Valu kutsika vastu, Kui liigesed haiget mis see on\nValu kutsika vastu.\nInimese najale hüppamine. Täna käisin ma loomaarsti juures. Kükitage põrandale ja meelitage kutsikas enda juurde, rääkides temaga kutsuvalt või pakkudes koertele mõeldud maiuspala. Samuti küüntelõikamist, me ei lõika muidugi iga päev küüsi, kuid me võiksime seda imiteerida. Tavaliselt rikuvad selle õige käitumise ära juba kasvatajad, hoides kutsikaid vaid kindlas ruumis, õue mitte lastes.\nJärgmised korrad toimime sama moodi, niikaua, kuni koer küünetangidele enam ei reageeri. Siis võtame näiteks koera ühe käpa endale pihku ja küünetange hoiame teises käes, järgmine samm on tangidega küüne puudutamine, siis edasi ühe küüne lõikamine, siis ühe käpa küünte lõikamine jne. Peale igat õnnestunut harjutust anname koerale maiust. Üldiselt on lihtsam koertel küüsi lõigata, kui nad on väsinud.\nViimasel juhul tuleb kindlasti teha karjajuhi positsiooni tugevdamise harjutusi! Väga levinud probleem, eks ole. Kahjuks on asi nii, et kui koer juba selle maigu suhu saab on teda raske ümber õpetada. Tuleb aru saada, et ümbruskond on koerale tõesti NII huvitav. Kõige tavalisem põhjus miks koer ära jookseb peitub lihtsalt selles, et tal on igav. Esimene samm ongi koera aktiviseerimine, st vaimne ergutamine, see väsitab koera tunduvalt rohkem, aga ei tekita tal stressi.\nEesmärk on see, et koer hakkaks mõtlema, et kodus on toredam kui mujal. Koer kardab mingit konkreetset eset. Muruniiduk, tolmuimeja vms. Siin on levinuim põhjus kutsikaeas kogetud ehmatus või šokk või on keegi tahtlikult selle esemega koera hirmutanud.\nProbleemi lahendamiseks tuleb see ese teha koera jaoks meeldivaks. Vaja on kannatust, sest koer peab edenema oma valitud tempos. Meie ülesanne on märgata koera huvi selle eseme vastu ja teda selle huvi eest kiita ja premeerida. Mul kartis koer muruniidukit — tõstsin muruniiduki kuurist välja, panin sinna peale peotäie maiust, läks mitu tundi, enne kui koer julges seda nuusutama minna.\nSiis ootas teda valu kutsika vastu meeldiv üllatus. Järgneva nädal aja jooksul tegin seda harjutust iga päev. Koer hakkas juba ootama, millal muruniiduk välja võetakse! Järgmine samm oli see, et panin niiduki tööle, ise seisin seal juures maiused käes. Ta koges, et töötav muruniiduk ei tee talle midagi paha. Selliselt harjutades läks paar päeva ja ta enam niidukit ei kartnud.\nKoer on ülienergiline, närviline ja elav. Tundub et miski ei väsita teda, jookseb, klähvib jne. Aktiviseerimine ei ole füüsiline liikumine vaid vaimne trenn. Just liigne koer füüsiline väsitamine tekitab temas stressi ja koer muutub aina erksamaks.\nKõigepealt tuleb vähendada füüsilist trenni ja koera tunduvalt rohkem aktiviseerida. Igasugused pallimängud, sikutusmängud jms on keelatud. Õpeta koera rahunema, selleks on koera silitamine, masseerimine, rahustava häälega rääkimine jms. Tegele koeraga niikaua, kuni tunned, et ta on täiesti rahulik, tema lihased on lõtvunud.\nArvan, et probleem laheneb u 2 nädalaga. Tavaliselt on põhjus psüühilist laadi — koeral on lihtsalt autosõidust halvad kogemused. Kui koer läheb ärevile juba enne autosse minekut tuleb harjutamist alustada auto meeldivaks tegemisega. Ava mõlemalt poolt autouksed, pane pinkide peale ohtralt maiust ja katsu koer niikaugele saada, et ta vabatahtlikult autosse roniks. Paar päeva tasub sellega piirdudagi. Järgmine etapp on lühikesed sõidud, aitab paarist minutist ja sihtkohta jõudes anname koerale ohtralt maiust, mängime temaga või teeme midagi muud tema jaoks meeldivat.\nKoju tagasi jõudes, tuleb käituda tavaliselt, nii nagu midagi erilist poleks juhtunud. Järk järgult tuleb siis neid sõiduminuteid suurendada, kuni ühel päeval hakkab koer vägisi auto poole minema… Koer närib oma saba, lakub käppasid. Siin võib olla tegu neuroosiga, ainevahetushäiretega või allergiaga mis tuleneb tihti sobimatust toidust. Valu kutsika vastu koeral on see eneserahustamise viis. Tavaliselt on sellised koerad närvilised ja stressis. Stressi võib olla tekitanud igavlemine ja vähene aktiviseerimine.\nEsimene asi peaks olema käik loomaarsti juurde, et selgitada välja, kas koeral on allergia.\nVõib-olla tal nahk pidevalt sügeleb ja sellest ka närvilisus. Kindlasti tasuks toitu muuta. Ja järgnevalt tuleks ette võtta pikk-pikk aktiviseerimise programm. Koera tuleb hoolikalt jälgida ja kohe, kui ta hakkab nt oma saba närima, tuleks ta tähelepanu mujale tõmmata, temaga midagi huvitavat teha.\nKutsikate puhul on see käitumine normaalne, see läheb ise ajapikku mööda. Tuleb lihtsalt talle mitte tähelepanu pöörata. Mingil juhul ei tohi sellest suurt numbrit teha — ta hakkab seda muidu tähelepanu saavutamiseks kasutama.\nTäiskasvanudl koertel võib tegu olla kas kõrge libiidoga või dominantse käitumisega. Koertekeeles on teisele selga ronimine kõige dominantsem tegu. Kasu on karjajuhi positsiooni tugevdavatest harjutustest. Kui valu kutsika vastu on kõrge libiidoga, võib koerale anda värsket küüslauku, see mõjub hästi tema hormonaaltasakaalule. Suurt tõugu koerale 1 küüs, väikestele piisab poolest. Koer sööb prügi jms.\nTavaliselt algab see mingi aine puudusest, hiljem muutub lihtsalt halvaks harjumuseks. Kui koer on hakanud seda hiljuti tegema võib abi olla lihtsalt toidu muutmisest. Ja jälgida, et jalutuskäigud oleksid huvitavamad. Jalutuskäikude ajal üritab koer ära joosta.\nSa ei ole järelikult oma koerale huvitav! Ilmselt peale tagasi tulekut oled vihane ja närvis ka, on tal siis tore tulla? Ka võib probleem olla karjajuhipositsiooni puudumises st. Kari hoolitseb alati selle eest, et ta karjajuhist maha ei jääks.\nKoeraga tuleb palju tegeleda ja teda aktiviseerida, talle tuleb õpetada, et sinuga koos olemine on huvitav. Nüüd jalutuskäikudel, kui märkad, et koer valu kutsika vastu hakata kuskile ära minema, kutsu ta enda juurde, kiida teda ja hakka temaga mängima.\nTee talle selgeks, et sinuga koosolemine on põnevam. Ära unusta, et koera ei tohi kunagi karistada, kui ta sinu juurde tagasi tuleb! Põhjused, miks koer kaevab on valu kutsika vastu järgmised: tõu eripära, nt. Kui tegu on koeratõuga, kellel kaevamine on sünnipäraselt loomuses, võiks pakkuda talle aias ühe koha, kus ta tohiks kaevata.\nÕiges kohas kaevamise eest tuleks siis kiita ja vales kohas keelata. Kui koeral on mingi kindel koht, kus ta kaevab, aga ei tohiks, võib aidata, kui sinna kaevatud kohta peita suurem kivi, kanavõrk vms. Sellisel juhul ootab koera järgmisel korral ees ebameeldiv üllatus.\nLõpetamise eest loomulikult ei tohi unustada koheselt kiitmast ja alternatiivset tegevust pakkumast. Teine moodus on kasutada nn veepommi, st õhupall täidetakse veega ja kui koer kaevab, visatakse see ta kõrvale. Kindlasti tuleks koera aktiviseerida, eriti kui on alust arvata, et koer kaevab igavusest.\nKontrolli teostamiseks toimige järgmiselt. Laske oma käed üle looma kogu keha, sealhulgas raskesti ligipääsetavates kohtades, näiteks kaenlaalustes, sõrmede vahel ja kõrvade taga. Otsige väikseid konarusi. Kui leiate need, eraldage juuksed ja kontrollige neid, kasutades vajadusel luubi. Kui leiate väikese kaheksa jalaga koha, on tõenäoline, et olete linnukese leidnud.\nEemaldage kõik leitud puugid. Tegutsege kiiresti, kuna need ämblikud nakatavad peremehi 24 tunni jooksul pärast kokkupuudet.\nEemaldamise teostamiseks toimige järgmiselt.\nHaarake puugi peast puhaste tangidega, tõmmates seda nahale võimalikult lähedale. Sellepärast ei maksa ka ajalehte kohe iga loigu pärast ära vahetada, lõhn tuletab talle meelde, et see on pissimise koht. Kui need on puhtad, ei ole põhjust hakata neid torkima. Kui kõrvalestal on mustust, tuleb see vati või pulgakese otsa kinnitatud vatiga ära pühkida. Iseäranis ettevaatlik peab olema, et mustus ei satuks sügavamale kõrva. Soovitav on kasutada spetsiaalseid koerte kõrvapuhastus-vahendeid. Kui kõrv punetab ja lõhnab halvasti, peab minema loomaarsti juurde, kes määrab ravi.\nSöögiaegadel on spanjelikutsikale soovitav panna pähe "müts", siis ei saa kõrvad mustaks. Kui koer hoiab silma kinni, pilgutab seda ja püüab käpaga aeg-ajalt kaabata, võib selle põhjuseks olla silma sattunud võõrkeha. Kui see pole silma vigastanud, aitab tavaliselt, kui leige keedetud veega võõrkeha silmast välja loputada.\nSilma võib tilgutada põletikuvastaseid tilku, mida saab apteegist. Mõnel koeral võib kogu aeg silmast nõret tulla. Kui sellega ei kaasne põletiku tunnuseid, nagu punetavad silmavalged, häiritud olek ja silmapilgutamine, ning nõre pole mädane, siis valu kutsika vastu see põhjustatud silma ehituse omapärast ja ei anna põhjust muretsemiseks.\nSellisel koeral tuleb lihtsalt valu kutsika vastu päev silmaaluseid vatiga niisutatud silmapuhastusvahendiga puhastada. Alguses vaid harjutamise mõttes, kuid kuuselt kui kutsikas vahetab hambaid, peab olukorda pidevalt jälgima. Ka näituste pärast on vaja õpetada kutsikat suhtuma hammaste näitamisse rahulikult.\nHammaste vahetus kulgeb tavaliselt probleemideta, kuid vanad kihvad võivad mõnikord liiga kaua kinni olla. Need tuleb lasta loomaarstil eemaldada, et uued kihvad saaksid kasvada õigesse kohta. Kutsikale on soovitav anda närida spetsiaalselt närimiseks mõeldud tooted näiteks: kuivatatud - veise peanahk, liha pulgad, kõrvad jne jne. Kutsikaga ei tohi mängida tirimismänge, see võib hambumuse ära rikkuda.\nKutsika küünte lõikamisel tuleb olla ettevaatlik. Koera küünes on veresoon ja kui küünt liiga palju lõigata, tekitab see valu ja verejooksu. Kutsika küüsi peaks lõikama tihti, iga nädala tagant, aga hästi natuke korraga. Selle jaoks on soovitav osta koerte küünetangid. Tavaliselt tühjenevad need kui koer kakab. Mõnel koeral need siiski ei tühjene ja põhjustavad koerale ebameeldivusi.\nTa võib hakata tagumiku peal "sõitma", ilma nähtava põhjuseta kõrvu kratsima, sabajuurt nakitsema, seljalt karvu ära närima jms. Pärakupaunu on üsna lihtne tühjendada. Kui teie koeral on kalduvus pärakupaunu ise mitte tühjendada, laske loomaarstil või kogenud koeraomanikul näidata kuidas seda teha. Kui pärakupaunad ei tühjene, tekib pärakupaunte põletik, mis vajab arstiabi.\nKasutage ainult koertele ettenähtud kvaliteetsampoone ja palsameid.\nMa tunnen sügavalt kaasa ja see koht jäi tõesti kahe silma vahele.\nKui kasutate inimestele mõeldud tooteid, kasutage neid, mis on määratud kuivadele juustele või lastele. Jälgige, et koer pärast pesemist külma ei saaks. Suuremaks on keeruline sööta geenidpaksuks saab sööta aga küll.\nTäiskasvanu söögiga võib vähehaaval harjutama hakata, aga lõplik üleminek võiks toimuda ikkagi kuuselt. Prantsuse buldog. Koer närib oma valu kutsika vastu ja käpad lõhnavad nagu pesemata jalad. A Põhjus kindlaks teha. Abi võib olla sagedamast pesemisest nt. Teine soovitus on lugeda lisa raamatust leheküljelt Mis dieeti soovitate väiksele paksule koerale?\nAnda mõnda neist täpsete juhiste järgi ja mitte lasta end provotseerida maiuste juurdenurumine. Mure kassiga. Kass on umbes valu kutsika vastu aastane ja kevadel hakkas korisema ja ragisema. Hingamine on raske. Ise tunneb ennast normaalselt, lööb nurru, mängib, sööb jne. Aga see korisev hingamine on vahel hullem vahel vaiksem ja nii juba pea aasta. Kass elab toas, aga käib ka õues. Kui lõua või kaela juurest sügada, siis on nagu tunne, et natuke paistes ja talle väga meeldib kui sealt kaela ümbert mudida.\nArsti juurde. Meie 2-aastasel sakslasel on selline asi, et suvel kratsib ta nagu hull ja karvad tulevad kõhu alt ära, ka küünarnukkidelt. Oleme proovinud erinevaid toite, antibiootikume kuure, mitte miski ei aita.\nJa nüüd siis on taas tal kohati karvad puudu A Tõenäoliselt on tegemist mingi allergiaga, mille väljaselgitamine nõuab palju aega ja sageli ka spetsialisti abi dr. Belova B lk. Ta kratsib ja nühib neid. Lisaks lõhnavad väga ebameeldivalt.\nProbleemid ja lahendused - Kennel Maleficent\n7 VIISI, KUIDAS RAVIDA TEIE KOERA KAELAVALU - VIHJEID -\nAntibiootikumide kuur aitab ainult nädalat. Siis hakkab jälle kõik otsast pihta. Käinud oleme väga erinevate arstide juures, ka Tartu Ülikooli Loomakliinikus. Antud kõiksugu vereanalüüsid. Tulemust ei mingit.\nAntibiootikume tulebki kasutada nii sageli kui vaja. Vahel kasutatakse niinimetatud pulssteraapiat.\nOma loomaarstiga leiate kindlasti võimaluse, kuidas põletikke kontrolli alla hoida isegi siis, kui allergeeni tuvastamine ebaõnnestub. Kui kõrvapõletikud on pidevad ja saavad ebakorrektset ravi, siis tekivad muutused kõrvakäigu ehituses, protsess muutub krooniliseks ning allub iga korraga üha halvemini antibiootikumidele. Kuidas siis ikkagi on nende nn "poetoitudega"?\nMeie aastane kiisu esimene meil, briti lühikarvaline sööb heameelega vahelduseks Whiskas'i pakikesi linnu- küüliku- pardi- lambalihaga ja muidu Royal Canini kuivtoitu. Toorest liha enam väga ei taha, pisemana näksis hakkliha ja ka kana Piima ei joo. On koolkond, kes arvab, et peab ainult kuivtoitu sööma, siis need, kes ütlevad selle jama olema.\nEks asi peab olema muidugi tasakaalus Millest ei tohiks loobuda? Kus on tõde? Nii nagu inimeste toitumiseski. Mitmest eri dieedist me oleme kuulnud viimase paari aasta jooksul?\n:: KUTSIKAS TULEB KOJU ::\nIkka üks tervislikum ja looduslikum, kui teine. Kuidas me nende hulgast endale õige välja valime? Tervet mõistust appi võttes. Loomale niisamuti. Hoiduda äärmustest ja paluda loomaarstilt abi, kui tegemist on tundliku loomaga allergiline, kasvuhäiretele kalduv jne.\nToitumisest saab lähemalt lugeda ka Toometi värskest raamatust leheküljelt Mis on Teie seisukoht koduloomade üldvaktsiini koha pealt? Kas see valu kutsika vastu on nii vajalik, kui valu kutsika vastu loomaarste kipub korrutama? Kuid jäetakse hoiatatamata vaktsiiniga kaasnevate kõrvalmõjude eest? Vaktsiini tõttu tekkis meie kassil tõsine allergia, millega kaasnes oksendamine, hingeldamine ning närvilisus, õnneks oli meil võimalus toimetada ta koheselt kiirabisse, kus viibis terve öö tilguti all.\nArvates, et teeme oma loomale head, käies eeskujulikult vaktsineerimas, oleksime võinud hoopis ta kaotada. Marutaudi vastane vaktsineerimine on kohustuslik nii koertel kui kassidel. Teised vaktsiinid tehakse omaniku soovil ja loomaarsti soovitusel. Loomaarstid soovitavad, sest teavad, mida vaktsineerimata jätmine tähendab.\nMitte küll võib-olla niipalju konkreetselt teie loomale, kui populatsioonile tervikuna. Esimene kord jäi ellu vaid 1 kutsikas kahest. Ta lutsis vaid kõige tagumist tissipaari, kui nüüd peaks kutsikaid rohkem tulema, kuidas saavutada, et ka naabertissid piima annaksid? Mis peaks olema toidusedelis?\nKutsikad otsivad ise parimaid lutsimispaiku ja saavad tavaliselt hästi hakkama. Kui mõni on väiksem ja hädisem, kui teised, siis tasub teda rohkem tagumiste nisade juurde panna.\nTiine emaskoer peaks saama viimastel tiinusnädalatel natuke rohkem ja paremat toitu kui tavaliselt ning imetamise ajal oluliselt rohkem ja paremat.\nKoguseid väga palju suurendada ei saa, seega peab toit sisaldama rohkem kvaliteetset valku ja rasva kui tavatoit. Kutsikate startersööt on ka emale sobiv. Näiteks kui süles haigutab, siis on olukord eriti talumatu. Kui tõesti pole tegemist hambakiviga üsna üllatav aastase kassi kohtasiis tuleks lasta loomaarstil kassi suuõõs üle vaadata.\nSeda saab korralikult teha vaid narkoosis loomal. Suulaest ja hammaste vahelt oleme üllatavaid asju leidnud. Need tekitavad põletikku ja sellest ka lõhn. Sormede artriidi turse ka muud põhjused tulevad kõne alla.\nNii, et pöörduge arsti poole. Meil on kodus kaks kassi. Üks emane 3-aastane ja isane 2-aastane. Isane on ära lõigatud ja emane mitte. Küsimus selles, et mingi pool aastat tagasi hakkasid sirtsutama mujale aga mitte liivakasti valu kutsika vastu sellist probleemi ei olnud.\nOleme ostnud igasuguseid vahendeid alates erinevaid liivasid kasutades, vedelike mida sirtsutatud kohale piserdada jne. Aga mitte midagi ei aita. Mida teha? Kas tõesti peab ühe ära andma?\nVõi mõlemad? Feromoonidest võiks abi olla. B See võiks olla mõne järgmise artikli teema, aga natuke infot siit. Minu 3-aastasel kassil isane, kastreeritud on kraapimispuu olemas, kuid ometi teritab oma küüsi pehmel mööblil.\nMööbel on täiesti lõhutud ja uut ei saagi tema pärast osta. Mida kassiga ette võtta! Innustada kassi seal kraapima ja hakata puud aeglaselt teie jaoks sobivasse kohta nihutama. Selline mure, et tubane kass, kes pole kunagi õues käinud, tahab viimasel ajal meeleheitlikult õue saada.\nKraabib välisust ja kisab uksetaga.


Börsiülevaade: Põhinimekirja ainsaks tõusjaks oli hansapanga aktsia - Äripäev\nBörsiülevaade: Põhinimekirja ainsaks tõusjaks oli hansapanga aktsia\nTäna oli Tallinna börsil taas tagasihoidlik kauplemispäev, peamiselt valitsesid langusmeeleolud.\nHansapanga <GR#EE.HP> aktsia oli 10 miljoni krooniga aktiivseima kauplemisega ning ainus põhinimekirjas, mille hind tõusis. Päevasiseselt kerkis aktsia hind üle 112 krooni taseme, kuid päeva lõpptulemuseks jäi 0,14protsendline tõus ehk 111,87 krooni.\nÜle miljoni krooni suuruse käibega oli ka Norma <GR#EE.NORMA> aktsia, mis odavnes 0,16 protsenti 98,26 kroonile. Eesti Telekomi <GR#EE.ETL> aktsia hind odavnes 0,58 protsendi võrra 107,18 kroonile.\nInvestornimekirjas kerkis Saku õlletehase <GR#EE.SAKU> aktsia hind 3,4 protsendi võrra 104,83 kroonile. Nagu juhtub väga tihti suurema osa Tallinna börsil noteeritud aktsiatega, piisas suureks hinnaliikumiseks vaid kümnest aktsiast ehk veidi rohkem, kui tuhandest kroonist.


TAOTLE ESTAT INTERNETIST\nReisiloa elektroonilise taotlemise süsteem on viisavabadusprogrammiga seotud taotlusportaal Internetis. Kõigile õhu- või mereteed pidi Ameerika Ühendriike külastavatele reisijatele peab olema enne reisi algust väljastatud reisiluba. Selle veebilehe kaudu saate te esitada oma ESTA taotluse professionaalsele ettevõttele töötlemiseks ja üle vaatamiseks. Taotlusvorm on saadaval vaid Internetis ja koosneb neljast lihtsast osast. ESTA väljastatakse tavaliselt taotluse esitamise päeval ja kehtib kaks aastat. Sellegipoolest tuleb silmas pidada, et teie taotluse läbi vaatamise ja USA valitsusele edastamise järel võib vastuse saamine aega võtta kuni 72 tundi. ESTAt võib USAsse reisimiseks kasutada korduvalt eeldusel, et taotlemisel edastatud andmed pole muutunud.\nReisijail soovitatakse ESTAt taotleda enne hotellide või lendude broneerimist. Väljastatud reisiluba saab enne väljalendu uue marsruudiga täiendada ning seda saab kasutada külastuste puhul, mille kestus ei ületa 90 päeva ning mille eesmärgiks on turism, äri, transiit, tervishoid ja kursused, mille eest ei väljastata ainepunkte. Meie menetlustasu on 84,00 USD $ taotluse kohta ning see sisaldab USA valitsuse poolt kehtestatud lõivu USD $ 14,00.\nVäljastatud ESTA saadetakse teile PDF-vormingus e-posti teel ning see näeb välja nagu all olev näidiseksemplar.\nViisavabadusprogrammis osaleb 38 riiki. Nende riikide kodanikud saavad taotleda ESTA reisiluba ning külastada Ameerika Ühendriike turismi või äri eesmärgil kuni 90 päeva jooksul.


Dataprojektori ja mobiilse arvutiklassi rent | Projektiekspert OÜ\nProjektiekspert OÜ rendib välja koolitustehnikat:\n– dataprojektorid (22 tk)\n– wifi-seadmed (toimiva internetiühendusega) (4 tk)\n– sülearvutid (164 tk)\n– ID-kaardilugejad (45 tk)\nMeie sülearvutid sobivad tavaliseks kontoritööks, arvuti algõppe koolituseks jms.\nSülearvutite rendiks on pakkuda:\n– Dell Latitude E6400 (ekraani suurusega 14,1″)\n– Lenovo Thinkpad T520 (ekraani suurusega 15,6″)\n– HP 6570b (ekraani suurusega 15,6″)\nSülearvutites on legaalne tarkvara – operatsioonisüsteem Windows 7. Teksti- ja andmetöötluseks on MS Office (Word, Excel, Powerpoint) ning vabavara LibreOffice. Vajadusel installime arvutitele lisatasu eest peale just Sulle vajalikud programmid!\nSülearvuteid rentides on kaasas:\n– vajadusel ID-kaardilugejad ja pikendusjuhtmed\n– võimalik ka venekeelsete tähtedega klaviatuur\n– ühe sülearvuti päevarent algab 10 eurost\n– ühe dataprojektori päevarent on 10 eurot\nRentides meilt arvuteid ja viies samaaegselt meie seminariruumis koolitust läbi, pakume ruumirendilt 10% soodustust! Täpsema hinnakirja ja pildigalerii meie koolitusklassidest leiad SIIT.\nMitut arvutit või dataprojektorit vajad? Mis perioodiks? Kui soovid rentida pikemaks ajaks kui paar päeva, koostame Sulle personaalse hinnapakkumise. Uuri täpsemat infot kirjutades aadressile info@projektid.ee või helistades numbrile 50 10 425 (Markus Kõiv).\nAsume Tallinnas, kuid Eestimaa on piisavalt väike, et saata kogu kraam Sulle kulleriga ükskõik kuhu. Täpne hind vastavalt kulleri hinnakirjale.


Viljandi valla arengukava koostamist tutvustav esimene avalik koosolek - Uudised ja teated - Viljandi vallavalitsus\nViljandi valla arengukava koostamist tutvustav esimene avalik koosolek\nKäimas on suur ajalooline muutus nii meil kui kogu maailmas, mille kokkuvõte võiks olla: "Mis tõi meid siia, ei vii meid enam edasi." See ongi tänase Eesti mure. Mis toond on meid siia, see enam edasi ei vii. – Vaata veel: http://president.ee/et/ametitegevus/koned/9862-2014-02-24-16-05-12/index.html#sthash.VMhQOXMU.dpuf\nViljandi valla loomise poole on liigutud juba mitu aastat ja seda lähtuvalt sisemisest vajadusest, mitte käsust, mis tuleb kõrgemalt. Seega oleme nii mõnestki teisest omavalitsusest julgemad ning avatumad uuele lähenemisele ja uuele tulevikule, mida saame luua ise ning üheskoos.\nMeie nelja valla ühendamise hetkest on möödas juba üle 4 kuu. Nüüd on aeg vaadata tulevikku ja ühiselt otsustada, kuidas me tahame näha oma kodukanti ja millises vallas me soovime elada järgmise 14 aasta jooksul.\nKutsume kõiki vallaelanikke, ettevõtjaid, haridustöötajaid, MTÜ´de liikmeid, lapsevanemaid, noori ja eakaid kaasa rääkima oma koduvalla tuleviku osas ja andma oma panuse Viljandi valla arengukava koostamisse.\nViljandi valla arengukava koostamist tutvustav esimene avalik koosolek toimub\nVabaduse plats 6, II korruse saalis kolmapäeval, 2.aprillil, kell 16.00.\nOle osa protsessist ja anna oma panus meie valla tulevikku!\nViljandi Vallavolikogu otsus arengukava koostamise algatamine 19.märts 2014\nKati- Katri Koppel


Turvalisus on üks tähtsamaid asju, mida me tahame hoolitseda. Me liigume tööle, mis paneb meid raha ostmiseks kasutama. Ja me tahame kaitsta meie, eriti meie kodu, meie puudumise ajal. Sellises olukorras eeldame häireid, mis on mingil hetkel meie vara kaitseks. Tavaliselt on see helisignaal, kuid paljud naised kasutavad täna valgushäireid, mille jaoks on vajalik optiline sireen.\nKodu kindlustamine või hädaabisõidukite spetsiifiline märgistamine optiliste signaalide abil on lahendus, mis on juba aastaid kasutusele võetud. Seega mõjutab see koduturvalisust ja samal ajal nähtavust, eriti öösel, sest me ei taha öösel vaikida häireteta. Selline sireen kogub edukalt paljudes kauplustes, mida sageli röövitakse, või hoonetes, nn rikastes piirkondades.\nhttps://ling-flu.eu/ee/Ling Fluent - Efektiivne lahendus võõrkeele kiireks ja tõhusaks õppimiseks\nOptiline signaalseade on rida seadmeid, mis töötavad liiklejate lugemiseks. Tavaliselt on neil oranþ päike ja need on esile tõstetud vilkuv valgus. Seda kasutatakse eranditult auto varustuse elemendina, mis viib teatud transpordi või rohkem on pilootpiloot antud koha jaoks. Põllumajandustootjatel on ka sellised signaalid, alustades harvesterist või suuremate mõõtmetega traktorist. Selline kaitse on mingi kaitse ebameeldivate sündmuste eest, mis on õnnetused.\nEelisõigusega sõidukid kasutavad ka signalisatsiooniseadmeid, samas kui nende omadused ja värvid erinevad väga ebasoodsate sõidukite poolt soovitatud signalisatsiooniseadmetest. Kõige tähtsam on see kõigepealt ülalnimetatud majakate jõudlus ja eelised.


Tänavakivide paigaldus Viljandis – Kaevetek OÜ\nHinnapäringu saatmiseks KLIKI SIIN\nAsute KAEVETEK OÜ kodulehel\nSeptikute müük ja paigaldus\nVeoteenused multilift kalluriga\nTänavakivide paigaldus Viljandis\nPakume tänavakivide paigalduse terviklahendust.\nKruusa, liiva ja killustiku tagasitäited\nRohkem pilte tänavakivide paigalduse kohta leiate galeriist.\nNõuanded tänavakivide paigalduse kohta\nOlgu tegu kas betoon- või looduskivist (paekivi, munakivi) platsi või teega, on kvaliteetse ja kauakestva rajatise võtmeks korralikult tehtud aluspind.\nEnne tänavakivide paigaldusega pihta hakkamist tasub läbi mõelda, mis otstarve sellel teel või platsil on. Kas sillutis on mõeldud teerajana kasutamiseks või pargitakse seal autosid? Võib-olla peab plats kandma ka suurema massiga sõidukit, veoautot või rasketehnikat? Läbi mõeldu ja korralikult planeerituna hoiate kokku aega ja raha ning ennetate pinnase vajumist.\nPlatsi märkimine ja pinnase koorimine\nRajatava tee või platsi piirid tuleb korrektselt maha märkida ja külmaga kerkivad kihid eemaldada. Niimoodi ei ole ohtu, et pinnas pärast kivi mahapanemist mängima hakkab.\nAluspinnas, kõrgused, kalded, äärekivid\nVäljakaevatav pinnas asendatakse paekivikillustiku või muu täitematerjaliga minimaalselt 25 cm paksuselt. Edasi märgitakse tulevase teepinna nullkõrgused ja alusele antakse vajalikud kalded vihmavee äravooluks. Vastasel juhul võib tasasele või lohkus pinnasele kogunev vesi kogu töö hiljem ära rikkuda. Seejärel alus nivelleeritakse ja tihendatakse.\nÄärekivide kõrgused märgitakse kogu alale ja äärekivi paigaldatakse poolkuivbetoonile.\nLiivakihi paigaldamine ja kivi ladumine\nPärast killustikualuse tihendamist tuleks pinnale asetada geotekstiili, millega väldid liiva killustiku vahele vajumist, mis võib omakorda põhjustada kivide vajumist. Seejärel tuleb kogu ala ühtlaselt liivaga katta ja tihendada.\nLiivakihile paigaldatakse sillutiskivi. Sillutiskivide vahele pühitakse sõelutud kuivliiv, mis takistab edaspidi kivide liikumist. Valmis plats tihendatakse plaatvibraatoriga. Kivid tihendatakse paika ja vuugiliiv, mis eelnevalt sai kivide vahele ja peale pühitud tiheneb tänu vibratsioonile.\nKui tänavakivide paigaldus pakub huvi, saada meile hinnapäring!\nTekkis küsimusi või soovid pakkumist?\nReg. nr: 14142270\nAadress: Päri küla, Viljandimaa


Arvamus | Juuni 2022\nMõrv, mis aitas Abu Salemi tabada\nKui allilmapärimust uskuda, siis ei keegi muu kui Dawood Ibrahim loovutas oma kunagise sinisilmse poisi Abu Salemi agentuuridele. 2000. aastate alguseks ei olnud Salem enam lemmik\n1947 ja Bangladesh: kolmas tundmatu ajalugu\nHea näide oli Bengali jagamine 1905. aastal. Ida-bengallased olid enamasti talupojad, enamasti moslemid, enamasti Kolkata peale nördinud ja äsja saabunud moslemi keskklassi seas populaarsed. 1906. aastal moodustati Dhakas Moslemiliit, mis andis India moslemitele poliitilise hääle.\nNeljaetapiline tegevuskava võiks panna aluse puhtale üleminekule transpordisektoris\nSäästva kütuse kasutamine, energiatõhusus, erinevate transpordisüsteemide integreerimine ja olemasoleva võimsuse optimeerimine on sektori heitkoguste piiramise võtmeks.\n11 õppetundi koroonaviiruse pandeemiast\nNad ütlevad, et ärge kunagi raisake kriisi. Me poleks seda raisanud, kui hakkaksime välja töötama ja kasutusele võtma lahendusi, et jääda tõsiselt planeedi piiridesse nii isiklikus elus kui ka avalikus ruumis.\nAbivahend kuuliaugu jaoks\nÜlemkohtu taotlus Delhis sudutorni rajamiseks läheb andmetele ja teadusele silmitsi.\nAarushi mõrvajuhtumi otsus: Talwarsi õigeksmõistmine on õigluse kinnitus\nKas vanemad saavad tappa oma ainsa lapse? Kas neid saab süüdi tunnistada tõendite alusel, milles ei ole väljaspool mõistlikku kahtlust?\nKohvikupõhine lähenemine Covidi testimisele\nErinevad testimismeetodid, mis sobivad konteksti ja inimeste vajadustega ning mida toetab tugev andmete kogumine, võivad aidata leviku täpset ülevaadet anda, tuvastada võimalikke haiguspuhangu piirkondi, tõhustada avalike kohtade rahvatervise järelevalvet ja võimaldada majandustegevuse suuremat stimuleerimist.\nTema jaoks parem maailm\nPüüdes lõpetada naiste diskrimineerimine, peab valitsus tegema enamat kui seadusi kujundama. See peaks investeerima haridusse ja sekkumistesse, mis soodustavad meeste ja naiste võrdõiguslikkust avalikus sfääris.\n'Aziz Ansari, meie, kaasaegsed, rahaliselt sõltumatud naised, ei ole enam meeste au eestkostjad'\nGrace oli ilmselgelt pettunud mitte ainult Ansari õigustatud käitumises, vaid ka selles, et ta kujutas end Kuldgloobustel Times Upi nööpnõelaga soolise võrdõiguslikkuse uskujana.\nKliimakindel vihmaga toidetud põllumajandus\nTehnoloogilised ja institutsionaalsed uuendused võivad aidata põllumeestel ebaühtlase mussooniga paremini toime tulla ja kindlustada nende elatise.\n#BoycottABCbrand brigaad lendab Vistara gaffe'iga kõrgele, kuid kuhu see kõik maandub?\nG D Bakshi, kes tavaliselt leiab oma hääle parimal ajal toimuvates debattides, ei lase selles sotsiaalmeedia rahvahulga õigluse episoodis veel oma kurikuulsat tormilist sõjahüüet välja laskma.\nDaliti naise mõtted teemal #MeTooIndia\nMeie, dalitid, ja eriti daliti naised, ei ole harjunud saama sellist usku Savarna sotsiaalsüsteemidelt ega isegi oma Savarna sõpradelt.\nJootrahaseaduse leevendavad klauslid võiksid aidata kaasata selle kohaldamisalasse rohkem töötajaid, eriti neid, kes töötavad organiseerimata sektoris.\nKliimamuutustega tegelemine nõuab tavapärasest lähenemisest loobumist\nPeame dekarboniseerima, taastama ja säästma. See keeruline, kuid sirgjooneline tee võib aidata lahendada kliimakriisi.\nIsadus on täisväärtuslikum\nPiisava isapuhkuse puudumine võtab ära võrdsed soolised suhted kodus ja töökohal.\nAdam West, särav rüütel seab!\nTa sarnanes kuidagi rohkem nahkhiirekostüümis James Bondiga – oma töösse tõsiselt, kuid mitte huumorimeele ja inimlikkuse arvelt.\nMis ootab Afganistani ees?\nAnju Gupta kirjutab: Keegi, isegi mitte Taliban, ei tea kõike ega oska tulevasi sündmusi suunata.\nAfganistanis vajab India istet laua taga\nNew Delhi ei saa lasta end käimasolevas Afganistani rahuprotsessis kõrvale jätta\nVigane plaan elektrisektori jaoks\nRiikliku elektripoliitika eelnõu ei võta piisavalt arvesse üleminekut taastuvatele energiaallikatele\nAIADMK: Vanemliku figuuri otsingul\nJayalalitha juhtis pidu nagu autokraat ja kõik kui suured võisid peost ilma ette teatamata välja visata, mis siis ikka. Kõrvalistel on raske mõista hirmu ja absoluutset kuulekust, mida ta käskis.


Mäss ja lunastus. Luuletaja Johnny B Isotamm – 70 - Uudised - Kultuur\nMäss ja lunastus. Luuletaja Johnny B Isotamm – 70\n19. oktoober 2009, 1:00\nTäna 70-aastaseks saav luuletaja Johnny B Isotamm on iseloomustanud elu sünge pillerkaarina.\nTäna 70. sünnipäeva tähistavasse luuletajasse Johnny B Isotamme on alates juba tema astumisest eesti luuleilma (debüüt tsükliga «Mees tänavalt» nelja mehe, Joel Sanga, Jüri Üdi, Toomas Liivi «Närvitrükiga», 1971) suhtutud kui elavasse legendi. Mis oli siis selle legendi primum mobile? Kõigepealt ta teisitimõtleja saatus.\n1950–1960ndate Nõukogude režiimis elanud n-ö ontlike inimeste jaoks oli Jaan Isotamme tegutsemine põrandaaluses rahvuslikus õpilasorganisatsioonis «ohtlik eksootika». Režiimi karistus vangistuse näol 1956, seitse aastat vangilaagrit Mordvas, seejärel varjuelu katlakütjana ümbritses teda lindprii nimbusega, mis väljakutsena süsteemile äratas pelgu ja kaastunnet, aga toimis ka suure eeskujuna.\nMäletan minagi üliõpilasnoorusest, kus Johnny B nimi toimis maagilise vormelina: kui olid tema luulet lugenud käsikirjalisest almanahhist, käinud ülikooli kohvikus või kellegi korteris ta etteasteid kuulamas, võisid tunda end pühitsetuna «omade» ringi.\nOmeti tahan öelda, et kui üldse keegi, siis just Jaan Isotamm on suurem olnud oma dissidendi saatusest. Ma ei tea, et ta oleks sellega edvistanud või end seeläbi tänases vabas Eestis (kas ikka tõesti vabas? – küsiks ta – ja vastaks: pigem vabaduse paroodia) end privilegeerituna tundnud.\nTa teab ilmselt liigagi hästi, et kunagine kangelastegu või -seisund võib aja möödudes muutuda haletsetavaks varjuks, kui veteranist või dissidendist saab elukutse (siinkohal tuleb ikka ja jälle lugeda Paul-Eerik Rummo luuletust «Saatja aadressist»: «kohates igapäev ilmsi neid kes jäänud nikolai-aega /- - - /kõikide metsade metsavendi, kes ei ühine sest vimm ei / ühenda neid kelle hingedes ta ühekaupa vindub» jne).\nSeepärast tulebki mu arvates hoida selgelt lahus 1988–2003 ajakirja Akadeemia ühiskonnateaduste osakonda juhatanud ja vägagi erudeeritud mõtlejat Jaan Isotamme, kelle tõlgitud sotsioloogia olümposele kuuluva Max Weberi «Võimu ja religiooni sotsioloogiat» tundmata kobatakse tänagi veel Eesti ühiskonnaelu hindamisel pimeduses, luuletaja Johnny B Isotammest.\nSee ilmneb juba ta kümmekonna aasta eest ilmunud Jaan Isotamme valikkogu pealkirjas: «Mina Johnny B: Tekste aastaist 1967–1974». Jaan Isotamme luulemina Johnny B legendaarsus seisneb klassikaliselt puhtas mässumeelsuses: luuletaja jõud peab olema üle jõust, mis teda tasalülitada tahab. Mitte vaim vs võim, vaid vaimu j õ u d võimu vastu. See pole üksnes vastuhakk tavakäsitluses. See on eksistentsiaalne mäss, võitlus, milles füüsilise allajäämise, kaotuse või hääbumise peab lunastama vaimne üleolek.\nJust viimane on andnud Johnny B luulekaaslasel Toomas Liivil põhjust öelda, et «1960. aastate lõpu Jaan Isotamm ei kukutanud nõukogude võimu / - - - /», aga «luuletaja Johnny B kukutas alates 1967 ühte teatavat mentaliteeti, eluhoiakut, mida võiks nimetada näiteks väikekodanlikkuseks või maalähedasemalt hoopis «korraliku kodu kultuseks».»\nJa kuna Johnny B on kompromissitult kuulutanud (erootilise, lihaliku) armastuse võitu kurjuse üle, siis kuulub ta Liivi sõnul ka eesti olulisimate armastuslaulikute hulka. Johnny B luule toimib tänasel luuleväljal eeskujuna, aga mitte tolmunud klassikana, vaid «Führerina…kärgatusena mäelt, mille käigus paiskub õhku Jõud» (Wimberg) ning kelle luule on jätkuvalt oluline just tänases Eestis (Jürgen Rooste).\nKõlagugi Johnny B sünnipäevatervituseks ta enda 1968 kirjutatud luuletuse «i11» kõike lunastav algusstroof:\nkui julgustavat talismani


RMK maksab riigile ligi 20 miljonit dividende - ärileht.ee\nRMK nõukogu kinnitas 2015. aasta auditeeritud majandustulemused, mille kohaselt ulatus käive 165,2 miljoni ning dividendide tulumaksustamise eelne kasum 36,6 miljoni euroni.\nNõukogu tegi ettepaneku maksta dividendidena riigieelarvesse 19,6 miljonit eurot, mis on kolmandiku võrra rohkem aasta varasemast, teatas RMK.\nAasta jooksul külastati RMK puhke- ja kaitsealasid 2,2 miljonit korda, mis on 300 000 võrra rohkem kui 2014. aastal. „Mitmete rekonstrueeritud õppe- ja matkaradade ning vaatetornide kõrval sai valmis RMK pika matkatee 820 kilomeetrise haru viimane lõik Perakülast Aegviitu,“ loetles RMK juhatuse esimees Aigar Kallas suuremaid töid.\nPeaminister Rõivas: Eestis võiks metsa märksa rohkem raiuda (63) 10.02.2016\nRMK tegi tööandja maine edetabelis suure hüppe (4) 21.10.2015\n„Samuti lõppesid mahukad tööd Eesti ühe külastatuima turismiobjekti ehk Saaremaa Kaali meteoriidikraatri ümbruses, kus loodus on nüüd paremini kaitstud ja külastajatel mugavam liikuda.“ Looduses liikumise võimaluste pakkumiseks ja loodushariduse jagamiseks panustas RMK eelmisel aastal 6 miljonit eurot, mis on 11% rohkem kui aasta varem.\nRMK hoole all on neljandik Eestimaast, RMK on riigile kuuluva metsa ja teiste mitmekesiste looduskoosluste hoidja, kaitsja ja majandaja. RMK teenib riigile metsa majandades tulu, kasvatab metsauuendusmaterjali ja korraldab metsa- ja looduskaitsetöid.\nLisaks loob RMK looduses liikumise võimalusi oma puhke- ja kaitsealadel ja kujundab loodusteadlikkust. RMK koosseisu kuuluvad Sagadi metsakeskus, Elistvere loomapark, Tartu puukool ning Põlula kalakasvandus. RMK-s töötab üle 700 inimese, riigimetsas tööd saavate inimeste arv ulatub aga 5000-ni.


Ralli: Lõuna-Eesti ralli stardirivi avavad Markko ... - Mootorisport - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Mootorisport » Ralli: Lõuna-Eesti ralli stardirivi avavad Markko ...\nRalli: Lõuna-Eesti ralli stardirivi avavad Markko Märtin - Kristo Kraag\t(11)\nJuba sellel reedel jätkuvad EAL Eesti autoralli meistrivõistlused Lõuna-Eesti ralliga.\nMeistrivõistluste neljas etapp sõidetakse 12.-13. augustil kiiretel Haanja kruusateedel. Järjekorras 14. Lõuna-Eesti ralli stardirivi avab Eesti läbi aegade parim rallisõitja Markko Märtin, kellele on kaarti lugemas Kristo Kraag. Stardinumbrit 1 kandva Ford Focus RS WRC'03 võistlusmasinaga rallile startivate Märtin–Kraagi viimane ühine kodune start oli aastal 2011.\n„Pidime peale auto24 Rally Estoniat tegema auto mootorile täishoolduse. Praeguseks on auto taas sõidukorras. Tegime enne rallit ka märgades oludes testi ning usun, et oleme ralliks valmis. Eesmärk on jätkata sealt, kus Lääne-Eestis pooleli jäi ning Lõuna-Eestis punktiedu suurendada,“ sõnas Egon Kaur enne hooaja neljandat meistrivõistluste etappi.\nNumbri all 4 saavad rajale meistrivõistluste arvestuses Kaur–Simmi lähimad jälitajad Rainer Aus – Simo Koskinen (Mitsubishi Lancer Evo IX). Numbri all 8 stardivad klassi EMV7 ehk neljaveoliste rahvusliku klassi E12 liidrid Aiko Aigro – Kermo Kärtmann (Mitsubishi Lancer Evo VI).\nEMV5 klassis ehk 1,6-liitriste mootoritega kaheveoliste masinate rahvuslikus arvestuses on numbri all 17 hooaja esimest meistrivõistluste starti tegemas Karl Martin Volver – Margus Jõerand, kelle võistlusmasinaks on Lada Kalina. Klassi liidrid Gert-Kaupo Kähr - Jan Pantalon (Honda Civic) stardivad hooaja neljandale võistlusele numbri all 35.\nKaheveoliste kuni 1,6-liitrise mootoriga autode EMV3 arvestuses stardivad Lõuna-Eestis klassi liidritena Miko-Ove Niinemäe – Martin Valter (Peugeot 208). DMACK Trophy arvestuse hooaja neljandat võitu lähevad Haanja teedel püüdma Gustav Kruuda – Ken Järveoja (Ford Fiesta R2), kes EMV3 arvestuses kaotavad Niinemäe–Valterile vaid 6 punktiga.\nKokku on järjekorras 14. Lõuna-Eesti rallile startimas 55 võistluspaari.\nFLF9\t• 11. august 2016 17:50\tEbasobiv kommentaar\nPäris huvitav vaatepilt ralliauto peaaegu ühegi sponsori kleepsuta. Väga harjumatu tunne. Tekitab alasti olemis tunnet kui neid kleepse rallika peal ei näe.\nJaan\t• 11. august 2016 20:12\tEbasobiv kommentaar\noleks vist nati imelik enda nime seal autol suurelt kleepsutada! Edu Markkole!\neelmisele\t• 11. august 2016 20:51\tEbasobiv kommentaar\nSee tema isiklik auto?\näge välimus\t• 11. august 2016 22:54\tEbasobiv kommentaar\nmulle tavaliselt focused ei meeldi aga see näeb küll väga sex välja. kui teha tavaline fovus sellise välimusega siis vist legaalselt liigelda ei tohi meie tänavatel?\n...\t• 12. august 2016 00:08\tEbasobiv kommentaar\nSee on täitsa Märtini isiklik aurto jah.\n...\t• 12. august 2016 00:46\tEbasobiv kommentaar\nVälimuse poolest kindlasti võib. Turvapuuri kohta kommenteerida ei oska. Mõned väidavad, et võib sõita sellega, teised jälle vastupidist (ohtlik kokkupõrkel kaasliiklejate suhtes). Teisi takistusi küll ei näe.\neelmisele\t• 12. august 2016 01:25\tEbasobiv kommentaar\nmarkko oli meie parim ralli sõitja mäletate seda kuidas ta võitis isegi tiitli kapott lahti sõites? https://www.youtube.com/watch?v=3mHzoRPWrus markko on legend. kas teile natuke ei tundu see teema, et ott tänak sõidab ka fordi tiimis ja see on sama tiim kus markko märtin sai maailmameistriks? kas ford loodab selle peale, et ott on eestlane nagu ka markko ja tänu sellele on neil võimalus jälle võita?\nlisaks juurde\t• 12. august 2016 01:30\tEbasobiv kommentaar\nÜks imelik küsimus veel teile miks markko subaru tiimis ei saanud maailmameistirks ja sai fordi tiimis? kas see võis olla sellest, et subaru wrc autod olid palju kehvemad kui fordi wrc masinad? Samas ju nagu subaru on alati olnud väga kuulus just ralli masinate tegijatena ja neil peaks väga suured oskused neid rallikaid ehitada.\nkpl\t• 12. august 2016 09:11\tEbasobiv kommentaar\nminu teada küll pole Märtin tiitlit võitnud wrc.pigem võitis ikka üksikuid rallisid.\nAntiOpel\t• 12. august 2016 09:33\tEbasobiv kommentaar\nMarkko Märtin pole iial olnud WRC maailmameister. 2003/2004 hooajal tuli ta Fordi roolis üldkokkuvõttes kolmandaks.\nMees on elav legend, kahtlemata. Väga kahju, et tema karjäär sedasi lõppes, mehes oli maailmameistri ainet küllaga.\nAga miks Fordis paremini läks, kui Subarus- ilmselt seepärast, et Fordi minnes oli tal suurem kogemustepagas all ja ka närvid tugevamad.\nOtt Tänak on ka väga tubli, kuid Märtini saavutusteni jõuda on ikka väga pikk maa veel. Muidugi, Otil on sinna ka vanuse suhtes aega. Ei kahtlegi, et temastki tuleb tiitlipretendent WRC-s. Sel hooajal on juba kõik eeldused selleks olnud, paraku ebaõnn on korduvalt hea tulemuse varjutanud.\nWilson\t• 12. august 2016 16:13\tEbasobiv kommentaar\nSubaru oli Märtin nn külalissõitja aga 2003a ford oli juba märtini soovide järgi ehitatud.


2-1 : veise suupisted\nPremium valitud Austraalia beef jerky tulla kõõlus.Rich närimine ja sitkus.VINGE!keskendume valida paksus igale veiseliha teha eksklusiivne valem täis maitse täiesti.\n2-3 : Hea Beef Jerky\nPremium valitud Austraalia veiseliha viilu hautatud hea ingverikastmega.Proovi seda!\nMeil on tarnijate erinevaid Beef Jerky.Me oleme olnud selles väga pikka aega ja ei ole head kogemused pakkumise beef jerky.Meie kogemus lubab meil rahuldada oma nõudlust iga nurga maailmast.\n2-4 : Beef Jerky jtk\nPremium valitud Austraalia veiseliha viilu hautatud hea musta pipart vürtsi.Proovi seda!Selleks, et hoida liha kiu,toode on kõik töödeldud käsitööd ja säilitusaineid,mees-valmistatud värvainete või sahhariin sees.\nKasuta unikaalset koostisainet,eriline protsess menetlus toimub professionaalsed operaatorid traditsiooniliselt tehnika ja küpseta kestus peaks olema kontrollitud rangelt.Noh kasutada moderniseeritud töötlemise seadmed ja käsitöö,saad magus liha täis toitumine.\nSöödavad meetod:Söödavad kord välja võtta.


Kommentaarid: FOTOD | Avarii põhjustas Tallinna kesklinnas hiigelummiku\nFOTOD | Avarii põhjustas Tallinna kesklinnas hiigelummiku (28)\nMart 23. jaanuar 2019 07:08\nkas avarii on ka poliitika\nKui sa ummikus istud, 21. jaanuar 2019 16:00\nsiis mis tähtsust omab bussi number?\nPolnud reguleerijaid ja bussijuhtidel telefone nüüd? 21. jaanuar 2019 15:18\net suunata koheselt bussid kas Laikmaa , Pronksi kaudu Tartu mnt. ja Rävala suunalt , milline saamatus\nhiii 21. jaanuar 2019 12:46\n10 seisvat bussi on hiigelummik :))\nPea Parandus 21. jaanuar 2019 12:11\npeame kustutama muidu saab rahvas aru kui vilets on elu reformarite 17 aasta võimul oleku tagajärjel saabunud hiljem\nKriminal 21. jaanuar 2019 12:05\nKas avarii oli süüdi, et ummik tekkis? Pealkirjast jääb nii mulje.\n21. jaanuar 2019 11:15\njaa, tõsijutt. KUi ikka mart, siim, keit ja niiles,kaja ja Jürgen,juhan ja aivar , andrus riiki juhtisid kommunismi õitsengule, ei olnud ainumat liiklusõnnetust ega lumehelvest uulitsal. Saatsite ühe kadri möödunud suvel hiidlastele merd süvendama ,olete ta tagasi lubanud ? Aga venelaste rajatis oli segav ning see oli vaja merest üles vedada Nemad segasid liiva . Noh,aga ülestõmbamine oli laus-hoolitsemine.\nise saatsite 21. jaanuar 2019 11:10\nmiks sa kaagutad,armas ! Pensionid pani paika teie kallis Lauristin ja selle eest saatsite te väärika seltsimehe Brüsseli linna sehen piina ja igatsust tundma,\nvalitsus on süüdi ,et tark kutt avarii tegi 21. jaanuar 2019 11:08\neelmised hoolitsesid , nüüdne vahib tarakanide poole ja teeb,mis oskab , et need ellu jääksid.\nmanna roosa 21. jaanuar 2019 11:06\nvalitsus ja Savisaar on süüdi, et lund tuleb taevast alla . Me ju lähistroopikas ja viimased 100000 aastat pole olnud talve poegagi ega lumehelvest\nmanna roosa 21. jaanuar 2019 11:05\naga kelle süü see siis on ,kui mitte valitsuse? Ega siis sohver auto rooli taga pea hoidma silmi lahti ega kasutama kõrvadevahelist tuulte tallermaad. Rooli taga on hoolitsev äss\nKollane kapsauss 21. jaanuar 2019 10:37\nA see ongi liiklustehniliselt halvasti lahendatud koht. Sõidan sealtkaudu igal hommikul. Jama on selles, et kui Reimani tn-lt (seal, kus see lillepood on) sõites tahta sõita Rävala pst-le ehk siis on vaja sõita korraks paremale Gonsiorile ja siis kohe üle mitme rea vasakule, on pidevalt rohelise fooritule ajal Gonsiori ületamine umbe sõidetud, sest Gonsiori omadele on natuke edasi kohe punane tuli. Ja et seda pööret paari fooritsükli jooksul siis saada teha, peabki natuke rohkem trügima, muidu võidki jääda sinna ootama. Pakun, et nii tõenäoliselt ongi juhtunud.\nto enam ei imesta. 21. jaanuar 2019 10:08\nMa küll imestan, et keegi peab suvalist liiklusõnnetust valitsuse praagiks. Või ehk loeks enne artiklit, kui valitsust kiruma asuda?\nküsimus 21. jaanuar 2019 10:08\nmitme minuti tagant kommentaaride hindeid kustutatakse ?\n21. jaanuar 2019 10:07\nseda juttu räägi erakonna koosolekul !\nVõrreldes 21. jaanuar 2019 10:03\npealinnaga on riigi teistes piirkondades tõeline lumeuputus, sajab aina juurde, hanged juba rinnuni.\nVihje 21. jaanuar 2019 10:00\nKas tõesti olnud võimalik mõnel bussijuhil minna, teha paar sammu ja andnud teada, et sinna tänavasse pole teistel bussijuhtidel mõtet edasi sõita? Kui mobiilisidet juhtide ja keskuse vahel pole? Teha hoopis viru ring 60 ja 63 liinil, nagu oli vahepeal. Ja see pole veel koik, ise soitsin siis nr 65 laagna tee juurde, et siis võtta kanalist buss 67 v 68. Sealgi oli peatuses rahvast palju, ja peatusest kihutab mõõda kiirliin 53, ok peatust pole tal seal, aga nii palju võiks mõelda, et arvestades asjaolusi, võiks siiski peatusest rahva peale võtta...\n21. jaanuar 2019 09:59\nHea, et politsei kogu kesklinna ei evakueerinud!\nnüüd 21. jaanuar 2019 09:54\non valitsus ise umbes.\nEnn 21. jaanuar 2019 09:52\nSeal oli avarii ja sellepärast oli seisak.\nEve 21. jaanuar 2019 09:51\nMina elan kõrvalisel tänaval ja kõik teed on lahti aetud vaatamata pidevale lumesajule . Olen tänulik, eelmiste valitsuste ajal olid need umbes.\nno kossa, kossa ! 21. jaanuar 2019 09:40\nvähemalt üks asi on hea: pensionärid saavad tänu keskeraknnale oma käes hoida , saadavast pensionist lähtuva toimetuleku, viimast kohta euroopas.\nPaul 21. jaanuar 2019 09:31\nSeal oli õnnetus. Tegelikult on linnas paljudes kohtades asi selles,et sahad lükkavad suured vaalud ja tee läheb kitsamaks. Neid hunnikuid aga ära ei korjata. Näiteks Vabaduse pst. on mitte 2+2 rida vaid 1,5+1,5 rida.\nKõige lihtsam on 21. jaanuar 2019 09:25\nüle lugeda, mis Eestis hästi on. Sest lugeda pole vajadustki, polegi midagi enam hästi. Seadusi tehakse rohkem kui Vändrast saelaudu. Aga ükski neist seadustest ei jõua toimima hakata, ennem tuleb uus peale.\nVassiili Tohluk 21. jaanuar 2019 09:22\nKolumatz hoolib, Repunsky röövib...\nAnts kaval 21. jaanuar 2019 09:21\n"Hoolivus" üle kõige ! Teehooldus puutub vaid nii palju , et taristu minister ei tea riigijuhtimisest mõhkugi .Samarada astub haridusminister ja nii see asjandus vaikselt mäest alla libiseb.\nenam ei imesta 21. jaanuar 2019 09:17\nTäna valitsev erakond toodab praaki ja mõttetuid tegusid lausa ridamisi. Järjekordne rumalus: Riigikogu rahvastikukriisi probleemkomisjoni esimees Siret Kotka-Repinski ütles, et nad on loenduse suhtes samal seisukohal nagu peaministrile saadetud pöördumises: ainult registripõhise loendusmeetodi kasutamisega eksisteerivad süsteemsed puudujäägid andmete kvaliteedis. Esmalt valmistavad seaduse ette, kinnitavad selle riigikogus ja siis on nõus, et välja tuli järjekordne PRAAK.\nto viies ratas 21. jaanuar 2019 09:12\nMis see teehooldus siia puutub, kui kaks autot põiki tee peal ja keeegi mööda ei saa?


rally.ee ... > Eesti > Tapa autokross > Veoautokrossi uus hooaeg saab alguse Tapa rajal\n... > Eesti > Tapa autokross > Veoautokrossi uus hooaeg saab alguse Tapa rajal\n28. mai 2017 11:39 Loe kommentaare (0)\nVeoautokrossi uus hooaeg saab alguse Tapa rajal\nTapa linn võõrustab tuleva kuu hakul mitut võistlust\nVõisteldakse endiselt kolmes arvestusklassis: veoautod GAZ 51/52, veoautod GAZ 53 ja veobagid.\nKuluaarides on kuulda, et rajale on tulemas nii eelmise aasta esikolmiku mehi, kui täiesti uusi sõitjaid. Et veoautokross on ala, millega korra tegelenuna enam loobuda ei suudeta, siis on rajale oodata ka mehi, kes vahepeal on mõne aasta pausi pidanud. Lisaks viiakse Tapal paralleelselt veoautokrossiga läbi tagarattaveoliste Ladade karikavõistlus "Tapa kevad 2017".\nKäesolev aasta tuleb veoautokrossis eriline seetõttu, et möödub 50 aastat esimesest ametlikust Eesti meistrivõistluste etapist. See sõideti toona 18. juunil Viljandimaal, Holstre-Nõmme rajal. Tollane ajaleht Tee Kommunismile kirjutas 1967. aasta 20. juuni numbris, et osalejaid oli 52, kellest üle poole lätlased ning pealtvaatajaid tuhandeid. Võitis selle võistluse Viljandimaa mees Tõnu Evert. Ta krooniti sel aastal pärast teist, Türil sõidetud etappi ka Eesti meistriks.\nSiit üleskutse kõigile veoautokrossi ajaloo sõpradele. Tulge Tapale võistlustele kaasa elama ja kui omate mingit veoautokrossi ajalugu puudutavat materjali, võtke kaasa, võtke ühendust Kalle Allikuga. Et jäädvustada ajaloo jaoks võistlustest parimaid momente, on ka käesoleval aastal veoautokrossi ajaloo sõprade poolt välja kuulutatud fotokonkurss "Autokross 2017".\nVaata lisaks: www.facebook.com/veoautokrossiajalugu\nEesti veoautokrossi meistrisarjas 6 etappi\nKäesoleval aastal kuulub Eesti veoautokrossi meistrisarja kuus etappi. Lisandunud on Piiroja krossirajal sõidetav võistlus. Piiroja rajal ei ole veoautodega eelnevalt kunagi võisteldud.\n3. juuni - Tapa (EMV ja BMV)\n22. juuni - Piiroja (EMV)\n29. juuli - Hinsa (EMV ja BMV)\n27. august - Smiltene, Läti (EMV ja BMV)\n9. september - Tapa (EMV)\n30. september - Varstu (EMV ja BMV)\nLääne-Virumaal ollakse taas valmis korraldama sportrallit (0), 2215\nRainer Aus käis ekstreemsel rallil kiviaia otsas ära (0), 2189\nMalcolm Wilson: aitäh Ott, aitäh Martin! (0), 805\nSaaremaa ralli 2017 (14)


EKRE | Pilguheit otsing\nEKRE sai keelatud annetusi\nÄripäev · 2n · Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) sai 2019. aasta neljandas kvartalis annetusi kahelt osaühingult, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruannetest,\nEKRE jäi vahele keelatud annetustega\narileht.delfi.ee · 2n · Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) sai 2019. aasta neljandas kvartalis annetusi kahelt osaühingult, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruannetest. Juriidilise isiku annetused parteidele on seadusega keelatud.\nPostimees · 5p · Harju maakohus asus täna arutama europarlamendi endise saadiku Indrek Tarandi hagi Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) vastu, milles ta nõuab erakonnalt tema kohta avaldatud valeandmete ümberlükkamist. Kuigi advokaadid lootsid sõlmida hagis kokkuleppemenetluse, selgus täna ootamatult, et EKRE kokkul...\nÄripäev · 4n · Lõppenud aastat iseloomustas poliitiline turbulents, mille peategelane oli EKRE oma värvikate väljaütlemistega. Sellel on aga veel üks kõnekas pool, leidis saates "Luubi all" Äripäeva ajakirjanik Piret Reiljan.\nDelfi · 2n · Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) sai 2019. aasta neljandas kvartalis annetusi kahelt osaühingult, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruannetest. Juriidilise isiku annetused parteidele on seadusega keelatud.\nEKRE lubas hakata ise apteegireformiga tegelema\nwww.pealinn.ee · 3p · Apteegireformi jõustumiseni on jäänud napilt üle kolme kuu, kuid endiselt pole ühest tulemust. Praegu on olukord, kus alates 1.aprillist sulgevad uksed julgelt üle saja apteegi. EKRE on lubanud selles valguses tulla välja oma eelnõuga, mis aitaks keerulist olukorda ehk leevendada. EKRE on lubanud tu...\nÕhtuleht · 7p · Euroopa Parlamendi endise saadiku Indrek Tarandi EKRE vastu esitatud hagi asjus, milles ta heidab erakonnale ette valeandmete ja ebakohaste väärtushinnangute esitamist, ei saavutanud pooled Harju maakohtus kompromissi.\nLiberaalide massipsühhoos: aastakokkuvõtete põhiteemaks on eduka EKRE kritiseerimine\nuueduudised.ee · 31 dets 2019 · Paljud inimesed juhivad sotsiaalmeedias tähelepanu sellele, et ajakirjanduses tehtavates 2019. aasta kokkuvõtetes ei saa mitte keegi üle ega ümber EKRE-st – kahjuks enamasti halvustavas toonis. Rahvuskonservatiivid ise on sellise lauslahmimisega harjunud – ollakse ju valimistest saati pildil esipla...\nuueduudised.ee · 4n · Enamik Eesti erakondi kaotasid aastaga liikmeid. EKRE on ainus parlamendierakond, kelle liikmeskond 2019. aastal kasvas. Kõige suurema liikmeskonnaga erakond on endiselt Keskerakond, kuhu 31. detsembri seisuga kuulus 14 695 inimest. Seda on 239 liikme võrra vähem kui aasta eest, kirjutab ERR. Liik...\nDelfi · 5p · Kuigi algselt oli ootus, et tänasel kohtuistungil arutatakse EKRE ja Indrek Tarandi vahelist kompromissi, siis otsustas EKRE ootamatult kokkuleppest taganeda. Nüüd kestab kohtuprotsess edasi ja saaga ei saa veel nii pea punkti.\nuueduudised.ee · 3p · Erakondade rahastamise järelevalve komisjoni (ERJK) oli sunnitud pärast oma uurimist tunnistama, et mingit keelatud annetusi pole erakond saanud, kuigi sellega püüti meedias EKRE-t järjekordselt määrida. Esitatud aruannete järgi sai EKRE mullu annetusi kahelt osaühingult. Komisjon tegi täna kindlaks...\nDelfi · 7p · Eile avaldasid siseminister Mart Helme ning ta poeg ja rahandusminister Martin Helme EKRE raadiosaate „Räägime asjast“ vastumeelsust sotsiaalministeeriumi uue kampaania suhtes. Sotsiaalministeerium eesotsas Tanel Kiigega on aga ka varem EKRE pahameele osaks saanud.\nMartin Helme: EKRE tuleb välja apteegireformi muutva eelnõuga\npoliitika.postimees.ee · 4p · Rahandusminister Martin Helme ütles ERR-ile antud intervjuus, et Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) toob riigikogu ette apteegireformi muutva seaduseelnõu.\nuueduudised.ee · 3p · 23. jaanuaril toimus Tallinna Linnavolikogus 2020. aasta kevadhooaja esimene istung, mis puhul EKRE fraktsiooni esimees Mart Kallas tervitas linnavolinikke ning tuletas meelde, et EKRE hoiab nii probleemkohtadel kui ka kolleegidel silma peal. “Hoiame silma peal: kas Linnavalitsus uueneb ja jätab mah...\nuueduudised.ee · 4p · Rahandusminister Martin Helme (EKRE) ütles ERR-ile antud intervjuus, et rahvuskonservatiivid pole leppinud sellega, et apteegireformi seadus praegusel plaanitaval kujul kehtima hakkab ning nad esitavad oma plaani. “Piirjooned on need, et sellisel kujul apteegireformi jõustamine ei ole meie jaoks vas...\nDelfi · 6p · Harju maakohus arutab homme Euroopa Parlamendi endise saadiku Indrek Tarandi tsiviilhagi, milles viimane heidab EKRE-le ette valeandmete ja ebakohaste väärutushinnangute esitamist tema suhtes. On võimalik, et Tarand ja EKRE sõlmivad homme kompromissi ning EKRE vabandab Tarandi ees.\nobjektiiv.ee · 2n · Pühapäevases raadiosaates "Räägime asjast" rõhutasid EKRE juhid siseminister Mart Helme ja rahandusminister Martin Helme, et sotsiaalministeeriumi kampaania "Kõik on erinevad, kuid sama palju inimesed", milles osaleb ka tuntud homoaktivist, kruvib pingeid ja lõhestab ühiskonda ning selliste kampaan...\nKonflikti Kiige ja Helmete vahel aetakse EKRE jaoks tsiviliseeritult\narvamus.postimees.ee · 1p · Kas Tanel Kiige ja EKRE juhtministrite vaheline väärtuskonflikt sotsiaalministeeriumi sallivuskampaania üle on kasuks ainult EKREle või nopib poliitilisi punkte ka Kiik ise? Näib siiski, et sellel nädalal on konflikti mängitud EKRE jaoks tsiviliseeritult, tõid Kuku raadio saates «Poliitikaguru» välj...\nEKRE valmistab ette uut eelnõu apteegireformi peatamiseks\nMeditsiiniuudised · 4p · EKRE plaanin kahe nädala jooksul välja tulla uue apteegireformi peatava eelnõuga.\nKa Andres Tarandi juubelisünnipäeva ei saa sotsid EKRE-t mustamata pidada\nuueduudised.ee · 3n · Laupäeval tähistab klimatoloog ja poliitik Andres Tarand oma 80. sünnipäeva – ERR-i vastav lugu aga on täis päevapoliitikat, mis tekitab küsimuse, et kas ka nii erilisel sünnipäeval ei saa EKRE-st mööda minna? Tilga tõrva meepotti kallab kõigepealt juunikommunistide järeltulija Marju Lauristin. “Kui...\nKa Andres Tarandi juubelisünnipäeva ei suuda sotsid EKRE-t mustamata pidada\nKaljulaid: valitsuse saavutused jäävad mõne EKRE liidri sõnade varju\nPostimees · 28 dets 2019 · President Kersti Kaljulaid tunnustas usutluses rahvusringhäälingu telekanalile ETV+ peaminister Jüri Ratase valitsust mitme olulise otsuse eest, kuid nentis samas, et üksikute EKRE juhtide sõnavõtud viivad tehtud healt tähelepanu.\nuueduudised.ee · 2n · Riigikogus moodustati täna modernse tehnoloogia, energeetika ja teadusuuringute toetusrühma Tuleviku Eesti, mille esimees on EKRE saadik Paul Puustusmaa. Tema sõnul on toetusrühma eesmärgiks uute, ratsionaalsete ja innovaatiliste teaduslik-tehniliste lahenduste leidmine, nende rakendamine erinevates...\nDelfi · 2p · Sotsiaalministri Tanel Kiige silmis külvab EKRE tegutsemine uue eelnõuga esile tulles niigi segasesse situatsiooni "täienevat ebaselgust ja ebakindlust".\nPostimees · 3n · Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) Tallinna piirkonna uus esimees Raimond Kaljulaid hoiatas saates «Otse Postimehest», et Reformierakond või Keskerakond võivad kohalike valimiste järel Eesti Konservatiivse Rahvaerakonnaga (EKRE) Tallinnas võimuliidu moodustada. «Pean silmas Reformierakonna piirkon...\nVõimalik uuringuteema: kas EKRE osalusega või Reformierakonna juhitav valitsus?\nuueduudised.ee · 28 dets 2019 · Uute Uudiste kaasautor Priit Tali mõtiskleb uuringute ehk rahvaküsitluste teemal. „Äsja ilmusid viimased tulemused ja mul on endiselt tunne, et need ei näita praktilisest seisukohast mitte midagi. Hüva, kui selline meelsus fikseerida vahetult enne valimisi, siis saaks selle põhjal pisut ennustada tu...\nEKRE parandusettepanekud relvaseaduse muutmiseks võeti arvesse\nuueduudised.ee · 2n · Eile oli Riigikogus kavas Vabariigi Valitsuse relvaseaduse, riigilõivuseaduse ja strateegilise kauba seaduse muutmise seaduse eelnõu teine lugemine, kus läksid sisse peaaegu kõik Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esitatud parandusettepanekud. Tegu on Euroopa Parlamendi ja nõukogu parandatud tulirel...\nuueduudised.ee · 4p · EKRE aseesimees, rahandusminister Martin Helme rääkis intervjuus Toomas Sildamile, et kuigi valitsuse töö käib normaalselt, on suureks probleemiks sotsiaalminister Tanel Kiik, kes käivitas äsja vastuolulise tolerantsuskampaania. „See on väga suur probleem. Tanel Kiik on teadlik, et see on suur probl...\nMoonika Helme: miks te mind ei armasta? Miks te ei kirjuta, et EKRE tegi ära suure asja?\nDelfi · 3n · Vaata eilsest otsesaatest pärit lõiku, milles riigikogulane Helle-Moonika Helme võtab lühidalt kokku EKRE meediastateegia.\nHelle-Moonika Helme: EKRE pärast ei pea teised kogu aeg vabandust paluma\nuueduudised.ee · 29 dets 2019 · Aasta viimases “Samosti ja Sildami” raadiosaates osales külalistena Riigikogu liige Helle-Moonika Helme (EKRE). Helme ütles, et tema erakond on peaminister Jüri Ratasele korduvalt öelnud, et ei ole vaja nende eest vabandust paluda, aga kui on Keskerakonna stiil seda teha, siis nii on. “Me olemegi k...\nDelfi · 2n · Eesti Vabariigi taasiseseisvumise päevil toimetanud Eesti Konservatiivne Rahvaerakond peab täna Tartus 30. aastapäeva kõnekoosolekut. Hetkel valitsuses oleva EKREga pole neil endi sõnul ühtki ühist liiget ega mingisugust seost.\nwww.pealinn.ee · 29 dets 2019 · President Kersti Kaljulaid tõi peaminister Jüri Ratase valitsuse positiivsete otsustena välja 150 õpetaja leidmise Ida-Virumaale Eesti muudest piirkondadest ja kliimaneutraalsuse eesmärgi ehk et Eestist peab saama puhta energiaga riik aastaks 2050. Kaljulaid tunnustas usutluses rahvusringhäälingu te...\nEKRE turgutav mõju majandusele: Tallink pidi töötajaid juurde võtma\nuueduudised.ee · 3n · Puhtalt Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna töövõiduna valitsuses läbisurutud alkoholiaktsiisi alandamine toodab aina positiivseid tulemusi. Tallinki juht Paavo Nõgene rääkis ETV saates „Esimene stuudio“, et kuigi alkohol pole ainus, mille pärast soomlased siia tulevad, on alkoholiaktsiisi langetamin...\nPostimees · 7p · Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) poolt ametisse pandud väliskaubandus- ja infotehnoloogia minister Kaimar Karu ning majandus- ja taristuminister Taavi Aas Keskerakonnast ei kooskõlastanud siseministeeriumi välismaalaste seadusesse plaanitud õppetoetusi puudutavaid muudatusi.\nDelfi · 7p · EKRE poolt väliskaubandus- ja infotehnoloogia ministriks valitud Kaimar Karu ning majandus- ja taristuminister Taavi Aas ei kooskõlastanud siseministeeriumi välismaalaste seadusesse plaanitud õppetoetusi puudutavaid muudatusi, kirjutas ERR.\nuueduudised.ee · 4n · Ilmar Raag on ennast kõigis oma ametites näidanud Brüsseli-meelse liberaalse ühiskonnamudeli propageerijana ja ega ta tänasekski eriti muutunud pole. Oma loos “Ilmar Raag: kuidas ma kord kartsin” hurjutab ta rahvusriigi kaitsjaid selle est, et “reaalselt ei ole nad käivitanud ühtegi poliitikat, mis ...\nEKRE on välispoliitika tulevik, mitte “äikesepilved ja kärgatused”\nobjektiiv.ee · 2n · Maailm on muutunud! Lääne hegemooniat juhib Donald Trump. Euroopagi on muutumas ja kui Euroopa Liit meelt parandada suudab ning laiali ei jookse, on see tugevate rahvusriikide oma. Ühed viimastest, kes sellest aru ei saa, on teatud mõttekodalased, diplomaadid ja ametnikud, selgub 15. jaanuaril ülli...\nDelfi · 3p · Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) sai erakondade rahastamise järelevalve komisjonile (ERJK) esitatud aruannete järgi mullu annetusi kahelt osaühingult. Komisjon tegi täna kindlaks, et tegu polnud keelatud annetustega, vaid erakonna tuluga, mis oli kogemata valesti märgitud.\npoliitika.postimees.ee · 2n · Eesti Konservatiivne Rahvaerakond sai 2019. aasta neljandas kvartalis annetusi kahelt osaühingult, selgub erakondade rahastamise järelevalve komisjonile esitatud aruannetest. Juriidilise isiku annetus erakonnale on aga seadusega keelatud.\nepl.delfi.ee · 4p · Keskpartei poliitikud hakkavad aru saama, et on lasknud võimuleppesse endale ohtliku lõksu seada.\nDelfi · 2n · 2019. aasta agaraimad liikmemaksu tasujad olid Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast. Annetusi sai aga kõige rohkem peaministri partei.


MÜÜA TÖÖLIINI SAKSA LAMBAKOERA KUTSIKAD - Enomuri Kennel\nKolm isast tööliini saksa lambakoera kutsikat (sünd 12. aug ust 2017) Estrellest Fööniks pesakonnast otsivad endale aktiivse eluviisiga omanikke. Kutsikad Fido, Frodo ja Fjodor sobivad nii tööks, spordiks kui ka oskajale inimesele perelemmikuks.\nIsa: ESTRELLEST VON VERTEX (IPO3, KK3), pedigree\nEma: ESTRELLEST HURMURI KÄBI, EST IPO CH (IPO3, FH2, IPO-FH), pedigree\nEstrellest Fööniks Fido, Frodo ja Fjodor sündisid 12. augustil 2017. Kutsikad on kasvanud maal ja neid on alates teisest elunädalast eakohaselt sotsialiseeritud. Kutsikad on harjunud liikuma erinevatel pindadel (muld, rohi, puu, metall, killustik), erinevatel tasapindadel (kallakud, kännud, sillad, purded). neid on harjutatud erinevate häälte ja lõhnadega. Kõik kolm poissi käivad ka töökoerte “eelkoolis”: neile õpetatakse nii jäljetööd kui ka kuulekuse elemente.\nKutsikad on kiibitud ja registreeritud Eesti Kennelliidus\nPesakonnas Estrellest Fööniks sündis kokku 8 kutsikat – 6 poissi ja 2 tüdrukut. Kõik kutsikad on lühikarvalised ja värvilt sonaarsed. Kolmest Fööniksist saavad aja jooksul vabatahtlikud päästekoerad, kahest kutsikast kasvatatakse IPO-koerad ehk siis hakatakse neid treenima teenistuskoerte kolmevõistluseks (jälg, kuulekus, kaitse).\nLisainfo Merike Kunglalt e-kirjaga: kumerike@hotmail.com\nGalerii fotode autor: Reelika Kaaasik\nTagged on: Estrellesti kutsikad kutsikad müügiks kutsikas saadaval kutsikad saksa lambakoer tööliini saksa lambakoerad müügiks\nMerike Kungla 17. oktoober 2017 17. oktoober 2017 ESTRELLEST FÖÖNIKSID, KUTSIKAD 2 kommentaari\n← Üks vana lugu: Koerterannad – kas ainult linnukese pärast\n2 thoughts on “MÜÜA TÖÖLIINI SAKSA LAMBAKOERA KUTSIKAD”\n10. november 2021 at 10:59\nVasta vilhelmmanju-le Tühista vastus


Kas PRIA on liiga karm või liiga leebe?\nPõllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametit (PRIA) - Euroopa Liidult ja Eesti riigilt pärinevaid maaelutoetusi vahendavat makseagentuuri - peetakse tihti liiga karmiks ja nõudlikuks.\nSamas heidetakse ette, miks kontroll ei suuda välistada kõiki võimalikke rikkumisi toetuste kasutamisel. Arvamused on vastakad, kuid lähtuda tuleb siiski sellest, et kui PRIA ei täida makseagentuurile kehtivaid rangeid reegleid, mõjutab see otseselt kõiki toetusi.\nVähem mõeldakse sellele, miks üldse on igasuguseid tingimusi, nõudeid, eeskirju, registreid, kohustusi, kontrolle, sanktsioone jne nii palju. Kas PRIA ei saaks korda ja asjaajamist lõdvemaks lasta nii klientide kui enda jaoks ja vahel vaadata eksimustele ka läbi sõrmede? Paraku ei ole see võimalik ja tooks kaasa palju suuremad probleemid.\nEesti on ELi liikmesriik ning toetused rahastatud ELi või riigi enda maksumaksja poolt. Toetused on kokkuleppeliselt seatud saajateni liikuma ühtsete reeglite järgi, mida nii makse-agentuur kui ka toetuse taotleja peavad järgima. Reeglid hõlmavad paljut - fondide vahendite kasutamist, ühtse põllumajanduspoliitika kujundamist, maaelu ja kalanduse arengukavade sisu, raamistikke üksikute toetusmeetmete rakendamiseks, nõudeid registritele, tööprotseduuridele, õigusnormidele -ning muidugi toetusesaaja enda kohustusi.\nTõhus ja pidev on ELi institutsioonide kontroll selle üle, kuidas liikmesriikides toetuste maksmist tegelikult korraldatakse. Kas toetus jõuab ausalt, läbipaistvalt, kontrollitud\nmoel nendeni, kes on õigustatud seda saama. Euroopa Komisjoni (EK) auditid kontrollivad ELi liikmesriikides kogu protsessi alates siseriiklikust seadusandlusest ja makseagentuuri tööst kuni toetusesaajateni kohapeal.\nKa Euroopa Kontrollikoja esindajad käivad liikmesriikides ja selgitavad omakorda, kas EK on oma töö teinud ja Euroopa õigusaktid kohapeal toimivad. PRIAt kontrollib ja hindab igal aastal põhjalik sertifitseerimis-audit. See tuvastab, kas makseagentuur suudab täita nõudeid, mis lubavad tal ELi toetusi vahendada. Samuti kontrollivad PRIA tööd Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), Eesti põllumajandusministeerium, riigikontroll.\nSisuliselt võidakse üle vaadata iga PRIA tegu/ tegematajätmine. See puudutab ka PRIA kliente - võidakse kontrollida üle taotlus-dokumendid, taotluse kohta tehtud otsused, summade arvestuse õigsus, kontrollide sisu, sanktsioonide asjakohasus. Võidakse koguni taotleja juures põlde üle mõõta ja loomi kokku lugeda, et võrrelda tulemust andmetega registreis. Nii tabatakse mitu kärbest korraga - kontrollitakse PRIA enda töökorraldust, kliendi majapidamist toetusega seoses ning seda, kas PRIA on klienti vajalikul moel kontrollinud.\nMis juhtub, kui Euroopa audiitorid tuvastavad liikmesriikides toetuste menetlemisel-maksmisel vigu? Tagajärg puudutab otseselt tervet riiki, kui Euroopa Komisjon otsustab\nmitte rahastada ELi fondidest kulusid/toetusi, mis tehti eeskirju rikkudes. See võib tähendada liikmesriigile nn finantskorrektsiooni ehk rikkumisega seotud meetmete eelarvete vähendamist kindla protsendi või ühekordse trahvisumma võrra.\nEK põllumajanduse ja maaelu peadirektoraadi viimatine, 21.02.2012 finantskorrektsiooni ettepanek Euroopa Komisjonile pole veel otsuseks vormistatud. Mõned näited peatselt määratavatest trahvidest: Hispaaniale kokku 32,4 mln eurot, sellest 31,3 mln viinapuude istutamise eest ilma taasistutus-õiguseta. Itaalia võib saada samasuguse eksimuse eest 98,9 mln ja Kreeka 21,3 mln eurose trahvi. Kreeka trahviportfell on kokku 104,9 mln eurot. Poola võib saada ligi 9,5 mln eurot trahve selle eest, et riigis on määratlemata mõned hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi nõuded ning puudulik on sanktsioonide süsteem nende nõuete rikkumise puhul. Mitu trahvi saavad riigid hilinenud kohapealsete kontrollide, maksetähtaegade rikkumise, kontrollide ebapiisavuse ja puudulikkuse, sanktsioonide kohaldamata jätmise eest. Prantslaste trahv selliste rikkumiste eest on 62,9 mln eurot, väiksemaid trahve saavad ka Taani, Suurbritannia, Saksamaa jt.\nKa Eestil tuli riskide tõttu vigu parandada\n14 riigi sanktsioonide kogusumma on üle 480 miljoni euro. Ligi 0,8 miljoni euro suurust trahvi on oodata ka Eestil, põhjuseks nõrk halduskontroll Maaelu arengukava raames\nrakendatava põllumajandusettevõtete ajakohastamise ja LEADER- toetuste määramisel 2008- 2010. Audiitorid polnud rahul Eesti suutlikkusega kontrollida piisavalt taotlejate esitatud hinnapakkumiste õigustatust ja väljavalitute põhjendatust. LEADERi puhul tauniti seda, et tegevusgruppide dokumentatsioon ei anna täpset ülevaadet tegevusgrupi teenitud tulu kasutamisest. On risk, et grupid küsivad toetust ka selliste kulude kohta, mis on omatulu arvel juba kaetud.\nEtteheidete aluseks olevaid meetmete määruseid ja kontrolliprotseduure täiendati ja muudeti Eestis 2010. a sügisel, kuid sellele vaatamata järgneb pettuseriskiga perioodi osas finantskorrektsioon. EK jätab toetuste rahastamisel ELi eelarvest teatud osa eraldamata. Tasaarveldus on Eestil praeguseks tehtud. Kaotsiminev summa pole märkimisväärselt suur, moodustades aastate jooksul Eestis toetustena makstud enam kui 1,5 miljardist eurost 0,05%.\nAllikas: Maaleht, Jaan Kallas (PRIA peadirektor)


Jüri Allik: doktoriõpe vajab raha, mitte reformi - Tänane leht\nJüri Allik: doktoriõpe vajab raha, mitte reformi\nJüri Allik akadeemik, professor\nEesti Teadusagentuuri (ETAG) uurimistoetuste osakonna juhataja doktor Siret Rutiku meelest vajab Eesti doktoriõpe reformi (PM 19.09). Mina – tõsi küll, asjast huvitatuna – arvan, et doktoriõpe vajaks hoopis raha.\nTavatarkus ütleb, et reformida on vaja asja, mis halvasti toimib. Näiteks leitakse, et nominaalaja jooksul doktoritöö kaitsnute arv on väike ja midagi tuleks ette võtta, et see arv suurem oleks. Või on meie doktoritööde kvaliteet liiga madal.\nMinu teada pole keegi mõõtnud, millise jälje jätavad doktoritöö aluseks olevad tulemused – doktoritöödel endil pole teaduses enam suurt rolli – maailma teadusesse. Näiteks doktoritööd, milles esitatud tulemusi pole kaitsmisele järgnenud kümne aasta jooksul maailmas kordagi viidatud, võib pidada nurjunuks või uinunud kaunitariks, mis alles ootab oma printsi, kes ta üles äratab. See, et era- ja avalikus sektoris on vähe doktorikraadiga inimesi, ei ole, nagu seda Rutikugi mainib, otseselt doktoriõppe süü. Kui näiteks avalikus teenistuses oleks doktorikraad mõnel kohal nõutav kvalifikatsioon, küllap oleks siis seal ka doktorikraadiga inimesi rohkem. Kuid kas selle pärast on tarvis doktoriõpet ennast reformima hakata?


Jeff Hanneman – Vikipeedia\nJeff Hanneman 2007. aastal\nJeff Hanneman (31. jaanuar 1964 Oakland – 2. mai 2013 Inland Empire, California) oli USA muusik, bändi Slayer kitarrist ja asutajaliige.\nHanneman kasvas üles sõjaveteranide peres: tema isa oli sõdinud Teises maailmasõjas ja vennad Vietnamis. Seetõttu hakkas ta juba lapsena huvituma sõjaasjandusest. Lisaks mõjutasid teda tugevalt ka punkmuusika ja heavy metal, eriti Judas Priest ja Iron Maiden. 1981. aastal, kui ta kohtus ühe bändi proovis Kerry Kingiga, otsustasid nad teha oma bändi, milleks saigi Slayer. Koos Kingiga on Hanneman bändi peamisi sõnadekirjutajaid. Et teda huvitab eriti Natsi-Saksamaa ajalugu, on mitmes Slayeri loos juttu ka koonduslaagreist ja silmapaistvatest natsidest. Seetõttu on nii Hannemani kui ka bändi süüdistatud natsilembuses, kuid need on ümber lükatud, väites, et see teema lihtsalt huvitab Hannemani.\n2011. aastal nakatus Hanneman tõenäoliselt ämblikuhammustuse tõttu lihasööjabakteriga ning pidi loobuma koos Slayeriga esinemisest. 2. mail 2013 suri ta oma kodu lähedases haiglas maksapuudulikkuse tõttu.\nHanneman oli abielus, ent lapsi tal polnud.\nElu 24: Suri Slayeri kitarrist Jeff Hanneman 3. mai 2013\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jeff_Hanneman&oldid=5380852"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 22:35, 5. juuli 2019.


Matk tühjemal tükil kodumaast\nEi ole teist nii kirglist matkajat kui Mart Saar,” nentis rännakute kaaslane Tuudur Vettik. Praegu värskendatakse Hüpassaare matkarada, mis viib helilooja kõndimispaikadesse.\n„Ma arvan, et me tavaline käik metsas oli kindlasti 5 kilomeetrit tunnis. Ega niisugust suvitamist mujal ma pole kunagi saanud kui Hüpassaares. /…/ Üksi ma nii suuri tuure ka ju ei oskakski teha. Aga katepääle mõnus,” õhkas suvitaja Vettik, kes tegi koos Mart Saarega Kuresoo laugastega tutvust 1934. aasta suvel, temast sai lahutamatu matkakaaslane paljudeks hilisematekski suvedeks.\nMart Saar oli selleks ajaks juba kaks aastat püsivalt elanud oma sünnikohas, metsavahitalus. Selleks tuli organisatsioonidel ja seltsidel 1920ndate teises pooles kaitsta märgukirjadega Saart, kes soovis saada metsavahitalu riigilt endale eluaegseks kasutuseks. Põllupidamiseks kiduras paigas oli tema suguvõsa juba neljandat põlve, nüüd oli oht, et metsavahikoht läheb võõrale.\n„Oma isakodu ei armasta Mart Saar vähem, kui eelmised põlved. Õieti see koht ongi see, millest laulab Mart Saar. Kes kord juhtub sinna üksikusse melanhoolsesse sootallu, see leiab, et on selle kohaga tuttav juba ammu – Mart Saare muusika kaudu,” kaitses teda 1928. aasta Postimees. Saar ise kirjutas haridusministrile. „Ainult sääl olen ma saanud rahu ja võimalust loomiseks. Kaugelt üle poole ja kõige paremad helitööd on sündinud selles soodest ümberpiiratud metsatalus. Selle kaotamine oleks minule nii ränk moraalne hoop, et ma pärast seda vist kunagi enam ei suudaks niivõrd toibuda, et uuesti saaksin endise vaimustusega Eesti muusika põllul töötada.”\nTükike maismaad juubelikingiks\nÜksiti kirjeldas ajaleht sealset loodust: „See on tühjem tükk meie kodumaast. Paiguti on kilomeetrite pikkuselt laiad samblaväljad, tühjad turbasood, paiguti on harva jändrikku tundrutaolist metsa. Kaansoo juurest keerab üks talutee rabade poole. Kahe kilomeetri taga on üksikud talud ja juba algavad sood. Kuid üks harva tarvitatav kitsas talutee viib sealt edasi, tundub otse soosse. Ümberringi on juba tunda soode maailma tühjust, tead, et siit edasi minnes leiab kümnetel kilomeetritel ainult sood, sood ja läbipaistmatut raba. Viimastest taludest nelja kilomeetri kaugusel kerkib soost üles veel tükike maismaad. Sellel asub talugi. Kuivem osa maast on haritud põlluks, nurmede ääred ulatuvad sohu ning on kevadeti ja sügiseti lausa vee all.”\nRahvas ja nagu selgus, ka riik, armastas sel tühjemal tükil meie kodumaast sündinud ja eraklikult elada soovivat heliloojat. Saar sai talu päriseks, justkui 50. juubelikingiks. Igapäevasemaks põllupidajaks oli küll ta õe pere. Pärast sõda, 1964. aastal kinkisid lähedased talu riigile ja sellest sai nüüdseks tuntud Mart Saare majamuuseum.\nSaar ülistas sealse looduse põhjamaalisust, põimides seda koos rahvaviisidega loomingusse, pidades neid lahutamatuteks. „Laane kandle helin – kauge käo kukkumine kõige oma soojuse ja südamliku nukrusega on tekitanud meie rahvaluule,” selgitas ta erakirjas.\nSaare populariseerija tänapäevas, Vardo Rumessen kutsub teda metsade, soode ja rabade romantikuks, kes pikkadel jalutuskäikudel, kus tal pliiats ja paber kaasas, visandas sealsamas kraavipervel või kännu otsas muusikalised ideed. Andunult süvenes ta igasse oksakesse, soosilma ja samblaniiti, milles nägi looduse imepeent kunstiteost. Püüdes muusikas tabada teda haaranud meeleolu.\nMatkamine kui protest\nTeist nõnda tihedalt kultuuriloolise isikuga seotud matkarada Eestis pole, algne rada rajati 1980ndate keskpaiku. Kuid Hüpassaare oli armastatud matkapaik juba enne, seal käimisel oli nõukogude ajal juures ka protestivaimu.\nTänapäeval on tuntum Hüpassaarega seotud üritus suveöine päikesetõusukontsert, otse rabas. Majamuuseumi kõrvalt algav 5kilomeetrine rada rajati 2004. aastal ning on populaarne ka lihtsalt loodusrajana.\nTänavuse sügiskuu lõpus oli raja ees roosa silt keeluga sellele minna. Ometi oli 5–6 autot pühapäeva õhtulgi parklas. Astudes läbi hämara metsa sirgjoonena mineval teel, millel veel töised rööpad, paistsid taamal päikeseloojangust kuldse udu kumas kaks rajameistrit. „Kui korjaksime ikka rajale tulnud tänastelt pildistajatelt ära aparaadid, saaks siia vaat et vaatetorni,” lõõpisid nad. Parasjagugi oli raja lähistel tõesti neli fototoru: Hüpassaare loodust armastatakse pildiliselt eriti sügisel, värvide tulles.\nValminud on juba ligi kilomeetri jagu värsket laudteed, lootust on, et raja esimene ots saab värskendatud juba porikuus. Uuendatud rada valmib järgmiseks suveks.\nEsimese suurema lauka juures on väike platvorm, pingike ja redel, mis julgustab soojal ajal ujuma. Samas käis tihti suplemas ka Mart Saar, kelle jalutusteede keskmine pikkus oli tihti ligi 20 km. „Matkates ei olnud suuremat kõnelemist, sest tegemist oli oma mõtete ja muljetega. Peatuse kohtades oli aga mõnus ja hubane kuival samblal kasetüvele toetunult istuda, piipu teha ning oma tähelepanekuid vahetada,” räägib ta matkakaaslase Vettikuga käimiste kohta.


Liigeste haiguse algus - Valu koik lihased ja keha liigendid\nReumatoidartriidi ravi eesmärk on vähendada vaevusi, vältida või vähendada liigesekahjustuse süvenemist, parandada elukvaliteeti ja pikendada eluiga. Kirurgilisest ravist on enam kasutusel liigesepindade lihvimine ja puhastamine ning liigese proteesimine. Sel puhul on liiges tavaliselt turses, väga valus, punetav ja soe. Haigestuvad sageli mehed vanuses üle 50 eluaasta, seda soodustab õlle, veini, šampanja ja mõnede liha- lihapuljong, noorloomaliha, lambaliha, suitsusink, maks, neerud, kopsud ja kalatoitude tursk, koha, haug, heeringas, sprotid liigne tarvitamine. See haigus võib alata äkki — liiges t e turse ja valuga.\nMillal peaksid teismelised valutavate liigeste pärast muretsema? Väiksema, Kahjustada kuunarvarre liigeseid mööduva valu korral ei pruugi muretsemiseks küll põhjust olla, kuid teatud sümptomite korral on väga oluline õigel ajal arsti poole pöörduda.\nReumatoloogi vastuvõtule võiks saata teismelise, kellel esinevad põletikule viitavad kaebused - liiges t e valu, hommikune kangus ja turse, samuti seljavalu ja hommikune kangus, kirjutab Tartu ülikooli kliinikum lastereumatoloog Chris Pruunsild portaalis Terviseuudised. Kui nelja kuni kümneaastastel lastel esineb sageli Liigeste haiguse algus niinimetatud kasvuvalusid, mis lähevad ise üle, siis teismeeas tüdrukutel 9. Artriiti on põhjust kahtlustada juhul, kui lisaks valule esinevad ka muud põletiku tunnused, nagu turse, liikuvuse piiratus, valu liigutamisel ja lokaalse temperatuuri muutus.


Kriisis on ka võitjaid\nEuroopa ühisrahale üleminekuks tuleb Iirimaal intresse kärpida majandusbuumi kõrghetkel. See on riskantne, sest võib kiirendada inflatsiooni ja suurendada tööpuudust. Algul kardetigi, et ELi kiireima majanduskasvuga riik võib erinevalt teistest rahaliiduga liitujatest põdema jääda.\nViimased arengud maailma majanduses -- toorainehindade langus, Aasia ja Vene kriis ning Wall Streeti tõusubuumi raugemine -- on kartused hajutanud.\n«Majanduse ülekuumenemise oht on vähenenud, tehes võimalikuks pehme maandumise,» ütles Iiri keskpanga ökonomist Jim Power.\nVälisinvestoreid meelitavad Iirimaale jätkuvalt Euroopa Liidu madalaim ettevõtte tulumaks ning odav kvalifitseeritud tööjõud.\nEuroopa komisjon ennustab Iirimaale tänavu 11,4protsendilist majanduskasvu. Iiri valitsus, mis kardab Euroopa abirahade võimalikku kärpimist, ennustab ise kasvuks 8,7 protsenti. Prognoos tulevaks aastaks on 6 protsenti.\nIntressimäärade langus, madalamad tooraine ja põllumajandustoodete hinnad koos Iiri valuuta tugevnemisega Suurbritannia naela suhtes aitavad inflatsioonilist survet vaos hoida. Aastani 2000 peaks inflatsioon jääma 2--2,5 protsendile.\n«Intressimäärade alandamine, mis veel mõned kuud tagasi oleks Iiri majandusele laastavalt mõjunud, aitab nüüd tasakaalustada maailma majanduskasvu aeglustumise mõjusid,» teatas Iirimaa juhtiv majandusanalüüsi instituut ESRI.\nIiri majandus võib pääseda küll Aasia, Venemaa või Ladina-Ameerika mõjudest, kuid oht võib tulla Inglismaalt, kuhu läheb neljandik kogu Iiri ekspordist.\n«Asjaolu, et Suurbritannia 1999. aasta 1. jaanuaril käivituvast rahaliidust välja jääb, vajab hoolega jälgimist,» ütles Iiri asepeaminister Mary Harney.\nIirimaa jaoks oleks halvim stsenaarium, kui euro naelsterlingi suhtes oluliselt tugevneks. Harney sõnul peab Iirimaa kasutama rahaliitu sõltuvuse vähendamiseks Suurbritanniast.REUTERS-ÄP


meeldib.postimees.ee » Pildid, videod, anekdoodid ja huvitavad artiklid – meelelahutust igale maitsele! » cancel\n5 Isa, kuidas ma siia ilma sündisin?\nPoiss küsib isa käest: “Isa, kuidas ma siia ilma sündisin?”\n“Hea küll, varem või hiljem oleks sa nagunii seda küsinud,” alustab isa.\n“Kuula siis, ma püüan sulle arusaadavas keeles selle selgeks teha! Su isa tutvus emaga ühel saidil. Pärast mõnenädalast chattimist said nad kokku internetikohvikus. Seal tualetis tahtis ema teha paar laadimist isa joystickiga. Aga kui isa oli juba laadimiseks valmis, märkasime ehmatusega, et meil pole tulemüüri, kuid oli juba hilja vajutada CANCEL või ESC. Ema antiviirus oli ka juba mõnda aega uuendamata ning sellepärast ei märganud ta isa ussviirust. No ja siis me vajutasimegi ENTER ja emal avanes aken, mis teatas – laadimise aeg 9 kuud!”\n8 Kuidas ma siia ilma sündisin?\n“Hea küll, varem või hiljem oleks sa nagunii seda küsinud,” alustab isa. “Kuula siis, ma püüan sulle arusaadavas keeles selle selgeks teha! Su isa tutvus emaga ühel saidil. Pärast mõnenädalast chattimist said nad kokku internetikohvikus. Seal tualetis tahtis ema teha paar laadimist isa joystickiga. Aga kui isa oli juba laadimiseks valmis, märkasime ehmatusega, et meil pole tulemüüri, kuid oli juba hilja vajutada CANCEL või ESC. Ema antiviirus oli ka juba mõnda aega uuendamata ning sellepärast ei märganud ta isa ussviirust. No ja siis me vajutasimegi ENTER ja emal avanes aken, mis teatas – laadimise aeg 9 kuud!”


Päts, Riho | Eesti Muusika Infokeskus\n26.06.1899 Tartu – 15.01.1977 Tallin\nEesti Heliloojate Liidu liige 1944–1950 ja aastast 1956\nKoolipapana tuntud Riho Päts tegutses helilooja ja koorijuhi ameti kõrval ka ligi pool sajandit pedagoogina, olles Eesti koolimuusika üks aluspanijaid ja arendajaid. Ta võttis kasutusele relatiivse helisüsteemi, et õpetada lapsed noodist laulma, eekujudeks olid Vilho Siukoneni (Soome), Zoltán Kodály (Ungari) ja Carl Orffi (Saksamaa) looming ja õpikud.\nPätsi suuremateks teosteks on muusikaline muinasjutt orkestrile „Maa-alused“, lasteooper „Kaval-Ants ja Vanapagan“ ja muusikaline külakomöödia „Meie küla poisid“. Kaalukama osa tema loomingust moodustab aga vokaalmuusika. Ta on komponeerinud koorilaule erinevatele kooriliikidel, soololaule ning hulgaliselt lastelaule (sh palju rahvalauluseadeid ja -töötlusi), mis sageli on rikastastatud erinevate rütmipillidega ning plokkflöötide ansambliga, et kooli laulutund muuta värvikamaks ja meeleolukamaks. Koolimuusika edendajana pani ta suurt rõhku laste eakohase harjutusrepertuaari soetamisele. Lisaks on Päts koostanud ja toimetanud mitmeid üldhariduskooli muusikaõpikuid („Leelo“, „Limmiklaulik“, „Lauluvara“), samuti klaveriõpikuid („Klaverimänguõpetus“, „Klaveriõpik“ koos Leelo Kõlariga).\nRiho Päts on õppinud klaverit köster M. Bruusi juures, muusikateooriat Mart Saare juures (1915) ning Tartu Griwingi muusikakoolis, kus õpetati tulevasi luteri koguduse köstreid-orelimängijaid, klaverit ja orelit (1916). Aastatel 1920—1921 õppis Päts Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaverierialal Adele Brosse juures ning jätkas aastast 1923 õpingutega Tallinna Konservatooriumis, mille lõpetas 1926. aastal kompositisoonierialal Artur Kapi juhendamisel ning 1927. aastal klaveriga Artur Lemba klassis.\nPedagoogitööga alustas Päts 1921. aastal, õpetades muusikat Haapsalu Läänemaa Õpetajate Seminaris ja Läänemaa Ühisgümnaasiumis (1921–1923) ning seejärel Tallinnas: 21. Kooli algklassides, Draamastuudio Teatris, õpetajate seminaris ning pedagoogiumis (1941–1944) jm ning tegutses õppejõuna Tallinna Riiklikus Konservatooirumis (1940–1941, 1944–1950, sh ka direktor 1940–1941).\n1950. aastal arreteeriti Riho Päts ebaseaduslikult ning oli seejärel vangilaagris Eestis ja Siberis, kust vabanes 1955. aastal (rehabiliteeriti 1968. aastal). Astatel 1956–1971 jätkas õppejõuna Tallinna Pedagoogilises Instituudis (laulu- ja muusikakateedri juht), kus õpetas peamiselt muusikaõpetuse metoodikat ja juhendas pedagoogilist praktikat. Lisaks korraldas ta õpetajate täienduskursusi.\nDirigendina on Riho Päts juhatanud Tallinna Koolinoorsoo Muusika Ühingu segakoori (1926–1929) ning koolikoore, olnud laulupidudel lastekooride üldjuht. Ta on esinenud lektorina, avaldanud monograafiad (sh Artur Kapist ja Rudolf Tobiasest) ja artikleid, arvustusi ning ülevaateid välismaisest muusikaelust. Ta on olnud ajakirja Muusikaleht peatoimetaja (1930–1931) ning teinud kaastööd New Yorgis ilmunud muusikaajakirjale Musical Courier ja Londonis ilmunud muusikaajakirjale Musical Times. Tänu paljudele silmaringi avardavatele reisidele Lääne-Euroopasse oli Päts 1920.–1930. aastatel Eestis üks välismaise uue muusika paremaid tundjaid. Samuti oli aastal 1934 Eesti Autorite Ühingu esimees.\nRiho Päts on pälvinud Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgi (1939), Eesti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse (1947) ja Eesti NSV riikliku preemia (1948). 2002. aastal algatas Tallinna Ülikool Pätsi tegevuse jäädvustamiseks Riho Pätsi Koolimuusika Fondi, mis jagab igal aastal kuni viis stipendiumi muusikaõpetajale, instrumendiõpetajale, heliloojale, muusikapedagoogika uurijale ja koolimuusika edendajale. 2006. aastal loodi Tallinna Ülikooli juurde ka teadus- ja arendustööd toetav akadeemiline allüksus Riho Pätsi Keskus.\nEMIKi koduleheküljel olevad tekstid on kaitstud autoriõiguse seadusega. Tekste võib kasutada mittekommertsiaalsetel eesmärkidel koos viitega autorile (kui on märgitud) ja allikale (Eesti Muusika Infokeskus). Riho Päts


BIGi laenuportfell kasvas möödunud aastal üle kahe korra - Äripäev\nBIGi laenuportfell kasvas möödunud aastal üle kahe korra\n13. aprill 2006, 13:23\nErki Freiberg 13. aprill 2006, 13:23\nBalti Investeeringute Grupi Panga kontserni klientidele antud laenude maht kasvas möödunud aastal 102 protsenti, ulatudes aasta lõpuks 473,7 miljoni kroonini.\nBalti Investeeringute Grupi Panga (BIG) kontserni bilansimaht kasvas samal perioodil samuti 102 protsenti, moodustades aasta lõpu seisuga 561,4 miljonit krooni. Aasta varem BIGi bilansimaht 276,5 krooni.\nBIGi emiteeritud võlakirjade maht oli aasta lõpuks 295 miljonit krooni, moodustades grupi bilansimahust 53 protsenti ja kaasatud võõrvahenditest 70 protsenti.\nBIG teenis 2005. aastal 63,3 miljonit krooni kasumit ehk 30,4 miljonit krooni rohkem kui 2004. aastal.\nBIGi juhatuse esimehe Targo Rausi hinnangul soodustasid BIGi kasvu üleüldise kiire majanduskasvu jätkumine, tarbijate positiivsed hinnangud majandusolukorra arengutele, kontorivõrgu laiendamine ja turundustegevuse aktiivsus.\nVõrreldav mahtude kasv toimus ka BIGi Lätis tütarettevõttes AS Baltijas Izaugsmes Grupa.\n2005. aastal oli BIGi jaoks olulisimaks majandussündmuseks septembri lõpus emaettevõttele krediidiasutuse tegevusloa saamine, mis tagab täiendava järelvalve ettevõtte tegevuse üle, samuti lisab finantsilist usaldusväärsust.\nSeptembris 2005 suurendas BIG aktsiakapitali 72,816 miljoni krooni võrra 80 miljoni kroonini, et viia see vastavusse krediidiasutustele esitatavate kapitalinõuetega.\nBIG avas eelmisel aastal Eestis neli uut esindust. Kokku oli BIGil aasta lõpu seisuga Eestis 11 ning Lätis 3 kontorit.\nBalti Investeeringute Grupi Pank (BIG) on noorim Eesti kapitalil põhinev pank, mis on suurte universaalpankade ja liisingfirmade järel Baltimaade suurim spetsialiseerunud laenuandja eraisikutele.\n2006. aasta märtsis laiendas BIG tooteportfelli ja hakkas lisaks laenudele pakkuma oma klientidele ka tähtajalist hoiust, mille intress on kuni neli protsenti aastas ehk Eesti üks kõrgemaid.\nBIGi eesmärk on pakkuda nii era- kui ka äriklientidele kiiret, tähelepanelikku ning paindlikku finantsteenust. BIG annab hetkel tööd 119 inimesele.\nBIGi võlakirjad on noteeritud Tallinna Börsil.


Loopre-Lepikul valmis ratsamaneež - Jõgevamaa Koostöökoda\n30. aprill 2013 Kell 10:51\nLoopre-Lepiku talu uhke maakivist tall sai korda paar-kolm aastat varem. Ehkki hobused olid seal ka varem olemas, polnud talliomanikul enne maneeži avamist välja pakkuda turvalist kohta, kus nendega ratsutada: kui hobune mingil põhjusel lõhkuma hakkab, võib ta piiramata platsilt puude vahele või kivide otsa joosta ning ratsaniku elu ja tervise ohtu seada. Aiaga piiratud ja liivaga kaetud välimaneež lahendas selle probleemi.\n80 meetrit pika ja 35 meetrit laia maneeži rajamisel oli peaettevõtjaks OÜ Perestroitel. Suurema osa tööst tegi seal siiski ära alltöövõtjana tegutsenud Janari Reinsoo. Ratsutamisväljaku alla on paigaldatud geotekstiil ning sellele sõelmetekiht, mis aitab vee ära juhtida. Et suuremal osal aastast on õhtud üsna pimedad, sai paigaldatud ka välisvalgustus. See suurendab tunduvalt maneeži kasutamisvõimalusi. Talli ja maneeži vaheline ala kaeti kiviplaatidega. Nii pole ratsutamishuvilistel ka sügisel ja kevadel vaja jalgu poriseks teha.\nVäliratsamaneeži rajamiseks sai Lembit Paalile kuuluv OÜ Paalakalda Jõgevamaa Koostöökoja kaudu toetust Leader-programmist. Kogu projekt läks maksma 63 784 eurot, Leader-toetus kattis sellest 24 286 euro suuruse osa.\nPajusi vallavanem Reet Alev meenutas välimaneeži avamispeol seda, kuidas üks tema hea tuttav unistas juba kolmeaastasest peale ratsutamisest, ent unistuseks see tema jaoks jäigi, sest kohta, kus seda ala harrastada, läheduses polnud. Kui Pajusi kandis ka praegu ratsutamisest unistavaid lapsi on, siis saavad nad oma unistuse teoks teha. Ka Lembit Paal loodab, et Pajusi kandis kasvab peatselt üles uus ratsutajate põlvkond. Ka maneeži avamist olid tunnistamas mitme ümbruskonna kooli lapsed, kellest julgemad said Loopre-Lepiku talli perenaise, Eesti Maaülikoolis õppiva Katrin Nõmmiksaare ja Jõgeva treeneri Margit Ränduri juhendamisel ratsasõidu ära proovida.


Milleks meile ökod riigihanked? - Fairtrade Eesti\nSuured asjad ei sünni ainult impulsi mõjul, need sünnivad paljude omavahel seotud ja kokku toodud väikeste asjade järgnevusena. Nii arvas ja maalis Vincent van Gogh. Nagu kunstis, nõuavad suured muutused poliitikas, ühiskonnas ja majanduses muutusi väikestes asjades meie käitumises ja nõudmistes - näiteks vastutuse võtmine selle eest, mida me valime, ostame, kasutame või toodame. Ostud on meie väärtushinnangute pikendus ja seepärast on oluline, kuidas me rahaga ümber käime.\nAvalik sektor on väga suur tarbija ning omab seetõttu suurt mõju turule ja seal pakutavatele toodetele ja teenustele. Eestis moodustab avaliku sektori kogutarbimine Eesti sisemajanduse koguproduktist 14-16%. Selleks kasutatakse maksumaksja raha ning kodanikul ja maksumaksjal on õigus eeldada, et tema rahaga käiakse ümber heaperemehelikult ja vastutustundlikult ning avalikke huve arvestades, tehes läbimõeldud otsuseid.\nKeskkonnahoidlik riigihange on mõistlik mitmes mõttes. Esiteks kasutab see nutikalt ära avaliku sektori turuvõimu, et tuua kohalikul ja ülemaailmsel tasandil olulist kasu keskkonnale, ning seab eeskuju eratarbijatele. Tooteid ostes või kasutades teab 55% Euroopa Liidu kodanikest üldiselt seda, millised on toodete kõige olulisemad keskkonnamõjud. Kas ei peaks hankijad sama teadlikud olema?\nTeiseks annab keskkonnahoidlik riigihange avaliku sektori asutustele suuresti rahalist ja ajalist kokkuhoidu, eriti kui arvestada lepinguga kaasneva täieliku olelusringi kulu, mitte ainult ostuhinda. See on peamine õppimiskoht tarbijale ja hankijale - toote või teenuse hind, mida me maksame, ei ole ainult see raha, mida me praegu selle eest välja käime, vaid see, mida selle eest ka tulevikus maksma peame, ning kaasnev lisakulu.\nNäiteks võime valida madalaima pakutava hinnaga koristusteenuse, aga valida tuleb väikseima maksumusega koristusteenus. Kui odavaim koristusteenus kasutab vahendeid, mis ei ole keskkonnahoidlikud, palju vett ja elektrit, siis kokkuvõttes läheb see teenus meile maksma rohkem kui selline, kus teenuse hind võib olla kallim, kuid läbimõeldus, säästlikkus ja innovaatilisus koristus-ja töövahendite, tööaja või -müra puhul teeb teenuse kokkuvõttes meile odavamaks.\nKolmandaks on keskkonnahoidlik hankimine maailma arenguga ühte jalga astumine. Eesti ei ole isolatsioonis ja trendid liikuda uuenduslike ja säästlikumate lahenduste poole mõjutavad meid samamoodi. Ettevõtjad ja tarbijad eeldavad, et avalik sektor käiks nende trendidega kaasas.\nEurobaromeetri 2016. aasta uuringu kohaselt on kvaliteedi ja hinna järel Euroopa Liidu tarbijate jaoks tähtsuselt kolmas kõige olulisem tegur keskkonnamõju. Vähe sellest - Euroopa Liidu ringmajanduse tegevuskava toetab lineaarsetest väärtusahelatest edasi liikumist.\nViiendaks parandab keskkonnahoidlik hange elukvaliteeti, sest sageli on sellised tooted või teenused paremad nii meile kui siinsele tarbijale kui ka näiteks nende toodete tootjatele, eriti arenguriikides.\nOleme teadlikud, et paljude riikide ja inimeste olukord muutub ainult hullemaks ning kasvamine ja suurenemine ei ole igal pool ühtemoodi hea. Keskkonnahoidliku ja eriti sotsiaalsete tingimustega, näiteks õiglase kaubandusetingimustega arvestav riigihange parandab nende inimeste elu, kes toodavad meie lauale toitu.\nMe otsustame ja hääletame oma valikute ja rahaga. Riigihange näitab, mida hankija, näiteks meie kohalik omavalitsus, väärtustab ja millise tuleviku poolt ta hääletab.\nMe saame astuda väikseid samme: leida uued viisid tegutsemiseks, tarbimiseks ja ettevõtluseks ning mõtestada ümber, mida tähendavad jätkusuutlikkus ja vastutustunne. Tegelikult näitab keskkonnahoidlik riigihange, et igaühest sõltub ja igaühel on võim - näita eeskuju ja hooli.


DOONOR, müük, kuulutus 82927053 - Kuldne Börs\nID: 82927053, muudetud 10:57 13.02.2020\nAutor(id): Ken McClure, Kujundaja: Tiit Rammul, Kirjastus: Olion, Linn: Tallinn, Aasta: 2000, Originaalkeel: inglise keel, LK: 304, Seisukord: pisut määrdunud lehtede servad, Suurus: tavaformaadis, kõvade kaantega, Sisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 003\nSeitsmeaastane Amanda Chapman viiakse äkilise neerukahjustusega haiglasse. Arstidel on harva tulnud kokku puutuda nii ägedalt kulgeva protsessiga. Tüdruku päästmiseks on vaid üks lootus – leida kiiresti doonor. Kui Amanda võetakse vastu Edinburghi kõrgema klassi erahaiglasse, näib, et tema seisund hakkab paranema. Amanda vanemad ei suuda oma õnne uskuda, oskamata sealjuures kahtlustadagi, et luksuslike haiglakoridoride, esmaklassiliselt sisustatud üksikpalatite ja sõbraliku personali varjus peitub midagi pahaendelist. Erahaiglasse saadetakse salajastel eesmärkidel dr. Steven Dunbar, et ta uuriks lähemalt kahe endise personaliliikme esitatud näiliselt mitte millegagi seletatavaid kaebusi. Ja tasapisi hakkab kerkima saladuskate vandenõult, mis seab väikese Amanda elu ohtu.\n"Doonor" on üks maailma ülimenukate meditsiiniteemaliste põnevike hulgast.


Kas inimesel endal on oma geeniandmetega midagi ka peale hakata? - Uudised - Tartu Postimees\nKas inimesel endal on oma geeniandmetega midagi ka peale hakata?\n13. juuni 2017, 9:38\nHomme on Tartu Ülikoolis infopäev kõigile geenidoonoreile ja nende arstidele.\nProfessor Andres Metspalu rahva ees ühel varasemal infopäeval, mis kandis pealkirja "Geenivaramust personaalmeditsiinini".\n52 000 inimest ehk viis protsenti Eesti täisealisest elanikkonnast on usaldanud oma andmed Eesti geenivaramule sooviga panustada teaduse arengusse, aga ka lootusega oma tervise kohta kasulikku infot vastu saada.\nKuidas saab teadustöö tulemusena kogutud andmetest ka inimesele endale väärtuslik info, sellest kõneldakse Tartu ülikooli aulas infopäeval homme, 14. juunil algusega kell 15.\nKa on see koht, kus on võimalik küsimusi küsida ja vastuseid saada. Eriti on osalema oodatud geenidoonorid ja nende perearstid.\n2011. aastani oli geenivaramu peamine eesmärk luua ulatuslik andmebaas ja viia läbi sellel põhinevaid teadusuuringuid, leidmaks seoseid genoomivariantide ja inimese fenotüübi, sealhulgas haiguste vahel. Alates sellest aastast on Eesti geenivaramus võimalik lõpule viia kõigi geenidoonorite genotüpiseerimine.\nSee tähendab, et kõigile geenidoonoreile koostatakse personaalsed geenikaardid, mis loovad uued võimalused just personaalsete haigusriskide hindamiseks ja nende selgitamiseks neile, kes seda tõesti soovivad.\nAnalüüsides inimese geeniandmeid ja lisades sinna keskkonna-, tervisekäitumise ja tavapärased haigusandmed, on võimalik leida igale inimesele võimalikult hästi sobiv haiguse ennetus- või raviplaan. Näiteks aitavad geeniandmed arstil leida igale inimesele kõige sobivam sarnaste ravimite seast ja panna paika õige doos, kuna iga inimene reageerib ravimitele natuke erinevalt.\nKui inimene teab oma pärilikke riske, saab ta ka ise muuta oma tervisekäitumist nii, et neid riske oleks võimalik vähendada.\nTartu ülikooli Eesti geenivaramu direktor professor Andres Metspalu, «Tagasiside geenidoonorile».\nMeditsiinigeneetik ja geenivaramu vanemteadur Neeme Tõnisson, «Geneetiline tagasiside – mis kasu sellest võiks olla? Täiskasvanuea haigestumisriskiga seotud geenivariandid. Geenivariantide kandlus.»\nGeenivaramu vanemteadur Krista Fischer, «Sagedaste haiguste pärilik risk – kui suur see on ja kui palju me sellest teame? Näide tagasiside raportist (teist tüüpi diabeedi riski kohta) ja sellest, kuidas neid tulemusi tõlgendada».\nGeenivaramu vanemteadur Lili Milani, «Kuidas on seotud geenid ja ravimisobivus?».\nGeenivaramu vanemteadur Elin Org tutvustab mikrobioomi projekti.\nGeenivaramu teabejuht Annely Allik räägib, kuidas projektiga liituda.


Pöide spordiselts parandab suusaradade kvaliteeti - Saarte Hääl\n– 29/10/2011Rubriik: Maakond\n“Kvaliteetse suusaraja vormimine on siiani nõudnud ebamõistlikult pikaajalist tööd, aga sellele vaatamata oleme koos Pöide ja Orissaare vallavalitsuse ning paljude sponsorite ja vabatahtlike kaasalööjatega suutnud kahel viimasel aastal läbi viia Pöide–Orissaare suusamaratoni ning hoidnud Pöide terviseraja suusarajad kasutatavad pea kogu talve,” lausus Pöide vallavanem Jüri Linde.\nTa lisas, et raja kvaliteedi tõstmine innustab suuskadele veelgi enam huvilisi ja aitab kaasa suusaspordi propageerimisele. “Uut tehnikat saab kasutada lisaks Pöide suusaradadele ka naabervaldades,” märkis Linde.\nProjekti maksumus on 27 540,4 eurot, toetussumma suurus on 20 090 eurot ning ülejäänud raha tuleb endal leida. “Ja kui kõik hästi läheb, siis on rajatehnika selleks talveks, ehk juba selle aasta lõpuks kohal,” ütles Jüri Linde, kelle sõnul käib praegu nädalavahetustel usin matkaraja puhastamine, et juhul kui ikka lund piisavalt tuleb, saaks taas Pöide–Orissaare suusamaratoni korraldada.\nMTÜ Pöide Spordiselts on mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mis alustas tegevust 2005. aastal. Seltsi eesmärk on spordiga tegelejate ja huviliste ühendamine, tingimuste loomine spordiharrastuse järjepidevuse kindlustamiseks ja elanikkonna tervise tugevdamiseks ning vaba aja sisustamine sportliku tegevusega.\nLisatud: 29.10.2011 / 07:55\nKui palju on noori inimesi sellises väikeses vallas kes aina suusatavad?\nLisatud: 29.10.2011 / 10:13\nLinded ise suusatavadki ja sõidavad selle saaniga ka.Ega vallavanema palgast saani ei osta,see on ju umbes sama väike nagu õpetajatel.\nto paneb imestama\nLisatud: 29.10.2011 / 11:12\nPöide-Orissaare maratonil oli Pöide valla ja spordiseltsi all kirjas 20 nime. Mine õue ja liiguta oma rasvaläind keret rohkem ehk võtab kupli alt ka pisut klaarimaks\nLisatud: 31.10.2011 / 15:05\nVäga positiivne uudis,edu teile.Eks kasutan isegi talvel neid radu.\nLisatud: 31.10.2011 / 20:02\nTõepoolest positiivne uudis.\nJa armas anonüümne kommija! Ärgu närigu kadeduseuss sinu hinge! Või mis muu see on, mis paneb nõnda kirjutama. Anonüümselt. Aga ma nüüd ütlen- avalikult ja vingelt! Kuid ometi salaja ja nimetult.\nMa arvan, et asjasse ei puutu hetkel spordiseltsi ametlik liikmete arv, kui seltsi eesmärk on kaasata sporditegevusse külakogukonda ja spordihuvilisi ka naabervaldadest. Möödunud talvel käisid terviserajal suusatamas huvilisi kaugemaltki. Ja võin täiesti südamerahuga nimetada, et suusarõõme nautisid kohaliku kooli õpilased korduvalt.\nOn vaid tore, kui leidub ettevõtlikke, kes vabatahtlikult tegutsevad selleks, et tuua inimesi kodudest välja liikuma, tegelema spordiga, kasutama võimalusi, mis on olemas. Radade korrashoidmine on suur töö. Jõudu selleks tegijatele!\nTule sinagi arvuti tagant liikuma! Sügiseselt kirjus looduses jooksma või lihtsalt jalutama.