Costany's Sparkles: Juuksed - UPDATE\nSuper ilusad juuksed :) Kas sa kasutad ka mingeid toonivaid maske?\nCostany November 25, 2015 at 8:57 AM\nÜsna tükk aega tagasi proovisin karamelli tooni toonivat maski aga sellest pole enam jälgegi. Kui aus olla, siis mulle väga ei meeldinud :)\nTundub piltide pealt nagu oleksid juurde võtnud.. Kas Sa trenni ei tee enam, Orgu kava ei jälgi?\nCostany November 25, 2015 at 9:35 AM\nVastupidi.. Olen alla võtnud :) Mul on lihtsalt lohvakas pluus seljas. Trennis käin ja söön ka korralikult\nCostany November 25, 2015 at 9:42 AM\nPraegune kaal on hommikuti 46,2 - 46,7 kilo :)\nTriinu Liis, ära pane selliseid märkusi tähele. Sa oled väga kena. Sa ei tundu raskema/laiema/paksemana. Kohe kindlasti mitte. Ja sellised ajukääbikud tahavad lihtsalt sita enesetunde tekitada, ilmselt kadedusest.\nCostany November 25, 2015 at 10:27 AM\nAitäh sulle selle kommentaari eest! :)\nTere taas :) Ma ei kirjutanud kadedusest ega üldse halva pärast. Miks kohe ainult halba arvatakse ja asutakse rünnakule? Ma lihtsalt küsisin ja Triinu Liis seletas hästi ära ja kõik okei, arusaadav.\nKerli November 25, 2015 at 10:39 AM\nSul megalt veab, et pole mingit kartulikoore värvi.. Olen ka 4 kuud kasvatanud välja blonde triipe ja see kartulikoor lihtsalt niii jube :ss..\nAga ise olen ka kahe käega selle poolt, et pigem lühikesed ja terved kui pikad ja nirud hiiresabad :D\nCostany November 25, 2015 at 10:45 AM\nAlt on nad küll natukene kartulikoorekad.. Pealt lihtsalt suvega pleekis ära :) Aga ma täpselt sama meelt!\nKerli November 25, 2015 at 11:07 AM\nAga kas pole mõelnud Hairbusti peale? Kas sa ei teinud kunagi oliiviõlimaske?\nJa kuidas maniküüri lugu lõppes:P?\nCostany November 25, 2015 at 11:15 AM\nOlen küll mõelnud.. Oliivimaske olen päris palju teinud :)\nManiküüri loost kirjutan täna.. Kusjuures postitus on just parasjagu pooleli\nPubekana sai ikka juustega väga palju katsetatud ehk mul ei jäänud nendest eriti midagi alles, lõpetasin värvimise ja lõikasin täiesti lühikeseks ja lihsalt tuli kannatlik olla, et värv välja kasvaks ja juuksed hakkaks pikkust viskama. Mina tegin päris tihti takjajuureõlimaski ka, mis minu arust pani mul juuksed kasvama. Nüüd ei värvi oma juukseid enam kunagi, kuna nii hea lihtne on olla ja ei pea muretsema, et appi, jälle nii palju välja kasvanud, peab jälle juuksurisse minema :D\nhttp://l0ora.blogspot.com.ee/2015/01/juuksed-juuksed-juuksed.html mul blogipostitus kah oma juustetrasnformatsioonist, kui pakub huvi :D\nmm November 25, 2015 at 1:42 PM\nOlen ise hetkel täpselt sama rada käimas. Mustast heledaks, sest mind nii häirib, et tumedate juuste puhul näeb väljakasv nii halb välja ja tihti pea värvima. Tegin oma esimese triibutamise tsirka kuu või rohkem tagasi. Enne seda oli ka jua päris pikk väljas kasv, praegu lasen lihtsalt juustel kasvada ning ootan, et nad paraneks enne kui teise triibutamise ettevõtan. Mul endal niigi lühikesed juuksed seega väga nagu palju maha lõigata ei saagi :D Ma kasutan gliss kur juukseotsa õli (mingi kollane pudel) ja ka väga kiidan. Samuti hairbrusti kuuri ühe läbisin, mis vähendas juuste välja langevust ning juuksed teeb ka heaks mul sheavõi mask!\nJa ka mina ravin ja kasvatan juba aasta aega juukseid välja :D. Blondeerisin poevärvide ja pulbri+vesinikuga eelmise aasta suvel oma juukseid kokku umbes 10 korda. Päris blondiks ikka ei saanud, vaid kollaseks, ning siis värvisin lihtsalt pruuniks tagasi ja hakkasin iga 3 kuu tagant juuksuris otsi lõikamas käima. Katkisi juukseid ''ravivad'' ikkagi ainult käärid.. Muu teeb lihtsalt kammi ja sõrmed hästi läbikäivaks, et nendega töötlemine omakorda juukseid veel rohkem ei kahjustaks. Mina just olen oma kartulikoore värvi juuste üle uhke. Nüüdseks peale tervet aastapikkust lõikamist on juuksed ühtlast omaenda naturaalset tooni :). Juuksed on küll peaaegu et õlgadeni juba, kuid otstest ikka veel nii katki, et saaks 5cm maha, vot siis oleks korras. Aga ei raatsi lõigata :D. Arvestades seda, et mul terve see aasta otsa on juuksed olnud umbes lõuani pikad, siis õlgadeni pikkus on minu jaoks nii pikk, et no ei raatsi. Kusjuures olen unistanud juba ammu, et tahaks teha oma juuste terveks saamise teekonnast ja eelnevast retsimisest ühe suure juuksepostituse, aga pole blogi ja ei taha teha ka.\nkat November 25, 2015 at 3:56 PM\nMina käisin Big Apple Salongis ja tehti värvieemaldust ja pmst 5 tunniga sain tumedast blondiks. Lasin balayage tehnikas värvida. Nad kasutavad Olaplexi ja tänu sellele on mul juuksed peas ja samas pikkuses mis enne. Googelda Olaplex, see peaks taastama juuksestruktuuri vms.


Ehitushinnad kasvasid mullu 1,9 protsenti - Majandus\n20. jaanuar 2020, 8:16\nEhitushinnaindeks tõusis möödunud aastal võrreldes 2018. aasta keskmisega 1,9 protsenti.\nMöödunud aasta neljandas kvartalis kasvas ehitushinnaindeks kolmanda kvartaliga võrreldes 0,5 protsenti ja 2018. aasta neljanda kvartaliga võrreldes 1,7 protsenti, teatas statistikaamet.\nVõrreldes 2018. aasta keskmisega kallines möödunud aastal tööjõud 4,3 protsenti, masinate kasutamine 2 protsenti ja materjalide hind 0,7 protsenti. Kolmanda kvartaliga võrreldes mõjutas indeksit kõige enam materjalide kallinemine, mis andis 44 protsenti kogu kvartali muutusest. Võrreldes 2018. aasta neljanda kvartaliga andis tööjõu kallinemine indeksi tõusust poole.


https://www.bauhof.ee/aiaparadiis-okaspuudest-rajatud-heki-pugamine?___store=1 3652650 Okaspuudest rajatud heki pügamine https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/h/e/hekiloikur-s.jpg 0.00 EUR InStock /Aiaparadiis /Aiaparadiis/Iluaed /Aiaparadiis/Iluaed/Hekitaimed Enamlevinud okaspuust rajatud hekid on elupuu hekid. Kuid hekke võib teha ka erinevatest kadakatest, kuusest, jugapuust või nulust.Erinevad liigid ja nende sordid vajavad rohkem või vähem pügamistPaljud on väitnud, et okaspuuhekki võib pügada tipust alles siis, kui soovitud kõrgus on käes. Kui täna vaadata hekitaimede tootmist, siis kõik elupuu- ja kuuseistikud tulevad müügile puukoolidest, kus igal aastal on tipust võrsekasvu tagasi näpistatud. Seda tehakse selleks, et taim oleks tihe ja kliendile vastuvõetav. Kui näiteks hekielupuu ’Brabant’ on ostes 1meetrine ja teda on seni igal aastal puukoolis ladvast pügatud, siis uues kasvukohas peab hekitaime samamoodi edasi pügama nagu puukoolis, st. nii laiust kui kõrgust. Enamlevinud okaspuust rajatud hekid on elupuu hekid. Kuid hekke võib teha ka erinevatest kadakatest, kuusest, jugapuust või nulust.Erinevad liigid ja nende sordid vajavad rohkem või vähem pügamistPaljud on väitnud, et okaspuuhekki võib pügada tipust alles siis, kui soovitud kõrgus on käes. Kui täna vaadata hekitaimede tootmist, siis kõik elupuu- ja kuuseistikud tulevad müügile puukoolidest, kus igal aastal on tipust võrsekasvu tagasi näpistatud. Seda tehakse selleks, et taim oleks tihe ja kliendile vastuvõetav. Kui näiteks hekielupuu ’Brabant’ on ostes 1meetrine ja teda on seni igal aastal puukoolis ladvast pügatud, siis uues kasvukohas peab hekitaime samamoodi edasi pügama nagu puukoolis, st. nii laiust kui kõrgust. Alles istutatud ‘Brabandi’ hekk, mis ootab kohe lõikamist Elupuu ’Brabandi’ hekki lõigatakse lausa mitu korda suve jooksul, et hekk oleks kaunis ja tihe.Kui tahetakse vähem pügada, võiks istutada teised elupuu sordid nagu seda on: ’Smaragd’, ’Pyramidalis compacta’, ’Holmstrup’ jt. Nende sortide aastane kasv on väiksem ja nad ei vaja niipalju pügamist. Kui sügisel on hekk korralikult pügatud, siis uuesti vajab elupuuhekk pügamist alles siis, kui taimede sama aasta kasv on piisavalt kasvanud. Enamasti on selleks õige aeg suvel, juunis – juulis.Kuusehekk vajab samuti iga-aastast pügamist. Meie harilik kuusk kipub hästi laiaks kasvama ja see teeb heki pügamise oluliselt tülikamaks. Seetõttu oleks hea, kui hekk istutatakse ikka ühes reas ja hoitakse piisavalt kitsana. Egas see lai hekk rohkem varju ei anna, pigem on seespool tühjus ja kõrge laia heki pügamine ei ole paljudele jõukohane. Kuuseheki pügamine võtta ette kevadel või sügisel, kui parajasti ajaliselt sobib. Värskete noorte kasvude ajal mitte pügada.Jugapuu ole ideaalne varjulise koha hekitaim. Jugapuud võib pügada niipalju kui tahes, sest kõik uinuvad pungad hakkavad tal kasvama. Pole vaja karta julgeid tugevaid tagasilõikeid, et pärast hakkavad ilmet andma ainult tüükad. Peagi on uued kasvud oma nina välja pistnud ja hekk on taas roheline. Pügada kevadel või sügisel. Saab kergelt kujundada geomeetrilisi hekke.Kadakatest hekke saab samuti pügada. Harilku kadaka sortidel pügada nii külgedelt kui pealt noori võrseid tagasi. Oskuslikult pügatud kadakate oksad on tugevad ja lume raskuse all ei murdu ära. Hea teha siis, kui noor võrse on juba piisavalt kasvanud so. suvel või sügisel.Kaljukadaka sortidest heki puhultuleb kasutada sama lõikamistehnikat, mis harilku kadaka puhul. Mida teha, kui hekk on jäänud unarusse ning pikemat aega pügamata?Siis, kui elupuuhekk on juba meetri jagu kõrgem soovitust, kuusehekk varjutab kõik ümbritseva –otsustatakse kutsuda kohale aednik, kellelt oodatakse olukorrale lahendust.Nõu anda ilma konkreetset hekki nägemata, on muidugi raske. Kui hekil on mida tagasi lõigata, siis tuleb see töö ette võtta. Enamasti on selleks tööks saagimine. Kui hekk on liialt seest laasunud ja lõigates jäävad vaid ilma oksteta oksad, siis seda hekki ei saa enam taastada. Tõenäoliselt tuleb okaspuuhekk siis uus istutada. Heki pügamiseks kasuta häid tööriistuEsmased on muidugi head aiakäärid. Need peavad olema käes kerged ja mugavad. Kas eelistada hekikääre või bensiinimootoriga või elektrilisi hekipügajaid – on juba igaühe enda valik. Väikeses aias on ehk mõttekas kasutada elektrilist hekipügajat, mugavam on muidugi bensiinimootoriga tööriist. Kindlasti peab arvestama hekilõikajat soetades heki laiusega. Selle järgi valida hekilõikaja, millel on vajaliku pikkusega latt.Väiksemad hekid saab pügada ka hekikääridega. Samas, kui on olemas hekilõikaja, pole hekikääre vajagi. Vahel on vajadus kõrgemaid hekke tagasi lõigata. Siis tuleb appi võtta terav aiasaag.Kõrgete ja laiade hekkide pügamisel võib kasutada ka trimmeri otsa käivat hekilõikajat. Tõsi, töötada on küll raskem, aga paljudes ligipääsematutes kohtades on see oluline abivahend. Hekkide lõikamise ja hooldusvajadusega ning täpsemalt sellega, kui palju energiat ja vaeva kulub heki iga-aastasel hooldusel, tuleks seega arvestada juba heki istutamisel. Kui endal teadmistest puudu tuleb, võiks küsida nõu asjatundjatelt. Ka seda, kas olemasolevat hekki tasub enam lõigata või on targem istutada uus. Autor: Maris PaalveltAiaabi OÜ, aiaabi-oy.ee add-to-cart 0 % 0 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/h/e/hekiloikur.jpg\nJÕUÜLEKANDEGA HEKIKÄÄRID FISKARS


Pool SuperSeaCatist läks kreeklaste kätte - Äripäev\nEndine Silja Line’i omanikfirma SeaContainers Ltd müüs 50% SuperSeaCati kiirlaevu opereerivast Sea Containers Finland Oyst Kreeka firmale Eugenides Group.\nSeaContainers Ltd säilitab 50% osaluse Sea Containers Finland Oys. Ettevõtte juhina jätkab tegevdirektor Peter Walker. Tallinnas asuv SuperSeaCat OÜ on 100% Sea Containers Finland Oy omanduses olev tütarettevõte, teatas SuperSeaCat.\nSoome Sea Containers Finland tegevdirektori Peter Walkeri sõnul toimus müügitehing samadel põhjustel nagu Silja Line’i müük - SeaContainers Ltd taandus laevandustegevusest.\nEttevõtte sõnul ei avalda müügitehingu mõju reisijatele ega laevaliikluse kvaliteedile. Laevad jätkavad endiselt liikumist Helsingi ja Tallinna vahel, kui 10. aprillil algab talvise perioodi järel taas kiirlaevade hooaeg. Ei muutu ka linnade keskustes asuvad heade transpordiühendustega sadamakohad Tallinnas ja Helsingis, kust on kiire ning mugav pääs laeva. SuperSeaCati laevadega jõuab ühe linna keskusest teise 100 minutiga.\nSea Containers Finland Oy on 2006. aasta suvel loodud firma, mis jätkab kiirlaevaliiklust kahe modernse SuperSeaCati kiirlaevaga Helsingi ja Tallinna vahel. Navigatsiooniperiood on aprillikuust detsembri lõpuni. Laevadel on kahe erineva reisiklassi peale kokku ca 700 reisijakohta, 120 autokohta ja neli bussikohta. SuperSeaCat Four alustas liiklemist Helsingi ja Tallinna vahel 2000. aastal ja SuperSeacat Three aastal 2003 - osana Silja Line´i äriettevõttest. 2006. aasta juulikuus toimunud Silja Line'i ettevõtte müügitehingus läks äritegevus terviklikult üle Sea Containers Finland Oy-le.


Roopad tekitasid paksu verd\nNÖRDINUD MAJAELANIK: “Siit ei lähe ju lapsevankrigagi läbi!” osutas Raivo Metsküla üleeile majaesisele kuumaastikule.\n“Teisipäeval, kui see kõik oli pehme, siis traktor käis ja ajas teised õued kõik lahti, kuid meie maja juurest ei lükatud,” oli Pihtla tee 34 maja elanik Raivo Metsküla vihane. Mees oli ise traktoristi veel ekstra palumas käinud, et see tema majaesise samuti siledaks lükkaks, kuid tulutult. Traktorist väitnud, et tal pole aega.\n“Ja pimedas, kui inimesed töölt tulevad, pole siis ime, kui oma käeluud või midagi muud ära murrad,” oli Metsküla majaelanike pärast mures. Sest kui suvel on teeauke võimalik märgata, siis talvel teeb värskelt peale sadanud lumi olukorra raskemaks.\n“Siit ei lähe lapsevankrigagi läbi,” näitas Metsküla, kelle naine üleeile ühes roopas ka oma auto summuti lõhkus. Madalama autoga ei olnud lihtsalt võimalik sealt läbi tulla ja värskelt peale sadanud lume tõttu ei näinud ta ka enne, et roobas nii sügav on.\n“Meile ei ole keegi rääkinud ei auto katkiminemisest ega isegi sellest, et seal halb olukord on,” väitis OÜ Kuressaare Elamute Hooldus juhatuse esimees Hain Vaher Oma Saarele pärast seda, kui oli ise eile hommikul olukorraga tutvumas käinud, ning kinnitas seejärel, et olukord on likvideeritud.\n“Kahju maksab alati kinni süüdlane ja kui leitakse, et selleks on Elamute Hooldus, siis hüvitab Hooldus,” lubas Vaher, selgitades, et reeglina vastutab oma maja territooriumil majaomanik ehk siis elanik, aga kui nad on lepinguga vastutuse delegeerinud haldusfirmale, siis maksab too. Vaheri sõnul ei ole Elamute Hooldusele sellistest oludest Pihtla teel kahjuks seni teada antud.\nHain Vaher palus ka inimestel, kelle majad nende ettevõtte hallata on, helistada kõikide probleemide puhul ikka otse neile. “Probleeme ei ole sellega – kui inimestel on vaja, siis helistavad ja lükatakse ära,” ütles Vaher, kelle sõnul ei olegi mõtet hakata otse traktoristiga rääkima.\nTraktoristi oma sõnade kohaselt ei saanud ta teisipäeval hoovi lumest puhastada, sest seal olid autod pargitud nii, et tema oma masinaga sealt vahelt läbi ei mahtunud.\nHain Vaher kinnitas, et teid lükatakse puhtaks siiski regulaarselt, kuid vahepeal olnud sulailma tõttu hakkasid mõned kohad tõesti läbi vajuma ja külmusid ära. Ja praegu seal kergem tera enam peale ei hakka.\n“See talv on ju tõepoolest ekstreemne ja talvetöödeks on tehtud nii suuri kulutusi, mida ei ole osanud keegi ette planeerida,” rääkis Vaher, pidades silmas lisaks territooriumide ja kõnniteede puhastamisele ka kõiki katustelt lume rookimisi ja jääpurikate tõrjumist. See kõik on tema sõnul majadele täiendav kulu.\nLisatud: 05.03.2010 / 01:16\nTavaliselt tekitavad rööpad kahjustusi, aga et need nii suured on, et kohe paks veri voolama hakkab, on asi ikka väga tõsine.\nHuvitav oleks teda, milline oli veregrupp?\nLoodasn väga, et see tuili ülbe traktoristi ninast.\nLisatud: 05.03.2010 / 16:48\nkuule provokaator, kuhu jääb siis võrdõiguslikkus. Lause peaks olema selline: “Kas paari tugevamat meest ja mõnda naist majas pole?”.\nLabidad ju ei pea just majas olema, need võib ka laenutada selleks üheks korraks…\nLisatud: 05.03.2010 / 18:20\nKui te seda jääd labidaga taguma hakkate, kutsuge mind ka. Tasuta tsirkuse vaatamise vastu pole mul midagi. :-)\nLisatud: 05.03.2010 / 18:51\nHuvitavaid kommentaare siin:). Kui terve artikli läbivaks tegelaseks oli Elamute Hooldus, kes selle eest oleks pidanud hea seisma, siis milliseid ühistu esimehi kutsutakse siin jalgu kõhu alt välja ajama?? Korteriomanikud maksavad Elamute Hooldusele selle eest, et asjad oleks nagu peab- milleks siin siis veel tuttavaid traktoriste ja viie krooni kaupa raha, kogumisi?? Iseasi muidugi jah, et enne võiks ju asjaomasesse instantsi pöörduda ja uurida mis värk on, mitte kohe ajalehte.Aga samas, kui Elamute Hooldus on selle oma ametiks võtnud, et HOOLDADA, siis see nende mure, et kõigel silma peal hoida.\nmina näiteks selline hädapätakas pole-viskan või lükkan terve hoovi puhtaks,ja kohe kui lund sajab,ei siis pärast roopaid ole.\nLisatud: 05.03.2010 / 08:22\nKrt ärikas mossse on pildil (H)\nKah krundi omanik\nLisatud: 05.03.2010 / 09:17\nKas tõesti terve maja peale tuttavat traktoristi ei ole.Aga meie linna traktoristid on kõik väga vastutulelikud ja väiksema töö teevad möödaminnes ära ja kui iga korter maksaks näit 5 krooni on isegi mõni mees või koolipoiss selle töö nõus labidaga ära tegema.Ühistu esimees võtku jalad kõhu alt välja!\nLisatud: 05.03.2010 / 21:21\nKatrini vastus on just see miuda lehte tulekski panna. Tubli tudruk! Vahemalt Katrin teab kuhu ta oma raha maksab ja mille eest.\nLisatud: 05.03.2010 / 09:55\nMis asjad need roopad on?Kas mitte RÖÖPAD peaks olema.\nLisatud: 05.03.2010 / 10:14\nMis ajast Raivo Metsküla -Toivo Metsküla on??? Kas oma tegude pärast on ta nime vahetanud:D:D:D\nto eesti keel\nLisatud: 05.03.2010 / 10:27\nrongid ja trammid sõidavad rööbastel…\nLisatud: 05.03.2010 / 11:30\nja autod sõidavad roobastel\nLisatud: 05.03.2010 / 12:10\nÄrge sõitke teedel sula ilmaga, siis ei teki ka roopaid! Kui külma jälle teeb, sõidate rahulikult siledal teel.\nLisatud: 05.03.2010 / 12:56\ninimesed on ikka nõrgad olevused,kogu aeg virisevad selle asemel et rahulikult asja ajada ja varsti saabuvast kevadest rõõmu tunda…\nLisatud: 05.03.2010 / 14:01\nKas paari tugevamat meest ja mõnda labidat majas pole? Saan aru, et linn peaks võibolla lahti lükkama teed, aga kui ikka terve nahaga enam tuppa ei pääse, võiks ju labida kätte võtta ja natuke kätel kohiseda lasta?


Konverents - Oru Hotell\nKONVERENTS\tOru Hotellis *** on kolm konverentsisaali. Nõupidamisteruumid on sisutatud kõigi vajalike lisaseadmetega nagu dataprojektor, pabertahvel, grafoprojektor, internetiühendus. Vajadusel on saadaval ka arvuti. Soovi korral serveerime suupisteid ja jooke ning pakume lõunat.\nEsimesel korrusel asuv nõupidamisteruum "Conference" on ruum kus saab korraldada nii sünnipäevi, pulmi, ametlikke vastuvõtte ja muid tähtpäevi ning üritusi. Pidada saab ka suuremaid koolitusi, konverentse; saali mahutavus on 100 inimest teatristiilis.95 m2\nEsimesel korrusel asuv nõupidamisteruum "Oru 1" on maksimaalse mahutavusega kuni 55 inimest (teatristiilis) või kuni 30 inimest (diplomaadistiilis).60 m2 Oru 2\nSamuti teisel korrusel asuv saal "Oru 2" mahutab maksimaalselt 12 inimest (teatristiilis).15,4 m2 Ruumide plaanid ja pildid:


7 lõppeva aasta jõulupeotrendi - Personaliuudised\nAutor: Kaisa-Kitri Niit • 22. november 2021\n7 lõppeva aasta jõulupeotrendi\nEttevõtted tunnevad end ürituste korraldamisel sel aastal juba pisut kindlamalt. Tööandjad tahaksid väga oma töötajaid kokku tuua ja neile veidi rõõmu valmistada. On ju teada, et sotsiaalselt ja emotsionaalselt seotud meeskond naudib tööd rohkem ning on tulemuslikum. Selle sideme loomine on kaugtöötamise korral tõeliselt keeruline. Seepärast pöörataksegi sel aastal jõulupidudele eriti suurt tähelepanu. Millised võiksid välja näha selle aasta pühadeüritused?\nOn tegelikult vähetõenäoline, et üldse esineb mingeid selgeid trende. Kuigi kohapeal toimuvad üritused tulevad hooga tagasi, jääb ikka ruumi ka virtuaalsetele pidudele. Meile ei pruugi Zoomi-stiilis kogunemised ju eriti meeldida, aga virtuaalsed platvormid on viimase aasta jooksul tohutult edasi arenenud ning järjest loovamaks ja kaasavamaks muutunud. Nende eelis on ka see, et on võimalik kokku tuua laiem publik. Soovitatav on valida sellised paketid, mis sisaldavad interaktiivset tegevust.


Graafikute tööriistad (20.saj. lõpp). Kantud Punasesse Raamatusse, Sirje Eelma E-kunstisalongis\nGraafikute tööriistad (20saj lõpp) Viljelenud peamiselt sügavtrükitehnikaid, eriti oforti, akvatintat ning segatehnikaid Graafikute tööriistad (20. saj. lõpp). Kantud Punasesse Raamatusse, Sirje Eelma E-kunstisalongis Eelma Sirje\nAvaleht > Näitused > Sirje Eelma graafikanäitus ''Raamatu kogu'' > link11611\nGraafikute tööriistad (20.saj. lõpp). Kantud Punasesse Raamatusse\n2009. Sügavtrükk, kõrgtrükk, paber. Ava 46x60\nSündis 1950. aastal Tallinnas. Sirje Eelma õppis aastatel 1970-1975 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis moekunsti. Järgnes töö kostüümikunstnikuna Tallinfilmis ning alates 1983. aastast on Eelma tegutsenud vabakunstnikuna. Näitustel on ta üles astunud nii kodu- kui ka välismaal, personaal- ja ühisnäitustel ning korduvalt koos abikaasa skulptor Rait Präätsiga. Eelma on mitmel korral pälvinud preemiaid rahvusvahelistel graafika ülevaatenäitustel, seda nii Jaapanis, Lõuna-Koreas, Lätis jne. Kunstnike Liidu liige 1983. aastast. Näitused aastast 1975. Viljelenud peamiselt sügavtrükitehnikaid, eriti oforti, akvatintat ning segatehnikaid.\nGraafikute tööriistad (20saj lõpp)\nSirje Eelma Graafikute tööriistad (20 saj\nGraafikute tööriistad (20. saj. lõpp). Kantud Punasesse Raamatusse, Sirje Eelma E-kunstisalongis


Kahtlus: ukrainlastest pagulased langesid Saksamaal vägistamise ohvriks - eestinen\nKahtlus: ukrainlastest pagulased langesid Saksamaal vägistamise ohvriks\nUkrainlanna on langenud arvatavalt vägistamise ohvriks Saksamaal Düsseldorfis. Ta on kõigest 18-aastane.\nKuritegu pandi toime 6. märtsil laeval Oscar Wilde, kuhu pagulased olid pandud elama. Laeval oli ligi 25 ukrainlasest pagulast, vahendab Bild.\nKuriteos kahtlusalused on 37- ja 26-aastased mehed, kellest üks on pärit Iraagist ja teine Nigeeriast. Politsei on nad kinni võtnud, mõlemil on Ukraina kodakondsus.\nPolitsei uurib kuritegu kui vägistamist. Uuritakse ka seda, kuidas on mehed saanud omale Ukraina passi.\nJuhtum on tekitanud Saksamaal palju kõneainet ja pannud mõtlema, kuidas tagada pagulaste turvalisus. Sõja eest põgenenud ukraina naiste ja laste ohutust peetakse väga oluliseks.\nLisaks on üks marokost pärit ukraina mees teinud avalduse, et teda vägistati Düsseldorfis asuvas pagulaskeskuses. Mees rääkis., et kaks kahtlusalust pakkusid talle juua. Pärast seda ei mäleta mees enam midagi. Kui ta ärkas, tundis ta valu suguelundite piirkonnas. Haiglas tuvastati, et meest on seksuaalselt kuritarvitatud. Kahtlusalustel meestel on nii Maroko kui Ukraina kodakondsus, vahendab Daily Mail.\n(Külastatud 1,502 korda, 1 külastust täna)


Реферат - JULIUS KUPERJANOV - История\nРеферат: JULIUS KUPERJANOV\nLьhem elukдik kuni Vabadussхjani\nJulius Kuperjanov sьndis 11. oktoobril 1894. aastal Venemaal Ljohovos.\nTema esivanemad olid Venemaale pхgenenud mхisniku omavoli eest. Kuna Venemaal vaevas Kuperjanoveid suur koduigatsus, samuti oli oht venestuda, siis 1904. aastal tuli perekond Eestisse tagasi.\nHaridusteed alustas Kuperjanov Sipe ministeeriumikoolis, milles antav haridus vastas ligilдhedaselt meie meie kihelkonnakoolile. Julius oli vдga teadmishimuline poiss. Eriti paelusid teda ajalugu ja maateadus, samuti meeldis talle vдga lugeda. Lхpetanud viieteistaastaselt Sipe ministeeriumikooli, olid tema tunnistusel 9 nelja ja 1 viis. Hoolimata vanemate vastuseisust astus ta 16- aastaselt Tartu kooliхpetajate seminari.\nSel ajal, kui Kuperjanov хppis seminaris, valitses kogu riigis tugev venestamispoliitika. Hoolimata хppeasutuse rangest korrast lugesid Kuperjanov ja ta koolikaaslased salaja eestikeelseid ajalehti.\nPeale seminari lхpetamist asus ta tццle хpetajana Kambja kihelkonnakoolis. Хpilased pidasid temast vдga lugu.\nParaku ei saanud ta хpetajaametis olla kuigi kaua, sest 1915. aasta veebruaris kutsuti ta sхjavдeteenistusse.\nOlukord Vabadussхjas oli 1918. aasta lхpus vдga kriitiline. Situatsiooni tхsidust nдitas see, et Punavдgede kдes oli 2/3 Eesti territooriumist. Et pддsta, mis pддsta annab, oldi valmis meeleheitlikeks sammudeks.\nЬheks selliseks oli Julius Kuperjanovi partisanide pataljoni loomine. Idee sellise pataljoni loomiseks ol Kuperjanovil juba ammu. Loa tolle ьksuse moodustamiseks sai Kuperjanov tolleaegselt diviisi ьlemalt Limbergilt.\nPataljoni kokkukutsumiseks tuli valida selline koht, mis poleks veel vххrvдgede kontrolli all. Kuna rindejoon kulges vahetult Puurmanist idas ja see koht oli Tartule kьllaltki lдhedal, valiti vдeьksuse loomiskohaks Puurmani mхis.\nOlles saatnud Puurmani ьmbruskonda laiali mobiliseerimiskдsud, hakkas Kuperjanov siin moodustama partisanide vдesalka. Kui levis kuuldus, et Kuperjanov Puurmanis vхitlussalka formeerib, hakkasid siia kogunema kaitseliitlased kхikjalt Tartumaalt. Palju tдienes pataljoni koosseis vabatahtlike arvel, kelle hulgas oli palju koolipoisse. Kuna lossi kogunes ьle mitmesaja mehe, siis jagati kokkutulnud nelja roodu ning vдeosast moodustus ьksikpataljon. Pataljoni juhiks sai J. Kuperjanov; 1. roodu ьlemaks sai lipnik R. Riives; 2. – leitnant E. Saar; 3. – alamkapten R. Kuslap; 4- leitnant J. Unt. Varuroodu ьlemaks ja ka Puurmani komandandiks mддras Kuperjanov leitnant J. Soodla. Asutati ka ratsakomando, mida juhtis alamkapten K. Tiimann.\nSuurim probleem pataljoni moodustamisel oli relvade puudus. Algul koosnes ьksuse relvastus vaid kahest automaatpьssist. Varustuse ja moona kandsid kokku mehed ise ja ьmberkaudsed inimesed. Otsiti vдlja relvad, mis olid peidetud revolutsioonipдevil. Need olid aga tihti roostes vхi ьldse kхlbmatud.\nSamuti oli vдga kirju ka salga riietus. Tihti vхis jддda mulje, et tegu pole mitte sхjameeste, vaid laagrisse asunud mustlastega. Paljud olid tulnud erariietuses. Juhtus sedagi, et sхtta tuldi pulmariietuses: jalas viigipьksid, kaelas krae ja kaelaside. Nii mхnigi tuli isamaad kaitsma pasteldes, lootes, et ehk Eesti kroonu annab saapad jalga.\nEt seda kirevat meeskonda vдhegi ьhtlustada, mхtles Kuperjanov vдlja partisanide eraldusmдrgi. See kujutas endast valgeддrelist musta vappi surnupealuu ja sддrekontidega. Seda mдrki kanti vasakul varrukal. Mьtsi ette kinnitati pealuumдrk, хlakud olid mustad. Surnupealuu ja sддrekontidega mдrk oli ьhtluse ja lahutamatuse sьmboliks neile, kes selle kord varrukale olid asetanud. See vдlismдrk kohustas kohustas kхiki vхitlusele ja ohverdama isamaa kaitseks kхik isiklikud hьved ja elu.\nKuna Kuperjanov tundis erilist huvi just partisanisхja vastu, siis ristis ta loodud vдeosa partisanide pataljoniks ja alustas vastavalt salga nimele armutut sissisхda vaenlasega. Nдitena vхib tuua juhumi Kudinas. Nimelt sai Kuperjanov teate, et punaste kдsilane Pдrn oli koostanud pika nimekirja meestest, kes tuli maha lasta. Ta tegutses vдga kiiresti ja sхitis ruttu 30 km kaugusele Kudinasse. Kohale jхudes pддstis ta talumehed ja ajas punaste plaani nurja.\nSuureks abiks Kuperjanovile tema tegevuses oli naine Alice. Nдiteks tegi Alice ettepaneku vхtta luuresalkade tarvis kasutusele valged mantlid. Neis mantlites oli luurajatel hхlpsam vaenlasele mдrkamatult vхimalikult lдhedale hiilida. Olgu цeldud, et need mantlid хmbles Alice ise. Just tдnu sellele riietusele хnnestusid kuperjanovlastel mitmed vaenlase vastu suunatud rьnnakud.\nVхitlus Tartu eest\nPataljoni loomisega soovis Kuperjanov kaasa aidata vaenlase kodumaalt vдljatхrjumisele. Puurmanile lдhim vaenlase poolt hхivatud strateegiliselt tдhtis punkt oli Tartu. Seetхttu oligi esimeseks suuremaks operatsiooniks peale pataljoni moodustamist vхitlus Tartu eest.\nOma positsioonide kindlustamiseks enne Tartu vallutamist alustas Kuperjanov partisanisхda Tartu ьmbruses. Tundes Tartus asetsevate punavдgede nхrku kьlgi, tekkis Kuperjanovil hulljulge plaan vallutada Tartu ainuьksi oma jхududega. Samal ajal sai ta teada soomusrongide edasitungist Jхgeva peale. Nььd otsustas ta дra oodata soomusrongid, et siis ьhendatud jхududega minna vхitlema Tartu eest.\n13. jaanuaril 1919 sai Kuperjanov Palamusel kokku soomusrongide ьldjuhi kapten Partsiga. Sellest pдevast algas partisanide ja soomusrongide koostцц, mis kestis kuni Vabadussхja lхpuni.\nVallutanud Kaarepere ja Voldi raudteejaamad, jхuti jдrjest lдhemale Tartule. Viimane linnaesine vхitlus peeti Tдhtvere mхisas. Punased koos lдti kьttidega osutasid kьllalt visa vastupanu, ent eesti mehed olid arvulises ьlekaalus, samuti innustasid mehi teated punavдgede terrorist. Lьhikese ajaga oli kogu Tartu Eesti vдgede kдes. Ometi ei lubanud saavutatud vхit loorberitel puhata. Reola poolt toodi teade, et vaenlane valmistub uueks sissetungiks Tartu.\nOlukord muutus vдga pinevaks. Ei olnud teada, kas mхnisada soomusronglast ja partisani suudavad vastu astuda vaenlasele, kes saab pidevalt juurde abivдgesid. Jдrgnevalt loodi sidemed ьlemjuhatajaga, kellel paluti kiirelt saata abivдgesid.\nJдrgnes vдga pingeline цц Tartus, sest kardeti uut enamlaste sissetungi. Ometigi laabus kхik хnnelikult: vaenlasepoolset rьnnakut ei jдrgnenud ning jдrgmisel pдeval saabus Tallinnast kohale kaitsepataljon.\nPataljoni moodustamisest oli mццdas vaevalt ьle kuu, kui 30.-31. jaanuaril 1919. aastal toimus verine lahing Paju mхisa juures. Lahingu kдik oli vдga raske, kuna enamus ohvitseridest langes. Kхige rдngemaks hoobiks meie vхitlejatele oli see, et 31. jaanuari pдrastlхunal sai surmavalt haavata J. Kuperjanov. Vдga halbade transporditingimuste tхttu ei pддsenud Kuperjanov enne Tartusse kui alles 1. veebruari ццl. Paraku oli siis juba lootusetult hilja. Vaevelnud pikki tunde piinavates valudes suri leitnant Julius Kuperjanov 2. veebruaril 1919.\nAugust Hanko “Leitnant Julius Kuperjanov”\nEduard Grosschmidt “Pealuu mдrgi all”\n“Eesti Vabadussхda” I kцide\nAutor: Ilja Pavelkovich 14.05.2000\nСША в тихоокеанской войне 1941-1945 гг\nОсобенности номинации природных явлений в говорах Силезии и Франконии\nДезинтеграция киевской Руси\nРазвитие народного образования в городе Новый Уренгой (1976 – 1999 г.г.)


Ajujaht ja TRINITI kutsuvad: Kes ees, see mees ehk intellektuaalsest omandist – Ajujaht\nAjujaht ja TRINITI kutsuvad: Kes ees, see mees ehk intellektuaalsest omandist\nTallinn, Workland, Pärnu mnt 12\nSel ajal, kui loovus pahinal voolamas on ja uued ja veel lennukamad ideed uksest ja aknast sisse vupsavad, võivad loomingu kaitsmisega seotud teemad tahaplaanile jääda. Äriideega alustamisel kuhjub kõiksugu asjaajamisi ühtekokku niivõrd palju, et juriidilised teemad ja õiguslikud küsimused ununevad. Või siis, olgem ausad, nendele ei osata tihtipeale mõeldagi. Kust alustada? Mida silmas pidada? Kuidas oma ideed patenteerida? Kolepalju küsimusi, me teame.\nInvestori pilgu läbi avab teema pikaaegse kogemusega Riivo Anton. Seejärel sukeldume IP-maailma ühes Advokaadibüroo TRINITIga ning vaatleme õiguse ja intellektuaalomandi teemasid juriidilisest vaatevinklist. Samuti õpime üheskoos nende kogemusest, kes intellektuaalomandi küsimusega start-up maailmas rinda on juba pistnud.\nÜritus toimub 16. jaanuaril kl 17.30 Pärnu maanteel asuvas Worklandis. Kohtade arv on piiratud!


Relvaäri otsad kaovad vette\nÄriregistri andmetel on Lasnamäel elav Roman Jakimov Grilette ainuomanik alates eelmisest neljapäevast, kui ta ostis selle firma riiulifirmade müügiga tegelevalt ASi Troop Konsultatsioonid juhatuse esimehelt Marion Vahurilt. Kõik firma ostu-müügilepinguga seotud dokumendid, kaasa arvatud Jakimovi allkirjanäidis, jõudsid äriregistrisse eile.\nJakimov ise väitis, et teda ei seo Grilettega mitte midagi ja tema arvates on tegemist eksitusega. Jakimovi sõnul pole ta ühelegi dokumendile alla kirjutanud.\nMuuga sadamas kaubakonteineritest avastatud tuhat Hiina päritolu TT-püstolit koos varumagasinidega on praegu hoiul piirivalve relvaaidas. Tallinna tolliinspektuuri juhataja Toomas Udu ütles, et toll on seoses salarelvadega teinud mitu päringut, kuid pole veel ühelegi vastust saanud.\nMarion Vahuri kinnitas, et tema firma poole on järelepärimisega pöördunud ka kaitsepolitsei.\nOÜ Grilette kanti äriregistrisse eelmise aasta detsembris. Firma tegevusalad on põhikirja järgi jae- ja hulgimüük, toitlustamine, masinate ja seadmete rentimine ning kinnisvaratehingud. Salakaubana Eestisse toodud püstolite saatelehel oli kirjas, et tegemist on tehniliste seadmetega. Tuhande TT-püstoli hind on mustal turul kahe miljoni krooni ringis.


Valitsuse 10.12.2015 istungi päevakord | Eesti Vabariigi Valitsus\n09.12.2015 | 15:50\nValitsuse istung algab Stenbocki majas kell 10. Palume arvestada, et tegemist on eelinformatsiooniga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad istungijärgsel pressikonverentsil peaminister Taavi Rõivase kõrval kultuuriminister Indrek saar ja keskkonnaminister Marko Pomerants.\nLisainfo: Ave Tampere, 5688 4345\n1. Säilituseksemplari seaduse eelnõu\nEelnõu eesmärk on kaasajastada Eesti kultuurile oluliste väljaannete loovutamist, kogumist ja säilitamist. Säilituseksemplari seaduse eelnõuga täidetakse valitsuse tegevusprogrammi ülesannet, mille kohaselt kesksete mäluasutuste kaudu toetatakse eesti keele ja kultuuri säilitamiseks vaimse kultuuripärandi kogumist ja kättesaadavaks tegemist. Eelnõu asendab 1997.aastast kehtiva sundeksemplari seaduse.\nLisaks senisele trükiste ja võrguväljaannete kogumisele nähakse eelnõus ette ka trükise ja filmi algmaterjali (digitaalse andmekogumi) loovutamine, algmaterjali kogumisega ei ole edaspidi vajadust viia trükiseid digitaalsele kujule. Seetõttu vähendatakse kogutavate ja säilitatavate trükiste arvu kaheksalt neljale ning säilituseksemplari saavate raamatukogude arvu kümnelt neljale: Eesti Rahvusraamatukogu, Tartu Ülikooli Raamatukogu, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu ja Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu. Digitaalselt loodud väljaannete ning trükise algmaterjali säilitab üksnes Rahvusraamatukogu ja filmi algmaterjali Rahvusarhiiv. Suurematest raamatukogudest ei saadeta säilituseksemplare enam TTÜ Raamatukogule.\nRahvusraamatukogust saab ühtne keskus säilituseksemplaride kogumisel ja koordineerimisel (v.a filmi algmaterjal, mille registreerib ja statistika koostab Rahvusarhiiv). Ühtse keskuse loomisega väheneb kirjastajate (väljaandjad) ja tootjate (trükikojad) halduskoormus väljaannete loovutamisel, kuna praegu saadetakse loovutatavad eksemplarid viiele raamatukogule. Luuakse ka uus elektrooniline loovutussüsteem.\nSätestatakse säilituseksemplari kasutamise alused, paraneb digitaalsete väljaannete kättesaadavus digitaalarhiivist. Võrguväljaande ja algmaterjali autoriõiguse omaja loa alusel võib säilituseksemplari teha kättesaadavaks internetis. Kui autoriõiguste omaja on seadnud kasutusõiguse piirangud, saab väljaande algmaterjali kasutada praeguse kahe raamatukogu asemel viies selleks loodud kohalkasutuseks mõeldud arvutiterminalist. Muudatus võimaldab pakkuda teenuseid ka vaegnägijatele, kuna väljatöötamisel on Rahvusraamatukogu digitaalarhiivi arendused väljaannete kättesaadavuseks Eesti Pimedate Raamatukogu Veebiraamatukogust.\nSeaduse rakendamiseks vajalikud kulud 63 000 eurot Rahvusraamatukogule kaetakse Rahvusraamatukogu eelarvest KuMi toel ja 284 000 eurot taotletakse struktuurivahenditest ning vajadusel otsitakse alternatiivseid rahastamisallikaid olemasolevatest eelarvevahenditest. Rahvusarhiivile vajalikud kulud 54 000 eurot kaetakse Hardus- ja teadusministeeriumi eelarvest. Seaduse planeeritav jõustumise aeg on 2017. aasta 1. jaanuaril.\n2. Eesti Euroopa Liidu poliitika 2015-2019 eelnõu\nRiigikantselei esitab Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks „Eesti Euroopa Liidu poliitika 2015–2019“ eelnõu (edaspidi ka raamdokument) koos algatuste kavaga. Raamdokument „Eesti Euroopa Liidu poliitika 2015-2019“ määratleb peamised põhimõtted, eesmärgid ja algatused, millest valitsuse Euroopa Liidu poliitika lähtub.\nEesti Euroopa Liidu poliitika 2015–2019 on järjekorras juba neljas raamdokument, mida on koostatud alates liitumisest 2004. aastal. „Eesti Euroopa Liidu poliitika 2015-2019“ on koostatud aprillist 2015 ning on enam kui pool aastat väldanud ministeeriumide ja Riigikantselei koosloome ning laiapõhjaliste konsultatsioonide tulemus. Peale arutelude Riigikogu komisjonides toimus 23 valdkondlikku kaasamisüritust ja avaliku konsultatsiooni käigus esitati 130 ettepanekut.\n3. „Küberjulgeoleku strateegia 2014–2017“ rakendusplaani täitmise 2015. aasta aruanne\n„Küberjulgeoleku strateegia 2014-2017“ kiideti heaks septembris 2014. Strateegia esimese aasta järel on enamuste tegevustega alustatud ning mitmed juba ellu viidud, samas on mitmed tegevused veel planeerimisfaasis või sõltuvad rahastusmehhanismide ajakavadest.\nSuurim kitsaskoht on küberjulgeoleku poliitikas rahastuse jätkusuutlikkus ning sihtotstarbelise riigieelarvelise rahastuse puudumine. Lisaks tuleb ette võtta strateegia mõõdikute korrastamine. Samas käesolevalt rakendusplaanis veel midagi ei muudeta.\nKokkuvõtvalt on strateegia esimesed kaksteist kuud olnud siiski edukad ning annavad hea aluse edasiseks arenguteeks ja eesmärkide saavutamiseks. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium kui küberturvalisuse poliitika koordineerija oluliseks ülesandeks on eelseisval aastal tugevdada haldusalade ülest koostöö taset.\n4. Vabariigi Valitsuse 15. detsembri 2005. a määruse nr 312 "Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskiri" muutmine\nMuudetakse Tallinnas ja Jõelähtme vallas asuva Pirita jõeoru maastikukaitseala kaitse-eeskirja, et võimaldada Keskkonnaameti nõusolekul ehitamist enne kaitse-eeskirja jõustumist kehtestatud detailplaneeringutes määratud kohtades.\nKehtiva kaitsekorra järgi on kaitsealal uute ehitiste püstitamine äärmiselt piiratud. Uute ehitiste püstitamine on lubatud on üksnes teatud vööndites (Kochi, Nehatu, Botaanikaaia ja Jõesuu). Väljaspool neid vööndeid paikneb kaitsealal viis enne 8. jaanuari 2006 kehtestatud osaliselt või täielikult realiseerimata detailplaneeringut kogupindalaga ligikaudu 7,4 hektarit. Neist neli puudutavad väikeelamute ning üks ärihoone ehitamist, samuti Iru hooldekodu kompleksi juurdeehituste rajamist. Kõik planeeritud ehitusalad paiknevad väljakujunenud elamugruppides või olemasolevate hoonete vahel, kuhu ehitamine ei kahjusta kaitseala kaitse-eesmärke. Võrreldes kehtiva kaitsekorraga kaob määruse jõustumisel riigil kohustus omandada maa, mille sihtotstarbeline kasutus on seni olnud piiratud. Asjassepuutuva maa hinnanguline maksumus oleks ligikaudu 2,2 miljonit eurot.\nMäärusega tunnistatakse ka kehtetuks või muudetakse kaitse-eeskirja need sätted, mis ei vasta enam kehtivale õigusele. Muudatused on korrastava iseloomuga ega muuda kaitsealal kehtivat kaitsekorda ega kaitseala piire. Näiteks tunnistatakse kehtetuks eramaal liikumist käsitlev säte, kuna üldised piirangud on kehtestatud ammendavalt keskkonnaseadustiku üldosa seaduse ja looduskaitseseadusega.\n5. Vabariigi Valitsuse 25. märtsi 2004. a määruse nr 84 "Raudteetöötajate tervisenõuded ning eelneva ja perioodilise tervisekontrolli kord" muutmine\nMäärus viiakse kooskõlla Euroopa Komisjoni kehtestatud raudteetöötajate tervisenõuetega. Samuti täpsustatakse määrust seoses ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimist käsitleva direktiiviga.\nMäärus viiakse ka vastavusse raudteeseadusega, mille kohaselt lisatakse raudteetöötajate hulka, kellele laienevad tervisenõuded, ka reisirongi klienditeenindajad. Klienditeenindajad täidavad rongis juhtimisega mitteseotud ülesandeid ja moodustavad osa meeskonnast ning hädaolukorras assisteerivad vedurijuhti reisijate abistamisel. Kuna reisirongides enam vedurijuhi abisid ei ole, on klienditeenindajatel hädaolukorras kanda oluline roll ja seetõttu peab kontrollima ka nende tervise vastavust nõuetele.\nEelnõu kohaselt peavad vedurijuhid, vedurijuhi abid ja eriveeremi juhid läbima tervisekontrolli sagedamini kui teised raudteetöötajad – kuni 55. aasta vanuseni iga kolme aasta järel ja alates 56. eluaastast kord aastas. Teised raudteetöötajad läbivad tervisekontrolli viie (kuni 40-aastased), kolme (41–62 aastased) ja ühe aasta järel (alates 62. eluaastast). Sisuliselt jäävad seni kehtinud tervisenõuded samaks. Eelnõu mõjutab eelkõige rongiettevõtjaid, kes tegelevad reisijateveoga ja kelle juures töötavad reisirongi klienditeenindajad.\n6. Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni põhimäärus\nEelnõu kohaselt kehtestatakse 1. jaanuaril 2016 jõustuva riigikaitseseaduse alusel uus Vabariigi Valitsuse julgeolekukomisjoni põhimäärus.\nVabariigi Valitsuse julgeolekukomisjon (VVJK) on riigikaitset ja julgeolekuasutuste tegevust koordineeriv ministritest koosnev organ. Komisjoni tööd juhib peaminister ning selle liikmeteks on riigikaitsega seotud valdkondade eest vastutavate ministritena justiitsminister, kaitseminister, majandus- ja taristuminister, rahandusminister, siseminister ja välisminister.\nRiigikaitseseadus tugevdab peaministri, valitsuse ja Riigikantselei rolli riigikaitses, et tagada senisest parem riigikaitseks valmistumine ning tõhusam riigi juhtimine kriisi ajal. Seaduse kohaselt suureneb ka komisjoni roll.\nKomisjoni peamine ülesanne on juhtida riigikaitse strateegilist planeerimist ja selle rakendamist. Sellest tulenevalt täiendatakse võrreldes kehtiva põhimäärusega komisjoni riigikaitselisi pädevusi ning suurendatakse julgeolekupoliitika kujundamise osatähtsust. Näiteks kujundab komisjon valitsuse pädevuses olevates küsimustes julgeoleku- ja kaitsepoliitilisi seisukohti, ning saab muu hulgas anda riigikaitse planeerimisprotsessis ministeeriumidele ülesandeid, st nõuda dokumentide koostamist või selles osalemist.\n7. Riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantava 2016. aasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestusliku keskmise suuruse kinnitamine\nEelnõuga kinnitatakse riiklikku pensionikindlustuse registrisse kantava 2016. aasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestuslikuks keskmiseks suuruseks 2448,56 eurot.\nArvestusliku keskmise suuruse arvutamisel lähtutakse 2014. aasta isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa tegelikust keskmisest suurusest (2179,49), mis korrutatakse läbi koefitsientidega, mille suurus sõltub Rahandusministeeriumi 2015. ja 2016. aasta prognoosist isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa kasvu kohta. Prognoosi kohaselt kasvaks sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa laekumine 2015. aastal 7,2% võrra ja 2016. aastal 4,8% võrra. Nende prognooside järgi oleks sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa laekumise koefitsientide väärtuseks vastavalt 1,072 ja 1,048.\nSotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestuslikku keskmine suurus võimaldab Sotsiaalkindlustusametil arvutada perioodil 1.01.2016-31.03.2017 pensionile minevate isikute kindlustusosakud selle ajavahemiku kohta. Selleks perioodiks ei ole ette teada isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa keskmist suurust, sest ei ole teada näiteks 2015. aasta sotsiaalmaksu tegelikku laekumist. Seetõttu kehtestataksegi sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa arvestuslik keskmine suurus.\n8. Vabariigi Valitsuse 26. septembri 2002. a määruse nr 308 „Haiguste loetelu, mille ravimiseks või kergendamiseks mõeldud ravim kantakse piirhinna või hinnakokkuleppe olemasolu korral ravimite loetellu soodustuse protsendiga 100 või 75“ muutmine\nEelnõuga kantakse idiopraatilise kopsufibroosi ravimiseks vajalikud ravimid Haigekassa ravimite loetellu 100% soodusmääraga. Lisaks muudetakse 75% soodusmäära puhul õietolmu põhjustatud allergilise riniidi sõnastust üldisemaks, kuna ravimid ei ole näidustatud ainuüksi õietolmust, vaid ka muudest allergeenidest põhjustatud riniidi raviks.\nMuudatus võib põhjustada Haigekassale kolmanda aasta perspektiivis täiendavat kulu kuni 800 000 eurot aastas. Kulu on kaetud ravimite 1.10.2015 piirhindade muutmisest saadud säästuga, mis on ligikaudu 980 000 eurot aastas.\nPrognoosi kohaselt puudutab muudatus 36 inimest ja kulu ravimite hüvitamiseks võib ulatuda 900 000 euroni kolmanda aasta perspektiivis.\nMuudatused jõustuvad 1. jaanuar 2016.\n9. Nõusolek Keskkonnaministeeriumile elamumaa otsustuskorras alla hariliku väärtuse võõrandamiseks Haljala vallale (Sõstra kinnistu)\nKeskkonnaministeeriumile antakse nõusolek tema valitsemisel oleva, Lääne-Virumaal Haljala alevikus asuva elamumaa sihtotstarbega Sõstra kinnistu otsustuskorras võõrandamiseks Haljala vallale müügihinnaga 65% vara harilikust väärtusest, so 1365 euro eest. Vald tasub summa ühekordse maksena.\n10. Nõusolekud riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks\n1) Nõusolek Rahandusministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Märjamaa vallale (Varbola kergtee L15 kinnistu)\nRahandusministeeriumile antakse nõusolek tema valitsemisel oleva Raplamaal Märjamaa vallas Varbola külas asuva Varbola kergtee L15 kinnistu (623 m2, transpordimaa) otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Märjamaa vallale. Kinnistul asub jalgratta- ja jalgtee.\n2) Nõusolek Siseministeeriumile riigivara otsustuskorras tasuta võõrandamiseks Viimsi vallale (Naissaare raudtee R7 kinnistu)\nSiseministeeriumile antakse nõusolek võõrandada Viimsi vallale Tagaküla / Bakbyni külas asuv Naissaare raudtee R7 kinnistu (transpordimaa, 3956 m2). Naissaare külastusatraktiivsuse tõstmiseks on kavas taastada kitsarööpmeline raudtee.\n11. Vabariigi Valitsuse 16. detsembri 2010. a korralduse nr 484 „Paldiski vabatsoon“ muutmine\nPikendatakse 2011. aasta alguses loodud Paldiski vabatsooni tegutsemistähtaega veel kümneks aastaks 31. detsembrini 2025. Sama tegutsemistähtaeg on ka Sillmäe, Valga ja Muuga vabatsoonidel.\nVabatsooni valdaja on Paldiski Sadamate AS ja vabatsoonis tegutseb üks operaator – Palsteve OÜ. Operaatori tegevuseks on uute sõidukite vaheladustamine Saksamaa-Venemaa suunalises transiidiahelas. Vabatsooni olemasolu aitas kaasa vaheladustamis- ja transporditeenuse lepingu sõlmimisele Saksa autotootja Daimler AG-ga. Lisandunud on lepingud mitmete teiste autotootjatega, näiteks Audi AG, BMW Group.\nVabatsooni loomine peab olema majanduslikult põhjendatud ehk loomise eelduseks on asjaolu, et planeeritud tegevusest loodetav kasu tekib tänu selle tegevuse läbiviimisele vabatsoonis. Uue vabatsoonina Eestis sätestati Paldiski vabatsoonile esmane tegutsemistähtaeg viieks aastaks, et selle aja jooksul hinnata vabatsooni vastavust majanduslikule põhjendatusele. See tähtaeg lõpeb 31. detsembril 2015. Rahandusministeeriumi hinnangul on vabatsooni loomine täitnud olulisemad sellele pandud eesmärgid.\n12. Raha eraldamine Vabariigi Valitsuse reservist Kaitseministeeriumile kaitsekulude katteks\nVabariigi Valitsuse reservist eraldatakse kaitseministeeriumile 5,64 miljonit eurot liitlaste siinolekuga seotud taristute (kasarmu, staabihoone, väljaõppealad) ehituseks. Valitsus on kokku leppinud, et liitlaste kohalolekut soodustavaid objekte rahastatakse väljaspool kaitse-eelarvet (2% SKP-st).\n13. Vabariigi Valitsuse 29. detsembri 2014. a korralduse nr 581 “Valitsusasutustele ja valitsusasutuste hallatavatele riigiasutustele 2015. aastaks määratud tööjõu- ja majandamiskulude jaotus, investeeringute ja investeeringutoetuste objektiline liigendus ning ministeeriumide ja nende valitsemisala riigiasutuste 2015. aasta tegevuskavad” muutmine\nTulenevalt ministeeriumide ja riigikantselei taotlustest kehtestatakse valitsusasutustele ja valitsusasutuste hallatavatele riigiasutustele 2015. aastaks määratud tööjõu- ja majandamiskulude jaotus, investeeringute ja investeeringutoetuste objektiline liigendus ning ministeeriumide ja nende valitsemisala riigiasutuste 2015. aasta tegevuskavad uues sõnastuses.\nLiigenduse käigus suurenevad tööjõu- ja majandamiskulud 1 312 525 eurot (0,1%), sh tööjõukulud suurenevad 1 399 135 eurot (0,2%) ja majandamiskulud vähenevad 86 610 eurot (0,01%). Muudatused on seotud asutuste ja objektide vaheliste ümbertõstmistega ning kulude jaotuse täpsustamisega majandamiskulude ja investeeringute vahel.\nKuna 2015. aastal astus ametisse uus valitsus, kehtestati ka uus tegevusprogramm. Seetõttu täpsustatakse riigikantselei, kaitseministeeriumi, maaeluministeeriumi ja sotsiaalministeeriumi tegevuskavasid.\n14. Ülevaade 2014. aastal Eestis antud riigiabist ja vähese tähtsusega abist\nTulenevalt konkurentsiseadusest esitab rahandusministeerium valitsusele ülevaade eelmisel aastal Eestis antud riigiabist ja vähese tähtsusega abist. Ülevaade on koostatud riigiabi ja vähese tähtsusega abi registri andmete ja abi andjate poolt rahandusministeeriumile esitatud täiendavate riigiabi ja vähese tähtsusega abi aruannete põhjal. Andmed põllumajandus- ja kalandussektoris antud riigiabi ja vähese tähtsusega abi kohta ning osaliselt metsandussektoris antud riigiabi kohta on saadud maaeluministeeriumilt.\n2014. aastal toetati ettevõtjaid Eesti riigi vahenditest kokku (riigiabi ja vähese tähtsusega abi kokku) 205,9 mln euroga, millest suurema osa ehk 92,8% moodustas riigiabi (2013. aastal anti riigiabi ja vähese tähtsusega abi kokku 133,1 mln eurot, millest riigiabi moodustas 90,9%).\n2014. aastal oli suurim abi andja keskkonnaministeerium (36,3% kogumahust), kellele järgnesid AS Elering (31,5% kogumahust) ning maksu- ja tolliamet (11,8% abi kogumahust).\nToetuse vormis anti 2014. aastal riigiabi 87,3% ja maksusoodustuse vormis 12,7% riigiabi kogumahust ning tagatise vormis 0,03. 2014. aastal oli vähese tähtsusega abi kogumaht 14,9 mln eurot, s.h toetuse vormis 90,7%. 2013. aastal olid samad näitajad 12,1 mln eurot ja 92,6%.\n15. Eesti tegevuskava ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 “Naised, rahu ja julgeolek” rakendamiseks Eestis 2015–2019\nEesti teine tegevuskava keskendub naiste olukorra parandamisele nii konfliktipiirkondades kui ka konfliktijärgsetes piirkondades, teadlikkuse suurendamisele ning koostöö ja infovahetuse tõhustamisele. Eesti on olnud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 „Naised, rahu ja julgeolek“ toetaja ning jätkuresolutsioonide 1820, 1888 ja 2242 kaasesitaja. 2010. aastal võttis Eesti vastu oma esimese tegevuskava resolutsiooni rakendamiseks 2010–2014.\nResolutsiooni 1325 eesmärkidest tulenevalt on Eesti tegevuskaval kolm põhieesmärki:\nEsiteks, kahe- ja mitmepoolse arengukoostöö ja humanitaarabi kaudu parandada naiste olukorda nii konfliktipiirkondades kui ka konfliktijärgsetes piirkondades, keskendudes haridusele ja naiste võimestamisele ning luues sellega suuremaid võimalusi naiste kaasamiseks rahuprotsessidesse nende endi kogukonnas.\nTeiseks, suurendada teadlikkust konfliktide mõjust naistele, naiste rollist rahu ja julgeoleku tagamisel ning naiste kaasamisest konfliktilahendusse ja otsustusprotsessidesse. Tegevused teadlikkuse suurendamiseks toimuvad nii riigi sees kui ka väljaspool riiki.\nKolmandaks, tõhustada nii riigisisest kui ka rahvusvahelist koostööd ja infovahetust.\nTegevused resolutsiooni 1325 rakendamiseks aastatel 2015–2019 otsustati arutelude põhjal, kuhu olid kaasatud lisaks ministeeriumide ja ametkondade esindajatele vabaühenduste esindajad. Tegevuskava hakkavad täitma oma pädevuse piires haridus- ja teadusministeerium, kaitseministeerium, siseministeerium, sotsiaalministeerium, välisministeerium, Kaitseliit ja Naiskodukaitse, tehes tihedalt koostööd vabaühenduste, kõrgkoolide ja teadusasutustega. Võimalikult laiapõhjaline koostöö tagab tegevuskava parima elluviimise.\nKava vastuvõtmisega lisakulutusi riigieelarvest ei kaasne ning tegevusi viiakse ellu olemasolevate vahendite raames.\n16. Eesti Vabariigi valitsuse ja Türkmenistani valitsuse diplomaatiliste passide kasutajate suhtes viisanõudest loobumise kokkuleppe eelnõu heakskiitmine\nEelnõuga sõlmitakse Türkmenistani valitsusega diplomaatiliste passide omanike suhtes viisanõudest loobumise kokkulepe, mis lubaks diplomaatiliste passide omanikel viibida riigis ilma viisata kuni 30 päeva 180 päeva jooksul. Samuti vabastatakse viisanõudest diplomaatiliste passide omanikud ja nende perekonnaliikmed, kui tegemist on diplomaatilise esinduse või konsulaarasutuse töötaja või esindajaga riigis asuva rahvusvahelise organisatsiooni juures.\n17. Eesti Vabariigi ja Itaalia Vabariigi viisaküsimustes esindamise kokkuleppe eelnõu heakskiitmine\nKokkuleppe kohaselt hakkab Itaalia esindama Eestit viisaküsimustes Kosovos (Pristina), Ecuadoris (Quito), Kataris (Doha) ning San Franciscos, Los Angeleses, Houstonis, Chicagos ja Miamis (Ameerika Ühendriigid). Praegu kehtib Eesti ja Itaalia vahel kokkulepe, mille kohaselt esindab Itaalia Eestit Kosovos (Pristina).\nEsindav liikmesriik võtab vastu viisataotlusi ja kogub biomeetrilisi andmeid. Samuti laekuvad esindavale liikmesriigile kõik viisatasud. Esindatav liikmesriik ei hüvita esindava riigi otseseid ega kaudseid kulusid, mis on seotud viisade menetlemisega esindatava riigi nimel.\nEestil on esinduslepingud sõlmitud Austria, Belgia, Hispaania, Hollandi, Itaalia, Leedu, Läti, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Sloveenia, Soome, Šveitsi, Taani, Tšehhi ja Ungariga Eesti esindamiseks 100 riigis.\nEesti sai 25. septembril 2015 Euroopa Komisjonilt põhjendatud arvamuse rikkumismenetluses nr 2014/0352, mis puudutab direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust, mitteõigeaegset ülevõtmist ja ülevõtmise meetmetest teavitamata jätmist.\nEesti vastab komisjonile, et direktiiv on ülevõtmisel. Direktiiv võetakse riigisisesesse õigusesse üle energiamajanduse korralduse seaduse eelnõuga, mis esitatakse Vabariigi Valitsusele heakskiitmiseks eeldatavalt detsembris.\n19. Eesti seisukohad Euroopa Liidu dokumentide kohta\n1) Eesti seisukohad Euroopa Komisjoni geoblokeeringut ja muid geograafilisi piiranguid EL-is ostlemisel ja teabele juurdepääsemisel käsitleva avaliku konsultatsioonidokumendi kohta\nKomisjoni digitaalse siseturu strateegias toodud algatuse eesmärgiks on saada sisu seadusandlikele ettepanekutele, et lõpetada põhjendamatu asukohapõhine piiramine. Selle all peab Euroopa Komisjon silmas ligipääsu piiramist veebilehtedele, nende kaudu ligipääsetavate teenuste kasutamise piiramist või hinna eristamist ja seda ostja asukoha või kodakondsuse põhiselt.\nEesti üldiselt toetab põhimõtet, et tarbijatel ja ettevõtjatel peaks olema võimalik teha sisseoste ja pääseda juurde teenustele, sh müügiplatvormidele igal pool Euroopa Liidus. See peaks toimuma võimalikult turupõhiselt. Lähtume põhimõttest, et ettevõtjal peab säilima ettevõtlus- ja lepinguvabadus oma kliendi ning sihtturgude valimisel.\n2) Eesti seisukohad tsiviil- ja kaubandusasjades vahendusmenetlust käsitleva avaliku konsultatsiooni kohta\nDirektiivi eesmärgiks on hõlbustada alternatiivsete vaidluste lahendamise menetluste kättesaadavust ja edendada vaidluste rahumeelset lahendamist, soodustades vahendusmenetluse kasutamist ning tagades tasakaalu vahendus- ja kohtumenetluste vahel. Direktiivi kohaldatakse piiriüleste vaidluste puhul tsiviil- ja kaubandusasjades. Direktiiv reguleerib vahendusmenetluse tulemusena saavutatud kokkuleppe täidetavust, vahendusmenetluse mõju aegumistähtaegadele, vahendusmenetluse konfidentsiaalsust, kasutatavust, kvaliteedi tagamist ja üldsuse teavitamist. Eesti on direktiivi üle võtnud lepitusseadusega, mis kehtib alates 01.01.2010.\nEesti toetab direktiivi eesmärkide saavutamist ja vahendusmenetluse edendamist. Direktiivi regulatsioon on Eesti hinnangul üldjoontes piisav, jättes liikmesriigile vahendusmenetluse edendamise taktika valimisel piisavalt otsustusvabadust. Eesti ei toeta direktiivi rakendamisega seoses vahendusmenetluse läbiviijate kohta administratiivsete piirangute ja üleeuroopaliste kvaliteedinõuete kehtestamist. Eesti on valinud tee, et lepituse valdkonna areng toimub vaba turu põhimõtetel, lepitajatele administratiivseid piiranguid seadmata. Akrediteerimisnõuete ja järelevalvemenetluse kehtestamine ning registri loomine tooks kaasa olulise rahalise- ja halduskoormuse. Eesti ei poolda üldjoontes vahendusmenetluses osalemise kohustuslikuks muutmist ja mitteosalemise sanktsioneerimist, kuid näeb võimalust muuta lepitusmenetluse tulevikus siseriiklike õigusaktidega kohustuslikuks näiteks lastega seotud vaidlustes.\n1) Eesti seisukohad Euroopa Liidu välisasjade nõukogu 14. detsembri 2015. a istungil\nVälisasjade nõukogus toimub arutelu idapartnerluse teemal, võetakse vastu järeldused Euroopa Naabruspoliitika ülevaatuse kohta. Eesti avaldab lootust, et kaubandusreeglite alane kokkulepe Chisinau ja Tiraspoli vahel hakkab edukalt toimima ja aitab kaasa koostöö paranemisele ka teistes valdkondades.\nMinistrid arutavad, mida EL terrorismi ennetamiseks ja selle vastu võitlemiseks veel teha saaks. Terrorismivastane võitlus on ka 17.-18. detsembri Ülemkogu päevakorras. Eesti rõhutab, et vaja on tihedat koostööd ja infovahetust nii välispartneritega kui ka EL sees. Daeshi vastane võitlus peab olema üleilmne, toetame USA juhitud Daeshi vastase koalitsiooni tegevust. Süürias on vajalik infovahetus Venemaaga konfliktide vältimiseks. Peame tagama Euroopa Liitu sisserände ohutuse.\nArutatakse ka olukorda Liibüas ja Iraagis. Eesti toetab ÜRO uue eriesindaja Martin Kobleri jõupingutusi Liibüa poliitilise kokkuleppe heakskiitmise nimel ja loodame kokkuleppe tulemusel rahvusliku ühtsuse valitsuse peatset ametisse määramist. Eesti peab oluliseks EL toetust Iraagi peaministri Haider al-Abadi reformidele ja rahvusliku lepituse püüdlustele. Eesti peab oluliseks EL regionaalse strateegia elluviimist Iraagi, Süüria ja äärmusrühmitusest Daesh tuleneva ohu kohta.\n2) Eesti seisukohad Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusnõukogu 14. ja 15. detsembri 2015. a istungil\nEsitaja: keskkonnaminister Marko Pomerants maaeluminister Urmas Kruuse\nPõllumajandus- ja kalandusnõukogu keskseks aruteluteemaks detsembri istungil on kalandusküsimused. Soovitakse kokku leppida 2016. aasta kalapüügivõimalused liidu vetes ning liidu laevade kalapüügivõimalused väljaspool liitu asuvates vetes teatavate selliste kalavarude püügiks, mis kuuluvad rahvusvaheliste läbirääkimiste või kokkulepete kohaldamisalasse. Nimetatud määruse alusel kehtestatakse Eesti kaugpüügi võimalused Loode- ja Kirde-Atlandil. Eesti püüab nimetatud piirkondades krevetti, meriahvenat ja turska. Teise kalanduspunkti raames soovitakse saavutada poliitiline kokkulepe teatavate Musta mere kalavarude suhtes kohaldatavate püügivõimaluste ning nendega seotud tingimuste osas 2016. aastaks.\nLisaks on nõukogus istungil kavas arutelu biomajanduse üle. Arutelu aluseks on põllumajandusteaduse alalise komitee poolt koostatud raport säästva põllumajanduse, kalanduse ja metsanduse kohta. Raportis kirjeldatakse võimalusi ja riske, mis kaasnevad biomajanduse arenguga ja ära on toodud valdkonna erinevad tuleviku stsenaariumid. Põllumajandusteaduste alalise komitee raportist inspireeritult on kavas ELis välja töötada järgmise ELi eelarveperioodi põllumajandusteaduse rahastamise põhimõtted. Raportit soovitatakse võtta arvesse siseriiklike biomajanduse arengukavade väljatöötamisel. Istungil antakse ka ülevaade läbirääkimiste seisust ravimsööda määruse ja koolikavade üle.\n3) Eesti seisukohad Euroopa Liidu üldasjade nõukogu 15. detsembri 2015. a istungil\nÜldasjade nõukogul arutatakse Euroopa Ülemkogu 17. ja 18. detsembri kohtumise ettevalmistamist ja järelduste kava. Euroopa Ülemkogu päevakavas on arutelud rändeküsimuste, terrorismi vastase võitluse, majandus- ja rahandusliidu tuleviku, ühtse turu lõpuleviimise ja Ühendkuningriigi EL liikmelisust puudutavate referendumiplaanide üle. Samuti käsitletakse Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid ja olukorda Ukraina idaosas.\nNõukogu kohtumisel arutavad ministrid parema õigusloome reformipaketiga seonduvat. Selle kogu poliitikatsüklit hõlmava reformipaketi eesmärk on muuta ELi poliitika kujundamise protsess avatumaks ja läbipaistvamaks ning tagada, et ELi poliitika saavutaks oma eesmärgid, see saavutatakse eelnõude ja nende muudatuste tõhusama mõjuhindamise kaudu, milline parandab ka ELi õigusaktide kvaliteeti.\nKomisjon teeb ettekande ja toimub arvamuste vahetus Euroopa poolaasta 2016: majanduskasvu analüüsi teemal. Komisjon avaldas 2016. aasta majanduskasvu analüüsi 26. novembril. See käivitab Euroopa poolaasta protsessi ning kirjeldab majandusprioriteete liikmesriikidele ja Euroopa Liidule tulevaks aastaks.\nÜldasjade nõukogul arutatakse Euroopa Liidu laienemist ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi. Toetudes Euroopa Komisjoni poolt 10. novembril 2015 esitatud laienemispaketile, mis sisaldab laienemisstrateegiat ja riigipõhiseid aruandeid EL kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatide kohta, võtab nõukogu vastu iga-aastased järeldused EL laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta.\n4) Eesti seisukohad Euroopa Liidu keskkonnanõukogu 16. detsembri 2015. a istungil\nEuroopa Liidu keskkonnanõukogu 16. detsembri 2015 istungil soovitakse saavutada kokkulepe üldise lähenemisviisi suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise eelnõu kohta. Uuendatud direktiiviga määratakse viiele peamisele õhusaasteainele (vääveldioksiid, lämmastikoksiidid, lenduvad orgaanilised ühendid, tahked osakesed, ammoniaak) siseriiklikud heite vähendamise eesmärgid aastateks 2020 ja 2030. Eesmärgid püstitatakse õhusaasteainete vähendamise protsentides baasaasta (2005) suhtes. 2020. aastaks seatavad eesmärgid võetakse üle piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni hapestumise, eutrofeerumise ja maapinnalähedase osooni vähendamise protokollist (Göteborgi protokoll). Göteborgi protokolli muudatused, sh eesmärgid aastaks 2020, lepiti kokku 2012. aastal. Lisaks piirkogustele täiendab uuendatud direktiiv riikliku õhusaaste kontrolli programmi koostamise kohustust.Teise päevakorra punkti all soovitakse kinnitada nõukogu järeldused Euroopa Liidu bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kehtiva strateegia vahehinnangu kohta.


Tarbijakaitseamet käsib lõpetada e-valimiste vastase kampaania\nAve Lepik • 2. aprill 2013\nTarbijakaitseamet tegi ettekirjutuse Keskerakonnaga seotud MTÜ-le Ausad Valimised e-valimiste vastase tänavareklaami lõpetamiseks.\nTallinna tänavatele mõne nädala eest tekkinud plakatitel hoiatatakse e-valimiste ohtude ja riskide eest, tuueks näitena nende läbipaistmatuse ja tuvalisuse puudumise.\nTarbijakaitseamet teatas, et on alustanud nimetatud teabe osas menetlust tavapärase reklaamijärelevalve korras.\nKampaania korraldanud MTÜ Ausad Valimised juhatuse liikme Siret Kotka sõnul on üllatav, et tarbijakaitseameti hinnangul rikub see kampaania tarbijate õigusi. "Kas tunnistatakse sellega, et valimistulemus ongi kaup, mida müüakse parima pakkumise tegijale?“ küsis Kotka.\nHea haldustava kohaselt ei näe tarbijakaitseamet võimalust pooleliolevat menetlust kommenteerida ning käsitleb MTÜ Ausad Valimised pressiteadet püüdena sõltumatut järelevalvetegevust mõjutada ja halvustada, vahendas tarbijakaitseameti tarbijapoliitika ja avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski.\nKotka sõnul käsib tarbijakaitseamet 3200-eurose trahvi ähvardusel kampaania kohest lõpetamist. Turetski sõnul on praeguse seisuga tarbijakaitseamet MTÜ-le Ausad Valimised andnud teada, et teabe osas on alustatud haldusmenetlust ning ühestki trahvist ei ole juttu olnud.\nReklaamiseaduse §2 lg 1 p 3 sätestab reklaamina ka avalikustatava teabe, mille eesmärgiks on isiku käitumise avalikes huvides suunamine. Seega ei ole reklaamiseaduse reguleerimisala pelgalt kaubanduslik reklaam, kinnitas Turetski.\n"Olgu siinkohal märgitud, et tarbijakaitseamet on järelevalve teostaja reklaamiseaduse üle, olenemata sellest, kes on reklaami tellija või milline on reklaami sisu. Seetõttu on kohatu pressiteates esitatud käsitlus ameti järelevalvelisest sõltuvusest," lisas Turetski.\nKünnap parteiplakatitest: lapsed liivakastis


Siseorganid - mis valutab?, Tugev valu olalihast, kuidas eemaldada\nMuidugi võib lihasvalu olla kerge - kõik sõltub teie viimase treeningu raskusastmest.. Kreemi tuleb kahjustatud piirkonda kanda kergete liigutustega kolm korda päevas. Patsient peab võtma vere- ja uriinianalüüsi. Kui liigesel on juba osteofüütid moodustunud, on liikumise ajal mõnikord kuulda mõra, liikumised on valusad ja rasked. Dinara, kui õlg hakkab valutama käe selja tõstmisel või tõmbamisel, kerge raskuse tõstmisel, pööramisel, puhkeasendis või öösel, une ajal, peaksite olema teadlik, et sellised ebameeldivad aistingud võivad olla põhjustatud mitmesugustest patoloogilistest muutustest õlaliigese luukoes või ligamentoosses koes..\nPilt peegeldunud valust ja käivituspunktide paiknemisest paremas nimme-nimmepiirkonna lihases. Kaldus kõhulihased Valu ja vistseraalsete sümptomite muster vallandumispunktidest, mis paiknevad kõhu kaldus lihastes ja võib-olla ka põikisuunas. Vasakul - kõrvetised välise kaldus lihase käivituspunkti tõttu, mis on kinnitatud rindkere eesmise seina külge.\nRectus abdominis lihas Valu peegeldunud valu ja vistseraalsete sümptomite muster, mis on põhjustatud pärasoole abdominiidi lihase käivituspunktidest. Vasakul ja keskel - kahepoolne valu kogu seljas, täiskõhutunne kõhus, iiveldus, oksendamine võivad olla põhjustatud pärasoole lihase ülemises osas käivituspunktidest.\nSarnast kahepoolset valu alumises piirkonnas võivad põhjustada punktid 2. Vaagen, tuharad ja puusad. Alaselja ruudukujuline lihas Pilt peegeldunud valust ja käivituspunktidest alaselja ruudukujulises lihases.\nVasakul ja keskel on päästikupunktid, mida saab palpeerida vahetult 12 ribi all kuidas eemaldada vahetult üle iliumi. Parempoolne - käivituspunktid lihase sügavates kihtides. Päraku sulgurlihas, päraku tõstelihas, kortsüüli lihas Sisemine obstruktiivne lihas Valu muster ja käivituspunktid vaagnapõhjalihastes. Gluteus maximus lihas Gluteus maximus lihase peegeldunud valu ja käivituspunktide maalimine. Päästikupunktid on lokaliseeritud: vasakul TT1 lihase ülemine mediaalne osa.\nKeskel TT2 on punkt ischial tubercle piirkonnas. Paremal - kõige mediaalsem alumine osa TTZ. Gluteus Medius Kahjulikumast tuharalihasest käivituspunktidest peegeldunud valu muster. Keskmised punktid TT1 kajastavad valu rinnanäärme piirkonnas, ristiluu ja ristluu piirkonnas.\nTT2 asuvad veidi kõrgemal ja külgsuunas ning kajastavad tuharade madalamat valu. TTZ kajastab kahepoolset valu ristluus ja nimmepiirkonnas. Gluteus maximus lihas Joonistel on pilt peegeldunud valust parempoolse gluteus maximus lihase esiosast käivituspunktidest.\nTäiendavad tsoonid ilmuvad, kui lihas on täielikult töösse kaasatud. Parempoolsetel joonistel - punktid lihase esiosas. Parempoolse piriformise lihase käivituspunktide valu üldpilt. Kõige tavalisemad külgmised punktid TT1 Puus ja põlved Reie fastsipinguti Pilt peegeldunud valust parempoolse lihase päästikupunktidest, sirutades reie laia fastsiumi.\nFascia eemaldatud. Peegeldunud valu paremal rätsepalihas, mis paikneb erinevatel tasanditel, kolmest käivituspunktist.\nSelle pika lihase käivituspunktid on pealiskaudsed, mõnikord otse naha all. Pilt peegeldunud valust parempoolse peanaha lihase päästikupunktidest. Nelja neelu reieluu Pilt peegeldunud valust päästmispunktidest reie paremas pärasoole lihases. Pilt peegeldunud valust päästmispunktidest reie paremas mediaalses laias lihases.\nPilt peegeldunud valust päästikupunktidest reie paremas keskmises laiemas lihases. Distaalsetes piirkondades võib olla täiendavaid käivituspunkte. Reiele viivate parempoolsete lihaste eestvaade.\nPilt peegeldunud valust nendes lihastes asuvates päästikupunktides. Pilt peegeldunud valust päästmispunktidest reie paremas külgmises lihases. Näidatud on ka reieluu reieluu lihased. Punktid TT1 võivad blokeerida patella liikuvuse. TT4 "sulgeb" reie laia fastsi ja põhjustab teravaid valusid, ei võimalda mõjutatud küljel magada.\nValu üldpildist anterolateraalne vaade, mis peegeldub saleda parema lihase käivituspunktidest. Suur adductori lihas Pilt peegeldunud valust parempoolses suures Valu murgistuses liigestes päästikupunktidest. Vasakult eestvaade. Keskel on vaagnavalu, mis on põhjustatud punktidest TT2 tsoonis. Need punktid asuvad sügaval ja asuvad mõnikord gluteus maximus lihaste all. Paremal - anatoomiline joonis.\nReie tagaosa lihased Pilt peegeldunud valust päästmispunktidest reie tagaosa lihastes. Pilt peegeldunud valust parempoolse parempoolse popliteaalse lihase käivituspunktidest Tuleb meeles pidada, Tugev valu olalihast selles piirkonnas asuvad suured arterid, veenid ja närvid, mis võivad mõjutada.\nTrummivarras, pahkluu ja jalg Pilt peegeldunud valu ja käivituspunktide paiknemise kohta paremas sääreluu eesmises lihases. Pikk sõrmede sirutus Pilt peegeldunud valust ja käivituspunktide paiknemine paremas lihases, ekstensoris varvastes. Pilt peegeldunud valust vallandamise punktidest parema sääre peroneaallihastes.\nOn näha, et peaaegu kõik punktid kajastavad valu sääre ja labajala distaalsetes piirkondades. Parempoolse gastrocnemiuse lihase käivituspunktide lokaliseerimine ja neilt peegelduv valu pilt.\nTT1 asub mediaalses peas, TT2 - külgmises. Need punktid võivad põhjustada öiseid krampe - "krampi". Pilt peegeldunud valust päästiku punktidest, mis on lokaliseeritud lühikeste sõrmede paindetes. Esimese sõrme lihas Pilt peegeldunud valust käivituspunktidest, mis on lokaliseeritud lihasesse, mis viib esimese sõrmeni. Pilt peegeldunud valust parempoolse jala kahes pindmises lihases paiknevatest päästikpunktidest: lühike sõrmede painde ja röövimise väike sõrm.\nRuutjalalihas Valu muster peegelduspunktidest, mis paiknevad jala sügavas ruudukujulises lihases. Selline valu võib jäljendada kanna kannus. Parema jala esimese varba kahes sügavas sisemises lihases paiknevatest päästikpunktidest peegeldunud valu pilt: painde- ja adduktorlihas.\nEsimene luudevaheline lihas Tüüpiline pilt valust, mis peegeldub käivituspunktidest parema jala esimeses rinnanäärmelihases. Mis on valu, selle klassifikatsioon, toimemehhanism ja kuidas sellega toime tulla Mis on valu, selle tähendus Esmakordselt iseloomustasid valu antiik-Kreeka ja Rooma arstid põletikulise kahjustuse märgina.\nTänapäeval on mitu määratlust, mis aitavad mõista, mis on valu. Kõige sagedamini iseloomustatakse seda kui inimese psühhofüüsilist seisundit, mis on iseloomulik reaktsioon mitmesugustele orgaanilistele ja funktsionaalsetele häiretele, mis on põhjustatud erinevate stiimulite toimest.\nValu määratletakse ka kui ebameeldivat aistingut, kui kehas esinevad talitlushäired erinevate organite ja süsteemide töös esineva talitlushäire taustal. Valu peamine funktsioon on sisekaitsereaktsioonide mobiliseerimine konkreetse patoloogia vastu võitlemiseks. Kõike eeltoodut arvestades saate aru saada, mis on valu, ja teha järeldusi: Ühelt poolt on valu kaitsev reaktsioon, mis paneb keha Tugev valu olalihast patoloogiatega.\nTeisest küljest on valu hoiatav tegur, keskendudes häirete algusele kehas. Saate liigese asendada. Millised näidustused? Tere, Olga. Endoproteesimine viiakse läbi viimase abinõuna. Selline haigus nagu emakakaela-brahhiaalne osteokondroos ilmneb mitte ainult lihasluukonna degeneratiivsete-düstroofsete patoloogiate tõttu, vaid ka pikaajalise arvutimonitori juures istumise, autojuhtimise või lihtsalt ebamugavas asendis passiivse elustiili Tugev valu olalihast.\nLisaks ravile on oluline ka mõõdukas dünaamiline koormus selgroole, see on väga kasulik ja leevendab valu. Samuti on vaja massaaži, füsioterapeutilist ravi, näiteks laserit või magneti, bisfofiitrakendusi, omatehtud hõõrumist, glükokortikosteroide edasiarendatud juhtudel. Täiuslikult leevendab valu ja põletikku - salv 3 g taruvaikast, mis on segatud 50 g siserasvaga. Traditsioonilised ravitsejad soovitavad kopra rasva. Põhjalikult segatud segu tuleb Kuidas eemaldada kasvaja verepoletikku kahjustatud liigesesse hästi.\nVajame terviklikku ravi ja terapeutilisi harjutusi, siis on efekt. Tere, Galina. Minu õlavalu on piinav, käe üles tõstmine või selja taha saamine on ebareaalne, kuid kõik algas pärast külma. Kuidas ravida? Milliseid teste on oluline teha ja milliseid teste enne arsti juurde minekut teha?\nTere, Daria. Õlavalu käe tõstmisel annab märku põletikulisest protsessist õlaliigeses. Kui põletik areneb pärast külmetust, tähendab see, et patogeenid koos verega sattusid sellesse liigesesse ja tabasid seda. Enne põletiku ravimist peate tuvastama patogeeni tüübi, jooma antibiootikume. Esmalt pöörduge arsti poole, arst teab ise, milliseid Tugev valu olalihast peate määrama.\nSee on üldine ja biokeemiline vereanalüüs, hea on teha õlaliigese MRT. Õlavigastus füüsiliselt ei töötanud. Olen töölähetustel vahetused Liigeste valudest ka põletikuvastaseid süste ka ilma toimeta. Kas oskate midagi soovitada? Teie valu tõelise põhjuse väljaselgitamiseks on vaja läbi viia riistvara läbivaatus, ortopeedi väline kontroll.\nSee võib olla osteokondroos, kõõlusepõletik, artriit või õlaliigese artroos, õla manseti kahjustus, müalgia ja isegi siseorganite probleemid. See tähendab, et haigusel on palju põhjuseid, kuid neid ravitakse diagnoosi põhjal erinevalt. Selleks, et ravi oleks efektiivne, on Tugev valu olalihast nähtud kompleksravi. See võib olla põletikuvastane ja valuvaigistav süstimine Movalis, Diclofenac, Spazmalgonsoojendavad või põletikuvastased salvid peate teadma diagnoositaotlused osokeriidiga, füsioteraapia magnet, laserterapeutiline massaaž jne.\nProovige rahvapärast meetodit, näiteks sulatage veevannis homogeenseks olekusse 2 spl. Jahutage ja hõõruge liigeseid 2 - 3 korda päevas. Kreemi "Mesi päästis" kohta on häid ülevaateid. Tere, õlg valutab - taga on punkt, kui vajutate valule, tõstate käe küljele ja üles - terav valu, tegi röntgenit, ei näidanud midagi pole patoloogiaidosutas terapeut neuroloogile, ta ei saa ka midagi aru. See teeb haiget juba pool aastat, kuid on talutav, kuid 2 nädala jooksul on see juba väljakannatamatu.\nTere, Andrey. Röntgen näitab mitte kõiki, informatiivsemalt - MRI - uuringuid. Proovige terapeutilist massaaži koos põletikuvastaste salvidega, näiteks Diclofenaciga, vaheldumisi Ibuprofeeniga. Kui valu on väljakannatamatu, võite 5 päeva jooksul intramuskulaarselt Movalist läbistada. Tere päevast! Parempoolne õlg valutab pikka aega, umbes 3 aastat.\nSeal on ülaselgroolülide väikesed herniad. Käisin umbes 4 aastat tagasi kiropraktiku juures, tegin nõelravi, lasin lahti.\nKliinikus öeldi, et võta teraflexi ja kaltsemiini edasi. Perioodiliselt annan süste, movalise, milgammat. Mõnda aega aitab see. Nüüd on mul probleeme kaelaga, valu keerates ja veel hullem, kui tõstan parema käe pea peale. Hakkasin halvasti magama. Nõuandeid, kuidas saaksin valu eemaldada. Kliinikus Ma ei taha minna, see jääb samaks. Olen aastane ori sulama. Tere, Vladimir. Parempoolsetel figuuridel - pilt valust punktidest tagaosas.\nParempoolse korakobrachiaalse lihase valupilt ja käivituspunktide lokaliseerimine. Päästikupunkte võib leida lihase distaalses või keskosas.\nMõnikord ulatub neilt pärit valu ainult küünarnukini. Bicepsi lihas Pilt peegeldunud valust ja käivituspunktide lokaliseerimisest õla biitsepsis.\nPilt peegeldunud valust ja käivituspunktide lokaliseerimisest paremas brahiaalse lihases Pange tähele: kõrgeim käivituspunkt Tugev valu olalihast põhjustada radiaalse närvi kokkusurumist.\nTricepsi õlalihas Pilt peegeldunud valust ja käivituspunktide lokaliseerimisest õla triitsepsilihases. Vasakul - TT1 vasakus pikas peas, TT2 parema keskmise pea külgmises osas.\nParempoolne-TT5 sügaval parema mediaalse pea mediaalses servas. Alaselja ruudukujulise lihase kiudude rühmad Ruudukujuliste lihaste kiud nende struktuuris jagunevad kolme rühma. Esimene neist on lihaskude, mille kiud asuvad vertikaalselt. See asub kuidas eemaldada alla kaheteistkümnendast ribist ja ulatub keha vaagnapiirkonnani. Tänu nendele lihaskiududele on olemas võimalus keha ette ja taha kallutada, samuti liigutused vasakule või paremale.\nAlaselja ruudukujuline lihas koosneb kolmest erineva kiudude grupist, mis täidavad teatud funktsioone Lihaskiudude teise rühma all mõeldakse lihaseid, mis asuvad kõigi nimmelülide põikprotsessidel.\nNeid nimmepiirkonnas on viis protsessi. Need lihaskoe kiud satuvad torso eri suundades pööramisel pingeseisundisse. Sel juhul kokkutõmbumisega vähendab lihas kaugust oma kinnituskohtade vahel ja toimub pööre ühes või teises suunas.\nSelles liikumises osaleb ka kõhu kaldus lihaskude. Kolmas kiudude rühm pärineb alaseljas asuvate selgroolülide horisontaalsetest protsessidest ja sellel on jätk kuni keha vaagnapiirkonnani. See kiudude rühm võimaldab teil samaaegselt teostada keha liigutusi erinevates suundades.\nSelle tulemusena selgub, et kui torso pöördub motoorsete manipulatsioonide käigus, on kaasatud kaks nimmepiirkonna lihaskiudude rühma. Need pöörded esinevad sageli kõndides. Pealegi on neil liikumisel sümmeetria.\nLihasvalu peamised põhjused\nKui aga vähemalt üks kolmest kiudurühmast on kahjustatud, lühenenud või lihtsalt nõrgenenud, pole kõndimist valutuks muuta. Suurim ruutmeetriumi nõrgenemise protsent ilmneb selgroo kaheteistkümnenda ribi positsiooni nihke tagajärjel. Ja ka iliumi asukoha muutuste tõttu. Sageli kaasnevad nende protsessidega ruudulihase modifikatsioonid selle lühenemise näol.\nSellisel juhul ilmneb lihaste tasakaalustamatus. Nimmelihas on ühelt poolt nõutavast pikkusest palju lühem, teisalt muutub see üsna nõrgemaks. Samal ajal hakkavad lihaskoe mõlemad küljed ebaühtlaselt toimima, mis viib selle struktuuri tasakaalustamata toonini. Selle rikkumisega ilmnevad mitmed negatiivsed tagajärjed.\nKui Tugev valu olalihast ei vabane ruudulihase probleemidest õigeaegselt, võivad tekkida tõsised tüsistused. Nimmepiirkonnas asuvate selgroolülide vahel liikudes moodustub vale nurk. See põhjustab muutusi selgroolülide liikumisvektoris. Liikumisel on torsol piiranguid, mis Hapu tagasi joonistus kõnni asümmeetriani.\nTasakaalu puudumine aja jooksul võib põhjustada selgroolülide herniate ilmnemist - vastavalt sellele hävitatakse selgroolüli ühendavad kettad.\nSelle tagajärjel on patsiendil võimalus artroos omandada. Seetõttu on nimmepiirkonna lihaste haiguste taastamisel esimene asi ruudukujuline lihas. Sel juhul peaks teraapia olema suunatud nii lühenenud kui ka nõrgenenud lihaste samaaegsele taastamisele.\nPeaasi, et alaselja kõik kolm rühma lihaskiude saavad sobivat ravi. Vastasel juhul püsib tasakaal optimaalse liigutuste töös ja aja jooksul ületab probleem uuesti patsiendi. Ruudukujuline lihas See on üks neist lihastest, millega peamiselt seostatakse alaseljavalu. See on väike lihas, mis asub sügaval alaseljas. Alaselja ruudukujuline lihas vastutab lülisamba kui terviku stabiilse toimimise eest ning osaleb ka keha kalduvates liigutustes.\nAlaselja ruudukujulise lihase peamised funktsioonid hõlmavad järgmist: katuseharja painutamine mööda telge külgedele; keha fikseerimine püstises asendis; närvikiudude ergastamine; verevarustus. Kontraktsiooniga painutavad lihaskiud katuseharja nimme külgedele ja tõstavad puusad üles. Nad töötavad hingamisel, langetades sissehingamisel rindkere alla. Ruutlihas on eriti aktiivne intensiivsete väljahingamiste ajal või köhimise ja aevastamise ajal.\nSelle roll lülisamba nimmeosa stabiliseerimisel on nii suur, et selle täielik kahepoolne halvatus muudab võimatuks kõndida isegi toega. Ruudukujuline lihas tagab stabiilsuse alaseljale. Püstiasendis aeglustab see kallet vastassuunas Valu ilmnemine selles piirkonnas võib olla tingitud järgmistest põhjustest: Pikaajaline istumine. See viib lihaskiudude kokkusurumise ja väsimuseni. Halvenenud verevool põhjustab pinget.\nVale rüht. Me räägime tõhusatest meetoditest! Cosmo soovitab Jäär - denim, Tugev valu olalihast - nahk: milline Pole vaja meelt heita - varsti harjub keha tavaliste koormustega. Vahepeal näitame teile, kuidas pärast esimest treeningut lihasvalu eemaldada või vähendada. Kust tuleb valu pärast järgmisel päeval treenimist Miks lihased pärast treeningut valutavad? Paljud inimesed usuvad ekslikult, et lihasvalu põhjustab piimhappe kuhjumine, kuid see pole nii.\nLihasvalu pärast kehalist aktiivsust või hilinenud lihasvalu sündroom ilmnevad mikroskoopiliste vigastuste tõttu. Tavaliselt ilmneb valulikkus pärast treeningurežiimi muutmist, füüsilise aktiivsuse ja nende intensiivsuse suurenemist.\nTugev valu pärast treeningut ilmneb 1 või 2 päeva pärast ja kestab tavaliselt 3 kuni 5 päeva. Muidugi võib lihasvalu olla kerge - kõik sõltub teie viimase treeningu raskusastmest.\nViivitatud lihasvalu ei tohiks treenimise ajal segamini ajada terava ja terava valuga - see võib olla palju pinget või nikastust. Selline valu ei möödu iseenesest. Mis lihased pärast treeningut valutavad? Valu ilmneb nendes lihastes, mis olid treenimisega seotud. Tugev valu olalihast on tunne, millised lihased töötasid aktiivselt ja millised mitte. Jalade lihasvalu pärast esimest treeningut Kui keskendusite jalgade ja tuharate lihastele, siis on teil hommikul valu jalgades.\nReie esi- ja tagaosa lihased ning muidugi tuharalihased on tavaliselt valusad. Pärast koolitust on valu kätes Kui tegite usinasti push-up'e või seisite baaris, siis imestate, kuidas leevendada valu pärast Tugev valu olalihast, ulnar-lihaste, hamba eesmiste lihaste, triitsepside ja deltalihaste treenimist. Seljavalu pärast treeningut Tavaliselt valutavad latissimus dorsi lihased pärast baari, paadi, tõukamisi ja hantliharjutusi.\nLihasevalu pärast seljaosa treenimist peaks minema ära 2—3 päeva pärast. Kui hiljem ebamugavustunne jääb, peate konsulteerima arstiga - võib-olla olete lihase tõmmanud. Liigeste valu pärast treeningut Kui lihasvalu pärast treeningut on norm, siis valu liigestes pole Tugev valu olalihast. Liigeste ravi geenis kindlasti nõu oma arstiga.\nVõimalikud liigesevalu põhjused: mitmesugused vigastused - verevalumitest dislokatsioonide või luumurdudeni; liigesepõletik või artriit; liigese deformatsioon intensiivse ja regulaarse treeningu tagajärjel.\nKuidas vabaneda valu pärast treeningut Esimene meetod: aktiivne taastumine Lihtne elutark, kuidas leevendada valu pärast treeningut, - viige uuesti treening läbi, kuid lihtsustatud versioonis, et mitte ennast kahjustada. Kerge treening muudab vere kiiremaks ringluseks ja aitab kahjustatud lihastel kiiremini taastuda.\nOptimaalne treening - jooksmine, ujumine või jooga. Pole ime, et professionaalsed sportlased käivad igal nädalal massaažiseanssidel. Võite kohtumise spetsialistiga kokku leppida või ise videotundides massaaži teha. Spordipoodides pakutakse nii kompress-retuusid kui ka kõrgekvaliteedilisi rõivakomplekte. Tõmmake vanni sooja vett ja dušši abil kuidas eemaldada külma ja sooja voolu. Venitage lihaste taastumiseks õrnalt 10 minutit.\nKui te ei tea, kuidas valu pärast treenimist eemaldada, ennetage seda! Enne soojendamist soojendage kindlasti trenni lõpus ja venitage. Salvid lihasvalu pärast treeningut Valu pärast koolitust - mida teha? Osta odav, kuid tõhus salv. Valige salvid või geelid, millele on lisatud eeterlikke õlisid, nagu näiteks arnika- kamper- mentooli- ja piparmündiõlid.\nNad jahutavad lihaseid ja leevendavad valu. Turul on tohutult palju valuvaigisteid ja kõik need sisaldavad jahutuskomponente. Tugeva valu leevendamiseks vali toidud, mis sisaldavad valuvaigisteid: Kas on võimalik lihasvaludega treenida? Muidugi võite lihasvaludega treenimist jätkata. Valulikkus peaks mööduma niipea, kui lihased soojenevad hästi. Kuid kui teil on sporti mängida keeruline, võite teha pausi, kuni lihased taastuvad.\nKeskenduge lihasrühmadele, mille kallal te pole aktiivselt töötanud. Parem on spordikott üle õla asendada seljakotiga. Oluline liikumine ning regulaarsed venitus- ja tugevdusharjutused. Magamine on mugaval padjal, ebakorrektne rüht magamise ajal põhjustab emakakaela osteokondroosi.\nVaadake inimesi, kes kahetsevad tehtu pärast palju - nad kõik on pisut lohakad. Pole sugugi, et vanemad inimesed räägivad meile alati, et kõigepealt peame ennast mõistma ja armastama ning peame ka oma soovid esiplaanile seadma ja seejärel teiste huve rahuldama. Millest õlad räägivad? Kui naine hoiab õlgadest pinges ja tõstetakse kõrgele.\nSee on kindel märk, et naine on sageli mures ja ei tea vastust elu küsimustele. Väga sageli tõstab ta vaidluste ajal õlad üles ja võtab kellegi teise seisukoha. Esmane haigus kahjustab vereringet liigespiirkonnas, kõõluste kiud, millel pole toitu, muutuvad habrasteks ja pragunevad, paisuvad ja areneb põletik. Parempoolne külg on mõjutatud maksahaigustest. Üsna tavaline nähtus on periartriit naistel, kelle piimanäär on eemaldatud, sest sekkumisprotsessis on vereringe häiritud mitte ainult rinnas, vaid ka sellega külgnevates kudedes.\nLisaks võivad sekkumise ajal kahjustada veresooni või närve. Valu võib olla nii kerge kui ka teatud liikumisega või väga terav, lisaks ei saa patsient kätt selja taha panna, liikuda, ületades vastupanu. Sõltuvalt haiguse tõsidusest saab seda ravida kuu jooksul või peaaegu võimatu ravida, kui see on krooniline protsess. Haiguse kroonilises vormis on õlg sõna otseses mõttes kivi.\nKuid selline haigus kaob mõnikord, mõne aasta pärast, iseenesest. Kaelas ja õlas Müalgia tunnused: tuim, valutav lihaste valu, mõnikord terav valu, vähenenud liikumisulatus. Müalgia põhjused: eba iseloomulik või väga tugev füüsiline aktiivsus, hüpotermia, kiudude venitamine või rebenemine, viirusnakkus. Müalgia korral andke lihasele paar päeva puhata, hõõruge tuimastus- ja põletikuvastases lokaalses vahendis salv või kreem.\nKui valu põhjustab ainult lihase ületreenimine, kuid see on Tugev valu olalihast, saate seda aeglaselt, kuid väga ettevaatlikult venitada.\nJuhul, kui müalgia põhjus on viirushaigus, kaob valu kohe pärast taastumist. Kui õlalihaste valu on tõsise vigastuse tagajärg, on kõige tõenäolisemalt vaja spetsialisti abi. Kui viie päeva pärast valu ei kao, peate kindlasti külastama arsti. Tõsisemad vigastused tuleb välistada. Võib osutuda vajalikuks läbida ravikuur lihasrelaksantidega. Õlaliigeses - artroos Õla artroos on krooniline haigus.\nPatsiendi seisund halveneb aeglaselt. Artroosiga toimub liigese kõhre, samuti lähedalasuvate kudede lagunemine. Liigese pinnad kaotavad oma sileduse, kohtades on need kaetud osteofüütidega soolatüved. Need protsessid on väga aeglased. Kuid õlavalu on artroosi arengu esimene märk. Kohati leevendab valu, pärast füüsilist tööd süveneb, liikumisulatus väheneb. Kõik liigese koed on kaetud põletikuga, seejärel paisub liiges, seda ümbritsevad koed punetavad ja muutuvad kuumaks.\nÕlaliigest mitte kaugel on õla närvipõimik, mis kannatab pikaajalise põletiku all. Kui liigesel on juba osteofüütid moodustunud, on liikumise ajal mõnikord kuulda mõra, liikumised on valusad ja rasked.\nVaatamata aeglasele kuidas eemaldada halveneb patsiendi seisund järk-järgult, käsi liigub üha halvemini. Kui haigus kestab mitu aastat, moodustub liikumisulatuse püsiv halvenemine kontraktuur. Õlaliigeses - artriit Õlaliigese piirkonnas võib areneda kolm artriidi vormi: 1. Osteoartriit - see haigus areneb kudedes degeneratiivsete vanusega seotud protsesside ajal, kui liigesekõhre lakkab, et kaitsta liigese pindu üksteise vastu hõõrdumise eest.\nSee haigus on tüüpilisem isikutele pärast viiskümmend aastat. Reumatoidartriit - haigus on süsteemne, põletik katab liigese sünoviaalmembraani, see võib esineda igas vanuses inimestel ja see on alati sümmeetriline. Õlavalu on kõige ilmsem ja esimene artriidi märk, see suureneb liikumisega ja aja jooksul süveneb. Seisund halveneb, kui ilm muutub.\nLisaks väheneb käte liikumise amplituud, patsient ei saa juukseid kammida ega ülemistelt riiulitelt raamatut eemaldada. Mõnikord kuuleb patsient kätt liigutades klõpsu. Haiguse hilisemates staadiumides teeb liigese haiget öösel, muutes selle magamise raskeks. Haigus diagnoositakse röntgenograafia abil. Ravi võib läbi viia nii konservatiivsete meetoditega ravimid, terapeutilised harjutused, soojenemine kui ka kirurgiliselt.\nRindkere ja õlad - kopsupõletiku või pleuriidi tunnused Selliste patsientide hingamine on kiire ja pealiskaudne.\nTommates valu paremas kuunarnukis\nSorme liigeste jaemuuk\nTsirroosi maksavalu liigestes