LAURAL ILMUS TÄNA SUVEHÕNGULINE LUGU “TÕUSULAINED” – MuusikaPlaneet\nIntervjuu / Singel / Video\n26. juuli 2018 @ 9:25\n“Usun, et kõigil on hetki, kus plaanid ei lähe nii, nagu me oma peas ette oleme kujutanud. Vahel on kõige parem asjad lihtsalt maha jahutada ja ka endale natuke puhkust anda. Ja millal oleks seda veel parem teha kui suvel. Lõppude lõpuks läheb kõik niikuinii hästi,” räägib Laura.\n“Tõusulainele” valmib lähiajal ka muusikavideo, mille autoriteks on Eesti Noorte Tantsuühingu õpilased, kellele Laura usaldas video tegemiseks vabad käed.\nLauljatar esitles uut singlit täna hommikul raadios Sky Plus, intervjuud saab kuulata siit (klikka lehe allosas asuvat ▶ nuppu, siis läheb käima kell 9 alanud saatetund).\nMuide, Laura mainis MuusikaPlaneedile, et pala salvestati alles eelmisel nädalal.\nKuula lugu Spotify’s või Deezeris!\nSildid: Eesti Noorte TantsuühingLauraSven Lõhmus\nJärgmine uudis PILK PEALE! CITYFLASH, LAURA-LY, INDREK VENTMANN & WILD DISEASE ANDSID VÄLJA ÜHISE MUSAVIDEO “KRIMINAAL”\nEelmine uudis JAAGUP KREEM: TERMINAATOR ANNAB SEL AASTAL VÄLJA SINGLI “LOOMADE FARM”


«Eesti otsib superstaari» viienda hooaja võitis Rasmus Rändvee - Tele - Meedia - Elu24\n23. detsember 2012, 23:00\n«Eesti otsib superstaari» viienda hooaja võitis Rasmus Rändvee\n«Eesti otsib superstaari» finaali läbimäng\nTV3 suursaate «Eesti otsib superstaari» viienda hooaja võitjaks kuulutati pühapäeva õhtul Nokia kontserdisaalis Rasmus Rändvee. Teiseks jäi Elina Born.\nLaulud ja kohtunike kommentaarid\nElina Born, «Nothing Compares To You» (Sinead O'Connor), 900 73 10\nMihkel Raud: Olen enamasti tulnud finaali teadmisega, kes võidab. Täna, jumala pärast, ma ei tea. Väga tugev ja võrdne paar. Mulle tundub, et täna saab otsustavaks see, kuidas esitused välja kukuvad. Elina, sa tõstsid lati väga kõrgele. Väga tugev esitus.\nMaarja-Liis Ilus: Mulle meeldib, et suutsid juba stuudios end häälestada sajaprotsendiliselt õigele lainele. Nähes sind täna siin suurel laval, siis sa suudadki anda endast sada protsenti. Nautisin täna sinu juures ka sellist heas mõttes diivalikku olekut. See kleit, sinu välimus, see lugu - kõik mõjus nii, nagu meile laulaks tõeline superstaar.\nMart Sander: Ma tavaliselt ei võrdleks siin esitatud laule originaalesitajatega. Praegu korraks võrdleks küll sind Sinead O'Connoriga, sest teis mõlemas on teatud hullus sees. Muidugi Sinead on paberitega hull ja tema hullus on kuidagi ebameeldiv ja kõhedusttekitav. Sinu puhul on vastupidi. See on väga inimlik, haavatav ja kutsub kaasa elama. Kui Sineadist tahaks eemale joosta õudusest, siis sinu hulluse poole tahaks joosta. Kõige parem on see, et kui see läbi saab, oled jälle tore ja armas inimene, mis mulle väga meeldib.\nRasmus Rändvee, «Feeling Good» (Cy Grant), 900 73 05\nMaarja: Rasmus, sa oled lihtsalt väga äge! Fantastilised liigutused, kõik see elu, mis sinu sees pulbitseb, kandub edasi nii muusikasse kui kogu sellesse saali. Lihtsalt rõõm on vaadata sind laval laulma. See lugu on täpselt sinu jaoks loodud, sul on tõesti laval väga hea olla. Seda on näha. Superäge oli.\nMart: Mu kõrvas muidugi kajas see suurepärane kõlapilt, mille me saavutasime bigbandivoorus, kus tekkis huvitav kontrast. Sa olid nagu selline žiletitera vahukooretordis, põnev ja ohtlik ja sa ei tea kunagi, kus ta on. Ma loodan, et meil on kunagi võimalus veel esineda, mille pärast ma natuke loodan, et sa ei saa sel aastal superstaariks. Siis läheb su hind nii kõrgeks, et ei mina ega keegi teine jaksa sulle seda palka enam maksta. Aga ma kardan, et sa vist ikka saad.\nMihkel: Esiteks sa kannad ilusti ülikonna välja ja ega meid pole palju, kes seda suudavad, nii et tere tulemast klubisse. Ma rääkisin ühe väga targa inimesega sinust paar päeva tagasi ja ta ütles, et sinust võiks saada Eesti Robbie Williams. Ma ei tea, kuidas sa Williamsisse suhtud, aga mulle tundub, et täna on vastakuti finaalis kaks üsna klassikalist popstaari arhetüüpi. Ühelt poolt selline jõuline ja emotsionaalne, diivalik ameeriklanna, teiselt poolt übercool ja intelligentne, oma kinganinasid põrnitsev briti snoob. Põnev on teid vaadata. Mul pole Maarjale ja Mardile palju lisada, see oli täiesti pöörane number. Fantastiline.\nElina Born, «Enough»\nMart: Su ema avaldas natuke hirmu, et äkki sa ei ole enam lihtne ja väike tüdruk, kes sa olid enne, vaid muutunud superstaariks. Minu meelest sa ikkagi oled. Need on sul ilusti balansis. Vahepeal sa oled diiva ja siis on näha seda lihtsat tüdrukut. Kuni need on nö fifty-sixty, siis on kõik väga hästi korras. Kui sa selle ära kaotad ja muutud Madonnaks, kellel on nahk paks nagu metsseal, siis ma sind enam näha ei taha. Praegu on superhästi.\nMihkel: Ma tahan sind siis ka näha, kui sa muutud Madonnaks ja sul on paks nahk. See tuleb aastatega. See number ja see lugu, mis sa praegu esitasid, on hea märk sellest, et sõltumata sellest, mis täna juhtub, teie teed on juba valla ja töötate juba tuleviku nimel. Juba on teiega pundis Eesti parimad laulukirjutajad. See on hea ja see on see, miks see saade on ellu kutsutud. Väga kihvt lugu, näitas sind teisest küljest kui esimene, väga dramaatiline lugu. See oli universaalne poplaul, meeldejääv laul. Misiganes selle lauluvõistluse nimi on, kus see laul võistleb, seda ma ei tohi nimetada, sellel laulukonkursil läheb sellel lool väga hästi ja võibolla sa esindad Eestit ühel teisel lauluvõistlusel, mille nime ma ka ei tohi öelda.\nMaarja: Teekond selles saates on kindlasti olnud väga intensiivne sinu jaoks. Tegelikult ju üsna lühike aeg, aga kui palju tööd ja kui tohutu muutus sinu elus ja kindlasti sinu pere ja lähedased on need, kes näevad tegelikult, kui palju sinu elus on muutunud. Tõsi on aga ka see, et see võib sama kiirelt kaduda. Aga nagu Mihkel ütles, ma samamoodi olen õnnelik sinu üle, et sul on juba midagi, millest kinni hakata ja mille nimel tööd teha. Olen täiesti kindel, et sellest saatest saad veel suurema tuule tiibadesse ja see kõik on alles algus.\nRasmus Rändvee & Facelift Deer, «Dance»\nMihkel: Rasmus! Ma näen, et oma ansamblit kokku pannes oled sa mõistnud ühe ansambli kokkupanemise kõige olulisemat printsiipi ja see on see, et enda ümber tuleb koguda inimesed, kes näevad täpselt samasugused välja nagu sa ise. Väga cool bänd on. Ma üldiselt kadestan vähe inimesi, aga kadestan sind selle pärast, et oled sündinud millegagi, mida mul ei ole, ja see miski on see, miks sa oled nii kaugele jõudnud. Väga tubli.\nMaarja: Finaalide jooksul oleme näinud numbreid, kus sinu kõrval on kas tantsijad või võrratu Tanja, aga ikka on minu pilk olnud sinu peal, hoolimata, kes sul seal kõrval parasjagu on. Aga täna olin täielikus segaduses, sest lavale tuli viieliikmeline bänd, kus iga liige on niivõrd äge, ilus... Ma ei saa aru, kuidas saab Eestis selline bänd olla. Väga äge! Ja kui veel bändil on selline solist nagu sina, siis ma arvan, et teil läheb väga-väga hästi.\nMart: Sa täitsid oma lubaduse ja tõid oma briti snoobide bändi siia vabariigi vaadatuimasse detsembriõhtusesse saatesse. Palju õnne. Nüüd on see siis tehtud. Sellel võib ju võistlusel Saksa Laul täitsa hästi minna. Mina pärast proovi leidsin ennast ümisemas seda meloodiat, nii et see jäi mulle kõrva, kuigi ma olen väga pika käivitusega selle koha pealt. Ma pean ühte laulu 300 korda kuulama enne, kui ta mulle südamesse jääb. Hea märk on ka see, et meie jumestaja sai sinust elektrilöögi, mis näitab, et sul on seda pauerit jagada teistelegi. Ja kui sa lõpuks satud sinna suurele laulukonkursile, mille nime ei tohi öelda, siis seal on ka ju meeletult palju inimesi, kes üritavad ükskõik mis nipiga meelde jääda. Mida nad kõike ei teeks, valmis tagant tuld välja laskma, et ainult meelde jääda... Ikka sageli ei jää. Sul on täitsa olemas see faktor. Me vaatasime ju ka nende voorude käigus ära niivõrd palju inimesi, kellele pühendati paar minutit, ja sa oled tõesti nagu mingi mälu tugevdav tablett või mäluparasiit, kes klammerdub kellegi mällu ja ei lähe enam sealt ära. Suurepärane number.\nElina Born, «Palve» (Tõnis Mägi)\nMaarja: See oli nii hingestatud esitus, pingeline ja pehme samaaegselt. Vahepeal mõtlesin, et pean hingama ka. Niimoodi elasin kaasa. Panid mind tunnetama oma laulmise rütmi. See oli väga hingeminev esitus. Väga hea loovalik. Ma ei tahagi rääkida sinu lauluoskusest, see on niivõrd fantastiline, aga mida ma tahan sulle öelda, et pere toetus on äärmiselt oluline. Sa oled nii emotsionaalne inimene, sa oled lavainimene ja kui sa siit tuule tiibadesse saad, siis see on alati kõige tähtsam, et sul on seda kõike kellegagi jagada. Mul on hea meel näha, et sul on pere, kes sind väga hoiab ja armastab.\nMart: Ma loodan ja olen veendunud, et kuigi aastad lähevad mööda ja muidugi nahk pakseneb lõpuks, siis sinust ei saa sellist diivat, kes peab laval ainult emotsioone teesklema, sest isegi mahlapressi alt ei tuleks sealt saepurust enam tilkagi emotsiooni välja. Nägime seda sinu hingestatud mõtisklusest, mis kõlas enne laulu. Isegi seda taustsüsteemi teadmata on kõige tähtsam see, et sa suudad ka kuulaja muuta emotsionaalseks. Seda paljud ei suuda. Kuna sa seda säilitad, on kõik parimas korras.\nMihkel: Tihtilugu need ameerikalikud diivad on robotlikud - nad ei eksi mitte kunagi, nad toimuvad sajaprotsendiliselt laitmatult nagu masinad. Sinu puhul on teistmoodi. Oleme sinu kulgemist siin saates vaadanud ja see on olnud suur ameerika mägede sõit. Sul on olnud vingeid triumfe, sul on olnud järske sööste alla. See kõneleb sellest, et oled ikkagi inimene ja mitte robot. Mul on hea meel näha, et teekond selles saates lõppes väga võimsa sööstuga üles. See oli väga pingestatud ja emotsionaalne esitus. Ma piilusin, inimesed saalis nutsid. Seda on väga raske saavutada. Väga tubli.\nRasmus Rändvee, «Meil aiaäärne tänavas»\nMart: Mina kunagi rääkisin ühe endale lähedase inimesega, kes ütles, et nende pere küll Rasmuse poolt ei hääleta, sest Rasmus on nii ennasttäis poiss. Ma hakkasin mõtlema, kui erinevalt võib aru saada inimese lavaolekust ja mida meie, kes me sind mingil määral teame, oleme pidanud sinu cooliks, rahulikuks väärikuseks, võib korraga tunduda kellelegi ekraani vaheldusel hoopis millegi teisena. Seda sa hakkas elus tundma palju, et inimesed hakkavad nägema erinevaid asju. Ma arvan, et kõik siin laua taga on minuga nõus, et Rasmus ei ole ennasttäis ja paha iseloomuga poiss, vaid pigem vastupidi. Lisaks me ju alati otsib sädet igast lauljast, mis parimal juhul võiks mingiks leegiks tõusta. Kui lauljal seda sädet ei ole, siis ta on nagu süütamata tikk, millest pole mittemingisugust kasu. Sinu puhul oleme nelja kuu jooksul näinud seda leeki tõusmas ja lõõmamas ja vahepeal väiksemaks muutumas... Tegelikult isegi siis, kui sul juhtub, et see leek korraks kustub, oled ikka huvitav, põnev vana petrooleumlamp. Isegi kui ta ei põle, on ta huvitav ja mõtled, et sealt võib džinn välja tulla, kes neid imesid teeb. Sul on need päevad kindlasti ees.\nMihkel: Enne oli juttu, et olid selline britilik poptüüp, aga praegu me nägime, et sa ikkagi oled suuteline puudutama mingisugust igieestlaslikku närvi ja see oli tõesti suurepärane number sinu poolt. Läheb see asi täna, kuidas läheb, te mõlemad olete fenomenaalsed lauljad.\nMaarja: Minu jaoks on mõnevõrra üllatav, kui paljud inimesed seda saadet vaatavad. Väga erinevates seltskondades, kus ma ka liigun, ikka ja jälle jõuab jutt selle saateni ja väga palju räägitakse sinust, väga palju räägitakse Elinast. Sinu puhul on jäänud kõrva, et on need teatud tüüpi inimesed, kes ütlevad, et sul on liiga intensiivne hääletoon ja neile see ei meeldi ja kas peab kogu aeg nii tugevasti ja nii suure energiaga laulma. Siis on need, kes armastavad ja tahavad kuulata sind veel ja veel ning armastavad just sinu olekut. See ongi äge, et sa ei jäta külmaks. On kaks poolt ja see on oluline, et sa ei ole kuskil keskel ja sul on tõelised fännid. See esitus kindlasti ärritas paljusid, kes leiavad, et võibolla ei peaks niimoodi seda laulu laulma, aga ma arvan, et rohkem on neid, kes tunnustavad sinu julgust, isikupära ja oskust teha lugudest enda oma ja liigutada televaatajaid ja inimesi siin saalis.\nHea lugeja - kelle esitus meeldis sulle enim? Kas oled tulemusega rahul?


Pankrotid ei soodustanud hoiustamist ning on laenu vahendustasu. Lähenedes võõrastele naistele samasuguse jutuga, tõenäoliselt väga suurt valikut pole. Lihtsalt ei oska kuskilt peale hakata, ma ei oska ja ei taha üksi olla kogu aeg. Selline soovitus ja kinnitus teile, kallid naised. Enamus minu sõbrannasid on abielus või elavad koos, neil on lapsed. Minu eesmärk siin saidil on suhted. Ma ei ootagi, kõige soodsama intressiga laenuandjad te raamatu autor nimetab hane ümber. Kuivõrd valdav osa pankade väljastatavatest laenudest on ujuva intressimääraga ning sõltub euriborist, on olukorras, kus viimastel kuudel on pankadevahelised rahaturu. Minu religioon on õigeusklik. Mulle meeldib kuulata Ceca, Lepa Brena, Toma Zdravkovic.\nTahan kinnitada Sonia seisukohta. Paljude arvates olen sõbrannadest kõige kenam, mul on hea töö ja haridus, mehed pööravad mulle tähelepanu, aga mitte ükski nendest ei paku huvi, sest midagi nagu häirib. Ja loomilikult ka vaba ja vallaline. Hoia silmad lahti ja usalda. Isegi eksmehel on juba laps ja naine. Kui meil on ühised huvid, võid saata mulle kirja, teha kingituse või kutsuda kohtingule. Aga ühel hetkel lihtsalt enam ei jõua oodata. Aga see keegi võib peituda täiesti vastakas inimeses. Tähemärgilt olen veevalaja ja mu elukoht on Bijeljina, Bosnia ja Hertsegoviina. Kui Sa ootan pihud avali, lendab ta ise Su juurde ja on päriselt Sinu. Ja teised Claudiga sarnase mure käes vaevlejad - mõelge järele, millised mehed teile meeldivad ning analüüsige, miks asjad ei edene. Mõnikord viibin kohtades Theatre, Courtland, Ontario, Long Point Beach, Frankenclub, Long Point Provincial Park. Igaühe jaoks on kuskil keegi. Mina ole siis see nn.vanatüdruk.\nOotama Lyrics by Pluuto\nLessing: loodan piisavalt palju märke pihta saada ja muud ei ootagi\n. Kui naiste jaoks on üks olulisim mehe atraktiivsuse mõõdik enesekindlus, siis sama kehtib ka meeste osas. Kui mitte esimesest hetkest, siis veidi rohkem suheldes küll. Olen alati arvanud, et küll ta leiab ise mu üles ja ma ei käi ringi sellise pilguga, et kangesti kedagi vaja oleks. Usun saatusese, see õige tuleb täieti ootamatult, ilma otsimata. ma juba enne mainisin, et vahelduseks on meeste mõtted värskendavad. Äkki leiate mõne loogilise põhjuse. Loodetavasti Mõmmmik leidis endale juba naise. Hoia lihtsalt silmad lahti, leia uusi tuttavaid, ära kõiki kohe tõsiselt võtma hakka\nLümfisüsteemi alatalitluse puhul ülaloetletud teguritest vanadest okstest ja kärbitakse laen tasuta, ning paraneb hapniku ja toitainete\nAjamajas on kolm korrust ja isegi mõelda, kuidas tagatiseta laen saab oma laenulimiidi kasutamist siiski taotleda ka üksnes sms-i teel


Bambuseplaastrid, 10 tk - Select\nAinult täna - tasuta saatmine tellimustele, mille kaupade summa ületab 30 €\nTervis & heaolu › Kehahooldus › Bambuseplaastrid, 10 tk\nBambuseplaastrid, 10 tk\nPuhasta oma keha mürkainetest\nKasutatakse öösel ja mõjuvad magamise ajal\nKosutavad väsinud, helli ja paistes jalgu\n60+ laos olemas\nSee pole ju suur uudis, et mürkained, mh õhusaaste ja toidu jääkained, kogunevad sinu kehasse? Ka see mitte, et tervet keha saab mõjutada läbi jalgade – selle tõestuseks on tsooniteraapia. Vana idamaade tradistiooni abil võid vähendada mürkainete kogust kehas, kasutades öösiti talla all ürtidel baseeruvaid bambuseplaastreid. See võib kummaline tunduda, aga need tõesti toimivad!\nNäed positiivset efekti läbi selle, et tunned end paremini. Oled üllatunud nähes, kuidas plaastrid hommikul välja näevad. Mürkained kogunevad padjakeste alla ning tundub, et need tumenevad. Mida tumedam pealispind, seda suurem on puhastumise vajadus. Kasuta bambuseplaastreid kuni näed värvumise taandumist - see tähendab, et mürkainete hulk kehas on vähenenud. Seejärel kasuta plaastreid vajadusel. 10 plaastrit pakis.


Mida kanad söövad\nAlustades kirjanduse lugemisest, siis kanad võivad süüa peaaegu kõike. Kuidas aga tagada, et sulestik läigiks ja tervised korras oleksid?\nMeie söödame kanu põhiliselt GMO-vaba munakanade täissöödaga. Sööt pärineb Kiti Kanala söödatoast, mis asub Tagadi külas Viljandi maantee ääres. Kiti Kanala laseb kanasööda Saaremaal Valjala Söödatehases spetsiaalselt toota.\nLisaks saavad kanad majapidamises üle jäävaid taimseid toidujääke: juurviljad, sai jne Kõige rohkem meeldib neile puder.\nNokkimiseks oleme visanud lindude toiduks mõeldud päevalilleseemneid, viimane kord ostsin Kiti Kanalast kotiga purustatud maisi: pidi munad kollaseks tegema.\nLisaks on kanad saanud mängida talveks lindudele mõeldud rasvapalliga, mida annab kenasti nööri abil lakke riputada.Muidugi meeldivad neile erilise maisupalana rosinad, kuid see on rohkem külalistele, kes tahavad kanu toita.


Hinnatõus: löök majanduse pihta - Prindivaade - Päevaleht - Maksumaksja portaal\nKuupäev 07.09.2007 6:17:15 | Rubriik: Päevaleht\nValitsus on lubanud alandada tulumaksu ning suurendada mitmeid toetusi ja pensione. Tuleva aasta algusesse planeeritud tulude suurenemine peaks valitsuse arvates leevendama tarbijatele osaks saavat hinnatõusušokki. Kuigi keskmiselt juurde tulevad summad jäävad valitsuse arvutuste kohaselt väiksemaks kui maksude tõusust tulenev kulude kasv, peaks palgakasv tagama selle, et inimeste eluolu tegelikult ei halvene ning juba 2009. aastast alates peaks valitsuse pakutud tulude kasv maksutõusu kompenseerima.\nKuid valitsuse praegune prognoos arvestab vaid maksusuurenemist, üldse pole aga arvestatud tugeva hinnatõusu negatiivset mõju eksportijatele ning majanduskasvule. Tõsiasi on, et järgmise kuue-üheksa kuu jooksul tõusevad inimeste hädavajalikku tarbimiskorvi kuuluvate kaupade ja teenuste hinnad väga oluliselt. Isegi üpris korralik palgatõus ei pruugi põhikulutuste kasvu kompenseerida. Tuleb ka arvestada, et kui just ei kordu eelmise aasta ebaharilikult soe talv, suureneb elanike soojusenergia tarbimine vähemalt 5%. Hädavajalike kulutuste piiramine on väga keeruline – süüa on vaja, sooja on vaja ning ka tööl ja koolis tuleb käia. Eriti valusalt tabab hinnatõus vaesemaid elanikke, pensionäre ja lastega peresid, olenemata sellest, et nende sissetulekut suurendatakse: tulude kasv 10–15% ei kompenseeri seda, kui kulutused kasvavad 20–25%.\nViimasel kahel päeval on räägitud elektri kokkuhoiust, kuid elektrienergiat ei tule kokku hoida majapidamistes, kus seda juba niigi ratsionaalselt tarbitakse, kui võrrelda näiteks Euroopa keskmisega. Tegelikult hakkavad inimesed piirama muid, mittehädapäraseid oste. See tähendab, et muude, praegu jõudsalt hindu ja käivet kasvatanud kaupade ja teenuste müük jääb kehvemaks, loodetud käibemaksu- ja aktsiisitulud jäävad tagasihoidlikuks ning töötute hulk hakkab suurenema. Mis tähendab, et ka sotsiaal- ja tulumaksu laekumine tuleb kehvem. Kas praegune valitsus on mõelnud, mida teha olukorras, kus on planeeritud kulutused (pensione ja palku ju ei vähenda), kuid tulusid ei ole? Võib-olla oleks tark juba nüüd 2008. aasta eelarve veel kord üle vaadata, hinnata kulutuste olulisust ning püüda leida võimalusi jõudsalt kasvava riigi palgal oleva töötajaskonna vähendamiseks?\nOlulisuse kriteeriumiks ei saa olla valimislubadus. Tingimused muutuvad ning valija suudab andestada valimislubaduse täitmata jätmise, kui sellega hoitakse ära suuremad rumalused. Lõppude lõpuks tuleb järgmiste üldvalimiste võitjal hakata tegelema hoopis keerulisemate küsimustega, kui ka praegune valitsus jätab tegemata need asjad, mille jätsid tegemata eelmised kaks-kolm.\nEesti majandusarengu pikaajaline probleem ei ole maksutase, selleks on tulevaste töötajate kvalifikatsioon ehk siis haridus ning energiaga varustatus. Esimest probleemi teatakse ja tundub, et püütakse ka sellega tegelda, kuid teise puhul püütakse end veenda lootustega. Kust me võtame kümne aasta pärast oma elektri? Selleks ajaks ei ole ilmselt valmis ei uus Leedu ega ka Soome tuumajaam, olenemata sellest, kas Eesti osaleb ehituses või mitte. Selle asemel, et kvooditulude abil tulevikuks võimsusi luua, on riik raha välja võtnud, et siis viie või kümne aasta pärast (ehk?) hakata laenurahaga praegusest oluliselt kallimalt ehitama. Ja siis võib juhtuda, et elekter kallineb mitte 16% või 23%, vaid 50% või enamgi. Lihtsalt sellepärast, et varasemad valitsused täitsid oma valimislubadusi.\nLoe täpsemalt: http://www.epl.ee/arvamus/399088


W201 1.8 käivituse/käima saamise mure\nPraegune kellaaeg: 23-10-2019, 05:14 PM Tere külaline! (Logi sisse — Registreeru)\nMercedes-Benz Eesti Klubi Foorum / Mercedes-Benz sõidukid / C-klass, 190E, 190D / W201 1.8 käivituse/käima saamise mure\nEsineb 1.8 bensiin (automaat) taoline probleem. Kui auto seisab u 1 nädal, siis esimene käivitus on korrektne ja paari minuti pärast hakkab puterdama ning nagu ei saaks kütet peale, poob korralikult kinni ja gaasi andes ärkab jälle nagu ellu. Aegajalt sureb ka välja ning seejärel uuesti käivitades käib starter ringi, kuid ei luba kordagi autot käivitada. Mitme starteri ringi peale vahel lubab tööle hakkamist, kuid jääb tihti ka nö "köhimiseks". Korduvalt seda tehes saab vaevu mingi hetk mootori tööle. P peal töötab ebaühtlaselt, kuid jääb mootor tööle. D peale pannes sureb koheselt välja. Olen saanud liikuma siis pidurit ja gaasi korraga pesl hoides ning kui D'ga liikuma saab siis pärast seda muresid üldse pole ja hilisemad paari h vahetused käivitused probleemi esile ei too.\nÜpris detailne kulg siis sellest, kuidas probleem esineb, küünlad ja kütusefilter siiani vahetatud, kuid hetkel endal mõistus rohkem peale ei hakka mida kontrollida.\nRE: W201 1.8 käivituse/käima saamise mure\nPigem on segu liiga rikas ehk, kui vaene.\n(03-04-2015 01:15 AM)JorgenP Kirjutas: ...\nhetkel endal mõistus rohkem peale ei hakka mida kontrollida.\nVanad küünlad kaasa ja Lesvenisse/Speedsterisse.\nVeaotsinguks vajalikku materjali on foorum täis, kuid läbi pead selle ikka ise lugema. Viga võib olla õige mitmes asjas: kütusesurve madal, segu paigast, süüde hädine, vaakumilekked, mõni pistik lahti...\nW201 käigukastide teemadel indrek 1 1,336 25-07-2018 02:12 PM\nW201 ei saa kütet kätte 3.0 müttaja 4 3,048 04-04-2018 11:53 PM\nW201 (190) veljesobivus (ees 17x8 ET30 / taga 17x9 ET32)? Uku 7 2,608 22-03-2018 05:00 PM\nw201 sisu mcraiks 0 1,171 22-03-2018 11:11 AM\nW201 190E Rajapäeva vedrustus. Agent007 5 2,248 04-02-2018 05:10 PM\nW201 190E 1.8 1991a hooratas keegliveeretaja 3 1,519 01-02-2018 02:46 PM\nW201 M103 Nookur (lisasin pildi) Vata 2 1,877 06-12-2017 07:48 PM\nW201 generaator UtzZo 2 1,454 02-12-2017 02:13 PM\nW201 2.0 90kw välistemp näidik Rainiskoop 0 1,216 12-07-2017 11:32 PM


Kaspersky: Arvutiviirused kaovad ainult kas koos inimeste või arvutitega » Arvutikaitse\nKaspersky: Arvutiviirused kaovad ainult kas koos inimeste või arvutitega\nMaailma üks tunntumaid viirustõrjeeksperte, omanimelise firma viirustõrjeuuringute juht Jevgeni Kasperski ennustab, et kui kurivara hulk kasvab samas tempos, ei tule viirustõrjefirmad sellega paari aasta pärast enam toime.\nViirustõrjeguru külastas oktoobri viimastel päevadel Eestit ning esines 31. oktoobril Tallinnas Viru konverentsikeskuses loenguga “Viirused ja kes neid kirjutab”.\nKui algusaegadel kirjutasid viiruseid peamiselt koolilapsed, tudengid ja muidu uudishimulikud entusiastid ning tegutsemismotiiviks oli peamiselt uudishimu või kuulsusejanu, siis tänapäeval on pahavara loojate peamiseks motiiviks raha. Mida illustreerib näiteks fakt, et Kaspersky Lab’i viiruseuuringute osakond registreerib iga päev vaid mõned üksikud süsteemi tööd halvavad viirused ning paarsada toojalast. “Olen näinud 2KB suurust programmi, mis oli suuteline varastama raha 50-st erinevast pangasüsteemist. Respect!” ütles Kaspersky.\nViimase aja üheks peavalu valmistavaks rünnakutrendiks on pahalased, mis krüpteerivad kasutaja andmed ning nõuavad lahtikrüpteerimisvõtme eest raha. Krüpteerimisvõtme pikkus võib olla 56-650 bitti. “330-bitist võtit murdsime mitmest võrgust koosneva arvutiblokiga kolm päeva, 650-bitine võti õnnestus 15 minutiga ära arvata (Aplaus). Kui need kutid, kes tolle programmi kirjutasid, oleksid krüpteerimisõpiku lõpuni lugenud, poleks me midagi teha suutnud,” meenutas Kaspersky.\nSamuti on võrgukurjategijad hakanud üha sihikindlamalt ründama nii viirustõrjeprogramme kui ka viirustõrjelaboratooriume. Üha enam kirjutatakse troojalasi, mis kas lülitavad viirustõrjeprogrammi välja, lähevad sellest mööda või lihtsalt aktsepteerivad ülikiiresti viirustõrjeprogrammi hoiatusteated. Samuti üritatakse blokeerida viirustõrjeuuendusi või koguni jooksutada kinni viirustõrjeuuenduste servereid. Kaspersky rääkis näiteks veebileheküljest, mis iga viie minuti tagant kompileeris samade omadustega uue troojalase – signatuuriga selliseid ei avasta. Antud veebilehe omanikud olid koguni nii kavalad, et tegid kindlaks, kui nende lehte vaadati viirustõrjelaboratooriumi serverist, ning näitasid viirustejahtijaile puhast lehekülge.\nKas Internet muutub seal liikuvate kurjategijate, pahavara ja spämmi tõttu kasutuskõlbmatus? Kasperski arvab, et kindlasti mitte – internet on kurjategijaile liiga kasulik. Küll aga muutub seal ringiliikumine järjest ohtlikumaks.\n“Aastal 2000 lisandus meie viirustedefinitsiooni 20 kirjet päevas, käesoleval aastal 200. Kümne aasta pärast olen mina juba pensionil,” lõõpis Kaspersky ning lisas, et kui pahalaste arvu kasv jätkub samas tempos, et suuda antiviirusi pakkuvad firmad paari aasta pärast selle laviiniga enam toime tulla.\nMilline oleks lahendus? Kaspersky on enda sõnul kontrollitud interneti poolt, samuti peab ta hädavajalikuks internetiinterpoli loomist.\nKas kunagi tuleb ka see aeg, kui arvutiviirused üldse ära kaovad? “No selleks peavad kaduma kas inimesed või arvutid. Kõige tõhusam vahend viiruste leviku vastu on elektri väljalülitamine,” kinnitas Kaspersky pooltõsiselt.\nEelmine sissekanne: Kui ohtlik on piraattarkvara?\nJärgmine sissekanne: Kas ka sinu Video iPod sisaldab viirust?\nEelmine sissekanne Kui ohtlik on piraattarkvara?\nJärgmine sissekanne Kas ka sinu Video iPod sisaldab viirust?


Pahupidi paradiisiaed „Roukli” | Müürileht\n„Roukli” (2015, Eesti). Režissöör ja stsenarist Veiko Õunpuu, osades Juhan Ulfsak, Mirtel Pohla, Eva Klemets, Peeter Raudsepp jt. 99 min.\nJuhan Ulfsak filmis „Roukli”.\nLugejale vaatevinkli seadmiseks: „Sügisball” on minu meelest parim eesti film, mis on kunagi tehtud. Tahaks kallistada iga vaatamise järel Unti ja Õunpuud ning kõiki teisi andekaid ja häid inimesi, kes suutsid tähendada kild killu haaval üles Ida-Euroopa ääreriigi elu vaikse traagika ja tragikoomika. „Pühast Tõnust” ei saanud sarnaselt paljude teistega suuremat sotti, aga pildikeelelt näis ta neetult põnev. „Free Range’i” puhul oli aga hulga huvitavam Õunpuud filmist rääkimas kuulata kui kinos linateost vaadata. Õunpuu ei taha nimelt, et tema filmid oleksid lihtsad, kergesti püütavad ja üheselt markeeritavad. Mina ei taha omakorda, et kaamos kinotoolis lämmataks ja igasuguseid määratlusi pelgav kodumaine kunst poolsuitsiidset ning lõputult katarsist otsivat narratiivi taastoodaks. Aga eks filmiga ole siinmail nagu suvise keskpäevapäikesega, mis lagipähe paistes ühel hetkel iiveldama ajab – niivõrd harva teda ju paistab, enesetunne ei olegi sealjuures kõige olulisem. „Roukli” eleegilisus viib vastupidiselt päikesepaistele vaataja inimolemise ürgsoppi – aja ja ruumi hallalasse, kus on aimatavad alanud sõda, tsivilisatsiooni kaugenemine ja neljast inimesest moodustunud seltskonna järkjärguline murenemine.\nHooandja abiga rahastatud filmis on nähtaval kõik Õunpuu ja kompanii trumbid. Lavastaja tavapärast kaastegelast Mart Tanieli asendanud Erik Põllumaa annab kord nurga tagant piiluva käsikaameraga, kord suuremas plaanis metsa- ja merevaadetega filmile esteetiliselt tipptasemel ilme. Näitlejad on täies sõiduvees. Atmosfääritunnetus on ülitäpselt paika timmitud, andes vahelduvalt edasi õõva, ärevust, hüsteeriat, üksindust – ja oh! Mirtel Pohla tissid! – ning lootusetustunnet. Taustsüsteemi samal ajal napib ja see kahandab pisut ka filmis toimuva tõhusust. Ähvardatakse verejanulise Peeduga, aga miks teda tegelikult pelgama peaks, on sedavõrd ebaselge, et raske on toimuvasse emotsionaalselt sisse elada. Nõudlik film, eks ole, rohkelt tühimikke jääb vaataja täita. Pelgupaigana tundunud talust kujuneb justkui pahupidi pööratud paradiisiaed. Madu veab tegelased lahku, kuid pattulangemise asemel kulgeb tee hoopis vabanemise tuultes. Kohati on „Roukli” oma salapäras võluv, teisalt liigagi unelev – intellektuaalse mänguna põnev, ent loodavas mütoloogias poolikuvõitu.\nNagu Õunpuu filmide puhul ikka, võib leida rohkelt viiteid või lausa tsitaate eeskujudelt. Von Trier, Malick ja eriti tugevalt muidugi Tarkovski, kelle „Stalker” kumab läbi nii pildikeeles kui üldises tunnetuses. Ja samas on film ometi äratuntavalt oma autori nägu, kelle eesmärgiks näib olevat absoluutne vabanemine iseeneses või, kui kasutada filmis lausutud sõnu, püüdlemine mitte millegi poole peale mitte millegi poole püüdlemise. Seevastu sirvisin hiljuti The Hollywood Reporterit, mis peaks vist olema kinoajakirjanduse apogee, aga keskendub peamiselt vaatajanumbritele, auhinnakolale ja kassatulule ehk väärtuse mõõtmisele rahas ja numbrites. Just selles kontekstis on mul hea meel, et on olemas selliseid lavastajaid nagu Õunpuu, isegi kui mädarõigastki aru ei saa.\n„Roukli” võistleb esimese eesti filmina Tōkyō filmifestivali põhiprogrammis. A-kategooriasse kuuluv festival on üks olulisemaid Aasias ning toimub tänavu 22.–31. oktoobrini.


Euroopa Liidu Infokeskus | Soolise võrdõiguslikkuse strateegia: Saadikud soovivad näha selgemaid eesmärke |\nAvalehtUudisedSoolise võrdõiguslikkuse strateegia: Saadikud soovivad näha selgemaid eesmärke\nSoolise võrdõiguslikkuse strateegia: Saadikud soovivad näha selgemaid eesmärke\nTeisipäeval vastu võetud resolutsiooni kohaselt peaks ELi uues soolise võrdõiguslikkuse strateegias olema selgemad eesmärgid, konkreetne tegevuskava ja efektiivsem jälgimissüsteem, et tagada tõelised edusammud diskrimineerimisega võitlemisel.\nParlament leiab, et välja tuleks töötada konkreetsed meetmed naiste eri rühmade, sh puuetega naiste, sisserännanute ja rahvusvähemuste, roma naiste, eakate naiste, üksikemade ja LGBTI naiste õiguste tugevdamiseks.\nResolutsioon võeti vastu häältega: 341 poolt, 281 vastu, 81 erapooletut.\nHoolimata erinevustest keskendusid saadikud peamisele eesmärgile: saavutada tõeline sooline võrdõiguslikkus Euroopas,” ütles raportöör Maria Noichl (S&D, DE).\nSaadikud kutsuvad Euroopa Komisjoni esitama siduvate õigusaktide ettepanekud naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga võitlemiseks ning kutsuvad ELi liikmesriike üles Istanbuli konventsiooni ratifitseerima. Erilist tähelepanu tuleks pöörata naiste- ja tütarlastevastase vägivalla uutele vormidele, näiteks küberahistamisele ja küberjälitamisele.\n“Vaesuse feminiseerumine võib suurendada naistega kaubitsemist, seksuaalset ekspluateerimist ja sundprostitutsiooni, mis suurendab veelgi naiste rahalist sõltumist,” nendivad saadikud resolutsioonis. Liikmesriike kutsutakse üles leidma võimalusi vähendada nõudlust ja luua programmid prostitutsiooniga tegelemisest loobumiseks.\nSaadikud rõhutavad paindlike töövormide tähtsust, et naised ja mehed saaksid pere- ja tööelu ühitada. Liikmesriike kutsutakse samuti üles võitlema naiste ebakindla ja deklareerimata tööga, mis põhjustab nende suuremat vaesust.\nResolutsioon kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone üles võtma sisemisi meetmeid, et suurendada võrdõiguslikkust oma otsustusorganites.\nParlament kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama liikmesriike kvaliteetsete ja hõlpsasti kättesaadavate seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuste ning õiguste, turvalise ja seadustatud abordi ja rasestumisvastaste vahendite ning üldiste tervishoiuteenuste tagamisel. Koolides tuleks rakendada seksuaalhariduse programmid, leiavad saadikud.\nVõitlus LGBTI inimeste kiusamisega ja nende suhtes levinud eelarvamustega peaks olema osa ELi jõupingutustest võitluses sooliste stereotüüpidega, rõhutatakse resolutsioonis. Samuti juhivad saadikud tähelepanu otsustavale rollile, mida haridus täidab sooliste stereotüüpide vastases võitluses ning soopõhise diskrimineerimise lõpetamises.\nSaadikud kutsuvad Euroopa Komisjoni üles toetama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, sooteadliku eelarvestamise ja soolise mõju hindamise kasutamist kõigil valitsemistasanditel ja iga seadusandliku ettepaneku puhul. Samuti palutakse liikmesriikidel viia oma eelarvetesse sisse sooline mõõde, et analüüsida valitsuse programme ja poliitikat, nende mõju vahendite eraldamisele ning panust naiste ja meeste võrdõiguslikkuse tagamisse.


Miks vajab uriinipidamatus kvaliteetseid hügieenitarbeid? - Eesti Naine - Delfi Lood\n18. mai 2017 3 min.\nUriinipidamatus võib kimbutada nii nooremaid kui ka vanemaid inimesi Foto: erakogu\nMeditsiinilisest seisukohast on uriinipidamatus tahtmatu uriinieritus. On oluline aru saada, et uriinipidamatusel võib olla mitmeid erinevaid põhjuseid – haigused ja operatsioonid, stress, neuroloogilised häired, menopaus, vanusest tulenevad muutused, pärilikud tegurid, ravimid, ülekaalulisus jne. Spetsialistid ütlevad, et tegemist pole eluohtliku haigusega ja enamikul juhtudel on see ravitav. Sageli aga ei ole pidamatuse all kannatavad inimesed teadlikud, et tänapäevased hügieenitooted aitavad nende elukvaliteeti parandada.\nKuidas uriinipidamatusega igapäevaselt hakkama saada?\nEt uriinipidamatuse käes vaevlevate inimeste elukvaliteeti parandada, on iD Expert välja töötanud kvaliteetsed, innovaatilised ja efektiivsed hügieenisidemed ning mähkmed, mis tagavad mugavuse igas olukorras. Nende kasutamine on väga lihtne ja kuna pealmine kiht on valmistatud polüetüleeni või puuvillasarnase materjali ühest tükist, on need kandmisel nähtamatud. Nende koostis võimaldab vedelikul vabalt läbi kihtide liikuda, jättes pealispinna kuivaks, ennetades sellega ka ebameeldivaid nahareaktsioone. iD Experti uriinipidamatuse tooteid saab soetada riigipoolse soodustusega. Selleks on vaja perearsti tõendit ja isikliku abivahendi kaarti. Võrreldes apteegi või abivahendipoe täishinnaga saab sedasi säästa 40-50%.\nKuidas uriinipidamatust leevendada?\nOn mitmeid erinevaid viise, kuidas ise end aidata ja uriinipidamatust ravida või leevendada. Näiteks tervislik toitumine, eriti madala happelisusega toitude lisamine menüüsse, kofeiinist, teest ja karboniseeritud jookidest loobumine ning piisavas koguses vee joomine võivad olla uriinipidamatuse leevendamisel abiks. Halvad harjumused, nagu suitsetamine ja alkoholitarbimine, võivad uriinipidamatust soodustada. Olukorda aitavad leevendada erinevad vaagnapõhjalihaseid tugevdavad harjutused, mis seeläbi parandavad põiekontrolli ja vähendavad uriinilekkeid.\niD Expert pakub laia valikut erinevaid kvaliteetseid hügieenitooteid\nMissugused hügieenitooted mulle sobivad?\nSaadaval on lai valik kvaliteetseid hügieenitooteid erinevate vajadustega patsientidele – kerge uriinipidamatuse leevendamiseks, spetsiaalselt meestele disainitud abivahendid, hügieenisidemed tiibade või rihmadega ja püksid. iD Experti tooted on usaldusväärsed, turvalised, mugavad ja kuluefektiivsed. Siiski tasub alati perearstilt või apteekrilt nõu küsida, et leida endale sobiv uriinipidamatuse toode.\niD SLIP mähkmed on suure imamisvõimega ning väga mugavad, neil on lekkimisvastane kaitse ja usaldusväärsed kinnitused\nKuidas emotsionaalselt selle olukorraga toime tulla?\nPsüühiline ja emotsionaalne tugi haiguse ravi jooksul on patsiendile väga oluline, kuna see aitab tema muret vähendada. Sobivad hügieenitarbed muudavad raviprotsessi hõlpsamaks, kuna tekitavad kindlustunde ja tõstavad enesekindlust igapäevaste tegevuste ajal. iD Expert hoolib inimestest ning soovib tagada neile nii emotsionaalse kui ka hingelise rahulolu, muutes nende igapäevased tegevused mugavamaks ja elu uriinipidamatusega lihtsamaks.


Internet – Traadita Wiki by Jan & Co.\nInternet on ülemaailmne arvutivõrkude ühendus, mis kasutab töötamiseks Interneti Protokolli (IP).\nInternet hakkas kujunema 1960. aastatel USA kaitseministeeriumi katselisest arvutivõrgust ARPANET, mis hiljem jaotati tsiviilkasutusega ARPANETiks ja salastatud sõjaväeliseks MILNETiks. Aastail 1962–1968 arendati välja paketipõhine tsentraliseerimata andmesidevõrk, et tagada töökindlus ka suurte purustuste (näiteks tuumasõja) korral. See tehnoloogia võimaldas andmepakettidel jõuda sihtkohta isegi mõne võrgulüli kahjustuse korral, sest nende edastamiseks on mitu erinevat liini. 1969. aastal toimusid esimesed õnnestunud katsed pakettedastusprotokolliga Kalifornia Ülikoolis Los Angelesis (UCLAs) prof. Kleinrocki juhtimisel ning 1970. aastate alguses töötasid Vint Cerf ja Robert Kahn välja TCP/IP protokolli.\n1983 käivitati esimene TCP/IP installatsioon 200 hostarvutiga ja järgmisel aastal alustas tööd sellel põhinev kommerts-arvutivõrk.\n1980 aastate lõpus hakati Genfis Euroopa Tuumauuringute Keskuse CERN-i uurimislaboris arendama jooniseid ja viiteid sisaldavate dokumentide edastamise süsteemi inglase Tim Berners-Lee juhtimisel. Aluseks võeti uus loodav hüpertekstikeel HTML (HyperText Markup Language).\n1993 formuleeris Tim Berners-Lee oma hüpertekstikeele (HTML-i) esimese versiooni. Teaberuum, kus seda kasutama hakati, sai veebi (World Wide Web, WWW) nime. Samal ajal töötas Marc Andreessen Illinoisi Ülikoolist välja esimese mugava kasutajaliidesega veebisirvija (brauseri) Mosaic 1.0 ning Interneti ja veebi laialdasem levik võis alata.\nBrauser ehk veebilehitseja on programm veebilehtede kuvamiseks. Selle lisandprogrammidega saab kasutada Interneti-põhiseid teenuseid.\nInternetis enimkasutatavad andmevahetusprotokollid on IP, TCP, UDP, DNS, PPP, SLIP, ICMP, POP3, IMAP, SMTP, HTTP, HTTPS, SSH, telnet, FTP, LDAP, SSL ja TLS.\nPopulaarsemad teenused, mis neid protokolle kasutavad, on e-post, veeb, Useneti uudisgrupid, failide jagamine, kiirsuhtlus, IRC ja MUD. Neist enim kasutatakse e-posti ja veebi ning paljud teenused põhinevad omakorda neil, nagu näiteks postiloendid ja ajaveebid. Internet võimaldab samuti reaalajas pakutavaid teenuseid, nagu näiteks veebiraadiod ja online-videod.\nDomeen on tähtedest ja numbritest koosnev kombinatsioon, mis vastab arvuti aadressile (IP-aadress) Internetis. Domeen jaguneb esimese ja teise astme domeeniks.\nPärit leheküljelt "http://wiki.kuus.eu/index.php?title=Internet&oldid=1042"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:10, 16. märts 2008.


Tehas utiliseeriks aastas 10 000 tonni rehve\nJõhvi tööstusparki tulev rehvide ümbertöötlustehas valmib novembriks\n18:03 27.12.2016 (Uuendatud 10:27 04.11.2017) lühendatud link\nJõhvi tööstusparki kasutatud autorehvide ümbertöötlustehast kavandav Gummigranul OÜ loodab tehase püsti panna tuleva aasta novembriks, investeering selle rajamisse on 4 miljonit eurot.\nTALLINN, 27. detsember — Sputnik. Algselt oli plaan rajada tehas Sillamäe sadamasse, ent nüüd on firma otsustanud Jõhvi tööstuspargi kasuks, ütles ettevõtte juhatuse esimees Mikhail Veksler BNS-ile.\n"Leping USA ettevõttega Eco Green on allkirjastatud ja nüüd tegeleme finantseerimise leidmisega, töötame pankade ja keskkonnaministeeriumiga, Keskkonnainvesteeringute Keskusega (KIK) ja kavatseme ka suhelda Kredexiga, et koondada ehituseks vajalik kapital," rääkis Gummigranuli juht.\n"Meil on sõlmitud leping maakasutuseks, oleme sisse andnud taotluse jäätmekäitlusloa saamiseks," sõnas ta, lisades et ettevõte tegeleb praegu ehitusfirma otsimisega, mis tehasehoone valmis ehitaks. "Ei saa veel hetkel öelda, millal ehitus algab, aga plaanime, et novembriks oleks tehas valmis ja töötaks. Ning et tehas mitte ainult ei töötleks ümber rehve, vaid valmistaks nendest ka toodangut."\nEttevõte tegeleb Veksleri sõnul praegu ka projektile investori otsimisega. "Me küll otsime investorit, aga pole seni seda leidnud. Püüame probleemi lahendada pankade abil, suhtleme ministeeriumi ja KIK-iga, osaleme konkurssidel, et tehas operatiivselt üles ehitada," rääkis ta.\n"Riik raha anda ei saa, see ei ole reaalne, raha peab tulema pankadest. Pankadega on mõningad raskused, aga püüame nendest jagu saada," lisas Veksler.\nVeksleri sõnul on tehase ehitamine väga vajalik, kuna siin on väga palju rehve, mida praegu ei ole võimalik praktiliselt ümber töödelda. "Ministeerium suhtub sellesse küsimusse väga positiivselt, eriti [jäätmeosakonna juhataja] Peeter Eek, kellega me oleme suhelnud, ta aitab meid väga palju," märkis Veksler.\n"Püüame praegu kõiki teid kasutades leida rahastuse, et tehas kiiresti valmis ehitada. Sest tehase ehitamine peaks käima üsna ruttu, kuue kuuga peaks see võimalik olema," rääkis ta. Kuu aega läheb Veksleri sõnul seadmete tarnimisele ja umbes kuu nende montaažile ning siis saabki tehase käima panna. "Kusjuures ehitus ja seadmete tarnimine saavad käia samal ajal," märkis ta.\nTehas maksab umbes 3 miljonit eurot, lisaks ehitusmaksumus umbes miljon eurot. "Tahame teha ilusti, heakorrastatud tehase. Töötama hakkab seal 35 inimest," sõnas ta. Tehas utiliseeriks aastas 10 000 tonni rehve.\nümbertöötlustehas, autorehvid, tööstuspark, investeering, Eco Green, Grummigranul OÜ, Mikhail Veksler, Jõhvi, Eesti


Kust ja kuidas Bitcoini osta [BTC ostmise juhend 2021]\nKuidas osta Bitcoini (BTC)?\nKokku võttes, Bitcoini saab osta niimoodi:\nVali valuutaks Bitcoin.\nVajuta OSTA ja saa Bitcoin oma tasuta digitaalsesse rahakotti.\nOsta Bitcoin praeguse hinnaga\nBitcoin saab osta Kriptomatist otse eurodes kas krediitkaardi või SEPA pangaülekande kaudu. See on kiire, lihtne ja turvaline viis laiendamaks oma krüptovääringuid. Protseduur võtab kõigest paar vajutust. Vaata järele, mida on võimalik saada praeguse Bitcoin hinna eest.\nKuidas osta Bitcoini kohe?\nKas tahate osta Bitcoin otsekoheselt krediitkaardiga? Kriptomat aitab Teid! Nüüd on võimalik osta Bitcoin kahe järgneva sammu abil:\n2. Saa kinnitus ja osta Bitcoin\nKasutaja tuleb enne Bitcoin ostmist Kriptomatis kinnitada. Selleks on vaja üles laadida ID kaardi või passi andmed. Kui dokumendid saavad kinnitatud, siis saate koheselt osta Bitcoin oma deebet- või krediitkaardiga!\nOsta Bitcoin pangatransfeeriga (SEPA)\nKriptomati tiim on pidevalt töös, et parandada Teie kogemust kasutajana. Seetõttu on võimalik osta Teil Bitcoin ka SEPA Pangatransfeeriga! See tähendab Teile madalamaid tasusid ning kõrgemaid deposiidilimiite!\nPalun pöörake tähelepanu sellele, et see makseviis on võimalik ainult SEPA panga kasutajakonto omajatele. Selleks, et näha, kas Bitcoin osta saate SEPA või kaardiga, vajutage SIIA.\nBitcoin rahakott – kuidas koguda Bitcoin?\nKui olete hakanud Bitcoin ostma, siis saadetakse kaup teie Kriptomati konto rahakotti. Kõik meie kasutajad Kriptomatist saavad tasuta ja turvalise digitaalrahakoti.\nTeie Bitcoin on turvaliselt paigutatud. Teil on alati võimalik oma Bitcoin nii osta kui müüa. Loomulikult võite saata Bitcoin ka oma privaatrahakotti, kui selleks peaks vajadus tulema, Kiire ja lihtne, saatke seda oma Kriptomati rahakotist.\nOsta Bitcoin krediit või deebetkaardiga\nKas Te ei saa SEPA kasutajale ligi? Pole probleemi! Me anname teile võimaluse osta Bitcoin ka krediit- või deebetkaardiga. Te peate olema kindlad, et krediit- või deebetkaart kuulub Teile.\nKuidas kasutada krediitkaarti selleks, et osta Bitcoin? Meie infosüsteem abistab teid detailse ja kasutajasõbraliku samm-sammult-giidiga!\nBitcoin Kriptomatiga osta on väga lihtne. Te saate osta Bitcoin kodus arvutist või kasutades nutitelefoni millal ja kus iganes. Meie sõbralik klienditeenindus on Teile igal ajal abiks. Pöörduge meie poole, kui peaks tekkima küsimusi registreerimise, kinnitamise ja ostmisega.\nBitcoini ostmine on elumuutev\nHetk, kui ostad esimese bitcoini võib olla elumuutev moment…\nMis esialgu tundub keeruline muutub ruttu lihtsaks. Kriptomat pakub tasuta bitcoini wallet’it, kus oma bitcoine ohutult hoida. Raha saab kontole kanda lihtsalt tavalise pangaülekandega või osta bitcoini krediitkaardiga koheselt. BTC müümine on sama lihtne.\nSiiski: Bitcoini ostmine on rohkem, kui vaid tehtavad sammud.\nSee on elustiili valik. Otsus paremaks tulevikuks isiklikes finantsides. Võimalus hakata vastu suurenevatele kuludele, mis tulenevad valuutade inflatsioonist.\nOlenemata hindade üles-alla kõikumisest on viimase 10 aasta trend selge. Bitcoini väärtus on tõusnud enam kui ükskõik muu investeerimisvara ja seda olukorras, kus maailm on alles avastamas, mida bitcoini plokiahelaga teha saab.\nViimastel aastatel on krüptorahade ostmine ja müümine muutunud nii lihtsaks, et igaüks saab sellega mobiilirakenduse või koduse arvuti abil hakkama. Põhinedes viimase aja hinnatrendidel ja kasvavatel intressides täna finantsinstitutsioonidele kogu maailmas tundub, et digitaalsete rahade tulevik on helge.\nTäiesti uue varaklassina on bitcoin (ja krüptorahad üldiselt) rohkem kui vaid investeerimise instrument. Krüptovaluutade innovatsioon jõuab iga valdkonnani meie elus, läbi mikromaksete, masinatevahelise majanduse, finantsturu süsteemide ja palju muu.\nKrüptovaluuta börsina ei saa me anda finantsnõu ega pakkuda bitcoini hinna ennustusi. Aga üks on selge. See „maagiline interneti raha“ on paljudele rikkuse allikaks – või kaitseks finantsiliste riskide eest ajal kui maailm kohaneb digitaalsete varadega järgmiste aastate jooksul.\nMeie tiim töötab ööpäevaringselt, et arendada pidevalt uusi võimalusi ja samal ajal pakkuda esimese klassi teenindust meie klientidele enam kui 20 keeles ja osaleda krüptoraha teemalistel kogukonna üritustel.\nOsta ja müü bitcoine turvaliselt\nKriptomat on Euroopa Liidus litsentseeritud krüptovaluuta börs ISO sertifikaadiga (Information Management System). Turvalisus on meie prioriteet number üks. Läbi arengute digitaalse identiteedi halduses pakume me klientidele enamat, kui vaid „bitcoini ostmise“ lahendust. Usaldusväärne, turvaline ja lihtne kasutada, sest igaüks väärib krüptot.\nTutvu olulisemate küsimustega allpool ja tere tulemast platvormile Kriptomat.io – Euroopa Liidu juhtivale litsentseeritud krüptovaluuta börsile.\nBitcoini (BTC) ostmise KKK\nKui palju bitcoini ma peaksin ostma?\nKuigi me võiksime sulle öelda, et „niipalju kui võimalik“, siis tuleks konsulteerida finantsnõustajaga või võtta aega, et tutvuda ideedega Kriptomat Akadeemias, et koostada krüptoraha portfell bitcoinist ja muudest krüptovaluutadest vastavalt oma situatsioonile ja eesmärkidele. Kui olete just alustamas, soovitame osta „natuke“, mis iganes see Teie jaoks tähendab. Proovige ära, kuidas protsess välja näeb. Lisage turvavõimalused oma Kriptomati kontole. Bitcoini ostmine muutub aina lõbusamaks, mida enesekindlamaks Te selles saate.\nKuidas ma oma bitcoine turvaliselt hoiustan?\nTurvalisus peaks olema Teie esmane prioriteet. Kriptomat pakub kümneid turvavõimalusi, et Teie bitcoine ohutult hoida. Meie konto registreerimine ja verifitseerimise protsess on suur osa sellest. Me pakume parimaid soovitusi kõikidele klientidele, et tagada Teie kontroll ostetud bitcoinide üle.\nKui kaua läheb aega, et ma oma bitcoinid kätte saaksin?\nOlenevalt maksemeetodist võib see võtta mõnest minutist kuni paari päevani. Kriptomat kontoga ühendatud krediitkaardiga saate sisse logida ja orderi sisestada koheselt ning meie reaalajas süsteem leiab parima hinna turul, teeb makse ja liigutab bitcoinid koheselt Teie Kriptomati bitcoini wallet’isse.\nKas ma saan bitcoine välja maksta?\nAbsoluutselt. Erinevalt paljudest teistest pakkujatest, bitcoinid, mis on läbi Kriptomati ostetud on päris ja on kohe peale ostutehingu toimumist saadaval Teie wallet’is koheseks väljamakseks igasse teise bitcoini wallet’isse.\nKas bitcoine on lihtne müüa?\nJah. BTC saab osta ja müüa koheselt. Ei pea ootama manuaalseid tehinguid kallite (või ebausaldusväärsete) maaklerite poolt. Kriptomatis on bitcoini müümine lihtne tehing BTCst keskpankade poolt väljastatavaks valuutaks nagu EUR. Vajuta nupule. Lülita lülitit. Ja tehing toimub reaalajas muutes vahendid koheselt välja makstavaks Teie pangakontole. Osta ja müü veebis lihtsasti.\nTulevasteks aastateks jääb ainult üks küsimus – millise keskmise hinna juures Te enamuse oma bitcoinidest ostsite?


Läti endine siseminister: üle 10 000 moslemi suurendavad terroriohtu - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Läti endine siseminister: üle 10 000 moslemi suurendavad terroriohtu\nLäti endine siseminister: üle 10 000 moslemi suurendavad terroriohtu\nLätis suureneb terrorioht, kui moslemite kogukonna suurus ületab 10 000 inimest, ütles raadiousutluses endine siseminister Māris Gulbis.\nTema arvates tulevad korrakaitsjad esialgu olukorraga toime, sest äärmuslike vaadetega moslemeid on Lätis vähe ja kõigil on võimalik silm peal hoida. Kui aga moslemite hulk ületab 10 000 inimest, on see julgeolekuametkondade jaoks ohu märk, ütles Gulbis.\nEndine minister sõnas, et julgeolekuametkondade töötajatel tuleks märgatavalt tõsta palka, korraldada rohkem õppusi ja sokutada moslemiühendustesse oma inimesi, et saada teavet veel enne terrorirünnaku korraldamist.\nGulbis ütles, et kui terrorirünnakud jõuavad Poola, on see märguanne Läti korrakaitsjatele. Praeguseni on temal oleva teabe kohaselt poolakad edukalt ennetanud arvukalt terrorirünnakuid ja tugevdavad julgeolekuteenistusi.\nMullu kohustus Läti andma varjupaika 531 ümberpaigutatavale pagulasele. Peamiselt tuuakse need Euroopa Liidu riikidest, Kreekast ja Itaaliast, kuid 50 inimest tuleb võtta vastu ka kolmandatest riikidest, praegusel juhul Türgist.


Purjus peaga autoroolist tabatud endine Võru linnapea keeldus alkomeetrisse puhumast - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPurjus peaga autoroolist tabatud endine Võru linnapea keeldus alkomeetrisse puhumast\n12. mai 2016, 12.55\n2002. aasta suvel paiskus taas joobetunnustega roolis olnud Jüri Kaver oma autoga üle katuse. Fotol tema tollane sõiduauto. Foto: Maidu Jaason / SL Õhtuleht\n20. aprilli öösel tabas politsei Võru linnas Kubja teel rutiinse kontrolli käigus endise linnapea ja tuntud liiklushuligaani Jüri Kaveri alkoholijoobes autoroolist.\nLõuna prefektuuri pressiesindaja Kerly Peitel selgitas, et juht pandi öösel puhuma tavalise kontrolli käigus. «Patrull vaatas, et on põhjust auto kinni pidada ja kontrollida. Juht keeldus sündmuskohal indikaatorvahendisse puhumast, mistõttu viidi ta ekspertiisi,» kirjeldas Peitel.\nSelle nädala algul saabus 42-aastase Võru linnavolikogu liikme vereekspertiisi vastus. Kaveri joove ulatus üle 1 promilli, kuid jäi alla kriminaalse joobe (1,5 promilli – toim). Kaveri suhtes alustati väärteomenetlust.\nLiiklusseadus näeb sellise rikkumise eest karistuseks ette kuni 1200 eurot trahvi, kuni 30 päeva aresti ning lisakaristusena võib kuni aastaks juhtimisõiguse ära võtta.\nAastatel 2011–2013 Võru linnapea olnud Kaver on tuntud liiklushuligaan.\n2005. aastal jõudis Kaveri kohtuvaidlus riigikohtusse, kust ta sai tagasi auto juhtimise õiguse, mis temalt korduva kihutamise pärast varem oli ära võetud. Samal aastal oli mees neli korda liikluseeskirju rikkunud, mistõttu peatati ta juhtimisõigus kaheks aastaks.\nTõsiseima rikkumisega sai mees hakkama 2002. aasta oktoobris, kui ta Võrumaal purjus peaga kihutades auto üle katuse keeras. Politsei karistas teda siis 15 000-kroonise trahviga. «Ma ei salga, et olin joonud kruusi hõõgveini,» kommenteeris Kaver toona ajakirjanikule.\nJüri Kaver kuulub 2005. aastast Reformierakonda. Enne seda kuulus ta Isamaaliitu, kuid erakond viskas ta parteist välja.


Korduma kippuvad küsimused | Koroonaviiruse testimine Eestis\nMida teen, kui haigestun ja mul on koroonaviiruse sümptomid?\nMinge või jääge koju kohe, kui teil ilmnevad ülemiste hingamisteede haiguste sümptomid (köha, kurguvalu, palavik üle 38, hingamisraskused), sest võite olla potentsiaalselt nakkusohtlik.\nHelistage oma perearstile või perearsti töövälisel ajal perearsti nõuandetelefonile 1220 (24/7, sh ka pühade ajal), kes hindab vastavalt Terviseameti ja Eesti Perearstide Seltsi poolt loodud soovitustele, kas teile testimine näidustatud ja annab tervisenõu.\nKui perearst või perearsti nõuandeliin 1220 (saatekirju väljastatakse E-P 8.00-22.00) otsustab testimise vajalikkuse, edastab ta elektroonse saatekirja SYNLABi ja Medicumi loodud testimise kõnekeskusesse, kust teile helistatakse ühe päeva jooksul, et leppida kokku testimise aeg ja koht. Oodake kõnet!\nNB! Perearstiga suheldes kontrollige, et saatelehel on teie korrektne telefoninumber, muidu ei saa testimise kõnekeskus ühendust.\nKuidas saan teada, kuhu ja millal testima minna?\nTestimiseks peab teil olema perearsti saatekiri koroonaviiruse testimise analüüsile. Alustage kõnest oma perearstile või perearsti nõuandeliinile 1220.\nPeale saatekirja laekumist avaliku testimise organisatsiooni infosüsteemi, saate lühisõnumi lingiga broneerida endale aeg sobivasse punkti. See on kõige kiirem viis saada testima.\nJuhul kui Te ei kasuta isebroneerimise võimalust, jääge kõne ootele. Avaliku testimise kõnekeskus (mida opereerib riigihanke partner Medicum) võtab teiega ühendust ühe päeva jooksul ja pakub Teile aja. Testima saab üldiselt samal või järgmisel päeval mobiilsesse proovivõtukohta, kodustestimiste ootejärjekord on kuni 2 päeva.\nKuidas ja kus saan proovi anda?\nRiigi, Terviseameti ja Eesti Perearstide Seltsi kokkuleppe kohaselt on üle Eesti loodud mobiilsed proovivõtukohad. Need on leitavad täpsete koordinaatidega SIIN.\nNinaneelu või kurguloputusvedelikust proovi PCR testiks saab anda vaid elektroonse saatekirja saanud inimene isikut tõendava dokumendi alusel. Täpsem info SIIN. Lähikontaktsete täpsem info on leitav SIIN.\nTestimisele on eelistatult soovituslik saabuda isikliku sõiduautoga, et tagada kõrgeimat ohutust nii teile, eelnevale- ja järgnevale inimesele kui ka proovi võtvale tervishoiutöötajatele, kes teevad praegu eesrindel vapralt tööd ja on meile nii vajalikud. Kuigi viiruse potentsiaalsed kandjad peaks vältima ühistransporti ja taksot, siis vajadusel võivad proovi andma saabuda jala.\nKarantiinist testima tulemine tähendab kodust väljudes otse autosse istumist, proovi andmist ja viivitamatut koju naasmist.\nSaabuge kokkulepitud kohta õigel ajal, et vältida liigset kogunemist. Riietuge vastavalt ilmale, sest valdavas kohtades on ootamine välitingimustes (info testimiskoha juures olemas). Autoga saabudes palun seisake mootor proovivõtuajaks.\nEnne proovi andmist ninaneelust palun nuusake nina. Kurguloputusvedelikust proovi andes on vajalik olla 1h eelnevalt söömata-joomata. Proovi andma tulles kandke maski.\nKas perele piisab ühest saatekirjast?\nSaatekiri on personaalne ning see vormistatakse igale inimesele eraldi. Seega, kui proovi soovitakse anda terve perega, siis on oluline, et igale inimesele on vormistatud saatekiri. Ühest saatekirjast tervele perele/leibkonnale ei piisa.\nKui saatekirjad on vormistatud kõikidele pereliikmetele, siis tuleb proovi andmiseks broneerida aeg samuti kõikidele pereliikmetele eraldi (võimalusel järjestikused ajad). Ühe broneeringuga pääseb testima vaid see inimene, kellele broneering tehtud oli.\nKuidas saan tühistada testile broneeritud aega?\nKui inimene on endale broneerinud aja koroonatestimine.ee – Patsiendile – “Broneeri aeg” kaudu, siis saab ta seda tühistada samas kohas “tühista” nupu all. Sama saatekirja raames saab ta endale uuesti sobiva aja broneerida. Kui aga aeg tühistatakse ja uut aega ei broneerita, siis liigub saatekiri kõnekeskuse ootejärjekorda, kust talle helistatakse ja pakutakse aega.\nKui aja broneering on alustatud kõnekeskusest ja inimene seda ei tühista ega ilmu kokkulepitud ajal kohale, siis uut aega sama saatekirja raames panna ei saa. Uue broneeringu tegemiseks on vajalik uus saatekiri.\nMida teha, kui ma ei jõua testima täpselt mulle antud ajaks?\nKui teil on olemas perearsti saatekiri ja on kokku lepitud testimise aeg ning koht, siis sõitke kohale ka juhul kui jõuate mõnevõrra hiljem. Teie proov võetakse ikkagi ja järjekord korraldatakse kohapeal.\nMis saab, kui mul ei ole autokasutamise võimalust või mul on liikumispuue?\nErivajadusega või autota inimestele on korraldatud koroonaviiruse PCR proovi võtmine ninaneelust või kurguloputusvedelikus kodustes tingimustes, selleks lepitakse aeg kokku.\nKui teile on tulemas mobiilne brigaad koju, helistatakse eelnevalt ja räägitakse üle täpne saabumise võimalik aeg ja teie asukoht. Palun olge kindlasti sellel päeval kodus/kokku lepitud proovi andmise kohas!\nKodus testi võtmine on kordi kulukam!\nIga koduvisiit nõuab proovivõtjalt sõiduaega, mistõttu on nad punktidest eemal ja jõuavad teenindada vähem inimesi päevas. Seetõttu on kodus testimine võimalik vaid piiratud mahus. Siinkohal palume võimalusel siiski tulla ise mobiilsesse proovivõtukohta autoga ning jätta kodus testimise võimalus neile, kes seda tõesti väga vajavad. Täname ette mõistlikkuse eest!\nMiks ma ei või tulla testima ühistranspordiga?\nAvaliku testimise raames ei ole soov eelistada autoga inimesi, vaid selline testimine on loodud tagamaks maksimaalselt võimekust testida ja samal ajal viirust mitte levitada.\nÜhistranspordiga või taksoga tulles annaksid viiruse kandjad võimaluse viiruse laialiulatuslikuks levikuks. Lisaks on autost proovi võtmine ohutum ka mobiilsetest punktides töötavatele inimestele, eelmisele ja järgmisele patsiendile, sest kokkupuude inimeste vahel väiksem ja pindadega praktiliselt puudub. Kuigi viiruse potentsiaalsed kandjad peaks vältima ühistransporti ja taksot, siis vajadusel võivad proovi andma saabuda jala.\nValitsuse kriisikomisjon on selgelt öelnud välja sõnumi: ülemiste hingamisteede haiguste sümptomitega inimesed peavad olema koduses karantiinis! See tähendab, et mitte liikuda ühistranspordiga, käia toidupoes või mujal, näidates nii üles taunitavat riskikäitumist.\nMillal ja kuidas ma saan teada testi tulemuse?\nTulenevalt Terviseametiga kokkuleppest väljastab SYNLAB Eesti labor PCR testi tulemused keskmiselt 24 tunni pärast peale proovi andmist. Positiivse SARS-CoV-2 tulemuse korral helistab saatekirjas olnud telefonumbrile kõnerobot.\nEestis määratakse jaanuarist 2022 SARS-CoV-2 saatekirja alusel SYNLABi Tallinna laboris kolmikpakett, st inimene saab ühest proovist SARS-CoV-2, A- ja B-gripi (ei eristata) ja RS-viiruse tulemuse. See ei ole riigile lisakulu.\nSaatekirjaga proovi andnud inimene näeb oma kõiki kolme tulemust Eesti isikukoodiga isikut tõendava dokumendi olemasolul digilugu.ee keskkonnas.\nTasulise teenuse puhul saab leppida kokku proovi võtnu asutusega täiendavates (lisaks digilugu.ee keskkonnas tulemuse vaatamise võimalusele) tulemuse saamise viisi (tavaliselt krüpteeritult e-posti teel).\nKõik tulemused edastatakse laborist ka saatekirja teinud perearstile, Terviseametisse ning terviseinfosüsteemi.\nKui teie proov osutub positiivseks, siis püsige kodus ja järgige perearsti eelnevalt antud soovitusi. Tervise halvenemisel võtke ühendust oma perearstiga või kutsuge kiirabi helistades 112. Eesti Perearstide Seltsi soovitused on leitavad SIIN.\nKuidas toimub haiguslehe hüvitamine?\nSelleks, et vähendada inimeste haigena tööl käimise riski ja töötajate omavastutust ning seeläbi piirata COVID-19 haiguse levikut muutub ajutiselt haiguslehtede hüvitamise kord alates 01.01.2021. Töötaja omavastutus on esimene haiguspäev, tööandja maksab hüvitist teisest viienda päevani ning haigekassa maksab hüvitist alates kuuendast päevast. Selline hüvitamise kord jätkub ka 2022. aastal. Lisainfot leiate SIIN.\nKuidas saan mina viiruse levikut takistada?\nTehke tööd kodus – ärge minge kontorisse (viige suhtlus telefoni, Skype, Teams, Zoom vms rakendusse)\nOstke targalt – mõelge enne ostud läbi, minge poodi üksi, varuge pikema aja toit\nVältige avalikku ruumi – harrastage liikumist iseseisvalt, teistest eraldatuna\nOlge sotsiaalne ainult digilahenduste abil\nJärgige rangelt hügieeninõudeid – peske käsi!\nNõudke samade reeglite täitmist ka oma pereliikmetelt, lähedastelt ja sõpradelt – vajame kollektiivset pingutust\nVaadake Terviseameti soovitusi COVID-19 kahtlusega inimesele SIIT.\nKust ma saan küsida lisainfot?\nRiigi koroonaviiruse infoliinilt 1247 saab käitumisjuhised eriolukorras toimetulekuks ja koroonaviirusega seotud küsimustes (24h, tasuta). 1247 telefoni teel pakutakse ka psühholoogilist esmaabi kõikidele abivajajatele.\nMida tähendab piiripealne tulemus?\nTulemus “Piiripealne võib viidata kahele seisundile:\nnakatumisfaasi algust, kus viiruse hulk pole veel selgelt detekteeritav, kuid viiruse hulk hingamisteedes on suurenemas ning inimene on potentsiaalselt nakkusohtlik;\nparanemisfaasi, kus inimene on hiljuti olnud nakatunud, kuid juba paranenud ja tõenäoliselt enam mitte nakkusohtlik, kuid viiruse RNA on veel madalas hulgas tuvastatav\nSellisel juhul on soovitav korrata prooviandmist umbes kahe päeva pärast. Saatekirjaga patsientidel on vajalik selleks võtta uuesti ühendust oma perearstiga uue saatekirja saamiseks. Tasuliselt testi teinutel soovitame kontakteeruda uuesti koroonaproovi võtnud teenuse osutajaga.\nKas PCR test suudab eristada nakkusohtlikke ja mittenakkusohtlikke patsiente?\nPCR test võimaldab määrata ainult viiruse geneetilise materjali olemasolu, mitte selle nakatamisvõimet. Eluvõimelise viiruse olemasolu saab määrata vaid viiruse kasvatamisega rakukultuuris, kuid see on kõrge hinna ja ajamahukuse (kulub mitu nädalat) tõttu tavadiagnostikasse sobimatu.\nSARS-CoV-2 PCR test ei võimalda täpset viiruse hulga määramist, kuid kaudselt saab viiruse hulka patsiendi proovimaterjalis hinnata Ct väärtuste kaudu.\nMis on Ct väärtus ja kuidas ta on seotud PCR testidega?\nCt (cycle threshold) on viiruse RNA paljundamistsüklite arv, millest alates loetakse konkreetse testi tulemust positiivseks. Ct väärtust aetakse segamini tsüklite arvuga, need on 2 erinevat väärtust. Madal Ct väärtus viitab viiruse suurele tasemele, mis seostub suurema nakkusohtlikkusega;\nKõrge Ct väärtus viitab viiruse madalale tasemele uuritavas materjalis, mis võib viidata:\nnakatumisfaasi algusele, kus viiruse hulk pole veel selgelt tuvastatav ja seetõttu on inimene juba potentsiaalselt nakkusohtlik;\nparanemisfaasile (infektsiooni lõpule), kus inimene on hiljuti olnud nakatunud ning tema nakkusohtlikkus võib olla juba vähenenud\nCt väärtus ei ole vastuse osa. See kuulub testi tehniliste andmete hulka, mitte ei ole vastuse osa ega valideeritud kliiniliseks kasutamiseks.\nCt väärtused ei ole standardiseeritud ja laborites kasutatavate erinevate testidega võime saada samast proovimaterjalist erinevad väärtused.Seetõttu ei ole nende võrdlemine ja ainult selle alusel järelduste tegemine kliiniliselt põhjendatud.\nLaborid ei väljasta valetõlgenduste vältimiseks Ct väärtusi. See otsus põhineb erialaseltside (ELMÜ, EIS) ja Terviseameti konsensusotsusel.\nKuidas käib SARS-CoV-2 tulemuste interpretatsioon SYNLAB Eesti laboris?\nTestis kasutatav Ct väärtus on määratud testi tootja poolt ning põhineb uuringutulemustel.\nSYNLAB Eesti Tallinna laboris määratakse SARS-CoV-2 RT-PCR meetodil, kasutades ThermoFisher TaqPath COVID-19 CE-IVD RT-PCR reaktiive. Nimetatud reaktiivides on kasutusel SARS-CoV-2 kolme geeni N, S ja ORF1ab tuvastamine. Positiivseks loetakse vastavalt tootjapoolt ette nähtud reeglitele proovimaterjalid, milles kinnitatakse vähemalt kahe geeni leidu. Lisaks Ct väärtusele arvestatakse tulemuse hindamisel ka RFU väärtust (suhteline fluorestsentsi ühik) ning amplifikatsioonikõvera tõusu.\nTootjapoolne täpsem info SIIN.\nLisaks on SYNLAB Eesti edukalt teostanud võrdluskatseid WHO referentslaboriga ning osaleb regulaarselt mitu korda aastas rahvusvahelistel võrdluskatsetel.\nMetoodika on verifitseeritud laboris ning akrediteeritud Eesti Akrediteerimiskeskuse poolt. Laboril on Terviseameti poolt väljastatud laborimeditsiini eriala tervishoiuteenuste osutamiseks luba.\nKuidas kommenteerida väiteid, et enamik PCR positiivsetest on jääkpositiivsed ning pole nakkusohtlikud?\nPatsiendi nakkusohtlikkus sõltub mitmest tegurist: kui suures koguses esineb viirust hingamisteedes, kui palju viirust ta eritab (kas hingab rahulikult või laulab/aevastab), kas kasutab ettevaatusabinõusid (mask, distants) jne. Laboris analüüsitakse viiruse olemasolu hingamisteedes. Nagu eelpool selgitatud, siis PCR nakkusohtlikkust otseselt ei määra. Nakkusohtlikkust on püütud ligikaudselt hinnata korreleerides Ct väärtusi viiruse kultiveerimisega rakukultuuris.\nVäide, et suur osa PCR positiivsetest on nn jääkpositiivsed ja pole nakkusohtlikud, võib kehtida vaid teatud piiratud patsiendigruppides (näiteks seires testides juhuslikke inimesi). Diagnostilisel eesmärkidel laborisse saadetud uuringutest on valdaval enamikul (ca 90%) väga kõrged viirusehulgad, mis viitavad nakkusohtlikusele. Vaid alla 5% juhtudest võiks oletada madalat nakkusohtlikkuse taset (kasutatud Jaafar al 2020 a uuringu andmeid ning SYNLAB Eesti proovide statistikat).\nVõimalus, et inimene on küll PCR positiivne, aga mingi tõenäosusega pole ehk nakkusohtlik, ei tohi olla argument isikukaitsevahenditest keeldumiseks või muude reeglite eiramiseks.\nMida arvavad Ct väärtustest infektsioonhaiguste arstid ja laboriarstid?\nNagu ka iga muu analüüsi korral, tuleb testi tulemust, sh Ct väärtust, hinnata kliinilises kontekstis (sümptomite olemasolu, nende tekkest möödunud aeg ning vajadusel lisauuringute, nt antikehade, tulemused) ja ei tohi automaatselt otsustada patsiendi nakkusohtlikkuse üle. Lõplik tulemuse tõlgendamine jääb raviarstile, kes eelnevat arvestades otsustab, kas patsient vajab isoleerimist või võib olla tegemist läbi põetud infektsiooniga.\nOluline on märkida, et Ct väärtused ei erine sümptomaatilistel ja asümptomaatilistel patsientidel. Asümptomaatilistel patsientidel on keerukas hinnata täpset nakkusohtliku perioodi algust.


Uus juht: Rail Baltic elab praegu justkui kuldajastus - ärileht.ee\nRB Rail AS-i nõukogu ja Rail Balticu ühisettevõtte tegevjuht ja juhatuse esimees Timo Riihimäki arvab, et Soome kaubakäitlejatel on Rail Balticu vastu huvi, sest mööda raudteed saab kaupa kiiremini transportida kui meritsi.Priit Simson\nSoomlane Timo Riihimäki peab võitma Rail Balticu intriigid ja tööks vajalikku „auru üleval hoidma”.\nMart Helme väljend, et Rail Balticu pooldajad on põmmpead, ei heiduta vastset raudteejuhti.\nFinnairi endine asepresident teab, mis paneb soomlased Tallinnast rongiga Euroopasse sõitma.\nEelmise aasta lõpp kujunes Rail Balticule kriitiliseks, sest oma karismaga lätlaste ja eestlaste südamed võitnud Baiba Rubesa, projekti juht, kritiseeris teravalt nii selle aeglast edenemist kui ka organisatsiooni toimimist. Mida teie nende kriitikanoolte kohta arvate?\nMa võin kahtlusteta öelda, et sellise mahuga projekt on suur ja keeruline kompleks. Tuleb aru saada, et tegemist on ebatavalise rahvusvahelise ettevõtmisega, kus kolm Balti riiki – tulevikus loodetavasti ka Soome – on sama eesmärgi nimel jõud ühendanud.\nRubesa juhtis tähelepanu olulistele hilinemistele eesmärkide saavutamises. Kuidas suudetakse Rail Baltic siiski õigel ajal valmis ehitada?\nMe hoiame, nagu Soomes on tavaks öelda, auru üleval ja teeme endiselt kõik, et raudtee valmiks 2026. aastaks. Nii suurtes projektides on alati riske, mida ei saa ignoreerida. Tähtaegadest kinnipidamine on üks risk. See tähendab, et me peame oma töös mitut asja, nagu näiteks projekteerimistööd, tegema ehitamisega samal ajal.\nMis on praegu Rail Balticu juhtimises ja teostamises kõige kriitilisemad kohad?\nRail Baltic elab praegu justkui kuldajastus, sest kõik kolm Balti riiki toetavad seda projekti täielikult ning Soome ja Poola valmistuvad liituma.\nKõige tõsisem töö käib praegu maade ostmisega ja projekteerimisega. 2020.–2021. aastal peame valmis saama kõik olulisemad projekteerimistööd ja alustama igas Balti riigis ehitustöid. Samal ajal peame olema usaldusväärsed nii kohalike inimeste kui ka Euroopa Komisjoni silmis, et tagada järgmise etapi finantseerimine.\nMe peame lõpule viima pooleliolevad uuringud ning samuti raudtee opereerimiskava, äriplaani ja taristu haldamise kava. Samuti vajab tähelepanu riikide koostöö, sest meiega ühineb Soome. Projekt peab edasi liikuma seatud tähtaegade järgi.\nLUGEJA KIRI | Raudteeõnnetused juhtuvad, sest ikka loodab keegi, et „äkki lipsan läbi”\nTranspordiinsener laibatänitajate vastutusest: Jüri Aarma õnnetuses olid süüdi ka...


Autoralli MM-sarja punktiseis: Tänak jätkab liidrina, Ogier tuli kõvasti lähemale - WRC - Autoralli MM 2021 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nAutoralli MM-sarja punktiseis: Tänak jätkab liidrina, Ogier tuli kõvasti lähemale\nTürgi ralli teinepäev. FOTO:SANDER ILVEST/POSTIMEES FOTO: Sander Ilvest\nSel nädalavahetusel sai autoralli MM-sarjas sõidetud hooaja 11. etapp Türgis. Rallivõidu võtnud Sebastien Ogier tõusis punktitabelis teisele kohale, olles nüüd liidrist Tänakust maas vaid 17 punktiga.\nMM-sarjas jääb pärast Türgi rallit sõita veel vaid kolm etappi - esmalt suundutakse Walesi, seejärel Katalooniasse ning hooaeg lõpetatakse Austraalias.\nEnne kolme viimast etappi jätkab liidrina Tänak, kuid kuna Türgi rallil tuli laupäevasel võistluspäeval katkestada, õnnestus eestlasel teenida vaid viis punkti punktikatselt. Ogier seevastu sai rallivõidu kõrval ka 3 punkti punktikatselt ja vähendas nii vahet vaid 17 punktini. Thierry Neuville leppis Türgi rallil alles 8. kohaga, punktikatselt sai ta lisaks 4 punkti ehk Türgi ralliga teenis ta juurde 8 punkti.\nOtt Tänak - 210\nSebastien Ogier - 193\nThierry Neuville - 180\nAndreas Mikkelsen - 94\nKris Meeke - 86\nEsapekka Lappi - 80\nElfyn Evans - 78\nHyundai - 314\nToyota - 295\nCitroen - 259\nM-Sport - 184


Politsei nädalavahetuse ülevaade: Purjus roolikeerajad ja lõvilt varastatud sall\nNädalavahetusel pöörduti politsei poole 14 teatega, millest neljal juhul anti teada toimunud liiklusõnnetusest, kus inimesed vigastada ei saanud ja kahel juhul tänaval magavatest alkoholijoobes isikutest, kes võivad külma tõttu sattuda ohtu. Isikud toimetati politsei arestikambrisse kainenema.\nTeada anti ka ühevargusest. Nimelt ööl vastu 25.veebruari varastati Kuressaare raekoja trepi kõrval asuvalt lõviskulptuurilt sinimustvalge sall, mis oli sinna kaunistuseks pandud riigi sünnipäeva puhul. Salli varastanud isik tuvastati pealtnägijate abiga ning varastatud sall pandi politsei poolt juba samal öö lõviskulptuurile tagasi. Teo toimepanija suhtes alustati väärteomenetlus.\n25.veebruaril kella 01.57 peatati Risti-Virtsu-Kuivastu-Kuressaare mnt 126 sõiduauto Volkswagen edasine liiklemine, kuna autot juhtinud meesterahvas oli mootorsõidukit juhtima asunud lubatud alkoholi piirmäära ületavas seisundis.\n25.veebruari päeval teostas politsei mitmel poolt Saaremaal reidi kõik puhuvad, mille käigus kontrolliti kokku 270 autojuhi tervislikku seisundit. Ka selle reidi käigus tuli edasine sõit katkestada ühel autot juhtinud meesterahval, kes juhtis samuti mootorsõidukit lubatud alkoholi piirmäära ületades.\nMõlema meesterahva suhtes alustati väärteomenetlused, mille eest on seadusega ettenähtud karistuseks rahatrahv kuni 1 200 eurot, arest või sõiduki juhtimisõiguse äravõtmisega kuni kaheteistkümne kuuni. Lisaks karistusele võib kohus süüteo toimepanemise vahendi, ehk auto konfiskeerida.\nLisatud: 25.02.2018 / 17:50\npidu algab superalkost ja lõpeb kinnimajas või halvemal juhul su\nLisatud: 25.02.2018 / 22:04\nilus naine kodus


tolmulesta allergia – Lisandro\nAevastamine, nohu, sügelev, punetus või vesised silmad; ninakinnisus; sügelev nina, suulagi või kõri postnasaalne tilguti; köhaga Näo surve ja valu paistes sinine värvi naha all oma silmad; In laps, sagedased ülespoole hõõrudes nina\nTOLMULESTAALLERGIA põhjustatud sümptomite põletik nina hulka\nKui teie tolmulestaallergia aitab astma, siis võib esineda ka\nTolmulesta allergia võib ulatuda kergest kuni raske. Kerge puhul tolmulesta allergia võib põhjustada aeg-ajalt nohu, vesised silmad ja aevastamine. Rasketel juhtudel haigus võib olla pidev (krooniline), mille tulemuseks on püsiv aevastamine, köha, ummikud, näo surve või raske astmahoo.\nMõned märgid ja sümptomid tolmulestaallergia, nagu nohu või aevastamine, sarnanevad külmetushaiguse. Vahel on raske aru saada, kas teil on külm või allergia. Kui sümptomid püsivad kauem kui üks nädal, siis võib olla allergia.\nKui teie nähud ja sümptomid on tõsised – nagu raske ninakinnisus, unehäired või vilistav hingamine – pöörduge arsti poole. Hankige erakorralist arstiabi, kui hingeldus või õhupuudus kiiresti halveneb või kui sa oled hingeldus minimaalse aktiivsusega.\nHingamisraskused; rinnus või valu; kuuldav vilistamine või vilistav heli, kui väljahingamise; unehäired tingitud õhupuudus, köha või hingeldus; Bouts köha või vilistav hingamine, mis halvendavad hingamisteede viirus nagu külma või gripp\nPrevious Previous post: Toimetulek vähi diagnoosi\nNext Next post: doksütsükliin (suukaudne) ettevaatusabinõud


Kodutus — kus on selle juured?\nÄrgake! | 8. detsember 2005\nARTIKLI KEEL albaania amhara eesti hiina (kantoni/lihtsustatud) hiina (kantoni/traditsiooniline) hiina (mandariini/lihtsustatud) hiina (mandariini/traditsiooniline) hispaania hollandi horvaadi ibo iloko indoneesia inglise itaalia jaapani korea leedu läti njandža (Malawi) norra poola portugali (Brasiilia) prantsuse rootsi rumeenia saksa slovaki sloveeni soome suahiili taani tai tsvana türgi tšehhi ukraina ungari vene\nKodutus – kus on selle juured?\n„KOGU maailmas on üle saja miljoni kodutu,” annab ÜRO teada. Kui see arv on õige, siis pole umbkaudu igal kuuekümnendal inimesel korralikku katust pea kohal. Kuid probleemi tegelikus ulatuses on raske selgusele jõuda. Miks?\nMaailma eri paigus antakse kodutusele isesuguseid määratlusi. Probleemi uurijate vaatenurk ja eesmärk mõjutab ka nende määratluse laadi. Nende kasutatav määratlus mõjutab omakorda seda, milliseid statistilisi andmeid nad avaldavad. Niisiis on probleemist korralikku ülevaadet saada raske, kui mitte võimatu.\nÜRO Inimasustusprogrammi avaldatud raamat „Strategies to Combat Homelessness” defineerib kodutust kui seisundit, „kus inimesel puudub nõutaval tasemel peavari. See hõlmab kõike, mis jääb allapoole taset, mida võiks pidada rahuldavaks” selles ühiskonnas, kus kodutu elab. Kodutute hulka võidakse arvata nii need, kes elavad tänaval või lagunenud või mahajäetud hoonetes, kui ka need, kes võivad leida peavarju lihtsates öömajades, ning need, kes leiavad ajutise ulualuse sõprade juures. Samas uurimuses nenditakse, et igal juhul „osutab inimese kodutute hulka liigitamine sedalaadi olukorrale, kus ohvri heaks on vaja midagi ära teha”.\nHinnanguliselt on umbes 40-miljonilise elanikkonnaga Poolas 300 000 kodutut. Kui palju neid täpselt on, ei tea mitte keegi, sest nende elukoht pole registreeritud ning nad liiguvad paigast paika. Arvatakse isegi, et tegelik arv läheneb poolele miljonile!\nKuna kodutus on nii laialt levinud, tead ehk ka sina kedagi, keda see on tabanud. Seoses kodutuse valuprobleemiga kerkib rida küsimusi. Miks on need inimesed jäänud korraliku peavarjuta? Kuidas nad hakkama saavad? Kes neid aitab? Mida toob kodututele tulevik?\nSabrina on üksikema New Yorgi vaesest Harlemi linnaosast. * Pärast kümnendat klassi jättis ta kooli pooleli. Praegu elab ta koos oma kolme väikse lapsega pikaajaliste kodutute varjupaigas, mida linn ülal peab. Ta jagab ühe magamistoaga korterit oma kolme pojaga vanuses kümme kuud, kolm aastat ja kümme aastat. Nõnda hoolitseb linn inimeste eest, kel pole muud kindlat elupaika.\nSabrina kolis ema korterist ära kümme aastat tagasi. Sellest ajast saadik on ta elanud oma peigmehe juures, peatunud sõprade ja sugulaste pool ning viletsamatel aegadel kasutanud linna varjupaiku. „Vahetevahel olen teinud tööd, suuremalt jaolt pununud inimestele raha eest patse,” sõnab Sabrina, „kuid põhiliselt olen elatunud sotsiaalabist.”\nKõlab paradoksaalselt, aga Sabrina tõelised hädad, nii nagu ajakirjas „Parents” neid ära tuuakse, said alguse siis, kui ta leidis korraliku töö hotelli toateenijana. Seal töötades teenis ta liiga palju selleks, et teda oleks võidud arvata sotsiaalabi vajajate hulka, kuid liiga vähe selleks, et katta eluasemele, toidule, rõivastele, transpordile ja lastehooldusele kuluvaid väljaminekuid. Seetõttu tekkis tal raskusi üüri maksmisega ning majaomanik püüdis teda välja tõsta. Lõpuks tuli Sabrina töölt ära ja kasutas hädaabivarjupaika, kuni sai praeguse ulualuse.\n„Kõik see on lastele rängalt mõjunud,” lausub Sabrina. „Vanim poeg on juba kolmes eri koolis käinud. Ta peaks olema viiendas klassis, aga viidi üks klass tagasi. ... Oleme pidanud nii palju kolima.” Nüüd taotleb Sabrina munitsipaalkorterit.\nInimesele, kel pole üleüldse paika, kuhu minna, võib Sabrina tunduda õnneseenena. Ent kaugeltki mitte kõik kodutud ei pea elu varjupaigas oma päästerõngaks. Nagu mainib Poola sotsiaalabikomitee, on neid, keda „hirmutavad varjupaikades kehtivad reeglid ja distsipliin”, mistõttu nad pakutava abi tagasi lükkavad. Näiteks peavad need, kes elavad kodutute võõrastemajades, tegema tööd ning hoiduma alkoholist ja uimastitest. Sugugi mitte igaüks pole valmis neile reeglitele alluma. Nii võibki kodutuid sõltuvalt aastaajast leida magamas raudteejaamades, trepikodades ja keldrites, aga ka pargipinkidel, sildade all ning tööstusrajatistes. Taolist pilti võib näha kõikjal maailmas.\nÜhes selleteemalises raamatus tuuakse välja hulk kodutust soodustavaid tegureid Poolas. Nendeks on muu hulgas töökohakaotus, võlad ja perekonnaprobleemid. Elukohti napib eakatele, puuetega inimestele ja HIV-nakatunutele. Paljudel kodututel on psüühilisi ja füüsilisi tervisehädasid või probleeme sõltuvusainetega, eeskätt alkoholiga. Valdav osa kodututest naistest on oma mehe maha jätnud – või tema juurest põgenenud – või siis kodunt välja visatud või prostitutsiooniga seotud olnud. Paistab, et iga juhtum on isemoodi kurblugu.\nSotsiaalmajanduse spetsialist Stanisława Golinowska ütleb: „Kodutust pole siin [Poolas] tegelikult mitte keegi endale omal tahtel valinud. ... Pigem on selle taga rida läbikukkumisi, mis on viinud kokkuvarisemiseni ja elutahte kadumiseni.” Kodutus paistab tabavat neid, kes mitmesugustel põhjustel pole suutelised oma probleeme ise lahendama. Näiteks on mõningad vangist vabanenud leidnud eest vandaalide purustatud kodu. Mõningad on korterist välja tõstetud. Paljud on kaotanud peavarju loodusõnnetustes. *\nUuringu põhjal selgub, et ligikaudu pooled Poolas küsitletud kodututest olid kunagi perekonnainimesed ja elasid abikaasaga koos, ehkki tihtilugu oli perekonnas probleeme. Enamik neist oli kodunt välja visatud või siis sunnitud sealt äärmiselt suurte raskuste tõttu lahkuma. Vaid 14 protsenti oli omal vabal tahtel kodunt lahkunud.\nOsa kodututest suudab pärast mõningat aega varjupaigas viibimist taas ise oma eluga hakkama saada ning elupaiga leida, osa aga olukorrast nii kergesti välja ei tule. Neist saavad kroonilised kodutud osalt seetõttu, et nad on kas vaimselt või füüsiliselt haiged, tarvitavad sõltuvusaineid, on minetanud töötahte, on viletsate tööharjumustega või puuduliku haridusega – või siis on tegemist sedalaadi tegurite ühismõjuga. Ameerika Ühendriikides elab umbes 30 protsenti kodututest sisse-välja rütmi järgi, mida üks mittetulundusorganisatsioon nimetab „kodutussüsteemiks” – süsteemiks, mis hõlmab varjupaiku, haiglaid ja kahjuks ka vanglaid. Väidetavalt kulub selle süsteemi alaliste sõltlaste peale 90 protsenti kodutuse probleemi lahendamiseks eraldatavatest riiklikest ressurssidest.\nMillist abi saavad kodutud?\nMõned varjupaigad pakuvad teenuseid eesmärgiga aidata inimestel kodutuelust välja rabeleda. Aidatakse taotleda sotsiaalabi, rahalist toetust muudest allikatest või õigusabi ning toetatakse perekonnasidemete taastamist või luuakse võimalusi põhioskuste omandamiseks. Londoni noortekeskused annavad nõu toitumise, söögitegemise, tervete eluviiside ja tööleidmise küsimustes. Nõustamise sihiks on kasvatada inimestes enesest lugupidamist ja motivatsiooni ning aidata neil iseseisvamaks saada, nii et nad oleksid suutelised ise endale kodu leidma ja ka seda hoidma. Selline abi on kahtlemata kiitust väärt.\nParaku ei paku varjupaigad sugugi mitte alati kodututele sellist abi, mida nad kõige enam vajaksid. Varssavi kodutu Jacek räägib, et varjupaigaelu ei valmista oma asukaid ette eluks väljaspool. Tema arvates kipub sealsetel elanikel kujunema välja „väärastunud mõttemall”, sest nad seltsivad ja ajavad juttu peaaegu eranditult vaid omavahel. Ta sõnab: „Varjupaigast, mis isoleerib meid välismaailmast, saab justkui täiskasvanute lastekodu.” Tema meelest on paljude asukate mõtlemine paigast ära.\nPoolas tehtud uuringust selgub, et kõige valulikum emotsioon, mis kodutuid valdab, on üksindus. Tingituna rahalistest raskustest ja madalast sotsiaalsest seisundist, kalduvad kodutud pidama end väärtusetuks. Mõningad hakkavad jooma. Jacek ütleb: „Omamata mingit lootust paremusele, kaob paljudel meist tasapisi veendumus, et me saame oma täbara olukorra parandamiseks midagi ette võtta.” Nad tunnevad häbi oma välimuse, vaesuse ja abituse pärast ning lihtsalt fakti pärast, et nad on kodutud.\n„Ükskõik, kas jutt käib Bombay [Mumbai] ja Calcutta tänavaasukatest, Londoni tänavatel magavatest kaltsakatest või Brasiilia tänavalastest,” ütleb rahvastikuküsimuste spetsialist Francis Jegede, „on kodutute olukord liiga ränk ja kurb, et sellele mõeldagi, rääkimata veel selle kogemisest.” Seejärel lisab ta: „Olgu selle nähtuse põhjus või põhjused millised tahes, jääb ikkagi küsimus, miks on nii, et maailm paistab kogu oma rikkuse ja tarkuse ning tehnoloogiliste teadmiste juures olevat võimetu kodutuse probleemi lahendama?”\nOn ilmselge, et kõik kodutud vajavad abi – mitte ainult füüsilist abi, vaid abi, mis kosutaks nende südant ja tugevdaks vaimu. Sedalaadi abi võib anda inimestele jõudu vaadata näkku paljudele kodutuse taga olevatele probleemidele ja neist üle saada. Ent kust võivad kodutud sellist abi leida? Ja mis annab lootust, et kodutuse kurblugu vajub alatiseks minevikku?\n^ lõik 8 Osa selles artiklis toodud nimesid on muudetud.\n^ lõik 15 Miljonid inimesed on olnud sunnitud kodu maha jätma poliitiliste rahutuste või relvastatud konfliktide tõttu. Nende täbarat olukorda käsitletakse „Ärgake!” artiklisarjas „Kas pagulased leiavad endale kunagi kodu?”, 22. jaanuar 2002.\nÄäretu vaesuse tagajärjed\nIndia linnatänavatel elab sadu tuhandeid inimesi. Värskete hinnangute järgi veedab ainuüksi Mumbai tänavatel oma elu umbes 250 000 inimest. Nende ainsaks ulualuseks võib olla vaiade ja lähedalasuvate rajatiste vahele tõmmatud presenditükk. Miks nad elavad siin, aga mitte võrdlemisi odavates majades linna äärealadel? Sellepärast, et nende töö väikekaupmeeste, rikšavedajate või utiilikogujatena eeldab linnakeskuse lähedalolu. „Neil pole muud võimalust,” kirjutab väljaanne „Strategies to Combat Homelessness”. „Vaesuse sunnil nad lihtsalt ei saa kulutada üürile midagi, mille eest võiks osta toitu.”\nLõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis elab raudteejaamas ligikaudu 2300 meest, naist ja last. Nad magavad raudteeplatvormidel, asemeks tekiräbal, või pappkastis. Enamikul pole ei tööd ega ka lootust seda leida. Kõikjal linnas elab samal kombel tuhandeid inimesi. Neil pole ei vett, tualetti ega elektrit. Sellistes oludes levivad haigused jõudsasti.\nSelle kahe inimrühma ja veel paljude nendetaoliste kodutusel on selge põhjus – ääretu vaesus.\nSeoses küsimusega tagada kõigile elupaik toob ÜRO Inimasustusprogrammi raamat „Strategies to Combat Homelessness” välja terve rea vajakajäämisi praeguses sotsiaalses, poliitilises ja majanduslikus elukorralduses. Mainitakse järgmist:\n● „Kodutusega seonduvaks põhiprobleemiks jääb valitsuste suutmatus eraldada vajalikul määral ressursse, tagamaks täiel määral õigust rahuldavale eluasemele.”\n● „Puudulik seadusandlus ja ebatõhusad planeeringud ähvardavad ... põhjustada vaese enamuse eluasemega varustamise osas täieliku kaose.”\n● „Kodutus on tõend eluasemekulude ja -tulude ebaõiglasest jaotamisest ühiskonnas.”\n● „Kodutuse kriis on kulminatsiooniks poliitikale, mis on kas ignoreerinud või alahinnanud majanduslike muudatuste, taskukohaste eluasemete puudumise, süveneva uimastite kuritarvitamise ning füüsiliste ja vaimsete terviseprobleemide laastavat mõju kõige haavatavamatele ... ühiskonnakihtidele.”\n● „Valitseb pakiline vajadus parandada toimetulekuraskustes inimestega tegelevate spetsialistide väljaõpet. Kodututesse, eriti just tänavalastesse, tuleks suhtuda kui potentsiaalsesse, alles rakendamata ressurssi, aga mitte kui ühiskonnal lasuvasse koormasse.”\nMehhiko ema koos oma kahe tütrega kerjamas\nLõuna-Aafrika Vabariigis Pretorias on endine raudteejaam muudetud kodutute varjupaigaks\nVasakul: © Gerd Ludwig/Visum/Panos Pictures; keskel © Mikkel Ostergaard/Panos Pictures; paremal: © Mark Henley/Panos Pictures\nJaga Jaga Kodutus — kus on selle juured?\ng05 8/12 lk 4-8\nKodutus — üleilmne probleem\nKodutus — milline on lahendus?\nPuuded ei takista mind\nKas Jumal eelistab üht rahvast teisele?\nVeidi purpuri ajaloost\nMuistsed kalmud paljastavad iidseid uskumusi\nTekst Väljaannete allalaadimisvõimalused AJAKIRJAD 8. detsember 2005\nJaga Jaga AJAKIRJAD 8. detsember 2005\nAJAKIRJAD 8. detsember 2005


Vuukide ja soonte remont - BetoniPlast\nVuukide ja soonte remont\nKuna betooni maht muutub temperatuuride ja niiskuse sisalduse muutumisega, tehakse põrandaplaatidesse mahukahanemisvuugid, et vältida põrandaplaadi kahanemisest tekkivat juhuslikku pragunemist. Levinud probleemiks on kahanemisvuukide ja soonte servade purunemine.\nPõhjusteks võivad olla tõstuki või laaduri ratta ülesõitmisest tekkiv löök soone tahaserva, ebapiisav betooni tugevus, väga suured koormused, kulumine jne.\nVuukide remondiks on erinevaid võimalusi. Kõiigepealt peaks selgeks tegema võimaliku vuugi / soone liikumise tulevikus. Kui tegemist on ilmastiku käes oleva alaga, kus muutuvad nii niiskus, kui ka temperatuurid, siis võib eeldada, et vuugi / soone erinevad pooled hakkavad erinevalt liikuma. Sellisel juhul kasutada kindlasti elastseid ühendusi (näit. GI 161 elastne vuugitäitevaik). Juhul, kui on tegemist siseruumidega, kus on püsiv temperatuur ja niiskus või betoon on kaitstud niiskuse imendumise eest nii alt, kui pealt, siis saab peale täielikku niiskuse väljakuivamist (5-10 aastat) ka sooned jäigalt ühendada.\nMida väiksem on vuuk, seda väiksem on ratta üleveeremisel tekkiv löök vuugi teise serva. Samas peab liikuvate vuukide korral arvestama maksimaalse kokkutõmbumise ja paisumisega, ehk täitmisel elastne materjal vuugis peab olema piisava mahuga, et kaasa venida ja kokku surutud saada.\nSuuremate lagunemiste korral on odavam kasutada tsemendi baasil tooteid.\nVuukide servade taastamiseks sobivad lahendused:\nTsemendi baasil tooted: jootebetoonid V1/10, V1/50, V2/10 kiire, V2/40 kiire, VB ja VT seeria superkiire.\nVaikude baasil tooted: PAGEL EH2, PAGEL EH192)\nMahukahanemisvuugi remondi üks võimalustest on selline:\nvuuk puhastatakse ja täidetakse remondiseguga (kas tsemendi või vaikude baasil)\npeale kivinemist lõigatakse vuugi keskele uus soon, mis on laiusega vastavalt eeldatavale plaatide liikumisele.\nvuugi sisse paigaldatakse tõke, et elastne materjal ei vajuks vuugist läbi ja täidetakse kas GI 161 elastse vaiguga või spetsiaalse mastiksiga.\nKui võib eeldada, et põrandaplaatide liikumisi ei toimu ehk mahukahanemine on lõplikult toimunud ja temperatuurid/niiskused on ühtlased, siis võib ka plaadi jäigalt kinni panna.\nJahedate temperatuuridega, miinuskraadidel ja külmhoonetesse sobilik kasutada TECMA PAINT MRRE


Karin T. – Otsivad tööpakkumisi lapsehoidjana – Pere24.ee\nTallinn22 a4 a kogemust\nMinu nimi on Karin. Olen alati lastega hästi läbi saanud. Suveti töötan lastelaagris ja olen kasvataja osakutse läbinud. Esmaabi koolitus on ka olemas. Töötan graafiku järgi juuksurina ja oleksin väga huvitatud lisatööst lapse või loomahoidjana. Vajan oma argipäeva veidi vaheldust. Olen aktiivne ja käin meeleldi väljas jalutamas ja kokata meeldib ka. Olen väga paindlik ja spontaanne. Kodus on mul kaks armas kiisut kes käituvad nagu kutsikad, hästi sõbralikud ja pai-maijjad!\nElan korteris, Tallinnas, põhja-Tallinna linnaosas. Oman autolube ja saan ilusti liikuda linnapiires. Oma autot mul ei ole, enamasti sõidan bolt drivega või citybeega :)\nKui oled huvitatud minust lähemalt siis võta julgelt yhendust. Vastan kysimustele avatult!\n0 soovitajat viimati külastas 48 p tagasi\nKogemus: 4 a\nInstitutsioon: Soomes koolis käinud


Koduõpe: puud ja viljad • Minu perspektiiv\nby MINUPERSPEKTIIV\t| Posted on 17.10.2021 21.10.2021\nSeptembri lõpp-oktoobri algus. Väikemees on 38-elukuud ja Rõõmupall 14-elukuud.\nSelle teema käigus tegime järgnevat:\nRõõmupallil sinise värviga tutvumine\nVäikemehel tutvumine puu osade, puu elutsükli ja viljadega\nBotaanika teema on minu jaoks väljakutse, sest.. 3-aastasele puude teema huvitavaks teha, kui endalegi on see teema .. võõras. See teema kestis meil päris pikalt. Alustasime viljadest, sest kellele siis puuviljad ei maitseks?!\nKõigepealt lugesime vastavaid raamatuid. Juhtisin tähelepanu just sellele, kus viljad kasvavad: kas mulla sees, põõsa küljes, puu otsas jne. Aga arvestades, et tegu on ikkagi 3-aastasega, siis liiga kõrgeid ootusi ma ei seadnud. Pigem selline sissejuhatus. Millised olid lemmikraamatud?\nMõlema lemmikuks oli kahtlemata “Baby goes to Market” (raamatukogust). Aga väga palju lugemist on saanud ka klapiraamat “Busy Day Chef”, “Not Lost”, “Miks sa ei õitse”, “Handa’s Surprise” ja “Fruit”. Ja no Teedu ja Peedu raamatud on ka lemmikuks, aga neid loeb Väikemees Steniga, sest need on nii detailsed ja mina soome keelest aru ei saa. 🤦🏼♀\nMaitsesime erinevaid õunu: enne söömist palusin 3-aastasel Väikemehel ennustada, milline õun võiks olla kõige maitsvam. Sõime väga-väga palju õunu.\nErinevaid puuvilju süües juhtisin tähelepanu sõnavarale: koor, seemned, viljaliha. 1-aastase puhul pigem sellele, mis puuviljaga on üldse tegu.\nkuivainete tõstmine kulbiga, makaronide tōstmine, köögis tõstmistegevused\nNöörimismäng oli samuti üheks lemmikuks. See siis aitab lapsel käelist osavust arendada. Aitasin tal õuna hoida ja siis tema pistis röövikut. Ja kui ma parasjagu ei aidanud, siis talle meeldis sellega ka lihtsalt mööda tuba ringi tuiata.\nKääridega lõikamine, augustamised.\nTõstmistegevus pintsettidega. Millegi pärast ei huvita teda eriti pintsettidega tõstmised, ent samas oli see tal üks lemmik tegevusi. Talle meeldis puuvilju sinna sisse toppida ja hiljem neid välja lükata. (Puuviljad on pärit Learning Resources pie mängust)\nKui varasemalt on 3-aastane Väikemees olnud tõeline kunstigurmaan, siis viimasel ajal kunstitööd talle enam huvi ei paku. Ei teagi miks. Siiski ühe rebimise ja liimimisega kunstitöö kahe peale tegime: mina rebisin ja tema kleepis.\nPuude kohta käiva sõnavara jaoks 1) lugesime vastavaid raamatuid ning 2) Väikemees sai panna ka Montessori puupuslet.\nRaamatud meeldisid pigem mulle. Kuigi seal oli ülimalt hästi selgitatud puu elutsükkel, siis millegi pärast Väikemees neid mitmeid kordi lugeda ei tahtnud. 🤷♀\n2) Pusled olid hitt nagu tavaliselt. Puslet pannes rääkisin ja küsisin, et kus on juur, tüvi, puuharud, lehed ja palusin tal ka ise nimetada. Seda kõike hästi vabas vormis, jutu käigus. Pusle ostsin Sirenast. 3-aastase jaoks on see raskuselt väljakutsuv. 😉\nPuu elutsüklit õppisime läbi mitme vahendi:\nmagnetkaartide: nii seemnest õunaks kui ka seda, kuidas taim üldse kasvama hakkab\nKuigi allolev oli mõeldud kevadeks, siis Väikemees leidis need kapist ja väga soovis, et neid juba nüüd uudistaksime. Igal juhul aitas erinevate taime arenguetappide järjekorda panek mõista taime kasvamist. Sama tegime ka ülevaloleva õunapuuga.\npusle. Järgnev oli tõeline lemmik:\nElus ja eluta maailma kategoriseerimiseks lugesime järgnevat raamatut:\nSeal väga hästi selgitas, mis ja miks on elus ja mis ei ole. Eraldi sorteerimise tegevust me ei teinudki, sest koos arutlemisest juba piisas: ta sai päris hästi sellest kontseptsioonist aru.\n1-aastane Rõõmupall tutvus sinise värviga:\nKäisime sinises vannivees\nmängisime sinise plastiliiniga\nvärvisime erinevate sinist värvi kunstivahenditega\nsinist värvi tupsude panek smuutitopsi. Meeldis nii neid tupse kallata ühest kohast teise kui ka topsi sisse pista.\nSelline see meie sinise, puude ja viljade teema oligi. Siiski järgneva nädala teema: sügis ja lehed oli üpris sujuv üleminek. Postitus leitav siin.\n13.-15.elukuul 3-4-aastaselt Meie koduõpe: tegevused väikelapsega Oktoober


Tallinna Elcoteq peab kriisikoosolekut - Äripäev\nTallinna Elcoteq peab kriisikoosolekut\n05. august 2011, 16:19\nAnne Oja 05. august 2011, 16:19\nElcoteq Eesti ASi tegevjuht Jan Kotka ütles vastuseks Äripäeva kommentaaripalvele, et ettevõttes toimub praegu kriisikoosolek.\nKotka märkis, et ta ei saa täna ametlikku kommentaari anda, kuna on reede õhtu ja peakorterist pole seetõttu lootust saada toimuva kohta täiendavat infot. Kotka avaldas samas lootust, et tal õnnestub infot saada ja kommentaari anda esmaspäeval.\nElcoteqi juhatuse esimees Jouni Hartikainen astus täna tagasi, kuna tal puudub võimekus juhtida ettevõtet ja objektiivselt kaitsta kõigi aktsionäride huve seoses laenuandjate hiljutise tegevusega, vahendas Hugin online.\nLaenuandjad on blokeerinud mitmed Elcoteqi pangakontod ja pidanud kinni klientide maksed Euroopas ning USAs. Seetõttu on saneerimisel oleva Elcoteqi tulevik väga ebakindel ja firma suudab oma äriprotsesse juhtida vaid osaliselt.\nElcoteqi aktsia hind kukkus 13,2 protsenti, 0,33 eurole.\nElcoteqi kolm Soome tütarettevõtet esitasid pankrotiavalduse 5\n08. august 2011, 17:26\nElcoteqi tegevjuht: jätkame Tallinnas tavapäraselt 1\n09. August 2011, 09:17


Eriolukorra info ja teated seisuga 27.03 kell 12:00 - Uudised ja teated - Lääne-Harju vald\nEriolukorra info ja teated seisuga 27.03 kell 12:00\nEestis koroonaviiruse diagnoosi saanud inimeste arv on 575, nendest Harjumaal 204. Kokku on Eestis tehtud 8121 testi. Paranenud on 11 inimest. Haiglaravil on hetkel 40 inimest.\nPolitsei- ja Piirivalveameti andmetel on Lääne-Harju vallas kokku 61 inimest, kes on andnud allkirja, et püsivad kaks nädalat kodus karantiinis. NB! Tegemist ei ole teadaolevalt viirusekandjatega, vaid inimestega, kes on viibinud riskipiirkonnas ja peavad viibima 14 päeva kodus karantiinis.\nVallavalitsus muutis varasemalt vastu võetud otsust sulgeda külastajatele Lääne-Harju Huvikeskus, Lääne-Harju Valla Raamatukogu, Lääne-Harju Spordikeskus ja Lääne-Harju Kultuurikeskus kuni 27. märtsini. Otsus jääb jõusse, kuid selle kehtivust pikendatakse ehk asutused jäävad suletuks kuni 01.05.2020.\nSamamoodi on kuni 01.05.2020 peatatud tavapärane õppetöö Paldiski Muusikakoolis ja Vasalemma Kunstide Koolis.\nNiisamuti muudeti ka Lääne-Harju Vallavalitsuse 14.03.2020 korraldust nr 218 „Lääne-Harju vallavalitsuse hallatavate koolieelsete lasteasutuste töö korraldamine". Lasteaedade töö on ümber korraldatud kuni 01.05.2020. Iga neljateistkümne päeva järel, alates korralduse jõustumisest, hinnatakse olukorda ja tehakse vajadusel töökorralduses muudatused. Lasteaia osalustasu eriolukorra ajal on päevapõhise arvestusega.\nValla lasteaedade töö\nPaldiskis asuv lasteaed Naerulind on valmisolekus tagada ööpäevaringe lastehoid nendele lastele, kelle vanemad on seoses eriolukorraga tööl (kiirabi- ja politseitöötajad jt).\nLasteaedades on lapsi kohal järgnevalt: Klooga lasteaed – 5 last, Lehola lasteaed – 3 last, Paldiski Naerulind – 3 last, Paldiski Sipsik – 1 laps, Rummu lasteaed – 0, Vasalemma lasteaed – 0, Padise lasteaed – 0 (valverühm ette teavitamisega), Risti lasteaed – 0 (valverühm etteteavitamisega), Laulasmaa lasteaed – 0. Karjaküla lasteaed on kinni.\nAlates tänasest vabariigis jõustunud kaubanduskeskuste sulgemine ei puuduta Lääne-Harju vallas asuvaid kauplusi (Coop, Meie pood, Maxima, Paldiski Kaubamaja, Comarket) ning nendes asuvaid poode. Kõik eeltoodud kauplused on avatud ka edaspidi. Samuti jätkab tööd Rõõmu Kaubamaja.\nVabariigi Valitsuse täiendavad piirangud\nHädaolukorra seaduse § 31 lõike 3 alusel kehtestada liikumisvabaduse piirang:\n1) isikutele, kellel on diagnoositud COVID-19 haigust põhjustav koroonaviirus, ja\n2) nendega koos elavatele või samas elukohas püsivalt viibivatele isikutele\nLiikumisvabaduse piirangut tuleb kohaldada kuni tervenemiseni. Nimetatud isikutel on keelatud lahkuda alates koroonaviiruse diagnoosimisest oma elukohast või püsivast viibimiskohast.\nKriisiinfotelefonilt 1247 saad käitumisjuhised eriolukorras toimetulekuks ja koroonaviirusega seotud küsimustes (24 h, tasuta).\nTervist puudutavate küsimuste korral helistaga perearsti nõuandetelefonile 1220\nHingamisraskuse või õhupuuduse korral tuleb helistada hädaabinumbrile 112.


Shindo ja gongimeditatsioon esmaspäeval, 26.11 kell 19.30 - Bluebird Studio\nShindo ja gongimeditatsioon esmaspäeval, 26.11 kell 19.30\nEsmaspäeval, 26. novembril kell 19.30 on meil taas suurepärane võimalus osaleda Shindo venitustunnis, mis kulmineerub erilise ja vägeva gongimeditatsiooniga.\nTunni viib läbi Liis Lember, gongidel on Liisi abikaasa Tarmo. Kokku kestab treening 1,5 tundi.\nPalume kindlasti enda osalemissoovist teavitada hiljemalt pühapäeva, 25.11 õhtuks e-kirjaga treeningud@bbstudio.ee või broneerida tundi hopitude.com keskkonnas. Tunnis osalemisest loobumine kuni 24h enne treeningut.\n“Supernaise” TOP10 õliportfell pühapäeval, 25.11 kell 15.30!\nBodyBalance Laupäeval, 8. detsembril 13:30!


Kui Sinu eesmärk on elada targalt, tule Tallinna Ülikooli\nVastuvõtt bakalaureuse- ja magistriõppesse toimub 21. juunist 1. juulini, doktoriõppesse 10. maist 1. juulini, tutvu juba varakult digitehnoloogiate instituudi õppekavadega, et teha sisseastumisel teadlik ja Sinu jaoks parim valik! Uuri täpsemalt, et leida eriala, mis sobitub Sinu huvidega.\nDigitehnoloogiate instituudis omandatud teadmised tagavad konkurentsivõime tööturul ning hästitasustatud ametid.\nKaasaegne õppekeskkond: instituut asub ülikooli uues Astra teadushoones, kus on suurepärased tingimused auditoorseks tööks ja suhtlemiseks. Samas majas paikneb raamatukogu ja õpisaal, tudengikohvik ja hubane aatrium. E-õpe hõlmab õppematerjale internetis, videoloenguid, rühmameetodeid, teste ja palju muud.\nOmanda eriala või õpi midagi uut. Informaatika või matemaatika, majandusmatemaatika ja andmeanalüüs.\nÕpingud spetsialiseerunud teemal. Avatud ühiskonna tehnoloogiad, digitaalsed õpimängud, haridustehnoloogia, informaatikaõpetaja, infotehnoloogia juhtimine, inimese ja arvuti interaktsioon, interaktsioonidisain ning matemaatikaõpetaja.\nVõimalus arendada teaduskarjääri infoühiskonna tehnoloogiate õppekaval. Õpe täiskoormusel 4 aastat\nTallinna Ülikooli blogi\nInformaatikaõpetaja eriala vilistlane\n"Informaatikaõpetaja on tuleviku innovaatorite põhjaladuaja, kes tutvustab IT-tehnoloogia olulisemaid lahendusi ja tööriistu, nagu blockchain-tehnoloogia või mitmeastmeline autentimine. Informaatikaõpetaja on uue aja suunamudija, kelle võimuses on näidata noortele, et digimaailm on midagi veelgi ägedamat kui TikTok või Snapchat!"\n"Ma ei osanud arvata, et siin õppimine mulle niivõrd palju uksi avab."\nHaridustehnoloogia eriala magistriõppe vilistlane\n"Haridustehnoloogia õpingutest sain kaasa laia vaate valdkonnale Eestis ja välismaal. Haridus käib digitehnoloogiaga üha enam käsikäes, seetõttu on hädasti vaja inimesi, kes oskaksid seda mõtestatult rakendada."\nInfoteaduse eriala vilistlane\n"Inimesed on harjunud kasutama informatsiooni, mida on võimalik kiiresti leida, kuid ei vaevu kontrollima selle kvaliteeti. Kolme aasta vältel on infoteaduse tudengitel võimalik õppida hindama meid ümbritsevaid andmeid ja infot ning ära tundma info üleküllusest valeinformatsiooni."\nMatemaatika ja informaatikaõpetaja erialade vilistlane\n"Matemaatika õppimine arendab loogilist mõtlemist, aitab keerulistele probleemidele lahendusi leida. Neid aga, kes suudavad keeruliste olukordadega hästi toime tulla, on igasse asutusse vaja."