuna Soomes kehtiva korra kohaselt antakse tütarettevõtjale õigus emaettevõtjale makstud kontsernisisene toetus maksustatavast tulust maha arvata vaid juhul, kui viimase asukoht on samas liikmesriigis, siis ennetatakse Soome kontsernisiseste toetuste korraga eespool kirjeldatud teguviisi, mille kasutuselevõttu julgustaks asjaolu, et erinevate liikmesriikide maksubaasis või maksumääras on olulisi erinevusi, ja mille ainus eesmärk on vältida tütarettevõtja kasumilt tavapäraselt makstava maksu tasumist viimase liikmesriigis.\nArvestades koos neid kahte õigustavat asjaolu, mis puudutavad vajadust säilitada maksustamise õiguse tasakaalustatud jaotus liikmesriikide vahel ja vajadust ennetada maksude vältimist, tuleb asuda seisukohale, et põhikohtuasjas käsitletaval korral, mille alusel saab emaettevõtjale makstud kontsernisisese toetuse tütarettevõtja maksustatavast tulust maha arvata vaid juhul, kui emaettevõtja ja tema tütarettevõtja asukoht on samas liikmesriigis, on asutamislepinguga kooskõlas olev õiguspärane eesmärk ja et seda õigustab ülekaalukas avalik huvi ning see on kohane nende eesmärkide saavutamise tagamiseks.\nSiiski tuleb kontrollida, kas see kord ei ole ulatuslikum kui kõigi eesmärkide saavutamiseks vajalik.\nEsiteks tuleb märkida, et liikmesriikide vahelise maksustamise õiguse tasakaalustatud jaotuse säilitamine ja maksude vältimise ennetamine on omavahel seotud eesmärgid. Tegevus, mille raames luuakse puhtalt fiktiivseid skeeme, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust, eesmärgiga vältida riigi territooriumil läbiviidud majandustegevusest saadud kasumilt tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu maksmist, seab ohtu liikmesriikide õiguse teostada oma maksupädevust selle majandustegevuse osas ja kahjustab liikmesriikide vahelise maksustamise õiguse tasakaalustatud jaotust (eespool viidatud kohtuotsus Cadbury Schweppes ja Cadbury Schweppes Overseas, punktid 55 ja 56, ja Test Claimants in the Thin Cap Group Litigation, punktid 74 ja 75).\nIsegi kui põhikohtuasjas käsitletavate õigusnormide konkreetne eesmärk ei ole välistada maksueeliseid, mida võidakse saada puhtalt fiktiivsete skeemide kaudu, mis ei kajasta majanduslikku tegelikkust ning mille eesmärk on vältida riigi territooriumil läbiviidud majandustegevusest saadud kasumilt tavapäraselt tasumisele kuuluva maksu maksmist, võib selliseid õigusnorme siiski pidada proportsionaalseks taotletavate eesmärkidega, kui neid vaadelda tervikuna.\nArvestades, et asjassepuutuv maksueelis seisneb võimaluses tulu üle kanda, välistades vastava summa ülekande teinud isiku maksustatavast tulust ja liites selle summa ülekande saaja tuludele, oleks selle eelise piiriülestele olukordadele laiendamise tagajärjeks – nagu on märgitud ka käesoleva kohtuotsuse punktis 56 –, et niisuguse mehhanismi kaudu saaksid kontsernid valida liikmesriigi, kus neid maksustatakse, tehes seda tütarettevõtja liikmesriigi õiguse kahjuks, mille kohaselt maksustatakse selle liikmesriigi territooriumil läbiviidud tegevusest saadud kasum.\nSeda kahju ei saaks vältida, kehtestades nõuded kontsernisisesest toetusest tekkiva tulu käsitlemise kohta toetuse saaja liikmesriigis või kontsernisisese toetuse saajale tekkiva kahjumi esinemise kohta. Kui aktsepteerida kontsernisisese toetuse mahaarvatavust olukorras, kus see on toetuse saaja maksustatav tulu, või olukorras, kus toetuse saanud äriühingu võimalused kanda oma kahjum üle mõnele teisele äriühingule on piiratud, või isegi kui aktsepteerida kontsernisisese toetuse mahaarvatavust, mis maksti sellises teises liikmesriigis asuvale äriühingule, kus kohaldatav maksumäär on madalam toetuse maksja liikmesriigis kohaldatavast maksumäärast, ainult olukorras, kus selle kontsernisisese toetuse maksmine on toetust saava äriühingu majandusliku olukorra tõttu tõesti õigustatud – nagu seda soovis teha Oy AA –, jääks lõpuks kontsernile ikkagi vabadus valida, millises liikmesriigis maksu maksta, ja tal oleks selles osas ulatuslik tegutsemisvabadus.\nEeltoodud põhjendusi arvestades puudub vajadus analüüsida Soome, Saksa, Madalmaade, Rootsi ja Ühendkuningriigi valitsuse ning komisjoni poolt esitatud muid õigustusi.\nSeega tuleb esitatud küsimusele vastata, et EÜ artikliga 43 ei ole vastuolus selline liikmesriigi õigusnormidega kehtestatud kord nagu põhikohtuasjas käsitletav kord, mille kohaselt võib selle liikmesriigi residendist tütarettevõtja emaettevõtjale makstud kontsernisisese toetuse oma maksustatavast tulust maha arvata vaid juhul, kui viimase asukoht on samas liikmesriigis.\nKuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus poolelioleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule märkuste esitamisega seotud teiste poolte kulusid ei hüvitata.\nEÜ artikliga 43 ei ole vastuolus selline liikmesriigi õigusnormidega kehtestatud kord nagu põhikohtuasjas käsitletav kord, mille kohaselt võib selle liikmesriigi residendist tütarettevõtja emaettevõtjale makstud kontsernisisese toetuse oma maksustatavast tulust maha arvata vaid juhul, kui viimase asukoht on samas liikmesriigis.


Otsing leidis 928 vastet\n09:56, 22 Juun 2017\nmustkass kirjutas: Palju Soomes vabalevi kanaleid on?Meil jääb siis põhimõteliselt 3 ETV-d ainult ja Tallinna TV kuskohast aga vaadata nagu suurt midagi pole\nLoe ise üle A, C ja E muxid: http://prntscr.com/fmq0d5 Ma sain 19 kanalit. Ja usu või mitte, aga FOX, National Geograpic ja TLC on tõesti FTA-kanalid.\n19:53, 21 Juun 2017\n«ERR-i plaane ja tegevusi see lähiajal ei mõjuta, küll aga ei saa välistada mingeid mõjusid kaugemas tulevikus,» ütles juhatuse esimees Erik Roose. Huvitav, mis mõjusid silmas peetakse? Kas vaatajate arvu suurenemist või ETV-de vabalevist kadumist tulevikus? Ja Leito komm on klass omaette. Oskab ke...\n15:41, 21 Juun 2017\nTore ongi, et kaovad need kanal kaks ja tv kolm. Pole neil midagi asjalikku näidata, kogu aeg ainult reklaamid jooksevad. Ja sinu arvates on "TasutaTV info" palju asjalikum kanal? Kindlasti vaatad 24/7 seda :D Kui sinu jaoks Kanal 2 ja TV3 midagi ei paku, ei tähenda see seda, et keegi nei...\n12:27, 21 Juun 2017\naandra kirjutas: Ka on seal Telia 4G koduinternet 80-100 M alla ja 60-80 M üles. Kakumäel sidekaabli otsas on heal päeval 40 alla ja 20 üles!\nETV-s oli vastav saadegi olemas ja ega sul muud üle ei jäägi, kui "Sõida maale!"\n16:21, 15 Juun 2017\n14:04, 11 Juun 2017\nTeema: Smart TV\nMida nad teevad, kas panevad vana softi tagasi? Kui see õnnestub, ei tohi softi uuendada, seega netikaabel tagant ära, sest ma ei usu hästi, et uuendamist keelata saab. Või saab keelata? Pole ise selle teema vastu huvi tundnud, eks targemad oskavad vastata uuenduste keelamise kohta.\n17:54, 08 Juun 2017\n21:01, 01 Juun 2017\nLäänemaal ja Raplamaal hakkab ka midagi toimuma. Uudis kopeeritud https://www.facebook.com/noarootsi "Läänemaa ja Raplamaa hakkavad ellu viima ühisprojekti DigiKond Seitse Läänemaa omavalitsust koos Raplamaa omavalitsustega liitusid lairiba projektiga „Viimane miil“, mis tõotab tuua kiire inter...\n10:15, 30 Mai 2017\nMis asja? 10m bändil on DAB+ või on esimene koht sageduse näidul puudu?\n11:47, 22 Mär 2017\nVeidi OT, aga sobib siia teemasse küll tänu osade tasuliste kanalite ringi tõstmisele Mux6 sisse. Sportlikust huvist näppisin digiboxi, et näha öiseid muudatusi. Kui teha kanaliotsing ainult E28 ja E30 pealt, siis jalutab TV3 kanalinumbrile 12, ülejäänud FTA kanalid on õiges järjekorras. Kui lisada ...\n15:04, 21 Mär 2017\nMille kuradi pärast on vaja koera saba jupikaupa tükeldada? Mis põhjusel ei tehta muudatusi korraga? Miks peab kolme nädala möödudes tädi Maali taas taibukama tegelase kutsuma, et jälle kanaleid uuesti häälestada? 01.07.2010 suudeti veerand tunniga analoog üle Eesti välja lülitada, sh ka ETV saatjad...\n18:06, 15 Mär 2017\n22:41, 10 Mär 2017\n14:32, 27 Veebr 2017\nTeema: Sony SXRD KDS-70R2000 pilt kollakas roheline\nNujaa, siis on teine lugu. Mitte päris, sest vasak alumine nurk oli suht õige värvitasakaaluga. Ei viitsinud pool päeva kruve keerata, et teleka sisse ronida, lihtsam oli Service Menu kaudu tasakaalu muuta. Näha on, et ekraani keskel on sinist vähem võrreldes servadega, aga pildi sai märgatavalt me...\n08:37, 27 Veebr 2017


Hägused lendlehed saavad lapsed üles ja aktiivseks\nVideo: Pahad kooli lapsed. (September 2020).\nHägused lendlehed pakuvad nii kaisusid kui ka kardiot.\nSee uus Palus mänguasi julgustab lapsi üles tõusma ja liikuma ning lõbutsema. Nendel kaisus olenditel on intelligentsed ajud, mis muudavad nad lõbusateks interaktiivseteks sõpradeks. Lapsed saavad visata, raputada ja koputada ning nende hägused lendlehed tunnevad liigutused ära. Nad mitte ainult ei tunnusta tegusid, vaid neil on ka lõbusaid ja lõbusaid isiksusi, nii et lapsed jäävad LOL-ini kõigist nende öeldud lausetest.\nÜks meie väga uutest Fuzzy Flyeri BFFidest, Chirpie, on armas väike lind, kes armastab mänge mängida. Chirpie on julge pastellse sinise ja kollase värvusega ning kaunistatud välja nagu lihavõttemuna. Chirpie abil saavad lapsed mängida munade viskamise mängu, kus nad peavad Chirpie'i pehmelt püüdma, ilma muna purustamata. Chirpie tähistab laste edukuse eest komplimentidega nende heale saagile, kuid ta reageerib ka allajäämisele ja teeb õhus olles lõbusaid helisid.\nLapsed saavad mängida ka Sky Birdit koos Chirpie'ga - mängu, kus neil on väljakutse hoida Chirpie'it õhus. Veelkord reageerib Chirpie kaasa, kui lapsed hoiavad teda edukalt püsti või viskavad ta maha ja peavad uuesti alustama.\nFuzzy Flyers Coco on jumalik ja erksavärviline kutsikas, kellel on armas väike keel välja paistmas. Coco armastab tantsida, nii et lapsed saavad tantsupidudel oma õla alla. Selles mängus juhendab Coco lapsi läbi erinevate käikude, näiteks "viska mind kõrgele" ja "raputa madalale", kõik lõbusalt läbi. Lapsed arenevad erinevate käikude kaupa, kuni nad villanduvad, ja siis julgustab Coco neid alustama.


Isejuhtivate sõidukite õigusanalüüs tõstatab robootikaseaduse loomise vajaduse - ITuudised\nRiigikantselei digi-innovatsiooni nõuniku Marten Kaevatsi sõnul on Eestil võimalus olla eesliinil ja kujundada õigusruumi ajaks, mil iseotsustavad ja -õppivad robotid on tehnoloogiline reaalsus. „Juhul kui robootika ja tehisintelligentsi reguleerimine tundub kellelegi segase teemana, siis võib seda lihtsustatult võrrelda mütoloogiast tuntud krattide reguleerimisega. Meil on kuskil olemas ja tulemas inimesi aitavad robot-kratid, kelle pädevus, volitused ja vastutus iseseisvaks tegutsemiseks tuleb õiguslikult paika panna. Nelja rattaga robotid on lihtsalt ühed nendest,“ selgitas Kaevats. „Vaheraport on üks hea lähtekoht, millele tuginedes on võimalik seda teemat kõigil avalikult arutada.“\nTurki sõnul analüüsitakse raportis eraldi ka alternatiive eeltoodule, näiteks kuidas laiendada robotipidaja tahteavaldust selliselt, et roboti tehtud tehing oleks kaetud selle pidaja tahtega, kuidas tagada liiklusseaduse, -järelevalve toimimine isejuhtivate sõidukite kontekstis jmt.


Appi! Mu ämm on täielik psühhopaat - Buduaar\nAppi! Mu ämm on täielik psühhopaat\n14. mai 2015 | 12:00\nKaks aastat tagasi oli minu elu kõige õnnelikum päev - pulmapäev. Lõpuks ometi oli käes hetk, kui sain oma suure armastuse Erikuga leivad ühte kappi panna. Kuna Eriku ema elab üksinda Tallinna lähedal hiiglaslikus majas, siis otsustasime üheskoos esialgu tema juurde kolida - nii on ju hea vaikselt oma pesa jaoks raha kõrvale panna. Mõeldud, tehtud! Kuid minu armas ämm … no ta ei ole kaugeltki normaalne …\nKaks aastat tagasi oli minu elu kõige õnnelikum päev – pulmapäev. Lõpuks ometi oli käes hetk, kui sain oma suure armastuse Erikuga leivad ühte kappi panna. Kuna Eriku ema elab üksinda Tallinna lähedal hiiglaslikus majas, siis otsustasime üheskoos esialgu tema juurde kolida – nii on ju hea vaikselt oma pesa jaoks raha kõrvale panna. Mõeldud, tehtud! Kuid minu armas ämm … no ta ei ole kaugeltki normaalne …\nKohe, kui olin jõudnud oma uude kodusse sisse kolida, korraldas minu ämm Sirje esimese perekoosoleku või nii ta seda vähemalt ise nimetas. Koosoleku teemaks olid võtmed ja uste lukustamine. Mõtlesin alguses, et okei, igas majas on omad kombed ja kui siin on selline traditsioon nagu perekoosolek, siis nii lihtsalt ongi! Panime abikaasaga end valmis ja läksime elutuppa, kus koosolek aset pidi leidma. Seal istus Sirje, kelle ees laual vedeles poolik veinipudel. Kohe, kui ta meid märkas, kargas ta diivanilt krapsti püsti ja teatas peaaegu karjudes, et alates tänasest on tema toa uks alati lukus. Kui me temast midagi soovime, siis peame me talle helistama. Vaatasime Erikuga teineteisele otsa ja mulle tundus, et ma polnud õnneks ainuke, kes seda imelikuks pidas.\nPaar päeva hiljem töölt koju jõudes ootas mind uus üllatus. Ladusin just poest toodud toidukraami külmkappi, kui järsku tuli Sirje, kes hakkas minult päevasündmuste kohta aru pärima. Kus ma olin? Kellega ma olin? Tööl? Mis su ülemuse telefoninumber on? Ma ei usu sind! Sa petad mu poega, on nii jah? Miks sa piima ei toonud? Ma tean, et sa Erikut petad! Seekord oli ta ise kogu seda draamat tehes suhteliselt rahulik. Mina seevastu läksin selle vahejuhtumi peale täiesti endast välja. Jooksin magamistuppa ja ei tulnud sealt enne välja, kui Erik koju jõudis. Rääkisin talle kohe juhtunust, ise naiivselt lootes, et ta suudab mulle oma ema käitumist kuidagi selgitada. Oh ei! Erik hakkas minu jutu peale lihtsalt naerma ja ütles, et ämmaga koos elamine on asi, millega harjumiseks läheb aega. No mida?! Kahjuks muutusid need vaimsed rünnakud küpsetamise kõrval minu ämma uueks lemmikhobiks.\nOlles nendest alusetutest süüdistustest ja sellest, et mu oma mees mind ei usu, surmani väsinud, otsustasin asjad kokku pakkida ning mõneks ajaks enda vanemate juurde kolida.\nMõne nädala pärast sain kinnituse oma kahtlusele, et olen lapseootel. Olin ülimalt õnnelik ning sain samal õhtul Erikuga kokku, et ka talle see rõõmusõnum edasi anda. Erik oli mulle alati rääkinud, kui väga ta isaks saada tahab ja nii me otsustasimegi, et proovime pärast pulmi enda perre pesamuna näol lisa tuua. Kohe, kui ma talle uudisest rääkisin, palus ta mind, et tagasi ämma juurde koliksin. Ta tunnistas, et tema ema on viimasel ajal tõesti veidralt käitunud ja lubas, et edaspidi usub ta iga mu sõna.\nVõtsin oma asjad ning viisin need ussipessa tagasi. Minu suureks üllatuseks oli Sirje tulevase lapselapse üle sõnuseletamatult õnnelik! Kohe, kui sisse astusime, jooksis ta meile vastu ning kukkus mind kallistama. Mõtlesin, et nüüd on kõik korras – ämmale on mõistus pähe tagasi tulnud ja saame edaspidi rahulikult katusealust jagada. Saimegi! Vähemalt seni, kui Erik välismaale töölähetusse saadeti.\nSiis hakkas kõik jälle otsast peale. Sirje verbaalsed rünnakud muutuvad iga päevaga aina hullemaks. Küll olen ma lipakas, kes võõra mehe last tema kallile pojale sokutada üritab, järgmisel hetkel pole ma tegelikult tema arust üldse rasegi?! Ma ei suuda neid süüdistusi enam taluda. Ma armastan oma meest üle kõige ja tahan rahulikku pereelu elada, aga see nõid lihtsalt ei lase sellel juhtuda! Ma tõesti ei tea enam, mida teha! Kolimine ei tule hetkel veel kõne alla, aga selliste rünnakute saatel ma oma rasedusaega küll veeta ei taha. Mis veel pärast lapse sündi juhtuma võib hakata? Vähemalt Erik usub mind nüüd, aga sellest on vähe kasu, kui ta enamik ajast välismaal tööl on.\nKui sul on oma lugu rääkida, siis kirjuta meile [email protected] Iga avaldatud loo eest honorar.


Mehhiko rallilt puudunud Tommi Mäkinen pani end Tallinnasse karantiini - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n25. märts 2020, 8:41\nToyota rallimeeskonna juht Tommi Mäkinen rääkis Soome ajalehele Ilta-Sanomat, et pani end Tallinnasse karantiini.\n55-aastane Mäkinen haigestus Toyota teatel enne Mehhiko rallit grippi ega olnud märtsi keskel toimunud etapil kohal. Ralli ajal liikusid kuulujutud, et neljakordne maailmameister on koroonahaige, kuid Mäkineni sõnul olid need vaid spekulatsioonid.\n«Umbes kaks kuud tagasi tabas mind gripp. Mehhiko ralli eel olin veel natuke haige ja samal ajal kerkis esile see koroonaviiruse jutt. Arvasin, et kõige parem on panna end Tallinnasse karantiini ja mitte Mehhikosse minna,» ütles Mäkinen, kes on nüüd paranenud.\nMäkineni sõnul pole ükski Toyota rallimeeskonna liige koroonaviirusesse nakatunud. «Kõik meie meeskonna liikmed, kes olid Mehhiko rallil, on kaks nädalat karantiinis. Teeme kõik, et koroonaviiruse levikut takistada,» sõnas soomlane.\nMM-sarja korraldajad teatasid teisipäeval, et Portugali (21.–24. mai) ja Sardiinia (4.–7. juuni) rallid on edasi lükatud. Lisaks oli varem teada, et edasi on lükatud ka aprilli lõpus kavas olnud Argentina ralli.\nMäkinen kinnitas, et Toyotas käib töö edasi. «Teeme kõik kaugtööd ja anname endast parima, kuid mõistagi on töömaht rallide edasilükkamiste tõttu vähenenud. Soovime, et olukord paraneks, sest tervis on kõige tähtsam,» rääkis Mäkinen.\nPraeguse seisu järgi peaks järgmine ralli toimuma juuli keskel Keenias, kuid selle läbiviimine on küsimärgi all. Seejärel oleks 6.–9. augustini kavas Soome ralli.


ROHELISTE RATTARETK 2010\nRattaretk 2010 – Kuidas elad, Vooremaa?\nSuur osa tänavusest rattamatkast kulgeb mööda Vooremaad – jääaja „vabaõhumuuseumi”, mille voored ja omapärased pikliku kujuga järved köidavad pilku iseäranis just retke esimesel päeval. Suur osa tänavusest rattamatkast kulgeb mööda Vooremaad – jääaja „vabaõhumuuseumi”, mille voored ja omapärased pikliku kujuga järved köidavad pilku iseäranis just retke esimesel päeval.\nTeisel ja kolmandal päeval saame aimu ka tasasema Ugandi lavamaa mõhnastikest ja Alutaguse madalikust, ent retke üks kõrgpunkt teisel päeval on kindlasti hoopis kultuuriobjekt, nimelt Euroopa pikim, 7kilomeetrine Raja- Kükita-Tiheda-Kasepää tänavküla. Kolmandal päeval naudime taas looduslikke vaateid, eriti Laiuse voorelt, mis kerkib 60 m üle Saaresoo. Voorelt alla sõitmine võtab nii mõnelgi kõhu alt õõnsaks!\nEsimene päev. Palamuse-Saarjärve\nMeie tänavuse retke algus- ja lõpp-punkt on Palamuse alevik, mille Oskar Luts Paunvere nime all kuulsaks kirjutanud. Paljud meist on käinud sügisesel Paunvere väljanäitusel või liikunud kevadistel kooliõpilaste ekskursioonidel marsruudil Palamuse- Luua-Elistvere (samal rajal alustab ka rattamatk), ent vähesed teavad, et Palamuse on üks vanimaid kihelkondi Eestis. Juba 1234. aastal mainis paavst Gregorius IX oma kirjas seda paikkonda. Aleviku südamikus seisab ka üks Eesti vanimaid, Püha Bartholomeuse kirik, mis algsel kujul ehitati 13. sajandil, kõpitseti aga kaasaegsemaks 15. sajandil. Barokkstiilis torni sai see kolmelööviline raudkivist kodakirik alles 19. sajandil. Kuni 18. sajandini ümbritses kirikut ka talurahva surnuaed, mille põllukividest laotud piirdeaed on osaliselt säilinud, praegu paiknevad sealses ümbruskonnas pastoraadi peahoone ja ait kirikupargiga ning vesiveski, apteek ning Lutsu-aegne kihelkonnakool-muuseum. Üle Amme jõe köidab tähelepanu aga sammaselupuudega Goldbergide villa ja alevi Kaarepere-poolses servas uhiuus vallamaja – Eesti esimene passiivmaja ehk moodne vähese energiakuluga ehitis. Hakkame nüüd sõitma.\nMööda Palamuse Viru tänavat jõuame Kivimäe külla, kus Palamuse voorelt avaneb võimas vaade üle Amme lammioru Luua-Raadivere voorelavale. Viimased aastad on oru maastikuilmet täiendanud ka Kilgi lambafarmi kari, mis lisab maastikule romantikahõngu. Sääsküla veski juures ületame Amme jõe, järgneb järsk tõus Sääsküla mäele. „Sääs” tähendab tegelikult okstest punutud kalatõket, mille ava ette võrkkotti püütakse kala. Kas püüki sel viisil tänasel päeval veel keegi harrastab, pole teada.\nVoore laelt avaneb kena vaade Kivimäe külale, Karukäpa puukoolile, Luua pargile ja siberi nulu puiesteele Luua metsas, kust meil tuleb läbi sõita. Ikka ja aina: vaated, vaated, vaated. Vooremaa on neist rikas. Raadivere voore edelanõlvalt näeme kena ümbrust Prossa järve ja Nava voorega.\nKel vaja kehale karastust, teadku, et Tammiku talu all järvekaldal on supluskoht. Aga Prossa järv ise on märkimisväärne sellepoolest, et on kõigi näitajate poolest kõige keskmisem Eesti järv, arvudes väljendub see järgmiselt: pindala 24 hektarit, sügavus 2 meetrit, pikkus 1470 meetrit, laius 300 meetrit. Tegu on suurtaimestikurikka keskmise karedusega kihistumata väikejärvega.\nOmaette vaatamisväärsus maakonnas on Luua dendropark, mille rajamist alustas Luua metsamees, metsakultuuride õpetaja ja metsandusteadlane Alfred Ilves 1952. aastal. Puukooli haljasribadel saab näha tema kasvama pandud huvitavaid Vooremaa? tuulepesadest okaspuu kääbusvorme, mis nüüd on juba üle mitme meetri kõrged. Arboreetumis ehk dendropargis on ka fantastiline võimalus tutvuda erinevate mandrite dendrofl ooraga, mis annavad aimu sealsetest metsadest.\nLuua metsanduskool, kus tänapäeval õpetatakse välja loodusretkejuhte, metsamajandajaid, metsamasinaoperaatoreid ja maastikuehitajaid, asub ise romantilises 18. sajandist pärit barokses mõisa peahoones. Peahoone on rajatud kunagise vasall-linnuse müüridele, mis on säilinud keldrikorruse osadena. Viimati Oettingenidele kuulunud mõisa hoonetest on alles veel sepikoda, majandushooned ja kavaleridemaja – viimane on rikkaliku dekoratiivse ðveitsipärase puitpitsilise dekooriga ehitis.\nOluline teave Luua tähtsamatest asukatest, puudest on seegi, et Luua pargis asuvad ühed suuremad euroopa lehised, keda tasub vaadata.\nEhavere kunagist veskikohta ilmestavad tammeread, edasi väntame sealt paika, kus Amme jõgi voolab risti voortega paiknevas põikorus. Piki orgu jõuame laanemetsaga kaetud Ehavere nõmme, mis on taas mandrijää sulamise tagajärjel tekkinud oos-mõhnastik. Metsas asub ka Ehavere muinaslinnus ehk Kalevipoja säng. See küngas on jõest 15 meetrit kõrgemal ja tundub, et selle peal Kalevipoeg siis pikutas. Sänge on Kalevipojal muidugi mitmeid, üks neist Kassinurmes, mida viimasel päeval külastame. Vaikselt hakkamegi jõudma Kalevipoja-radadele, kus tema tegude jälgi aina tihedamalt teele satub.\nJõudes läbi metsa Amme jõe luhale, näeme ka, et oos-mõhnastik jätkub Nava nõmmena. Üle voorte ja läbi külade jõuame lõpuks imelisele Raigastvere voorele, kus avanevad võrratud vaated piklikule, justkui väljavenitatud veekogule, Raigastvere järvele – arvudes 3,78 kilomeetrit pikk ja 510 meetrit lai. Järv ise on samuti Eesti Ürglooduse Raamatu objekt. Selliseid pikki järvi mujal Eestis ei leidu.\nPiki voort edasi sõites jõuame Soitsjärve lähedale Elistvere külasse, siinne loomapark on kogu Tabivere valla turismimagnet. tema tegude jälgi aina tiheda- Amme jõe luhale, näeme ka, et oos-mõhnas Elistvere voore taga asuv Elistvere järv koos Soitsjärve ja Saadjärvega kuuluvad Vooremaa linnualana kaitse alla. Kevadel on siin prääksumist ja sulistamist kõvasti.\nÜletades Elistvere soo ja järsu astangu, satume Kaiaverre, kus aretati eelmise sajandi keskel linnutõug eesti vutt, mis oli nö liha-munatüüpi vutitõug. Praegu tehakse pingutusi eesti vuti tõu säilitamise nimel, sest Kaiaveres vutid enam ei mune ja vutifarmi hiilgeajad on möödas. Meenutuseks näeme küll kunagise vutifarmi hooneid.\nMaarja-Magdaleena küla, mis vahepeal on kandnud nõukogude ateistidele sobivamaid nimesid nagu Järve (1951–1977) ja Maarja (1978–2005), asub Jõgevamaa piiril ning ühtlasi on ka maastikurajooni piiriks Vooremaa ja Ugandi lavamaa vahel.\nÜletanud Uhmardu jõe ja valla piiri, satume Saare valda, Saare mõhnastikul kasvavasse Saare metsa. Saare vald paikneb lavamaa ja vooremaa piiril asuvas orundis. Saarjärve lähedal on ka meie õhtune peatuspaik, huvilised leiavad siit ka supluskoha. Kalgiveelise eutroofse järve lõunaosa on küll kinni kasvanud ja kaetud õõtsikuga, kuid ujuda saab. Järve paremaks tundmaõppimiseks on selle ümber rajatud laudteega õpperada, nii pääseb ka vana palumännikuga kaetud Lustsaarele. Metsas asub rahvusvaheline Saarjärve kompleksseirejaam. Kaiaverre sajandi keskel linnutõug eesti vutt, mis oli nö liha-munatüüpi vutitõug. Praegu tehakse pingutusi eesti vuti tõu säilitamise nimel, sest Kaiaveres.\nTeine päev. Saarjärve–Laiusevälja\nVoorelt alla sõites satume Vooremaalt jälle Ugandi lavamaale. Pargist itta suunduv tammepuiestee suunab matkajaid Tartu- Narva maanteele, mille ääres algselt asus ka Saare mõis. Kui rajati aga uus hoone Saare voorele, jäi siinne kõrvalmõisaks ja see nimetati Saare Vanamõisaks.\nVanassaare külast pöörame Kaiu järve poole ja jõuame pea kuulsa Kääpa jõeni, kus leidis oma otsa eeposekangelane Kalevipoeg – jões vesikasvude vahel tasub otsida Kalevipoja mõõka. Teest lõunapoole jääb Kääpa maastikukaitseala, mis täidab hoiuala ülesandeid. Sealses Kaiu järvistus ehk Kaiu, Jõemõisa ja Papijärves elavad 16 kalaliiki, mille hulgast kaitstakse vingerjat, hinki ja võldast. Kaiu mõhnastik on väärtuslik puhkeala, mis on hinnatud ka hea marja- ja seenemetsana. Läbi mõhnastikul kasvava taigametsa jõuame Kääpa jõe luhal asuva sillani Kääpa külas.\nKääpa külas saab ka selgeks, miks Jõgevamaa vapil seisab „Kuninglik väärikus. Kalevipoja jõud”. Siin Kääpas on Kalevipoeg vägevalt esindatud, siin asub Kalevipoja teemapark, Kratiküla, Sortsi kõrts, metsateater, varakamber ning muuseum. Paljugi sellest on loodud muuseumi juhataja, endise õpetaja Viivi Lani eestvõttel pärast kohaliku kooli sulgemist.\nPeipsini jääb siit üksnes 7 meetrit langu. Muide, Jõgevamaa madalamaks kohaks ongi Peipsi järvepeegel – vaid 30 meetrit üle merepinna, Eestimaa on ju Peipsi poole veidi „kaldu” ehk kui maa keskmine kõrgus on teadupärast 50 meetrit merepinnast, siis siin on see madalam.\nLäbi Nautrasi küla jõuame Kose paisjärve äärde. Sajand tagasi valminud vesiveskis on varem olnud Tartu kalastajate klubi kalamajand ja Halliku metskond, praegu asub siin RMK puhkeala Koseveski looduskeskus. Kõik see paikneb samuti kuulsa Kääpa jõe ääres.\nEdasi sõites sattume juba Peipsi tasasele madalikule, kus levivad kunagise suurjärve põhja liivatasandikud. Asume nüüd Alutaguse maastikurajoonis, madalikul. Läbi taigametsa sõites ületame jõgesid ja läbime külasid, kuni jõuame Loode-Peipsi linnualale, mis asub randlal Kallaste ja Tammispää vahel (randla ehk rannavöönd on mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd, mida kujundab peamiselt lainetus. Randla koosneb rannakust (rannanõlvast) ja rannast. Toim). Just nüüd, roheliste matka ajal on lindude rände haripunkt ja üle oma pea näeme kindlasti lendamas tuhandeid sulelisi. Hoiuala on oluline nii rändeaegse toitumisalana kui pesitsusalana. Hoitavateks liikideks on siin viupart, haned, sõtkas, luiged, hallpõsk-pütt ja kaldapääsuke.\nKasepää, Tiheda, Kükita ja Raja moodustavad ligi 7kilomeetri pikkuse miljööväärtusliku tänavküla. Vanausulised asustasid siinse Peipsi ranniku juba 17. sajandi lõpus, teise lainena 18. sajandi lõpus. Ümberasujad pärinesid Loode-Venemaalt, kes omal ajal lahkusid kodumaalt usulise tagakiusamise tõttu. Praeguseni on suudetud vanausulist kultuuri säilitada ning tänavküla välisilmegi on vana, meenutades 18.–19. sajandi miljööd. Koos palvelatega on vene vanausuliste küla ilmekas näide tüüpiliste puitmajadega tänavkülast.\nElu pole siin aga seisma jäänud: Kasepää vallamaja juures on järveäärne uus laululava ja noor park, paljud vanad majad on uued suvitajad ka korda teinud, see paitab silma. Kala, sibul ja kurk on peamised Eesti pikimal maanteeäärsel turul müüdav kaup. Vanausulised on hinnatud ka ikoonikirjutajatena. Kultuurimälestistest tasub tähele panna Kükita ja Raja vanausuliste kalmistuid ning Raja vanausuliste palvela kellatorni. Kirik ise hävis 1905. aastal.\nMustvee pole küll suur, elanikke alla 2000, aga kirikuid on siin lausa viis, ehkki möödunud aegadel oli see number veelgi suurem, seitse. Nimelt on siin tegu eri religioonide rahumeelse kooseksisteerimisega ning retke marsruudil näeme selle tunnistusi: möödume vanausuliste kirikust, Mustvee Halastuse ja Püha Kolmainsuse Ainuusuliste kirikust, Betaania baptistikoguduse palvelast, Apostel Püha Nikolai õigeusukirikust ning Eesti Evangeelsest Luterlikust kirikust. Ühe väikse koha kohta on seda päris palju.\nMustvee ümber oli veel alles 40 aasta eest avatud maastik niiskete karjamaade ja niitudega, mida hakati metsastama kuuskede istutamisega vagudele, tulemused on nüüd ka näha.\nSiin on ka oma kaitseala: Tellise looduskaitseala, mis moodustati metsakaitsealade võrgustiku programmi arendusena. Hoiualal säilitatakse Mustvee jõe-, luhaniidu- ja vanu metsakooslusi. Prügila ristmikust edasi on vääriselupaigana arvel 80aastane naadikuusik.\nKaasaegne Torma prügila, mis loodud 2001, võtab praegu vastu ka Tartumaa ja Kagu-Eesti jäätmeid ja on sisuliselt ainus omataoline Lõuna-Eestis. Prügilasse sisse me ei sõida, ent jäätmete teemal tasub kindlasti edasi mõtiskleda, kas Lõuna-Eesti saab hakkama tõesti ainult ühe prügilaga.\nEesti vanim Võtikvere metskond sai eksisteerida 170 aastat, viimaseks metsaülemaks siin oli Heino Paju. Siit sirgus seitse põlvkonda metsakasvatajaid. Kuid nüüd on Võtikvere metskond ajalugu. Pärast selle kaotamist on eluga edasi mindud: 1999. aastast asub siin raamatukogu ja tänu Imbi Pajule on siia loodud tuntud Võtikvere raamatuküla, kus augustikuus korraldatakse kirjanduslikke vestluspäevi ja raamatulaata.\nÜle Mustvee jõe sõites jõuame uuesti maanteele, mille ääres asub vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas. Ei maksa seda segi ajada Võnnu lahinguga, mis oli võidukas. Kõnnus jäädi punastele alla.\nKõnnust pöörame rattad aga taas ühe Kalevipoja sängi suunas, mis asub Tarakvere külas.\nTarakvere oos ehk Kalevipoja säng voorestiku kirdeosas on kantud Eesti ürglooduse raamatusse ja on tuntud ka Linnutaja nime all. Tuntud kui muinaslinn, neemiklinnus, mis asetseb pikema seljaku järgi mõõtes 8–10 meetri kõrgusel kirdeotsal Sääse oja läänekaldal. Linnutaja nime võttis endale pseudonüümiks ka ärkamisaegne suurkuju Carl Robert Jakobson, kes on sealkandis elanud ning kes oli mäe müütidega tuttav.\nJõuame uuesti ajaloolisele Tartu- Torma-Narva maanteele, mis on vana Riia-Peterburi postitee. Siit siirdume taas Alutaguse maastikurajoonist Vooremaale. Torma alevikus on säilinud väga palju ajaloolisi hooneid: kalmistu, kirik, pastoraadi peamaja, leerimaja, ait ja laut ning mõisahoonetest masinarehi, viinavabrik, juustuvabrik, saeveski, õllevabrik, härjatall, ringtall, kupjamaja, moonakatemaja, küün, valitsejamaja, ait-kuivati, teenijatemaja, hobustetall, tõllakuur ja ka peahoone. Kuid nagu kiuste on just need hooned, kus Jakobson õpetas lapsi, hävinud. See oli Torma köstrimaja, kus veetis lapsepõlve ning töötas hiljem isa Adami asemel koolmeistrina Carl Robert Jakobson aastatel 1855–1857.\nLullikatkul asub aastast 1908 pärinev punasest telliskivist ministeeriumikooli hoone, kuhu ette Adam Jakobsoni 100. ja C. R. Jakobsoni 75. surma-aastapäeval püstitati skulptor Roman Haavamägi tehtud ausammas. Praegu asub siin C. R. Jakobsoni nimeline Torma põhikool.\nVaiatu külas ületame Kullavere jõe oru ja jõuame Eesti kõige suuremale Koimula hiidvoorele, millest teeb lähemalt juttu Kalle Suuroja oma Vooremaa artiklis lk 38. Tee ääres on Koimula küla kiigeplats ja siin paiknes ka muistne asula, mida tähistavad kultusekivid ja kalmed.\nMeie teise õhtu laagripaik ootab Laiuse linnuse maalilistes varemetes. Vanadele kiviseintele on omajagu romantikahõngu lisanud ajahammas, mis on osad seinad praktiliselt olematuks närinud, jättes aga piisavalt ruumi aimdusele nende endisest vägevusest. Linnuse rajamist oletatakse nii kauge aja taha kui 13.–14. sajandi vahetus, ürikutes mainitakse aga paika esmakordselt 1406. aastal.\nKel ujumissoov, sellele teadmiseks, et paisutatud Laiuse ojast üle maantee asub Otiaru paisjärv supluskohaga.\nKolmas päev. Laiusevälja-Palamuse\nLäbi Laiusevälja küla ületame Mõraoja, siit algab 50meetrine tõus. Endine Sootaga küla on nüüd Laiuse alevik. Kui pöörata töökodade juurest kiriku poole, satume kirikuaeda, kuhu Rootsi kuningas Karl XII istutas 29. mail 1701. aastal kolm pärna, millest praeguseni on üks alles. Aias on veel mälestussammas Rootsi kuninga ja tema sõdurite auks. Möödudes Laiuse kalmistust, jõuame voore kõige kõrgemasse punkti – 144 m ümp, kust avaneb kuulus Laiuse vaade: põhjas ja loodes näeme üle metsa kerkimas Pandivere kõrgustikku, Emumäeni on siit 18 ja radarikupliga Kellavereni üle 30 kilomeetri; läänes paistab Jõgeva ning eespool põllune Võikvere voor; 60 meetrit madalamal näeme aga kitsa lindina kulgemas maanteed üle Saaresoo.\nMäe harjalt vaid 5 meetrit madalamal asub Siniallikas, millel nii ohvriallikana kui looduskaitseliselt on kõrge väärtus. Stendi fotode järgi saab aimu ka kunagisest maastikust: mandrijää taandudes sulas siin 3–4 tuhat aastat mäe alla mattunud jääpanga tükk, mille suurusest annab tunnistust söll ehk termokarstiline sulglohk, mis on tekkinud moreeni sisse jäänud jääpankade sulamisel. Söllil on sügavust 15 meetrit ja läbimõõt üle 100 meetri. Soostunud söllis on 12 meetrit turvast, ümber allika lasub siirdesoo ja servades näeme madalsookaasikut.\nKuremaa voore harjal paiknev puiestee viib hiljuti uuendatud tuuleveskini, kust on ilus vaade Kuremaa järvele ja ümbritsevale maastikule. Mooritsa, Võikvere ja Ellakvere kaudu jõuame Kassinurme mõhnastikule, kust pole enam pikk tee Palamuseni. Ent see-eest on siin paljugi vaadata: alates 2004. aastast on kohalike ettevõtmisel ja arheoloog Ain Lavi juhendamisel valminud Kassinurmel ajalooline puidust linnus. Lisaks on siin näha ka Kassinurme kultusekivid, Kalevipoja lingukivi ja säng ning erilise paigana ka uueaja hiis (Maavalla koja sõnul pole andmeid selle hiiepaiga kohta minevikust), mis suudavad uitajat köita terveteks päevadeks kauni looduse ja paiga rahuga.\nMeie matk lõppeb Patjala ja Änkküla kaudu sõites taas Palamusel.\nhinnatud piirkonnad matkal:\n• Raja-Kükita-Tiheda tänavküla\nLoe lisaks: „Vooremaa” Helve Remmel, Eesti Raamat, 1978\noostanud Vello Keppart ja Helen Arusoo


Paigaldus ripplagi - Tips for you - Tipsed.Com\non ripplagede tuntud ka võlvlaed, sest nad on riputatud või peatatud all esmane lakke.Paigaldamine ripplae võivad parandada välimust oma kodus.Ripplaed on praktiline, kuna need hõlmavad ja peita torustik ja juhtmestik, pakkuda hea võimalus paigaldada valgustus ja on alati kättesaadav remonti.Ripplaed erinevad materjalid, kuju, suuruse ja paigaldus süsteemid, kuid põhilised paigaldus protsess on sarnane ükskõik mudel.\nMõõtke ala, mida soovite katta mõõdulint ja tehkevisand vastavalt mõõtmed ruumi ja soovitud efekti saavutada, kasutades paberit ja pliiatsit.\nJoone on eelistatud kõrgus oma ripplagi kogu ruumi.Sa kirjeldades kus külgrelsside peatamise süsteem on paigaldatud ja ei ole lõplik serva lakke.Kontrollige oma mudeli planeerida vahemaa montaažisii\nnide ja lõplik pind lakke ja veenduge, et read külgrelsside on tasemel.\nKinnita servad ripplagi süsteemi kogu seinad toas.Servad on tavaliselt metallist piirete paigaldatud üle kogu läbimõõt tuba, mis hoiavad ruudustik ripplagi.Järgige oma lae kokkupanek korralikult paigaldada külgrelsside.Hoia rööpad vastu seina ja märkige kruvide ja seejärel puurida augud, mille võimsus drill.Kasutage kruvisid paigaldamise komplekt ja keerake neile ristkruvits.\nKinnita konksud, mis hoiab võrku peale esmast lakke.Kasutage haamrit ja järgige installi komplekt tähistada ja mõõta täpne kohti konksud laes.Tavaliselt muster on korrapärane võre 3 kuni 4 jalga vahel konksud.\nPaigaldage peatatud metallvõrede (jooksjad) poomise selle konksu esmane lakke.Kasutage tina snips lõigata jooksjad kui vaja.Vastasel juhul klõpsa otsad jooksjad kokku.Servad grid pea olema kindlalt paigaldatud arvesse pool raudtee ülevaade ruumis ringi.Sel moel kogu suspendeerivates süsteemi tagatakse kahest suunast, muutes lakke assembly tugev ja stabiilne.Võre on augud suuruse ja kujuga valitud laepaneelid, vastavalt koost, disaini ja paigutuse tellitud.\nLisa inventar sees ruumi, mis kaetakse endale ripplagi.Peida muid torusid, torustike ja juhtmete samas ruumis.Kui funktsioonid tuleb veel väljaulatuvad läbi lae või olete juba planeeritud valgustus võõrandamisest, lõigatud auk laes plaat enne osamakse.Märgi suurus ja asukoht auk ja kasutada kasuliku nuga lõigata välja.\nKoht langus laevooder sees tühja ruudustikku.Iga väli tugisüsteemi, et paneelid peaksid plõksatust või lihtsalt panna jooksja, sõltuvalt sellest, kas valisid nähtamatu või semi-nähtava koha valik.\nDrop laepaneelid peamiselt tulevad kolm materjalid: mineraalsed, puit laminaat ja metall.Seal on ka erineva kujuga: plaadid, plangud ja lauad.Elamiseks, mineraalvillast või liimpuidust valikud on parim valik.\nOtsige ripplagi, mis on nii palju eelnevalt valmistatud omadusi kui võimalik.Paljud tootjad pakuvad tasuta abi langus lae konstruktsioon ja paigutus ja seejärel pakkuda täpne, custom-made süsteemi.\ninstallida väike LED tuled teha öötaevas laes või suured lambid, mis asendab täielikult Laeplaadi ja sujuvalt sulanduda pinda kui välja lülitatud.\nOlge kasutades potentsiaalselt ohtlikke tööriistu, näiteks elektrijaama drill ja kasuliku nuga.


Tudengid avasid katusejoogaga välitreeningute hooaja – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Tudengid avasid katusejoogaga välitreeningute hooaja\nTudengid avasid katusejoogaga välitreeningute hooaja\nTallinna spordi- ja noorsooameti teestvedamisel toimuvad pop-up treeningud tõid mullu kokku ligi viissada trennihuvilist. “Sel aastal viime läbi ka praktilisi loenguid ja töötubasid, kus räägime tervislikust toitumisest ja näiteks sellest, kuidas kevadväsimuse ja stressiga toime tulla,” selgitas programmijuht Anu Kägu.\nTreeningutesse ja loengutesse on oodatud eeskätt gümnaasiuminoored ja tudengid, kellel napib aega, vahendeid ja teadmisi, kuidas oma keha ja vaimu eest hoolitseda ning seeläbi ka näiteks eksamiteks paremini valmistuda. “Kuid loomulikult on oodatud ka mitte enam nii noored trenni- ja toiduhuvilised – olgu nendeks siis kontoritöötajad või kodused emad,” lausus Kägu. “Kindlasti julgustame treeningutele tulema ka noormehi, sest kurb statistika näitab, et meie noored mehed on kaldumas ülekaalulisusele ning arvuti tagant lahkutakse vaid hädavajalikeks käikudeks.”\n26.04 Tallinna Tehnikakõrgkoolis: Vähem stressi, rohkem aega\n3.05 Poolamäe pargis: Nullkulu trenn välijõusaalis\n10.05 Marta kohvikus: Jututuba pliidi ääres: toiduhäkid ja elukäkid\n17.05 Tallinna Tehnikakõrgkoolis: Unemati ABC: kuidas end terveks puhata?\n24.05 Kalamaja kalmistupargis: Trenni-eesmärgid: rüht & lihased\n31.05 Hirvepargis: Sõbraga trennis: funktsionaalne välitreening\n7.06 Hirvepargis: Kas toidan keha või emotsioone?\n14.06 Hirvepargis: Kuidas tulla toime sisemise kriitikuga?\neelmine OTSE! Valitsev Eesti meister FCI Tallinn: meid ootab ees mäng väga tugeva meeskonna vastu\njärgmine Spordikangelane Kaido Leesmann: võistluspinge näitab, millise inimesega on tegu