Arkana Crystal Peel 75ml – arkanacosmetics\nSalongihoolduse kvaliteediga intelligentses dermabrasioonkoorijas on ühendatud mehaaniline ja keemiline koorimine. Peenikesed korundi kristallid aitavad avada rasukorke, puhastavad ja stimuleerivad nahaalust vereringet. Hapete kompleks, mis sisaldab mandel-, salitsüül- ja aselaiinhapet aitavad eemaldada surnud naharakke, annavad nahale sära.Tugev koorija, mis sobib normaalsele, rasusele või kombineeritud nahale. Samuti atroofilisele või küpsele nahale. Hea alternatiiv salongi mikrodermabrasiooni hooldusele. Ei pane nahka ketendama. Koorija ei sobi tundlikule, õhukesele nahale.\nSoovitav on koorida nahka õhtul, kuna koorimine võib tekitada nahale tugeva punetuse. Puhasta eelnevalt nahk. Kuivata. Kanna koorija ühtlaselt nahale ja jäta 5 minutiks mõjuma. Niisuta, masseeri õrnalt ja pese koorija nahalt. Koorija intensiivsust saab mõjutada. Tugevamaks koorimiseks ära lisa vett, vaid masseeri nahka ainult koorijaga. Õrnemaks koorimiseks niisuta masseerimise ajal käsi.\nNB! Kui nahal on põletikud, siis neid ei tohi masseerida. Kata ainult koorijaga ja hoia nahal 5 minutit.


2 leht - Kõige populaarsemate toodete ja teenuste ülevaated\nGluconol – on toode, mis aitab vabaneda sellise tõsise ja laialt levinud haiguse nagu suhkurtõbi sümptomitest. Väärib märkimist, et tootel on lai toimespekter, mille tulemusena võib juba esimestel kasutamisnädalatel täheldada märkimisväärset paranemist tervislikus seisundis. Samal ajal ei parane mitte ainult inimese otsene heaolu, vaid ka tema katsetulemused, mis on samuti mainimist väärt. Ravim on läbinud […]\nSirtFood toitumine – on spetsiaalne kaalulangus toode, mis aitab kasutajal kaalust alla võtta, kombineerides mitmeid positiivseid mõjusid kehale. Toode on kapslite kujul, mis sisaldavad ühendit, mis puhastab organismi toksiinidest ja aitab stimuleerida ainevahetust. Erinevalt teistest kaalulangetamistoodetest koosneb SirtFood Diet täiesti looduslikest koostisosadest, mis tähendab mitte ainult seda, et seda on ohutu kasutada, vaid ka seda, […]\nNeoveris – on vahend, mis aitab parandada veresoonte seisundit ja vereringet, mis aitab täielikult vabaneda sellisest ebameeldivast probleemist nagu veenilaiendid. Veenilaiendeid peetakse üldiselt üsna levinud haiguseks, mis mõjutab inimese seisundit negatiivselt, muudab isegi lühikeste vahemaade kõndimise ebamugavaks ja võib korraliku ravi puudumisel põhjustada tõsisemate haiguste tekkimist. Seetõttu on vaja alustada haiguse ravi niipea kui võimalik, […]\nProstoksaal – Prostoxalen on kapsel, mis aitab teil eesnäärme probleemi unustada ja ravi viiakse läbi kõige õrnemal viisil, mis ei tekita tugevamale sugupoolele pidevat ebamugavust. Eesnäärme on üsna levinud haigus, mille põhjuseks on suurenenud eesnääre. Tasub märkida, et õigeaegse ravi puudumisel progresseerub haigus aktiivselt, seega alustage prostoksaali võtmist niipea kui võimalik. Toote kohta on tehtud […]\nVariforce – on toode, mis annab teile mitte ainult atraktiivsed jalad, mis kannatasid enne ravi veenilaiendite all, vaid ka terved veresoonte seinad, mis olid varem tohutu stressi all ja kannatasid ebapiisava vajalike vitamiinide ja mikroelementide koguse all. Toote kasutamine annab tõesti häid tulemusi ravi suunas ning toote kasutamise ajal on igasuguste kõrvaltoimete või ebameeldivate tunnete […]\nEelmised 1 2 3 … 47 Järgmised


Saatmise API: UPS - Eesti\nService impacts related to Coronavirus … Veel\nService Alert due to Situation in Ukraine… Veel\nIntegreerige UPSi tehnoloogia >\nUPSi tarkvaraarendaja komplekt >\nIntegreerimise eelised ja UPSi vägi\nIntegreerige võimsaid UPSi veebipõhiseid saatmise võimalusi oma ettevõtterakendustesse. Saatmise rakendusliidesega (APIga) saate integreerida UPSi saatmise funktsionaalsuse otse oma veebilehele või ettevõtte süsteemi. Teie kliendid saavad kasutada UPSi teenuseid ja võimalusi täies ulatuses, samal ajal kui teie ettevõte muutub täiustatud protsesside tulemusel tõhusamaks.\nKohandage saatmise APIt, et see vastaks teie ettevõtte vajadustele. Väiksemad üldkulud, tehes postiruumi tõhusamaks ja rakendades paremat kontrolli saatmistegevuste üle. Saatmise API võib teie saatmist kiirendada, lisamata kallist riistvara või tarkvara.\nSaatmise API on saadaval kõige uuemas XMLi tehnoloogias ja see võimaldab teile juurdepääsu mitmele UPSi teenusele. See API on ideaalne võrgustiku saatmise tegevusteks erinevate jaemüügi asukohtade, edasimüüjate või harukontorite juures. See on hea lahendus suurettevõtetele või ülikooli keskkonna postiruumidele.\nSee API nõuab kodeerimiseks ja integreerimiseks XMLi/veebiteenuste programmeerijaid. See annab parema paindlikkuse, võimaldades programmeerijatel integreerida saatmise funktsionaalsus otse teie ettevõtte süsteemidesse või e-kommertsi veebilehtedele.\nUPS tagab tarkvaraarendaja komplekti koos tarkvaraarendaja juhendiga, mis selgitab, kuidas integreerida ja kodeerida UPSi funktsionaalsust enda olemasolevatesse ettevõtterakendustesse või olemasolevale e-kommertsi veebilehele.\nUPSi saatmise APIt saavad kasutada ainult UPSi kliendid. Seda ei ole võimalik kasutada avalikul veebilehel, v.a juhul, kui API on osa sertifitseeritud UPS Ready® Programi pakkuja teenustest.\nTarkvaraarendajad: Laadige APId alla\nUPSi tarkvaraarendaja komplekt\nTeadaanded ja API värskendused\nKAS TEIL ON KÜSIMUSI UPS DEVELOPER KITi (UPSi TARKVARAARENDAJA KOMPLEKT) APIDE KOHTA? LEIDKE VASTUSED KKK SEAST.\nKorduma kippuvad küsimused UPSi(r) Developer Kiti (tarkvara arendaja komplekti) kohta\nSaage vastuseidAvage link uues aknas\nVaadake, kuidas lisada UPSi funktsionaalsus oma ettevõtte süsteemidesse.\nUurige UPSi tarkvaraarendaja komplekti APIde integreerimise kohta\nUPSistAvage link uues aknas\nAutoriõigus ©1994- 2022 United Parcel Service of America, Inc. Kõik õigused kaitstud.


Märtsi dividenditulu ja pisut indeksinvesteerimisest - Dividend Investor\nMärtsi dividenditulu ja pisut indeksinvesteerimisest\n02.04.2017 by Dividend Investor 9 kommentaari\nJust sel teemal on viimase nädala-paari jooksul arutletud rohkelt nii välismaises kui ka kodumaises meedias. Üha enam kostab hääli, et indeksinvesteerimine, viib, või ongi juba viinud, aktsiaturgude mullistumiseni ning paljuski on selles süüdi just ETF-id ehk börsil kaubeldavad fondid. Tekkinud meediakära keskel tasub meeles pidada, et nii neil, kes süüdistavad ETF-e aktsiahindade liigselt kiires tõusus, kui ka neil, kes ETF-idel mingit rolli ega süüd ei näe, kipuvad selles vaidluses ka oma huvid mängus olema (aktiivselt juhitud fondide valitsejad vs indeksfondide/ETF-ide fondivalitsejad). Alljärgnevaga püüan sel teemal kirja panna valiku oma mõtteid, täiesti erapooletult.\nKauplemiskäive vs. varade maht\nMingil põhjusel on ETF-ide puhul peatähelepanu liikunud nende kauplemisaktiivsusele. USA börside statistika kohaselt moodustab ETF-ide käive ligikaudu 30% kogu börsi käibest. Seega tundub, et tegu oleks nagu üpris olulise osaga. Teisalt mõelgem korraks siiski järele, kas hinda mõjutab pikas perspektiivis kauplemisaktiivsus/käive või hoopiski nõudluse ja pakkumise vahekord (ETF-idesse investeeritud varade maht).\nMida ma selle all silmas pean? Ennekõike seda, et ETF-idest on paljudel juhtudel saanud kauplejate meelisinstrumendid. Neid ostetakse ja müüakse päeva jooksul korduvalt omamata tegelikult soovi antud ETF-e pikaajaliselt hoida. See tähendab, et sisuliselt puudub baasiline nõudlus. Ainus, mis loeb, on korjata väikeste hinnaliikumiste pealt kasumeid. Ebasoodsas suunas läinud hinnaliikumistelt aga soovitakse oma positsioonid võimalikult väikeste kahjumitega sulgeda. Seega pikaajalise hinnamõjutajana ei ole käive või kauplemisaktiivsus kuigi oluline tegur. Mis paneb hinna tõusma, ja tekitab olukorra, mil kauplemisaktiivsus ka ise oluliseks saab, on nõudluse kasv.\nSeega rääkides näiteks aktsiatesse investeerivatest ETF-idest, siis standardne mõttemall on see, et juhul kui raha liigub aktsiaturule panustavatesse ETF-idesse, siis see mõjutab aktsiate hindu ja aktsiaturgu tervikuna. Kuna ETF-ide turg ja penetratsioon on suurim USA-s, siis vaatame USA turu numbreid. USA aktsiaturgude kapitalisatsioon on ligikaudu 25-26 triljonit dollarit. Aktsiatesse investeerivate ETF-ide varade maht jääb sinna 1,3-1,4 triljoni dollari piirimaile. See tähendab, et reaalselt moodustab nii-öelda ETF-ide portfellis olevate aktsiate maht kõigest 5-6% kogu USA aktsiaturu kapitalisatsioonist. Nõnda väikese osakaaluga vaevalt, et ETF-id mingid suured hinnamõjutajad on.\nIndeksfond kui vahend\nLiigume edasi. Ühena esimestest asjadest tasub aru saada, et indeksfondid ja ETF-id on vaid vahendid. ETF-id iseenesest mingeid hinnaliikumisi ja buume ei tekita. Mõelgem sellest nõndaviisi – juhul kui investor soovib soetada USA suurettevõtete aktsiaid, võib ta neid ükshaaval hakata ise kokku ostma või osta ETF-i osakuid, kus selle üksikaktsiate kokkuostmise töö teeb tema eest ära fondivalitseja. Seega otsus, et investor kasutab oma investeerimisnägemuse ellu viimiseks ETF-i või indeksfondi, ei pane aktsiate hindu liikuma. Aktsiate hinnad paneb liikuma (eeldusel, et räägime väga-väga suurtest tehingumahtudest) otsus, et investor soovib soetada USA suurettevõtete aktsiaid. See tähendab, et me saame siinkohal eristada investeerimisideed/-teesi ja otsust, mis vahendeid (instrumendi tüüpe) kasutades seda ideed kõige mõistlikum ellu viia on. Vahendi või teisisõnu instrumendi tüübi valik antud juhul turgu tervikuna (turuindeksit) ei mõjuta.\nTeiseks, ei tasu unustada, et investeerimisfondid, niinimetatud aktiivselt juhitud fondid, on eksisteerinud juba aastakümneid. Ja need on üle maailma kogunud üpris palju varasid. Kas teate, mida aktiivsetele fondidele kõige rohkem ette heidetakse? Ja juba mitu kümnendit. Lisaks suhteliselt kõrgele haldustasu määrale kipuvad aktiivselt juhitud fondide investeeringute eest vastutavad fondijuhid ja portfellihaldurid investeerima fondi varasid vastava fondi võrdlusindeksile suhteliselt sarnaselt. See nähtus on investeerimismaailmas tuntud kui benchmark hugging ehk kalduvus püsida võrdlusindeksi varade jaotusele üpris lähedal ja vältida seeläbi suuri hälbimisi ning ohtu võrdlusindeksile märkimisväärselt alla jääda. Seega valdav enamus laiapõhjalisi aktiivselt juhitud investeerimisfonde on kokku pandud praktiliselt samadest väärtpaberitest kui turuindeksid ja lisaks ka turuindeksitele suhteliselt sarnaseid proportsioone kasutades.\nMis saab siis kui kõik varad liiguvad lõpuks indeksfondidesse?\nKutseliste turuosaliste seas on selle hüpoteesiga mõtteharjutusi tehtud juba aastaid. Üks peamisi puudusi selliste mõtteliste mängude juures on nende ebarealistlikkus. Mõelgem korraks nõndaviisi – me kõik teame, et tervislik toitumine on oluline. Samuti regulaarne liikumine ja tervisesport. See on teada kõigile. Seega ratsionaalselt käituv inimene peakski ju toituma tervislikult ja liikuma piisavalt. Missugune on aga reaalsus? Alati on tervisefanatte, neid, kes veidi neile asjadele tähelepanu pööravad ja ka neid, kes reaalselt üldse ei hooli. Seega esitada küsimus, mis saab siis kui kõik varad liiguvadki lõpuks indeksfondidesse/ETF-idesse, on praktiliselt sama kui küsida, mis saab kiirtoidurestoranidest siis, kui kõik inimesed hakkavad korraga tähtsustama tervislikke eluviise (ja lõpetavad kiirtoidu tarbimise)? See on lihtsalt väga väga vähetõenäoline.\nVõi vaatame nüüd seda potentsiaalset olukorda veidi teise nurga alt. Selleks, et kõik varad, või valdav enamus, liiguksid indeksfondidesse, peaks suurem osa investoritest hoidma oma aktsiapositsioone läbi nende indeksfondide või ETF-ide. Tulemustasuna töötajatele ja juhtkonnale välja jagatavad ettevõtete aktsiad või aktsiate ostuoptsioonid peaksid seega muutuma välja jagatavateks ETF-ideks või õigusteks teatud ETF-e soetada. Miks peaks mõni ettevõte seda rada minema? Nõnda toimides ei suunaks stiimul (preemia ETF-ide kujul) enam ju pingutama selle nimel, et konkreetsel ettevõttel (ja tema aktsia hinnal) hästi läheks.\nTeise näitena võib vaadelda suuraktsionäre ja põlvest põlve oma olulisi osalusi pärandavaid perekondi – kas nemad müüksid oma aktsiad maha? Ja asendaksid need ETF-idega? Miks nad peaks? Võib ju öelda, et kõiki mune ühes korvis ei tasu hoida ja miks mitte müüa?! Reaalsus on see, et need perekonnad ja suguvõsad on juba aastakümneid oma suurosalused kenasti paigas hoidnud, aga sealt teenitud tulu osaliselt või valdavalt mujale investeerinud. Seega kõik munad ei ole enam ammugi ühes korvis. Selliseid näited ja olukordi ujub veidi mõtiskledes pinnale küll ja veel.\nSiiski jääb õhku rippuma küsimus, et kas siis indekseerimisel puudusi ei olegi? On ikka. Üheks peamiseks puuduseks on tõsiasi, et kui raha liigub aktsiaturule (uued ostuhuvilised sisenevad) valdavalt indeksfondide kaudu, jõuab kõige suurem osa sellest rahast kõige suurema turukapitalisatsiooniga ettevõtetesse. Iseenesest objektiivselt vaadates just nõnda minema peabki. Kõik toimib proportsionaalselt turukapitalisatsiooniga. Praktikas teatud kitsaskohad siiski kerkivad.\nHeaks näiteks on siinkohal energiasektori gigant Exxon Mobil. Kuigi ettevõtte majandustulemused ja ka nende väljavaade olid jätkuvalt kehvapoolsed, tõstis S&P 500 ETF-idesse voolanud raha Exxon Mobil’i aktsia kui S&P 500 turuindeksi suuruselt neljada positsiooni hinda paljude arvates ülemäära kiiresti. Nõnda kerkis ettevõtte valuatsioon nii mõnegi turuvaatleja hinnangutel liialt optimistlikult. Sarnaseid paralleele võib tõmmata ka teiste S&P 500 indeksi suurimate positsioonidega. Nende puhul isegi arvatakse, et niigi kõrge valuatsioon muutus läbi ETF-ide aktsiatesse voolanud rahale veelgi kõrgemaks.\nViimaste aastate akadeemilised uurimustööd on vihjanud ka võimalusele, et indeksinvesteerimise populaarsusega kasvab aktsiaturgudesisene korrelatsioon ehk erinevate aktsiate hinnad kipuvad liikuma rohkem samasuunaliselt kui varasemalt.\nMis üldse on indeksinvesteerimine?\nSiinkohal on tegelikult väga oluline enese jaoks lahti mõtestada, et mida me üldse nimetame indeks- või passiivseks investeerimiseks?\nPassiivseks indeksinvesteerimiseks peetakse enimkasutatud turuindekseid järgivat rahapaigutust. Ajaloolistel põhjustel on valdav enamus kõige populaarsematest turuindeksitest koostatud kasutades turukapitalisatsiooni kui osakaalude määramise alust. Seega võime täna öelda, et üldiselt peetakse passiivse indeksinvesteerimise alla silmas just seda, kui raha on paigutatud turukapitalisatsiooniga kaalutud indeksitele vastavalt.\nTeisalt indekseid on erinevaid. Lisaks turukapitalisatsiooni alusel koostatud indeksitele on olemas võrdsete osakaaludega indeksid, fundamentaalnäitajate baasil kaalutud indeksid (olgu selleks siis omakapitali rentaablus või dividendimäär) ja erinevaid riskifaktoreid püüdma minevad indeksid. Ja päris paljudesse neist indeksitest on täna ETF-e kasutades võimalik ka investeerida. Ning see lähenemine, niinimetatud faktorinvesteerimine ehk erinevad smart beta strateegiad, kogub üha enam populaarsust. Kas sellistesse ETF-idesse raha paigutav investor järgib nüüd passiivset investeerimisstrateegiat või mitte? Kas antud juhul on tegu indeksinvesteerimisega või mitte? Traditsioonilise käsitluse kohaselt nagu ei oleks. Samas ka need ETF-id järgivad ju indekseid ja seega läheb raha nii-öelda indeksitesse.\nSeega julgen öelda, et juhul kui kogu ETF-i maastik liiguks selles suunas, et eksisteeriksid vaid laiapõhjalised turukapitalisatsiooni alusel kaalutud indeksid ja vastavad ETF-id, siis oleks võimalike probleemide teke ja kitsaskohtade ilmnemine oluliselt tõenäolisem. Mida rohkem koostatakse alternatiivsetel meetoditel kokku pandud indekseid, luuakse vastavaid ETF-e ning neisse liigub ka raha, seda väiksem on traditsioonilises mõttes indeksinvesteerimise laia levikuga kardetud kitsaskohtade esilekerkimise tõenäosus. Sisuliselt selle asemel, et turgu tasakaalustaksid näiteks väärtusaktsiaid otsivad investorid, on nüüd kokku pandud rida ETF-e, mis sisuliselt teevad sama tööd. Ja akadeemiliste uurimuste kohaselt (vaata näiteks seda Chicago ülikooli doktorantide uurimust) turu efektiivsus (price discovery) seeläbi hoopis paraneb (teisalt nagu eelnevalt mainitud, siis agregeeritud tasandilt vaadeldes aktsiahindade omavaheline korrelatsioon kasvab, hinnakõikumiste ulatus tõenäoliselt samuti ning ettevõttespetsiifiliste uudiste jõudmine aktsia hinda võib muutuda aeglasemaks).\nKuidas väikeinvestorina käituda?\nSellele küsimusele on päris lihtne ja ühene vastus. Juhul kui indeksinvesteerimise ümber toimuv tundub veidi hoomamatu ja hirmutav ning kõnealune risk tajutav ja oluline, siis kõige lihtsam lahendus on hajutada oma portfell ka instrumendi tüübi lõikes. See tähendab, et kaasata oma portfelli nii üksikaktsiaid kui ka ETF-e. Tõsi, aktsiate valik nõuab kindlasti rohkem (ja regulaarsemat) analüüsitööd kui ETF-idesse raha paigutamine, kuid kui indeksinvesteerimisega kaasnev risk tundub oluline, siis on mõistlik hingerahu toovad ümberkorraldused ikkagi sisse viia ja selle saavutamiseks veidi vaeva näha.\nMina näiteks oma portfelli puhul just nõnda talitangi. Püüdlen pikemas perspektiivis selle poole, et ligi pool aktsiaportfellist on koostatud üksikaktsiatest ja teise poole moodustavad erinevad aktsiaindekseid järgivad ETF-id. Sellisel puhul on tegu kahetasandilise teadliku riskide haldamisega. Esiteks annan endale aru, et minu aktsiavalikud ei pruugi olla (kogutootluse mõttes) parimad ja sel puhul on tugi võtta ETF-idest. Teisalt eks ka ETF-idega kaasneb mitmeid ja väga erinevaid (nii struktuurseid kui fondispetsiifilisi) riske, mistõttu on hea teada, et poolega oma varadest oman osalust valikus ettevõtetest otse ja mitte läbi mõne fondistruktuuri ning ei sõltu indeksi koostamise metoodika iseärasustest.\nMärts oli investeerimistegevuses üpris omapärane kuu. Ja tegelikult ka veebruar. Oma tehingustatistikat vaadates näen, et sisuliselt ei teinud ma veebruaris mitte ühtegi väärtpaberiostu. Tõsi, toimetamist natuke oli, sest tõstsin osad suuremahulised positsioonid LHV investeerimiskonto süsteemi kontolt välismaakleri kontole. Eesmärgiks igakuiste haldustasude allapoole toomine, sest välismaakleri juures saan väärtpabereid hoida tasuta. Mõnes mõttes ei olnud tegu küll kõige kuluefektiivsema käitumisega, mõõdetuna näiteks 1-aastases horisondis, aga pikemas perspektiivis siiski sellelt vangerduselt võidan.\nÜks spetsiifiline tahk oli sellel varade ülekandmisel veel – esmajärjes tõstsin välismaakleri kontole kõrge dividendimääraga positsioonid. Põhjus on lihtne. Üldiselt pakuvad keskmisest kõrgema dividendimääraga investeerimisobjektid tagasihoidlikumat kapitalikasvu kui madalama dividendimääraga instrumendid. Kuna tänase seadusandliku raamistiku kohaselt ei saa välismaakleri juures avatud kontot (kasutan maaklerina LYNX’i) kaasata investeerimiskonto süsteemi, tuleb sealt teenitud kapitalikasvult tulevikus kohe kasumi realiseerimisel tulumaks ära tasuda. Seega alustasin varade üle viimist just sellistest investeeringutest, mille puhul on kapitalikasvu potentsiaal ehk kõige madalam. Dividendidelt peetakse tulumaks mõlemal puhul kinni juba varem ja seega sellest aspektist lähtudes erisusi ei eksisteeri.\nNagu öeldud, siis veebruaris portfell ühegi uue ostuga ei täienenud. Märtsi algusesse siiski üks ost sattus, aga üldiselt on juba teist kuud seis selline, et potentsiaalselt huvitavaid sisenemiskohti ei vilguta ei vaatlusnimekirja üksikaktsiad ega ka ETF-id. Vaatamata siis sellele, et esimesi on tänaseks kõnealuses nimekirjas juba koguni 70 ja ETF-e 15 tükki.\nMöödunud kuu dividendilaekumisi kokku võttes saan öelda, et kuigi numbriliselt jäid kontole kogunenud maksed väikesteks, siis omanikutulu maksjaid oli arvuliselt päris palju. Tasapisi hakkavad, esialgu küll päris väikeste summadena, laekuma välismaakleri kontole soetatud üksikaktsiate dividendid. Seega vaatamata sellele, et dividende laekus selle kuu jooksul kokku ligi 238 euro väärtuses, oli omanikutulu maksjaid tervenisti 16 tükki – 2 ETF-i ja 14 üksikaktsiat.\nProgressi paremaks jälgimiseks pean ka ülevaadet laekunud dividendidest kalendriaastate lõikes. Tumerohelised jooned tähistavad iga kalendriaasta alul koostatud vastava kalendriaasta dividenditulu prognoosi, tulbad reaalselt kontole laekunud dividenditulu. Märtsi lõpu seisuga, kui neljandik kalendriaastast seljataga, on kontole laekunud ligikaudu 26% käesolevaks aastaks prognoositud dividenditulust.\nFiled Under: Blogi Tagged With: Dividendid, ETF-id, Kauplemisplatvorm, Tulu maksustamine\n03.04.2017 at 15:33\nAvastasin hiljuti su blogi ja loen huviga. Väga tänuväärt postitused!\nKui saladus pole, siis kui suur on aastane tootluse % dividendide arvestuses ja kogutootlust arvestades?\n03.04.2017 at 17:19\nRõõm kuulda, et oled omale meelepärast lugemist leidnud!\nEks portfelli dividendimäära saab arvutada päris mitut moodi. Laias laastus jääb portfelli neto dividendimäär (maksudejärgne) umbes sinna 3-4% piirimaile.\n04.04.2017 at 12:50\nKuidas see ühe maakleri juurest teise maakleri juurde aktsiate “tõstmine” käib? Müüd LHVs maha ja ostad sama hinnaga LYNXis asemele, või saab ilma ostu-müügi tehinguta hakkama?\n04.04.2017 at 15:52\nVõimalusi on mitmeid. Jah, kõige lihtsam on ühes kohas maha müüa ja teises kohas uuesti osta.\nTeine võimalus on teostada makseta väärtpaberikanne. Sellisel juhul liiguvad väärtpaberid ühelt kontolt teisele ilma, et tegu oleks nii-öelda turutehinguga ning müüki ja ostu ei toimu. Teatud tasud tuleb siiski maksta. Makseta väärtpaberitehingu tegemise puhul peab tehingu sisestama mõlema maakleri juures. Vaata lisainfot näiteks sellelt LHV lehelt (LHV-st väärtpaberite üle kandmisel välismaakleri juurde toimib asi siis ümberpööratult) ja LYNX’is on vastav info leitav näiteks siit. Makseta väärtpaberi kande puhul tuleb arvestada, et see toiming võib aega võtta nädalaid, isegi kuni kuu ja selle aja jooksul antud väärtpabereid müüa ei saa.\n05.04.2017 at 13:45\nMinule ütles Lynx, et suhtlesid LHVga ja minu aktsiaid (GOOG) nad üle tuua ei saa. Tuli müüa ja uuesti osta, mispeale Lynx lubas endapoolse tehingutasu kompenseerida.\n05.04.2017 at 15:56\nAitäh jagamast! Minul oli sama lugu, LYNX’i sõnutsi LHV keeldus koostööst. Seega müüsin maha ja ostsin uue maakleri juures uuesti. Seepärast ka nii-öelda vangerduse tasuvusaeg pisut pikem.\n07.05.2017 at 19:42\nEndal sama mure, et vaja kolida LHV-st aktsiad Lynx-i.\nSellega on kaks suurt probleemi:\n1. Tururisk. Murphy seadused kehtivad endiselt. Just sel hetkel, kui sa oled müünud omad aktsiad maha ja enne, kui oled need jõudnud uuesti soetada toimub kogu turul või ainult sinu aktsiates viimaste aastate vägevaim ralli. Mõelge korraks, kui mitme aasta tootluse võrra te oleks kaotanud siis, kui oleksite olnud ilma aktsiateta need mõned päevad novembris, kui toimus nn “Trumpi ralli”.\nAjalooline statistika näitab samuti, kui kalliks kujunevad mitmete aastakümne jooksul vaid loetud päevad börsilt eemal olekut.\nLoomulikult see tururisk toimib mõlemat pidi – kui nendel päevadel, kui oled turult eemal toimuks langus või börsikrahh, siis saaksid aktsiad odavamalt tagasi soetada. Kuid see oleks puhas juhus.\n2. Tehingutasud. Müüd LHV-s aktsiad maha (kaotad ostu- ja müügihinna erinevuse pealt), maksad tehingutasu 11 €+0,3%. Ootad T+3 päeva. Pead konverteerima USD-d eurodeks (ja kaotad ca 2-3 % LHV valuutakursside tõttu), sest LHV-s ei saa enam teha dollaris ülekandeid. Eurod saad kanda tasuta Lynx kontole. Nüüd pead USA aktsiate ostmiseks tegema uuesti konverteerimise ning maksma 4 eurot tehingutasu. Kuigi valuutatehinguid toimuvad Lynx-is turuhinnaga, siis võib-olla kaotad ebasoodsa valuutakursi tõttu täiendavalt mõned protsendid kapitali. Kokkuvõttes väga kallis tegevus.\nTeie kogemuse järgi, kuidas oleks kõige efektiivsem LHV-st aktsiad Lynx ümber kolida?\nKas võtta Lynx-lt laenu ja soetada sama kogus aktsiad hetke enne seda, kui hakkad LHV-s positsiooni likvideerima? Sellisel juhul saaks turult eemal oleku riski vältida. Seejärel ootad T+3 raha laekumist ja kui oled selle summa Lynx-i kandnud, siis saad Lynx-ilt võetud laenu tagasi maksta.\nMulle pakkus LHV ka viisi USA dollarid kanda SEB panka (kust peaks saama teha USA dollaris Lynx-i kontole ülekandeid) ning sellisel juhul ei peaks konverteerimist ette võtma. Oleks konstantne jagatud kuludega välismakse tasu. LHV poolet viis eurot väljuva makse tasu ja SEB siseneva makse tasu (kahjuks ei ole uurinud palju SEB küsib).\n07.05.2017 at 23:03\nVäärt mõtted, aitäh jagamast!\nEga ei oskagi ühtegi paremat moodust nende positsioonide üle kandmiseks välja pakkuda. Kuna mul seni on endal piisvalt vabu vahendeid olemas olnud, siis olen sellest T+3 viitajast pääsenud ja ostnud Lynx’is vaba raha eest uuesti samad positsioonid just täpselt siis kui LHV-s on müügitehing täidetud saanud. Laenu võttes tasub siis lisaks silmas pidada seda, et valuutakursi muutustele avatuks ei jääks. See tähendab, et mõistlik oleks laenata eurodes ehk siis dollari-varasid ostes USD-i negatiivne jääk võimaluse korral siiski kinni panna ja jääda võlgu eurodes.\n07.05.2017 at 23:51\nAitäh kiire vastuse eest.\nEks ma üritan korra läbi SEB-i selle protsessi – LHV-st dollarid välismaksega SEB-i ja sealt edasi Lynx-i – läbi teha ja annan teada, kuidas läks. Siis ei ole neid vahepealseid konverteerimisi vaja teha.


Eesti kingitus Ukrainale leiab idas teravat vastukaja\nKaitseminister Jüri Luik ja Eesti kingitav Makarovi püstol.Foto: Kaitsevägi\nViljar Voog, 9. juuli 2020 10:52\nKolmapäev tõi uudise, et Eesti saadab Ukraina armeele 2400 Makarovi püstolit. Venemaa saatkond Eestis naeruvääristas kingitust. See andis aga omakorda Ukraina kõrgele diplomaadile võimaluse tuua välja venelaste silmakirjalikkus.\nEesti kaitseväel pole oma vanu Makaroveid enam vaja, sest siin on kasutusel NATO standardile vastava kaliibriga püstolid. Sõpradel idast on aga neist ikka kasu. „Makarov on oma ehituselt kompaktne, töökindel ja lihtne kasutada ning lisab ukrainlaste relvastusele kindlasti olulise komponendi,“ ütles kaitseväe pearelvur major Risto Pärtel pressiteate vahendusel.\n„Venemaa jätkuv agressioon Krimmis ja Ida-Ukrainas on vastuvõetamatu ning omab laiemat mõju kogu Euroopa julgeolekule,“ kommenteeris kaitseminister Jüri Luik. „Saadetisega toetame oma liitlast, kes on kuuendat aastat sõjas.“\nKingitusega kaasnevad 7000 euro suurused transpordikulud jäid Eesti kanda.\n„Lisaks relvade annetamisele toetab Eesti Ukrainat eriväelaste väljaõppel ja sõjameditsiini alal ning jagab kogemusi territoriaal- ja küberkaitse valdkondades,“ lisas Luik\nVenemaa saatkond Eestis naeruvääristas kingitust. „Eesti avatud relvade tarne Kiievisse „liitlase toetamise ettekäändel“, mis väidetavalt peegeldab müütilist „Venemaa agressiooni“, pole midagi muud kui Maidani rahvusradikaalide küüniline ülistus, mis raskendab olukorda eeskätt Ukraina enda sees,“ väidetakse saatkonna sotsiaalmeedia eestikeelses postituses.\nSama sisuga venekeelne postitus on piisavalt tähtis, et see on kinnitatud saatkonna Twitteri kontol esikohale ning suunatud otseselt välisminister Urmas Reinsalu pihta.\nVenelaste märkus ei jäänud märkamata Ukraina suursaadikule ÜRO juures Volodõmõr Jeltšenkole, kes ironiseeris, et muidugi tegeleb Eesti radikaalide ülistamisega.\n„Aga samas Vene varjatud tarned illegaalsetele relvarühmitustele Donbassis väidetava „humanitaarabi“ sildi all on üksnes Venemaa siiras soov tugevdada rahu Ukrainas,“ tõi Jeltšenko välja suurriigi silmakirjalikkuse.\nEesti saadab Ukraina toetamiseks riigile 2400 püstolit (2)\nEesti uudised 7. juuli 2020 07:08


Soome teadlased: D-vitamiin krooniliste haiguste profülaktikana on mõttetu - Forte\nSoome teadlased: D-vitamiin krooniliste haiguste profülaktikana on mõttetu\nPikaajaline suurtes annustes D-vitamiini tarbimine ei pikenda ei eluiga ega vähenda südame-veresoonkonnahaiguste- ega vähiriski. Need tulemused said Ida-Soome ülikooli teadlased, kelle artikkel avaldati ajakirjas The American Journal of Clinical Nutrition.\nPaljud uuringud on seostanud madalat D-vitamiini taset organismis suurenenud enneaegse surma ja krooniliste haiguste tekkeriskiga. Siiski pole veel täpselt teada, kas neid riske saab D-vitamiini võtmisega vähendada. Üldiselt soovitatakse aga selliseid toidulisandeid võtta profülaktiliselt, eriti talvel, annuses 400 kuni 800-1000 RÜ (rahvusvaheline ühik-toim.) päevas, sõltuvalt vanusest ja D-vitamiini tasemest veres.\nKontrollimaks, kas see nii on, käivitati 2010. aastate alguses mitmes riigis üle maailma ulatuslikud kliinilised uuringud. Ühel neist, aastatel 2012-2018 Soomes toimunus, osales ligi 2500 eakat - üle 60-aastased mehed ja üle 65-aastased naised. Nad jaotati juhuslikkuse alusel kolme rühma ja said iga päev kas platseebot või D-vitamiini annuses, mis oli oluliselt suurem kui soovitatav 1600 või 3200 RÜ. Ja nii viie aasta vältel.\nUuringu alguses ei olnud ühelgi osalejal südame-veresoonkonna ega vähihaigusi. Viie aasta jooksul suri 19 osalejat, 129l diagnoositi vähk ja 119l mõni südame-veresoonkonna haigus. Samal ajal ei olnud võimalik tuvastada olulist erinevust rühmade vahel suremuse või haigestumuse osas.\nTõsi, teadlased märgivad, et peaaegu kõigil osalejatel oli uuringu alguses veres normaalne D-vitamiini tase (umbes 30 ng/ml), mis võis tulemusi mõjutada. Teadlased usuvad aga, et väga suurtes annustes D-vitamiini võtmine krooniliste haiguste profülaktikana ei ole mõttekas.


European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Euroopa Komisjon korraldab fotokonkursi „Kujutle uut maailma”\nBrüssel, 17 juuni 2009\nEuroopa Komisjon korraldab fotokonkursi „Kujutle uut maailma”\nEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta 2009 raames algatas Euroopa Komisjon äsja fotokonkursi „Kujutle uut maailma”. Oma loovust üles näitama on kutsutud igas vanuses kutselised ja amatöörfotograafid kõikidest ELi liikmesriikidest. Võitjad valib välja mainekas žürii ning auhindadeks on fototarbed ja reisid ELi linnadesse. Konkursil on oma veebileht: www.imagine2009.eu . Fotode esitamise tähtaeg on 31. august 2009.\nKujutlusvõime on inimese ja oks eluliselt tähtis oskus: see aitab anda läbielatule tähenduse ja mõista omandatud teadmisi; just tänu kujutlusvõimele on meil võimalik maailmast aru saada. Praegusel kiiresti muutuval ajal peame me olema paindlikud ja loovad, et täielikult ära kasutada oma fantaasiat ja innovatsioonivõimet ning ennast tulevikku kujutleda.\nEuroopa Komisjon kutsub kõiki kutselisi ja amatöörfotograafe, fotograafiaüliõpilasi ja teisi andekaid inimesi esitama oma fotosid fotokonkursile „ Kujutle uut maailma ”. Konkurss on avatud kõikidele ELi liikmesriikide, kandidaatriikide ning Islandi, Liechtensteini ja Norra residentidele, kes jagavad meie kirge fotograafia vastu.\nKonkursi žürii tööd juhatab fotograafiaprofessor ja Euroopa Kunstiinstituutide Liidu (ELIA) president Chris Wainwright. Konkursitöid hindab ja võitjad valib välja rahvusvaheline žürii, mis koosneb tunnustatud fotograafidest ja kunstnikest: Claude Bussac , fotofestivali PhotoEspaña direktor, Hispaania; François Hébel , fotofestivali Rencontres d'Arles direktor, Prantsusmaa; Orsolya Kőrösi , Ungari Fotograafide Maja tegevdirektor, Ungari; Vangelis Ioakimidis , Thessaloníki fotomuuseumi direktor, Kreeka; Elina Brotherus , fotograaf ja videokunstnik, Soome; Klavdij Sluban , sloveeni päritolu Prantsuse fotograaf.\nEuroopa ülds usel palutakse valida Interneti-hääletuse teel publiku lemmiku auhinna võitja. Konkursi neli võitjat saavad auhinnaks kaameraid, fototarbeid ja reise Euroopa linnadesse, lisaks saab nende talent laialdast tunnustust kogu Euroopas.\nFotokonkurss on üks paljudest Euroopa Komisjoni poolt Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta 2009 raames korraldatud üritustest. Deviisi all „Kujutle, Loo, Uuenda.” tahetakse Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaga 2009 tõsta teadlikkust loovuse ja innovatsiooni kui inimeste, ühiskonna ja majanduse arengu võtmeoskuste tähtsusest. Loovuse ja innovatsiooni rõhutamisega tahab Euroopa Liit kujundada Euroopa tulevikku ülemaailmses konkurentsis, arendades kõigis eurooplastes loovust ja innovatsioonivõimet.\nKonkursi ametlik veebileht: www.imagine2009.eu\nEuroopa loovuse ja innovatsiooni aasta ametlik veebileht: http://create2009.europa.eu


VAHELDUV TURVAPADJA TULI: 2003 DURANGO W / 4,7L W / 55K. MINU TURVAPADI ... - TURVAPADJA VALGUS\nVahelduv turvapadja tuli\n2003 Durango w / 4,7L w / 55K. Mu turvapadja tuli süttis ja mulle öeldi, et see oli kella vedru, mille olin välja vahetanud. Valgus süttis uuesti ~ 4 mth-s ja asendati tasuta. Sellest on möödas 1 aasta ja jälle süttib valgus vaheldumisi. 1) Kui valgus süttib, kas see on alati kella vedru? 2) Kui jah, siis kas on võimalik, et kontaktpinnad on kulunud ja seade pole tegelikult halb? Ma ei taha, et see asendataks, kui paaritumispindade tagamine on tõsi. Kas teil on sama probleem? Jah Ei Esmaspäev, 9. aprill 2007 kell 13:27\nNendes autodes kustub kella vedru, mis põhjustab valguse süttimise, kuid veendumaks, et see probleem on jälle probleem, laseb koodid helistada, järgige seda videot.\nJa kui kellavedru on halb, aitab see juhend seda asendada.\nPalun käivitage see juhend ja teatage sellest uuesti\nTervised Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Laupäev, 20. jaanuar 2007, kell 17.56 OMPBSD\nTänan abi eest, läksin ja vaatasin asju üle ning kood oli juhipoolse turvapadja vooluringi jaoks, nii et kella vedru on väljas. Jälle. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Pühapäev, 21. jaanuar 2007, kell 18.33 TEENUSKIRJANIK\nVahetasime eelmisel nädalal 03 Chrysleris kella vedru sama asja jaoks välja. Klient kuulis „poppi” vahetult enne probleemi tekkimist tihedas pöördes. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Esmaspäev, 9. aprill 2007, kell 17.50 BJB5555\n17 200 TUHAT\nKas on võimalik välja lülitada punane turvapadja tuli ilma edasimüüja osalemiseta või on vaja ohutust silmas pidades remonti. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +2 Laupäev, 1. september 2018, kell 11.46 (ühendatud) BLUELIGHTNIN6\nTere ja aitäh annetamise eest\nKui armatuurlaual süttib ja jääb põlema SRS (punane turvapadjatuli), näitab see, et sõiduki arvuti on tuvastanud SRS-iga probleemi. Ainus viis valguse lähtestamiseks on SRS-i skannimine nõuetekohaste diagnostiliste skannimisvahenditega, et salvestatud veakoodid uuesti kätte saada ja kustutada ning probleem lahendada. Ainus alternatiiv oleks instrumentide klastri eemaldamine, et pääseda juurde väikesele pirnile, mis süttib SRS-i sümboliga, ja eemaldada. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +1 Laupäev, 1. september 2018, kell 11.46 (ühendatud) WAYNE2341\nTurvapadja valgustus ei lähe tavaliselt välja turvapadjad ja kellavedru. Kast asendas 2001. aasta dodge durango Jah Ei Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud) DR LOOT\nKas saate skannida, et näha, mis koodid on? Võib-olla keegi lõi teid parklas ja teil oli nüüd halb andur ja esine. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud) PEGGYM10\n2001 Dodge Durango nelikveoline automaatne\nTurvapadja tuli süttib Durangoga sõites katkendlikult. Kas see on probleem turvapadja või armatuurlaua tuledes? Kuidas seda parandada? Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud) JACK42\nPeate arvuti skannima, et näha, kas selles on probleeme SRS-süsteemiga. Probleemi ilmnemisel ei tööta süsteem õnnetuse korral korralikult. Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud) IRISHWITCH1969\nMa ei saa oma turvapadja valgust kustuda ja see ei kontrolli läbi, aidake! Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei +1 Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud) JACOBANDNICKOLAS\nSee kõlab nagu halb andur. Laske sõidukil riiklikult tunnustatud varuosade poest veakoode otsida. Enamik teevad seda tasuta ja see peaks teile teatama, mis on valesti.\nJoe Kas see vastus oli kasulik? Jah Ei Laupäev, 1. september 2018, kell 11.47 (ühendatud)\nKontrollige mootori kerget / aeglast jahutusvedeliku lekkimist\nOstsin oma auto paar aastat tagasi ja mul on sellest ajast alates peaaegu põlenud kontrollmootori tuli. Mulle öeldi, et see oli leke heitkogustest ... Küsis hõbehunt913 & middot 5 VASTUSED 2003 DODGE DURANGO VIDEO Kuidas turvapadja veakoode hankida ja kustutada Juhenduslik video\nMul on 03 Durango. Kui temperatuur on 40 ja alla selle, süttib valgus, kui temperatuur on veel hullem, siis mitte. Mul on arvuti olnud ... Küsis bandiit2804 & middot 1 VASTUS 2003 DODGE DURANGO\n2003 Dodge Durango mootorituli\nMul on 2003 Durango. Nüüd, kui see on läbi, hakkan seda enne tööle asumist soojenema. Nüüd põleb mu mootorituli. Ma kontrollisin seda ... Küsis jaanuar102 & middot 1 VASTUS 2003 DODGE DURANGO\n2003 Dodge Durango pole kindel mehaanika paranduses.\nMa võtsin oma Durango Texase osariigi inspektsiooni saamiseks. Ülevaatuse ajal ei saanud seda lõpule viia, kuna kontrollmootori tuli sütti ... Küsis sean75 & middot 3 VASTUSED 2003 DODGE DURANGO\nMinu piduripedaal tunneb käsna ja läheb peaaegu põrandale. Pidurituli ei sütti. Olen muutmata piduritest veristanud ... Küsis makbusch & middot 3 VASTUSED 2003 DODGE DURANGO VAATA LISAKS\nEsitage küsimus autole. See on tasuta! Oil Life Reset Toyota Camry 2007-2011\n2000 chevy cavalier armatuurlaua tuled\nChrysler 300 2005 varuosade skeem\nharmoonilise tasakaalustaja poltide eemaldamise tööriist\n2007 Dodge kaliibriga termostaadi asendamine\n2009 nissan altima pakiruumi kaas\nveritsev isuzu diislikütuse süsteem\n2006 Chevy Silverado soojendusega istmete probleemid


2015 aastal jätkub Tallinna linna toetusel elamuühistute hoovide korrastamine ja parklakohtade rajamine.\nProjekti "Hoovid korda" raames on 2015. aastal on korteriühistutel taas võimalik taotleda linnalt toetust õuealade heakorrastamiseks.\nTaotlusi hakatakse vastu võtma alates 2. jaanuarist 2015.a ja taotluste esitamise lõpptähtaeg on 2. märts 2015.a.\nOlulisemateks muudatusteks on ettevalmistavate tööde väljaarvamine toetatavate tegevuste hulgast ning ehitusloa või Tallinna Linnaplaneerimise Ameti kirjaliku nõusoleku (kui need on vajalikud ehitusseaduse mõistes) nõue toetuse taotluse koosseisus esitatavate dokumentide hulgas.\nProjektile “Hoovid korda” on üheksa viimase aasta jooksul linnaeelarves eraldatud kokku ligi 7 miljonit eurot. Nimetatud summa ulatuses toetas linn 2006. aastal 98, 2007. aastal 120, 2008. aastal 139, 2009. aastal 183, 2010. aastal 143, 2011. aastal 89, 2012. aastal 78 ning 2013. aastal 59 ja 2014. aastal 53 korteriühistu hoovide korrastamist. Käesolevaks ajaks on projekt "Hoovid korda" on edukalt käivitunud ning korteriühistute huvi projekti vastu on iga-aastaselt kasvanud.\nProjekti "Hoovid korda" raames 2014. aastal toetuse saamiseks on korteriühistutel vaja esitada oma linnaosa valitsusele vormikohane avaldus koos avalduse koosseisus olevate lisadega hoovide heakorrastamiseks ning vähemalt 3 hinnapakkumist teostavatele töödele.\nVAATA KA "ABIKS TAOTLEJALE"


Ain Padrik, Ignar Fjuk Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983, Kunst 1986 | vanaraamat.ee\nAin Padrik, Ignar Fjuk, Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983, 1986 Kunst\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 014 Käesolev aastaraamat on nagu esimenegi oma koosseisult laiaulatuslik, kaleidoskoopiline, ilma kindlama orientatsioonita mõnele kitsamale probleemile. See on tingitud väljaande verinoorusest, sest veel ei ole õige üht teemat teisele eelistada, tuleb kõike jõudumööda käsitleda. Esimese numbri pikaleveninud ilmaletulek nihutas ka teise ilmumisaega edasi. Et kaotatud ajavahet kuidagiviisi tasa teha, osutus õigemaks see kolmandaga kaksiknumbriks 1982/83 ühendada. Numbri maht suurenes, täienes kroonika, konkursside ja näituste ülevaate osa.\nRaamatu autoriks on Ain Padrik, Ignar Fjuk kasutatud raamatud pealkirjaga Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983 on raamat kirjastuselt Kunst aastast 1986\nmille on kirjutanud Ain Padrik, Ignar Fjuk antud 1986 aasta raamat Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983 on Ain Padrik, Ignar Fjuk oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Ain Padrik, Ignar Fjuk, Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983 vanaraamat.ee raamatupood Ain Padrik, Ignar Fjuk, Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983\nRaamat "Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983",\nPealkiri: Ehituskunst. Teine- kolmas, 1982-1983\nAutor(id): Ain Padrik, Ignar Fjuk\nKujundaja: Ignar Fjuk\nKäesolev aastaraamat on nagu esimenegi oma koosseisult laiaulatuslik, kaleidoskoopiline, ilma kindlama orientatsioonita mõnele kitsamale probleemile. See on tingitud väljaande verinoorusest, sest veel ei ole õige üht teemat teisele eelistada, tuleb kõike jõudumööda käsitleda.\nEsimese numbri pikaleveninud ilmaletulek nihutas ka teise ilmumisaega edasi. Et kaotatud ajavahet kuidagiviisi tasa teha, osutus õigemaks see kolmandaga kaksiknumbriks 1982/83 ühendada. Numbri maht suurenes, täienes kroonika, konkursside ja näituste ülevaate osa.\nAin Padrik, Ignar Fjuk (koostajad), Ehituskunst 1984/4, Kunst, 1983, hind: 6,00 eurot\nKoostaja: Vello Padrik, Professor Karl Kull, Pakett, 2015, hind: 8,00 eurot\nKoostaja: Vello Padrik, Arstiabist Helme kihelkonnas läbi sajandite, 2015, hind: 9,00 eurot\nTeema Arhitektuur all on 149 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Hyundai tehas pakub Tallinna linnale autobusse\nHyundai pakub 23 istekoha ja 53 seisukohaga busse Aerocity 540. Ühe standardvarustusega bussi hind on 731 250 krooni.\nHyundai tehase pakkumust vahendava ASi Satex-Auto tegevdirektori Tarmo Noodi sõnul tehakse pakkumus 30--50 autobussi ja üle 50 bussi peale.\nTema väitel sõltub ostetavast bussikogusest tehase antava laenu protsent, mis jääb igal juhul alla kümne protsendi.\nHiljuti Leetu müüdud Hyundai busside puhul oli laenuprotsent 8,5, lisas Noot. Kohe tuleb sisse maksta 20--30 protsenti kogu tehingu maksumusest.\nNoodi sõnul ei hakkaks ostu korral busside hooldusega tegelema mitte Hyundaid Eestis esindav Satex-Auto, vaid spetsialistid koolitatakse välja Tallinna autobussikoondises, kuhu tehasest saadetaks otse ka varuosad.\nTallinna linnavalitsuse majandusnõuniku Kaarel Halla sõnade kohaselt on neil varem puudunud igasugune informatsioon Hyundai busside kohta ja Korea tehase pakkumus tuli neile meeldiva üllatusena.\nSeni on linnavalitsus lasknud Tallinna autobussikoondise spetsialistidel uurida üheksa firma pakkumuste hinna ja tehnilise taseme suhet.\nTuntud Scania, Volvo, Mercedes-Benzi ja Mani busside kõrval on vaatluse all olnud ka Ikaruse, Lazi ja Liazi uue põlvkonna bussid.\nHalla väitel ei vastanud aga viimatinimetatud Ida-Euroopa bussitehaste toodang eurostandardi Euro 1 tingimustele.\nTeiste busside hulgast on Halla kinnitusel hinna ja tehnilise taseme suhte poolest seni kõige sobivamaks tunnistatud Tartu ASi Baltscan tehases kokkupandavad Scania L113 bussid.\nASi Estoscan müügijuhi Janno Karu kinnitusel on Baltscani kokkupandavate busside hind ligi kaks miljonit krooni tükk ja liisingu protsent jääb 10 ja 15 vahele.\nKaarel Halla väitel asutakse uurima ka Hyundai busside tehnilisi andmeid ja sobivust meie tingimustes.


Amoxiclav: sellest, mida see ravim aitab. Taotlus, juhendamine, hind - Bronhiit - May\n250 + 125 mg tabletid: valge või peaaegu valge, piklik, kaheksanurkne, kaksikkumer, kilega kaetud, ühele küljele on pressitud "250/125" ja teisele küljele "AMC".\nAmoksitsilliin on poolsünteetiline penitsilliin (beeta-laktaamantibiootikum), mis inhibeerib ühte või mitut ensüümi (mida nimetatakse sageli penitsilliiniga seonduvateks valkudeks, PSB) peptiidoglükaani biosünteesi rajal, mis on bakteriraku seina lahutamatu struktuurne komponent. Peptiidoglükaani sünteesi pärssimine viib rakuseina tugevuse kadumiseni, mis tavaliselt põhjustab mikroorganismide lüüsi ja rakusurma.\nAmoxiclav®-l on bakteritsiidne toime in vitro järgmistele mikroorganismidele (kliiniline tähtsus ei ole veel teada):\n- Grampositiivsed aeroobid - Bacillis anthracis, Corynebacterium'i liigid;\n- Gramnegatiivsed aeroobid - Bordetella pertussis, perekonna Brucella liigid, Gardnerella vaginalis, Helicobacter pylori, perekonna Legionella liigid, Neisseria gonorrhoeae *, Neisseria meningitidis *, Pasteurella multocida, Proteus mirabilis *, protestorid ja ––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––– cholerae, Yersinia enterocolitica *;\n** Enamik nende bakterite tüvedest on resistentsed amoksitsilliini / klavulaanhappe suhtes in vitro, kuid selle kombinatsiooni kliiniline efektiivsus on tõestatud nende tüvede põhjustatud kuseteede infektsioonide ravis.\nAmoksitsilliini ja klavulaanhappe peamised farmakokineetilised parameetrid on sarnased. Amoksitsilliin ja klavulaanhape lahustuvad hästi füsioloogilise pH-ga vesilahustes ja pärast Amoxiclav® võtmist imenduvad need kiiresti ja täielikult seedetrakti sees. Toimeainete imendumine - amoksitsilliin ja klavulaanhape - on optimaalne ravimi võtmisel söögi alguses.\nMaksimaalne plasmakontsentratsioon saavutatakse umbes 1 tund pärast manustamist. C väärtusedmax amoksitsilliini puhul (sõltuvalt annusest) moodustavad klavulaanhappe puhul 3–12 µg / ml - umbes 2 µg / ml.\nCmax vereplasmas pärast boolussüstimist annuses 1,2 g (1000 + 200 mg) on amoksitsilliini puhul 105,4 mg / l ja klavulaanhappe puhul 28,5 mg / l.\nRavimi Amoxiclav® kasutamisel on amoksitsilliini / klavulaanhappe plasmakontsentratsioonid sarnased amoksitsilliini või klavulaanhappe vastavate annuste suukaudsel manustamisel samaväärsetes annustes.\nMõlemat komponenti iseloomustab piisav Vd mitmesugustes elundites, kudedes ja kehavedelikes (sealhulgas kopsudes, kõhu organites, rasvkoes, luu- ja lihaskoes; pleura-, sünoviaal- ja peritoneaalsetes vedelikes; nahas, sapis, uriinis, mädanenud heites, röga, interstitsiaalses vedelikus); ).\nAmoksitsilliin eritub peamiselt neerude kaudu, samas kui klavulaanhape on nii neeru- kui ka ekstrarenaalsete mehhanismide kaudu. Pärast ühekordset annust 250 + 125 mg või 500 + 125 mg, eritub muutumatul kujul uriiniga umbes 60–70% amoksitsilliini ja 40–65% klavulaanhapet esimese 6 tunni jooksul. Umbes 10–25% amoksitsilliini algannusest eritub uriiniga mitteaktiivse penitsillhappena. Inimkehas klavulaanhape metaboliseeritakse ulatuslikult 2,5-dihüdro-4- (2-hüdroksüetüül) -5-okso-1 H-pürrool-3-karboksüülhappe ja 1-amino-4-hüdroksübutaan-2-ooni moodustamiseks eritub uriiniga ja väljaheitega.\nNäidustused ravimi Amoxiclav ® kohta\nLisaks pulbrile intravenoosseks manustamiseks mõeldud lahuse valmistamiseks\nTablettide puhul, õhukese polümeerikattega, pulber suukaudseks manustamiseks mõeldud suspensiooni valmistamiseks, lisaks pulber intravenoosseks manustamiseks mõeldud lahuse valmistamiseks\nKesknärvisüsteemi küljest: hüperaktiivsus. Ärevus, unetus, käitumise muutus, agitatsioon.\nAmoxiclav® Quiktab ja Amoxiclav® suukaudse suspensiooni pulber\nVeret moodustavate elundite ja lümfisüsteemi puhul: harva - pöörduv leukopeenia (sh neutropeenia), trombotsütopeenia; väga harva - eosinofiilia, trombotsütoos, pöörduv agranulotsütoos, verejooksu suurenemine ja pöörduv suurenemine PV, aneemia, sh. pöörduv hemolüütiline aneemia.\nImmuunsüsteemi osa: sagedus ei ole teada - angioödeem, anafülaktilised reaktsioonid, allergiline vaskuliit, seerumhaigusega sarnane sündroom.\nSeedetrakti osa: sageli - isutus, iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus. Iiveldust täheldatakse sagedamini suurte annuste manustamisel. Kui seedetrakti rikkumised on kinnitatud, saab neid kõrvaldada, kui võtate ravimi söögi alguses; harva - seedehäired; väga harva antibiootikumidega seotud koliit, mis on põhjustatud antibiootikumidest (sh pseudomembranoosne ja hemorraagiline koliit), must karvane keel, gastriit, stomatiit. Lastel oli hambaemaili pinnakihi värvuse muutus väga harva. Suukaudne hooldus aitab vältida hambaemaili värvimuutust.\nNaha osa: harva - nahalööve, sügelus, urtikaaria; harva on multiformne erüteem eksudatiivne; esinemissagedus ei ole teada - Stevens-Johnsoni sündroom, toksiline epidermaalne nekrolüüs, bulloosne eksfoliatiivne dermatiit, äge generaliseeritud eksantmaatiline pustus.\nMaksa ja sapiteede osas: harva - ALAT ja / või AST aktiivsuse suurenemine (seda nähtust täheldatakse beeta-laktaamantibiootikumidega ravi saavatel patsientidel, kuid selle kliiniline tähtsus ei ole teada); Maksakahjustusi täheldati peamiselt meestel ja eakatel patsientidel ning see võib olla seotud pikaajalise raviga. Neid kõrvaltoimeid täheldatakse lastel väga harva.\nNeed nähud ja sümptomid esinevad tavaliselt ravi lõppedes või vahetult pärast ravi lõppu, kuid mõnel juhul ei pruugi need ilmneda mitu nädalat pärast ravi lõppu. Kõrvaltoimed on tavaliselt pöörduvad. Maksakahjustused võivad olla tõsised, väga harvadel juhtudel on teatatud surmajuhtumitest. Peaaegu kõikidel juhtudel olid need patsiendid, kellel esines samaaegselt raske kaashaigused või potentsiaalselt hepatotoksilisi ravimeid. Väga harva - leeliselise fosfataasi aktiivsuse suurenemine, bilirubiini taseme tõus, hepatiit, kolestaatiline kollatõbi (samaaegse ravi ajal teiste penitsilliinide ja tsefalosporiinidega).\nKirjanduses kirjeldatakse harvadel juhtudel INR-i suurenemist patsientidel, kes kasutavad koos atsenokumarooli või varfariini ja amoksitsilliini kombineeritud kasutamist. Vajadusel tuleb ravimi määramisel või katkestamisel hoolikalt jälgida antikoagulantide PV või INR samaaegset kasutamist.\nTäiendavalt dispergeeruvate tablettide ja suukaudse suspensiooni pulbri jaoks\nMükofenolaatmofetiili saavatel patsientidel oli pärast amoksitsilliin-klavulaanhappe kombinatsiooni algust aktiivse metaboliidi, mükofenoolhappe kontsentratsiooni vähenemine enne järgmise ravimi annuse võtmist ligikaudu 50%. Selle kontsentratsiooni muutused ei pruugi täpselt kajastada mükofenoolhappe kokkupuute üldisi muutusi.\nRavimit Amoxiclav® ei tohi süstlas või infusioonipudelis teiste ravimitega segada.\nLastele, kes kaaluvad 40 kg või rohkem, tuleb anda sama annus kui täiskasvanutel. ≤ 6-aastaste laste puhul on eelistatav Amoxiclav® suspensioon.


Istu mu pingile, kiika mu aknasse: Viimased piltideta pildikesed Trawangani kohta\nPorised-mudased külatanumad, osaliselt elekter ära, mõni jämehäälselt mörisev generaator... ja siis see hetk, kui hakkab pudenema kõige haldjalikumaid pisikesi tüdrukuid. Lumivalged, krellroosad, päikesekollased pitsi-satsikleidikesed. Olme võib olla nagu on, aga kui lastel sünnipäev, siis ikka nagu muinasjutt.\nNaeratused, naeratused, naeratused. Mingi kaduvikku vajuv lapselik siirus ja huvi, mis ei ole maha jätnud ka täiskasvanuid. Kuidas sul läheb? Mis te täna kavatsete teha? Mis seal eelmises kohas öö maksis? Ka sul lapsi on? Kas ta on mees või naine? :)\nLompide vahel laveerides pedaalib koolist tütarlaps - helesinine pikk plisseerseelik, kuidagi villaselt ja raskelt mõjuv, samas toonis lühikeste käistega triiksärk, paljasjalgne. Mõne hetke pärast tema tubamajast möödudes istub ta juba ukselävel ja ema teeb tema juustes usinat täikontrolli.\nHobuste ujutamine. Selles on midagi ürgset ja metsikut. Loomad elavad üldse kuidagi omasoodu ja omas rütmis. Saare keskosas asuv prügimägi meenutab pigem lehmamäge, sekka ka mõned kitsed. Küllap siis loobib mandunud valge inimene piisavalt head-paremat ära, et loomadel prügimäel peamine toidulaud on.\nJa need nudisabalised kribulad kassid, keda on kõikjal. Sabade kohta liigub erinevaid müüte, nagu internetist näha. Kõige naljakam, ent ilmselt ka vähetõesem, et sabad raiutakse maha millegi eest karistades, et jäävat hästi loomale meelde pahategu. Geenimutatsioonidest kirjutatakse juba märksa rohkem. Samavõrd palju on juttu ka Mani saarelt pärit sabata kassitõust. Kellel õigus - mine siis võta kinni :) Eriti kui pole ka saba, millest võtta :)\nPeatänava ääres üks kokakursusi pakkuv koht. No et kui sa tunned Gilidel rännates, et oled veel vähe saanud nasi gorengi, siis seal on koht, kus valgete kokamütsidega poisid on valmis sind õpetama. Olgu, ilmselt ma utreerin ja tegelikult nad õpetavad ikka midagi ägedamat ka tegema. Igatahes asub see nagu pooleldi keldrikorrusel, on oma klaasseinaga üsna avatud uudistavatele pilkudele. Ükskord üürgas seal mingi reibas muusika ja poisid nõksutasid hoogsalt puusi, ise kaasa kõõrutades.\nAeg, see on peamine, mida Gili Trawanganile minnes sul vaja on.\nAeg on ka see, mida tal vastu anda on. Seepärast ma kujutan ette, et sinna kiirele päevatuurile minnes võib ränk pettumus osaks saada.\nkirjutas Mae Lender at 11:02


Proovisoit - Ebamaine Porsche Taycan - What Car?\nTaycan on esimene elektriajamiga Porsche, mida seeriaautona toodetakse.\nProovitud Taycan Turbo arendab 460 kW/625 hj (lühiajaliselt 500 kW/680 hj), 100 km/h saavutatakse 3,2 sekundiga ja 200 km/h ilmub spidomeetrile kümne sekundiga.\nMudeli baashinnaks on Eestis 105 840 eurot (Taycan 4S, mai 2020).\nPorsche on võtnud nõuks üllatada meid igal kümnendil ühe ebamaise teosega, mis eristuvad ülejäänud mudelivalikust sedavõrd, et oleks kui tulnukate kätetöö. Pärast sajandivahetust mõjus niimoodi Carrera GT, eelmisel kümnendil sai omaette ikooniks 918 Spyder ja nüüd on käes Taycani kord, mis on esimene elektriajamiga Porsche, mida seeriaautona valmistatakse. See on nägus, jaburalt kiire ja igapäevaselt kasutatav sedaan, mis näitab ülejäänud maailmale, kuidas peaks olema teostatud sarnases hinnaklassis pakutavad elektriautod.\nTavapikkuses Panamerast 86 mm lühem ja hoomatavalt sihvakam Taycan väärib tähelepanu ainuüksi seepärast, et „maailma kõige laisemad disainerid“ pole püüdnud teda varustada „üheksa-üks-ühest“ inspireeritud sihverplaadiga. Õnnestunud välimusega seeriatoode on üsna sarnane viie aasta eest avalikkust rabanud ideeautoga Mission E ja ehkki Porsche oli viimast esitledes liiga optimistlik nii induktsioonlaadimise juurutamise, võimaliku käiguulatuse kui ka laadimiskiiruse osas, sai lõpptulemus kavandatust võimsam ja tunduvalt nobedam.\nBaasmudeli 4S akuploki mahutavuseks on 79,2 kWh, võimsamatel variantidel – Turbo ja Turbo S – aga 93,4 kWh. Alalisvoolul töötava kiirlaadijaga (50 kW) saavutatakse kaheksakümne protsendine laetus 93 minutiga ja nn poolkiirlaadijaga (kuni 22 kW) 8-9 tunniga. Autosid võib laadida kasvõi seinakontaktist, ent juhtmete ülekuumenemise vältimiseks ja laadimiskiiruse tõstmiseks võiks koju soetada Porsche kodulaadija (11 kW, 1100 €), millele pakutakse ka tarbimise kontrollerit (550 €), mis aitab vältida ülekuumenemist ja laadida siis, kui selleks energiat üle jääb.\nViimase korral läheb laadimiseks 9,5-10,5 tundi ja 6580 euro eest saab baasmudeli varustada samasuguse akuplokiga (Performance Battery Plus), mis on ka jaksukamate versioonide kõhu all. Suurema akuploki (93,4 kWh) korral on „neli-essi“ sõiduulatuseks ühe laadimisega 386-463 km - siin ja edaspidi WLTP-tsükli kohaselt – keskmise võimsusega Turbol on selleks 381-450 km ja teistest jõulisemal „turbo-essil“ 388-412 km. Standardseades baasmudelil on ühe laadimisega käiguulatuseks 333-407 km ja selline auto on ülejäänutest 155-165 kg kergem.\nTaycan on varustatud kahe elektrimootoriga, mis olevat edasiarendus neist jõujaamadest, mis on kasutusel kestvussõitudel Porschele kuulsust võitnud võistlusauto 919 Hybrid ajameis. Tootja sõnul on tegu parimat võimsuse ja kompaktsuse/kaalu suhet pakkuvate elektrimootoritega ning tänu sellele, et auto esi- ja tagaosas on oma jõuallikas, on kõik praegu pakutavad Taycanid nelikveolised. „Päramootori“ ja tagarataste vahel on lisaks veel kahekäiguline käigukast, mille esimest käiku kasutatakse juhul, kui autolt nõutakse maksimaalset sooritust.\nTaycan 4S arendab 320 kW/435 hj ja saavutab 100 km/h nelja sekundiga. Kui ostate masinale Sport Chrono paketi – 1130 €, baasvarustuses vaid võimsaima variandi, ehk „turbo-essi“ korral – arendab Taycan stardiabi kasutades 390 kW/530 hj, aga tootja ei avalikusta, kas ja kui palju see kiirendusandmeid mõjutab. Turbo arendab 460 kW/625 hj (500 kW/680 hj) ja saavutab 100 km/h 3,2 sekundiga, võimsaima „isendi“ korral on nendeks näitajateks 460 kW/625 hj (560 kW/761 hj) ning 2,8 sekundit. Baasversiooni tippkiiruseks on 250 km/h ja ülejäänutel 260 km/h.\nVõistlusautoga 919 Hybrid seob Taycanit veel 800-voldine elektrisüsteem – mis võimaldab kiiremat laadimist, kui uute kiirlaadijate võimekus Taycanitele ükskord järele jõuab ning teeb auto tänu väiksema ristlõikega kaabeldusele umbes 40 kg kergemaks – ja pigem võistlus- kui tänavaautodele sarnanev kiirendusvõime. Viimane on RAJU ja kui lööte asulas või maanteel liikudes gaasi põhja kauemaks kui kaks sekundit, võite oma load ära visata ja hakata komponeerima sõnumeid, mida te kohe-kohe oma kongi seinale kraapima hakkate.\nKiirendusvõimest enamgi hämmastab aga see, kui hästi Taycan saadaoleva momendi „maha paneb,“ olgu tegemist kuiva või märja teekattega. Viimase korral võite esirehvide haardevõimest ettegi sõita, aga just siis, kui auto esiosa tahab alajuhitavalt lohisema hakata, sekkuvad pardasüsteemid ja „tõstavad“ masina nina soovitud kursile tagasi. Selleks võidakse kasutada auto pidureid – näiteks vasakule keerates vasaku tagaratta pidurdamist – või veojõu suunamist (vajadusel ka mõlemaid), kõnealune moodne nõiakunst töötab veatult ja tekitab karistamatuse tunde.\nKas autoostuload peaks uuesti kasutusele võtma?\nVahest tõesti, sest Taycanitega on lihtne oma oskustest ette sõita ja nende võimete kasutamine eeldab kogemust, sest abisüsteemid ei pruugi ette näha kurvis ees ootavat musta jääd või lahtist liiva, mille mõjul võib isegi säärane Porsche muutuda korraks tavaliseks (ja päris raskeks) autoks. Tegelikult on jabur, et asja „kaaned“ kätte saanu võib marssida salongi ja osta endale enam kui kaks tonni kaaluva mürsu, mis sunnib isegi kogenud juhte kõike ümber hindama, sest käänulisel teel hüppab eesolev kurv raju gaasivajutuse peale vastu palju kiiremini kui eeldada oskate.\nSõites on reaalsustaju lihtne minetada, sest veermiku haardevõime ei näi kunagi otsa lõppevat. Seejuures sõidab see sedaan logo-vääriliselt, sest kuigi roolitunnetust pole, on veermikust juhini jõudev tagasiside hea, roolivõimenduse vastusurve parajalt tummine ka kõige säästlikumas sõidurežiimis ning momendijaotus töötab tagarataste kasuks (esimese mootori nimivõimsus on 240 kW, teisel 480 kW). „Abimeesteta“ sõites lükkavad tagarattad autot aeglastest nurkadest väljudes vahel nii tarmukalt, et see muutub alajuhitavaks, kui esirattad rehvinurkadele kandma jäävad.\nMis, nagu tagaveoline?\nJah, sest sellegagi annab auto külgedele kärbseid püüda, aga mingis osas näikse pardasüsteemid taustal siiski valvele jäävat, sest auto lubab mingi nurga saavutamiseni tembutamist, enne kui tagaratastele saadetavat momenti spinni vältimiseks piirama asutakse. Eespool viidatud alajuhitavust saab ravida kas rooli nurka õgvendades või gaasi järele andes ja see pole probleem, vaid lusti lisav vürts. Annate masinale rumala ülesande – liiga palju gaasi liialt välja pööratud esiratastega, mistõttu pole rehvidel kontaktpinda ollagi –, siis saate ka sama rumala vastuse.\nKõigi praegu pakutavate Taycanite veimevakka kuulub adaptiivne õhkvedrustus, mis töötab vaikselt kõigil kiirustel ja teekatetel. See langetab auto kere nii säästlikuimas sõidurežiimis (Range, -22 mm) kui ka sportlikus seades (Sport, -10 mm) ja lisaks saab autot väikestel kiirustel 20 mm tõsta, et ületada mugavamalt kõrgeid künniseid. Prooviauto oli varustatud veel noogutamisi siluva süsteemiga (PDCC Sport, 3300 €), mis välistab kere suuremad kaldumised, aga ei tee sõitu ebamugavaks ka kõige radikaalsemas seades. Õhkvedrustusega Taycan on Panamerastki mugavam.\nTahan ulun ja tahan sahistan\nSõites kostab ajamist kerget ulgumist ja soovi korral saab käivitada seade, mille korral ajami häält elektrooniliselt võimendatakse, mis annab ettekujutuse, mida kuuleb Enterprise komandosillal lösutav kapten Kirk. Maanteel saadab edenemist tänu aknaraamideta ustele kerge tuulesahin ja prooviautos oli rehvimüra enam kui eeldanuks – tänu 21-tollistele jalavarjudele kujunes interjööri mürataustaks siledal asfaldil 80-82 dB (kiirusel 95 km/h) – aga mürareostuse vastu annab võidelda täiendava müraisolatsiooniga klaase soetades (1350 €).\nMuus osas piirab kasutusmugavust lisaks arenevale laadimisjaamade võrgule veel sisepõlemismootoriga vendadest väiksem sõiduulatus – proovitud Turbol näib see olevat umbes 400 km – ja madal ukseava koos madalal paiknevate istmetega, mistõttu pole kange seljaga keskealisel lihtne enda autost välja vinnata. Sõiduasend meenutab teiste Porsche sportautode juhiasendit ja tagumisest aknast välja vaadetes avaneb sarnane pilt, mida näeb tagurdades Lamborghini Countachi omanik. Pesuri ja pealtvaate-funktsiooniga varustatud tagurduskaamera leiate lisavarustusest (1430 €).\nTaycani juhikoht on mugav, käepärane ja piisavate seadevõimalustega ning võiks passida ka pikematele. Teise ritta annab paigutada isegi keskmist kasvu täiskasvanu, aga sinna ronimine pole liiga lihtne ja minul jäi enda 183-sentimeetrise kasvuga oma järgi seatud esiistme taga põlvede ette vaid sõrme jagu varu. Kahekohalise tagaistme asemel annab tellida ka kolmekohalise (480 €). Ruumikuse seisukohalt on abiks ka klaasist nn panoraamkatuse soetamine (1620 €), mis annab pisut pearuumi juurde, sest selleta oleks minu „kapsas“ olnud kukla kombel vastu lage surutud.\nJuhi ees on paljude seadevõimalustega digitaalne 16,8-tolline näidikupaneel, mis on parema jälgitavuse huvides kõveraks painutatud ja sisaldab navigatsioonimoodulit. Seda täiendab armatuurlaual olev puuteekraan (10,9-tolli) ja teise samasuguse saab tellida kõrvalistuja ette (1040 €). Lisaks on esiistmete vahelisele konsoolile istutatud veel puuteekraan, mis on mõeldud kliimaseadme ja mitmete muude lisasätete haldamiseks ning praeguses baasmudelis Taycan 4S mängib muusikat kümne kõlariga stereosüsteem.\nKas vanaema moosid mahuvad kaasa?\nVõimalik, sest neljakohalise Taycani tagaistmete seljatugede kalle on seatav ja neid saab 366-liitrise pakiruumi laiendamiseks ette maha käänata, misjärel tekib autosse sileda põhjaga „pakihoid.“ Taycani madal pakiruum on selgepiirilise kujuga, väiksema akuplokiga baasmudeleis on see pisut suurem (407 liitrit) ja lisaks on neil kõigil esiratastest eespool teinegi hoiulaegas, millel mahuks 81 liitrit. Tõenäoliselt järgnevad sedaanile hiljem veel universaalkerega teisendid ja välistatud pole isegi soodsamate tagaveoliste tulek.\nVõimsaimat versiooni pakutakse kahevärvilise Race-Tex interjööriga, milles kasutatavad istme-ja pinnakatted on valmistatud taaskasutatud materjalidest. Säärast lahendust saab tellida ka soodsamatele versioonidele ja Taycani kuvandiga passib see hästi kokku, aidates vähendada meist maha jäävat prügilasu. Ja kuigi Taycan on sündinud selleks, et tooteportfelli süsinikheitmete keskmist allapoole tõmmata, on tegu tähelepanuväärse saavutusega, mis säilitab tõenäoliselt mingi väärtuse isegi juhul, kui akuploki „parim enne“ ümber saab.\nKaua see garantii siis kestab?\nAkuploki garantiiks on kaheksa aastat või 160 000 km ja perioodi lõppedes peab akul olema säilinud vähemalt 70% esialgsest mahtuvusest. Autode garantiiperioodiks on sarnaselt teiste Porschedega kaks aastat, mida võib soovi korral pikendada lisaraha eest kuni 15 aasta või 200 000 kilomeetrini. Euro NCAP turvakatsetes teenis Taycan hindeks maksimaalsed viis tärni ja nende autode ohutusvarustus on korralik. See auto näib nauditav isegi põhivarustuses ning maanteel kujunes minul Range-režiimis keskmiseks energiakuluks 24,6 kWh (95 km/h) ja linnas 28,4 kWh/100 km.\nMina Taycanit ei ostaks, sest mulle ei meeldi, kui mul enam millestki unistada ei ole, aga tegu on ÄGEDA ja Porsche väärtusi edasi kandva autoga. Tesla fännid ei väsi kiitmast, et tegusaim Model S on tiba kiirem ja suurema sõiduulatusega, aga sõiduomadusi, kujundust ning koostekvaliteeti silmas pidades võtaksin mina iga kell aeglasema auto. Taycani kasuks räägib seegi, et selle akuplokk koosneb mooduleist, mida saab vahetada ja erinevalt võistlejatest ei kummita seda ülekuumenemisprobleemid, ehk täisvõimsus on võtta niikaua, kuniks akus võimu on.\nMeeldis: võimsus, juhitavus ja sõiduomadused (eriti auto kaalu silmas pidades), välimus koos interjööri kujundusega, koostekvaliteet.\nEi meeldinud: roolitunnetuse puudumine, pidurite võimsus pole kiirendusvõimega võrreldav, regenereeriv pidurdamine võiks autot enam aeglustada, ruumikus teises reas.\nRivaalid: Tesla Model S.\nBaashind: 152 760 eurot.\nMootor: kaks püsimagnetiga elektrimootorit.\nVõimsus: 460 kW/625 hj, lühiajaliselt 500 kW/680 hj.\nPöördemoment: 850 Nm.\nAeg 0–100 km/h: 3,2 s.\nTippkiirus: 260 km/h.\nKeskmine kütusekulu: 23,0-26,7 kWh/100 km (WLTP).\nCO2 pääst: 0 g/km (WLTP).\nPikkus/laius/kõrgus: 4963/1966/1381 mm.\nTelgede vahe: 2900 mm.\nPakiruumi maht: 81 liitrit ees ja 366 liitrit tagapool.\nTühimass: koos 75 kg kaaluva juhiga 2380 kg.\nPöördering: 11,7 m, juhitavate tagarataste korral 11,2 m.\nPidurid esiteljel: kümne kolviga sadulad (!), piduriketta mõõdud 415 x 40 mm.\nPidurid tagumisel teljel: nelja kolviga sadulad, piduriketta mõõdud 365 x 28 mm.\nRehvimõõt: vaikimisi 245/45 R20 ees ja 285/40 R20 taga.


Hooaja ja VW Motorsport viimase ralli võitsid Mikkelsen - Jæger. Tänak – Mõlderile hooaja viimaselt rallilt seitsmes koht - Ralli.ee\nHooaja ja VW Motorsport viimase ralli võitsid Mikkelsen – Jæger. Tänak – Mõlderile hooaja viimaselt rallilt seitsmes koht\nRalli, Rallihullusõidupäevik, WRC\nAustraalia ralli viimasel võistluspäeval sõideti viis kiiruskatset, millest võistluse poodiumi kohtade osas kõige otsustavam oli SS20, millel pikkust 31,90 km kirjutab Rauno Paltser oma blogis.\nVõistluspäeva alustasid liidrina Andreas Mikkelsen – Anders Jæger (VW Polo R WRC), kelle edu meeskonnakaaslaste Sébastien Ogier – Julien Ingrassia (VW Polo R WRC) ees oli täpselt kaks sekundit. Enne hooaja viimast võistluspäeva hoidsid kolmandat kohta Hayden Paddon – John Kennard (Hyundai i20 WRC´16), kes jäid liidritest maha 12 sekundiga. Ott Tänak – Raigo Mõlder (Ford Fiesta RS WRC) alustasid hooaja viimast võistluspäeva kaheksandalt kohalt ning jäid liidritest maha 2:19,9.\nEnne hoolduspausi sõideti Wedding Bells nime kandnud katse esimene läbimine. Katsel sõitsid teelt välja ja käisid üle katuse M-Sport sõitjad Éric Camilli – Benjamin Veillas (Ford Fiesta RS WRC). Hoolimata sellest, et mõlemad mehed said autost omal jõul välja, siis katse ikkagi korraks peatati ning katsele saadeti meeste kontrollimiseks kiirabi. Ligi 30 minutilise pausi järel jätkunud katse parima aja sõitis välja enesekindlusest pakatanud Mikkelsen, kes suurendas oma üldedu Ogieri ees veel 0,5 sekundi võrra.\nKarjääri kolmandat MM-ralli võitu said Austraalia ralli finišis tähistada Andreas Mikkelsen – Anders Jæger. Norralaste edu meeskonnakaaslaste Sébastien Ogier- Julien Ingrassia ees oli lõpuks 14,9 sekundit. Seega VW Motorspordile, kellele see oli viimaseks ralliks hüvastijätuks 43 võit.\nMärksõnad: Austraaliaott tänakRaigo MõlderRallihullusõidupäevikTop\nVIDEO: Ogier testimas Toyota Yaris WRC-d