Cleveron: oma kliente tuleb valida hoolikalt - Tööstusuudised\nAutor: Tööstusuudised.ee • 20. märts 2018\nTänasel EAS-i Ekspordikonverentsil oma kogemusi jaganud tehnoloogiaettevõte Cleveron on haaranud viimastel aastatel turgu ja suurkliente nii USA-s kui Euroopas. Samas usub ettevõte, et ka ambitsioonikal eksportijal tuleb osata riske maandada - hoolikalt kliente valida ja neile lahendusi pakkudes mitte liiga mugavaks muutuda.\nViljandis tegutseva tehnoloogiaettevõtte Cleveron kasvunumbrid tõestavad, et start-up´ina alustanud meeskonna innovaatilised ideed tõesti toimivad. Nii näiteks oli ettevõtte käive 2016. aastal 3,3 miljonit eurot, 2017. aastal prognoosi kohaselt 10 miljonit ja käesoleva aasta lõpuks tõenäoliselt koguni 30 miljonit.\nCleveroni müügijuhi Reio Orasmäe sõnul on kasvu taga tugev eksport Põhja-Ameerikasse ja Euroopasse ning tugev tootearendus. “Sellise ekspordi ja kasvu on taganud meile pidev tootearendus, tänu millele oleme suutnud robootiliste lahenduste abiga lahendada suure pakimahu probleemi,” selgitab Orasmäe KredExi pressiteates.


∞ kes on Elena? - Elena Koit\nKES ON ELENA?\nVäikese tüdrukuna unistas Elena võluriks kasvamisest.\nTollal juhtus Elenaga nõnda nagu ka paljude teiste väikeste unistajatega - suured ja praktilised inimesed tuletasid talle meelde, et on olemas selline asi nagu "päris elu", rääkisid talle reaalsusest ning tõid ta "maa peale" tagasi. Tegid selgeks, et pärismaailmas ei ole võluvärki olemas.\nVäikese tüdruku võluri-unistus hääbus vaikselt ning asendus praktilisel tasandil ideega, et suureks kasvades võiks Elenast saada arst või õpetaja. Pisut ette ruttavalt võib siinkohal öelda, et päris tavapärases võtmes ei saanudki Elenast kunagi kumbagi. Suuremalt ja teadlikumalt asja vaadates võib aga 33 aastat hiljem öelda, et ükski unistus ei ole kunagi päris ilmaasjata ning elul on teinekord väga omapärane viis unistusi reaalsuseks muuta.\nJuba väikesest peale on Elena olnud mõnevõrra tähelepanelikum ja tundlikum inimeste, keskkonna ja kõige teda ümbritseva suhtes. Eriti huvitasid Elenat inimesed. Viisid, kuidas nad toimivad, miks nad mingeid asju teevad ja ütlevad ning miks nad elavad just nii nagu elavad.\nAja jooksul see huvi kasvas ja süvenes.\nPraeguses eluetapis huvitavad Elenat kõige rohkem erinevad süsteemid - korrapära, reeglid, mustrid, nende korduvus ja ülesehitus. Milliseid süsteemi osasid on vaja muuta selleks, et luua suurem muutus.\nMuide, kui Sa pole seda veel varem teadvustanud, siis ka Sina oled üks väga vinge süsteem - ja seda mitte ainult füüsilisel ja bioloogilisel või biokeemilisel tasandil. Sa oled palju enamat nii mitmel erineval tasandil - oma emotsioonide, tunnete, tajude, mõtte- ja käitumismustrite, harjumuste, soovide, vajaduste ja vaba tahtega.\nJa siis otseloomulikult on meil põnevad süsteemid, mida me ise loome, kuhu sünnime või kuhu sageli endalegi teadmata kuulume - peresüsteemid, organisatsioonid, kogukonnad ja ühiskond.\nKui tulla tagasi Elena juurde, siis tema tähelepanelikkus detailide suhtes andis talle kõik vajalikud eeldused, et muutuda mingites eluvaldkondades krooniliselt kriitiliseks perfektsionistiks.\nSelle asemel, et koguaeg igal pool vigu näha ja rahulolematust kogeda, otsustas Elena ühel päeval seda annet rakendada praktilisemalt ja oluliselt konstruktiivsemalt - otsida erinevates süsteemides mittetoimivaid osasid ning leida võimalusi nende muutmiseks.\nSeda siis nii enda, kui ka teiste inimeste jaoks.\nRäägime siis mõne sõnaga Elenast pisut isiklikumalt.\nElena teekond sai alguse 1987. aasta septembrikuu viimasel ööl.\nSellele, mis jääb tolle öö ja tänase päeva vahele pole hetkel siin põhjust pikemalt peatuda. Tegelikult päris mitmel põhjusel - ühest küljest austusest Elena esivanemate ning kõigi nende vastu, kes selles loos enam, kui kolme aastakümne jooksul mingeid rolle on mänginud. Teisalt pole see praeguseks hetkeks enam oluline.\nMingil teekonnal jõuame me kõik etappi, kus integreeritud tarkus muutub väärtuslikumaks, kui kogemus, mis selleni viis.\nKüll aga võiks lähemalt peatuda viiel märksõnal, mis kirjeldavad Elena sisemisi väärtuseid ning teisalt on seotud ka kogu eelneva elu suurimate väljakutsetega - vabadus, teadlikkus, kohalolu, armastus ja ilu.\nVabadus on Elena jaoks olnud erakordselt oluline.\nSeetõttu on erinevatel tasanditel (nii enda, kui ka teiste poolt) seatud piirangud olnud Elena suurimateks valukohtadeks ja väljakutseteks kogu teekonna vältel.\nTeine oluline väärtus on ehedus.\nJulgus olla ja elada selles maailmas iseendana. Maskide, kuvandite ja rollideta.\nJust ehedus on see, mille poole on Elena oma teekonnal (kohati üle kivide ja kändude) liikunud ning mida teiste juures sügavalt hindab ja väärtustab. Julgus elada ja rääkida oma tõde ning viia väline elu kooskõlla sisemiste väärtustega.\nTaaskord - tuleb tunnistada, et elamine iseendana ja oma tõe järgi on üks erakordselt huvitav (ja sageli mitte just kõige lihtsam) väljakutse!\nElena jaoks on väga oluline ilu.\nMitte selline ilu, mida Sa ajakirja kaanelt leiad või mida Sulle uue moeröögatusena serveeritakse.\nMe ei räägi siin standarditest, vaid ilust, mida on võimalik tunda.\nIlu, mis tekitab Sinus tunde, et Sa oled päriselt elus.\nJa siis selline ilu, mis on peidus igas inimeses. Ilu, millega tuleb vaid luua ühendus.\nMe räägime siin sellisest ilust, mis annab elule tähenduse ja sügavuse.\nVõimalik, et seetõttu on Elenale meeldinud lisaks ilusatele asjadele juba väikesest peale ka midagi ilusat oma kätega luua. Elenale väga meeldib mõte sellest, et jätta see planeet endast maha pisut ilusama kohana ning oma teekonna vältel luua ja tuua siia natuke rohkem tuntavat ja tajutavat tähendusrikast ilu.\nJuba väikese tüdrukuna oli Elenal eriline side looduse ja loomadega. See on säilinud tänaseni.\nLoodus õpetab, puhastab, laeb ja väestab.\nKui vaid inimolend tuletaks ka meelde, et ta on osa loodusest, mitte sellest üle!\nJust loodus ja loomad on õpetanud Elenale tingimusteta armastust.\nEhedat, tingimuste, reeglite ja ootusteta armastust.\nLisaks loodusele, on Elena elus väga olulisel kohal loomine ja liikumine (eriti tantsimine).\nLooduses viibimine, liikumine ja millegi oma kätega loomine ongi Elena parimad meditatsiooni- ja kohalolupraktikad.\nElena hindab ja väärtustab väga kõrgelt teadlikkust.\nOskust ja võimet näha detaile ning tervikut, seoseid välimise ja sisemise vahel.\nVäikest pilti, suurt ja veel suuremat.\nErinevaid tasandeid ning mustreid, mis loovad seda, mida nimetatakse reaalsuseks.\nLisaks sellele on teinekord erakordselt ära näha seda, mis paljale silmale nähtamatu ja teada seda, millest keegi ei räägi.\nElenale meeldivad müsteeriumid ja kaoses avalduv potentsiaal.\nMitmetahuliste ja sügavate "probleemide" teadlik lahendamine, sisemine areng, unistuste ja sisemise potentsiaali realiseerimine on teemad, mis löövad Elenal silmad särama.\nKas Sa ikka tead, et sõltumata sellest, kelleks Sa väiksena saada tahtsid,\noled ka Sina oma elu võlur!\nJa Sinu kätes on Sinu imelise unistuste võlumaailma võti!\nKasuta seda targalt ja teadlikult.\nIgatahes, nüüd tead Sa Elenat juba pisut paremini, kui varem.\nJa kui Sa tahad veel rohkem teada, aga ei julge Elena käest ise küsida, siis siin on Sul võimalik tutvuda Elena Human Design profiiliga - võimalik, et see annab Sulle isegi parema ülevaate Elena olemusest, kui eelnevalt kirja pandud read.


Moslem või muslim. Eslam või islam. Vaidlus ja peavalu peitub kolmes vokaalis - Forte\nEi ole teist jumalat peale Allahi ja Muhammad on tema prohvet. Saudi Araabia lipul.Wikimedia\nInimestele, kes araabia keelt õppinud või selle keele ülesehitusest midagi teavad, on juba aastaid tekitanud peavalu meedias ringlevad keelemoonutised. Sõnas moslem või muslim võib väljenduda ka sügavam probleem, araablased võivad üht kuju pidada endale lausa solvavaks.\nKas ikka kirjutada nimesid Osama ja Omar, kui on teada, et vokaali o araabia keeles üldse ei ole? Mõlemad nimed on ingliskeelse meedia mõjul juurdunud sügavalt ja teises vormis kirjutatuna ei saaks suur osa lugejaist üldse aru, kellest jutt. Mulla Omar on küll rahvuselt puštu ja araabia keele reeglid temale ei peaks tingimata laienema (puštu, nagu ka pärsia keeles on vokaal o siiski olemas), kaliif Omar, nagu ka esiterrorist Osama bin Laden olid aga araablased.\nTeaduslikud allikad teavad nende nimesid hoopis kujul vastavalt: kaliif `Umar ibn Al-Khattāb ja šeik Usāma ibn Muhammad ibn Awad ibn Lādin, mis loeb üles ka eelnenud põlvkonnad.\nKuula selle nime hääldust\nJa kirjutades nimekuju Osama bin Laden tekib kohe vastuolu, miks me peame teisal kirjutama kuulsa loodusteadlase Avicenna pärisnime vormis Abū Alī al-Husain ibn Abdullāh ibn Sīnā. Ibn või bin, mõlemad viitavad sellele, et ta on kellegi poeg, ehkki juba mitmendas põlves. Vahe on ainult erinevas kirjutamisviisis.\nJa kui me kirjutame Egiptuse poliitiku perekonnanimeks ElBaradei, siis tekib koheselt küsimus, miks me kirjutame teisi nimesid hoopis muud moodi, näiteks kartograafi nimeks al-Idrisi (Abu Abd Allah Muhammad al-Idrisi al-Qurtubi al-Hasani al-Sabti). Araabiakeelne eesliide on ju siiski al-, mitte el-. El on hispaaniakeelne artikkel. IAEA endise juhi õige nimekuju oleks Muḥammad Muṣṭafā al-Barādaʿī.\nAga egiptlased isegi ei tea täpselt, kuidas oma nimesid ingliskeelsetes tekstides kirjutada. Ekspresident "Hosni Mubarak" on ju hoopis Muḥammad Ḥusnī Sayyid Mubārak, nüüd kukutatud "Mohamed Morsi" aga Muḥammad Muḥammad Mursī ‘Īsá al-‘Ayyāṭ.\nAraabia keelt kõneleb maailmas emakeelena ligi 300 miljonit inimest, omavahelises suhtluses kasutavad seda aga ehk isegi miljard muslimit. Ja just nimelt muslimit, mitte moslemit, kuigi eesti keeles on mõlemad sõnad lubatud. Tähti o ja e araablased ei tunne. Ingliskeelne täht e hääldub tegelikult ju i-na, ja o kas a- või u-na.\nIngliskeelne nimekuju moslem hääldub kas "muslim" või "maslim," aga mitte kunagi "moslem." Kuula siit lingist ise, kui ei usu. See on umbes sama teema, kas nende usundiks on islam või eslam.\nAraabia tähestikus on 28 tähte, kõik konsonandid, ning vaid kolm vokaali, a, i, u, mida tavatekstis isegi kirja ei panda ja mis ei ole isegi ametlikuks osaks alfabeedist. Kui aga arvestada sellega, et vokaalid on olemas lühikesel ja pikal kujul, ei saa me ometi lisada ei e-d, ega o-d. Täpitähtedest rääkimata.\nPärsia keeles seevastu on olemas ka o ja e. Kaugemal, Afganistanis on puštu keeles olemas ka mõned vokaalid, mida meie nimetaks juba täpitähtedeks. Niisiis nimed, mis on levinud pärslaste vahendusel, võivad olla ühes vormis, nimed, mis levinud araablaste vahendusel, peaks olema teises. Ja kui häälduse järgi kirjutada, tulevad mängu juba omad häälduslikud vahed näiteks prantsuse, saksa, vene või inglise keele vahel.\nKas me peaksime kirjutama prohvet Muham(m)ed, Muhammad, Magomed, Mahomet või Moham(m)ed? Ingliskeelne wikipedia teab, et õige vorm on Muhammad. Saksakeelne ütleb Mohammed, parandades kohe, et õige oleks Muhammad. Prantsuskeelne esitab kolm vormi Mahomet, Muḥammad või Mohammed. Venekeelne eelistab Muhammedit. Eestikeelne traditsioon räägib prohvet Muhamedist, kelle õige nimi oli Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim.\nLiibüa eksdiktaator Muammar Gaddafi nime (vaata siit) on võimalik allikates leida üldse enam kui sajal erineval kujul, sest seal tuleb mängu ka veel konsonantide erinev väljendamisviis.\nJa võrdluseks võiks mainida ka seda, et türgikeelsete nimede puhul peaks eestlased meeles pidama, et neil ja meil on olemas ka tähestiku täpitähed, mida ingliskeelne maailm ei tunne. Niisiis, kui tahame teada kuidas mõni nimi eesti keeles võiks olla, tasub esmalt vaadata sakslaste, mitte inglaste poole.\nKuid ühel hetkel jõuame ka piirini, kus enam eesti keel isegi ei tunne kõiki tähti; Aserbaidžaani ekspresidendide nimedeni: Əbülfəz Elçibəy ja Heydər Əlirza oğlu Əliyev.


Jaan Isotamm: erinevus redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nJaan Isotamm: erinevus redaktsioonide vahel\nJaan Isotamm (muuda)\nRedaktsioon: 7. märts 2015, kell 19:57\nLisatud 47 baiti , 7 aasta eest\nRedaktsioon: 22. oktoober 2014, kell 02:02 (redigeeri)\nRedaktsioon: 7. märts 2015, kell 19:57 (redigeeri) (eemalda)\n'''Jaan Isotamm''' (luuletajanimi '''Johnny B. Isotamm'''; [[19. oktoober]] []<ref>[[Rein Veidemann]], [http://www.postimees.ee/?id=176860 Mäss ja lunastus. Luuletaja Johnny B Isotamm – 70]. Postimees, 19. oktoober 2009.</ref> [[Tartu]] – [[2. juuni]] []) oli eesti luuletaja ja toimetaja.\nTa sündis aastal [] [[Tartu]]s linna statistikabüroo juhataja pojana. Ta õppis aastatel []–[] [[Nuia]]s, [[Järvakandi]]s, [[Saadjärve]]l, [[Vaimastvere]]s ja [[Ulila]]s. Aastal [] õppis ta [[Tartu 1. Keskkool]]is, aastatel []–[] [[Tartu 3. Keskkool]]is. Ta vangistati detsembris [] seoses osalemisega rahvuslikus õpilasorganisatsioonis ([[Eesti Noorte Malev]]) ja talle mõisteti 7 aastaks vangilaagrisse; karistust kandis ta [[Mordva ANSV]]-s, ta töötas seal laadijana, lukksepana, saeveski- ja põllutöölisena; ta kuulus eesti noorte põrandaalusesse laagriorganisatsiooni "Uusrahvuslaste Liit". Pärast vabanemist töötas ta Tartus ning Lõuna-Eestis lukksepana, maaparandajana, mullatöölisena, laadijana, staadionitöölisena, normeerijana ja aastatel 1969–1988 öövahina.\nTa vangistati detsembris [] seoses osalemisega rahvuslikus õpilasorganisatsioonis ([[Eesti Noorte Malev]]) ja talle mõisteti 7 aastaks vangilaagrisse; karistust kandis ta [[Mordva ANSV]]-s, ta töötas seal laadijana, lukksepana, saeveski- ja põllutöölisena; ta kuulus eesti noorte põrandaalusesse laagriorganisatsiooni "Uusrahvuslaste Liit".\nPärast vabanemist töötas ta Tartus ning Lõuna-Eestis lukksepana, maaparandajana, mullatöölisena, laadijana, staadionitöölisena, normeerijana ja aastatel 1969–1988 öövahina.\nAastatel 1988–2003 töötas Isotamm ajakirja [[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]] toimetuses, ta oli [[Eesti Kirjanduse Selts]]i auliige.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4122182"


Termopildistamine võib päästa tuleõnnetusest | Termopilt\nTermopildistamine võib päästa tuleõnnetusest\nFoto: Termopilt OÜ\nTermopildistamine eraldab soojad pinnad külmematest.\nTermopildistamise ehk rahvakeeli soojuspildistamise kaudu saab pinnatemperatuuride abil ülevaate hoone soojapidavusest. Asjatundja suudab piltide põhjal teha ettepanekuid soojapidavuse parandamiseks ning järeldada ka vajalike renoveerimis- ja remonditööde kulgu. Peale selle kasutatakse termograafiat ka meditsiinis põletikukollete tuvastamiseks ja elektriseadmete kontrollimiseks.\nTermograafia on meetod, mille käigus tehakse infrapunakaameraga detailne pilt hoone, seadme või eseme pinnatemperatuurist. Saadud pildis on analüüsimise lihtsustamiseks värvitud erineva temperatuuriga piirkonnad eri värvi. Nii on lihtne avastada ebaloomulikult soojad või külmad kohad, uurida temperatuurierinevusi detailsemalt ning siis teha juba vastavad järeldused, kuidas hoonete puhul tõhustada energia kokkuhoidu ja selle kaudu raha säästa, kirjutab 10. Veebruaril ilmuv Äripäeva erileht Oma Maja.\n“Termopildistamine on tänapäevane meetod, mis aitab kindlaks teha maja, korteri või muu ehitise soojuslekke kohad, teenusest saavad kasu kõik. Kohe selgub, mis jahutab ja vähendab toa temperatuuri,” ütleb Anton Nesterov termopildistamist pakkuvast osaühingust IR Vision.\nLigi kümme aastat termopildistamise teenust pakkuva Termopilt OÜ juhataja ja asutaja Toomas Rähmoneni sõnul saab teenust soovi korral kasutada mitmetes valdkondades alates elektroonikaseadmete diagnostikast kuni ehitajate ja projekteerijateni välja. “Eestis on see valdkond jäänud väga ehituse spetsiifiliseks, meie klientideks on peamiselt ehitus- ja renoveerimistööde tellijad.”\nTavaliselt tekib hoone omanikul või haldajal huvi tellida termograafia, kui inimene hoones viibides tunnetab, et hoone on jahe või on selle küttekulud liiga suured. “Kui hoones on liiga külm, tuleb vahet teha, kas probleem on tuulekindluses või soojustuskihi paksuses ja külmasildades. Teisiti öeldes, kas toas läheb külmaks siis, kui välistemperatuur langeb, või pigem siis, kui väljas puhub kõva tuul. Viletsa tuulekindluse kahtluse korral soovitame termopildistamist kombineerida alarõhu testiga, mille kaudu saab vastuse ka tuulekindluse küsimustele,” selgitab Rähmonen.\nKus saab termograafiat veel kasutada?\nElektriseadmete, -ühenduste diagnostikaks, tuleohu vähendamiseks (kui detail raskemalt liigub, siis see ka raskemini hõõrdub ja soojeneb).\nEhitus- ja renoveerimistööde kvaliteedi hindamiseks vajaliku soojustuse kontrollis.\nEhitus- ja renoveerimise juures abivahendina (võimaldab leida, kus asuvad kipsseina taga roovitised, soojad torustikud jne).\nSoojustrasside lekete ja kehva isolatsiooni avastamiseks.\nMeditsiinis ja veterinaarias põletikukollete jms diagnoosimiseks.\nParim aeg mõõtmiseks – ühtlase temperatuuriga november\nTermopildistamine kestab keskmise suurusega eramus tavaliselt umbes tunni, protsessi käigus kõnnib spetsialist termokaameraga, mis meenutab tavalist suuremat fotokaamerat, hoones ringi ning pildistab vajalike seinu ja piirdeid nii seest kui ka väljast. Oluline on otsene visuaalne kontakt, ent füüsiliselt pindade puutumine vajalik ei ole.\nKaamera annab Rähmoneni sõnul parima tulemuse siis, kui välis- ja siseõhu temperatuuride vahe on umbes 20 kraadi. “Seetõttu soojal suvisel ajal seda teha võimalik ei ole, samas päris suured külmad ka ei sobi, sest siis tekib inimestel termopilte vaadates kahtlus, et olukord on hullem kui tegelikult, sest soojusvahetus on väga intensiivne.” Ta lisab, et asjatundja oskab sellega muidugi arvestada, aga kuna pakutava teenuse üks osa on ka valminud termopildid kliendile, võib see tarbetut segadust põhjustada. “Oleme klientidele öelnud, et mõõdistamine tasub tellida sügisel, parimaks tulemuseks sobib hästi ühtlase temperatuuriga pime aeg hilissügisel ja varajasel talvel.”\nPildistamise ajaks ei ole Rähmoneni sõnul parim aeg ka veebruar ja märts, kuna öö ja päeva temperatuuride erinevused lähevad siis suuremaks ning lisandub intensiivne päike, mis tulemuste tõlgendamist raskendab. Ta ütleb termopildistamise aja ja selleks võimaliku valmistumise kohta nii: “Mida stabiilsem ja ühtlasem on hoone temperatuur enne pildistamist olnud, seda parem. Kindlasti tuleks vältida hoone mõõdistuseelset tugevat üleskütmist, sest ka sellisel juhul võivad tekkida pindadel segavad soojuslikud nähtused – tulemused hägustuvad tänu materjalide erinevale soojuslikule inertsile.”\nTänasel päeval on olemas erineva eristusvõimega kaameraid: kallimad profikaamerad, mis on keskmise sõiduauto hinnaga, ja odavamad, mis maksavad Rähmoneni sõnul ühe jalgratta hinna, annavad väiksema temperatuurivälja tõttu hägusamaid ja ebatäpsemaid pilte. “Uusim lahendus on termokaamerad, mis käivad mobiiltelefoni külge ja maksavad mõnisada eurot. Nendega professionaalset tööd teha loomulikult ei saa.”\nTeenuse hinnad jäävad vahemikku 54-200 eurot.\nPäästis suuremast tulekahjust\nToomas Rähmonen räägib, et nende ettevõtte kümneaastase tegutsemise jooksul on saanud selgeks, et kahjuks jäädakse termopildistamisega tihti hiljaks. “Kui maja on juba valmis, siis uhket kallist viimistlust enam maha võtma, et hoone soojustust parandada, ei hakata, probleemide kõrvaldamine läheks neetult kulukaks.” Seetõttu on ehitusjärgus hoonete puhul kõige õigem aeg kasutada soojuspildistamist faasis, kus hoone konstruktsioonosa on valmis, aga viimistlusega pole veel alustatud.\nLisaks soojapidavuse probleemidele võib termopildistamise kaudu hoone juures avastada veel mitmeid teisigi probleeme. “Üks markantseim näide toimus aastaid tagasi, kui käisin ühte maja pildistamas, kus küsimuseks oli nagu ikka soojapidavus, aga ülevaatuse käigus avastasin termokaameraga täiesti juhuslikult ühe tugevalt ülekoormatud harukarbi. Temperatuur oli seal saja kraadi ümber ning see puumaja elas nagu püssirohutünni otsas,” meenutab Rähmonen. Õnneks sai elektriprobleem hoones parandatud ning tuleoht kõrvaldatud, ent me ei tea, kuidas oleks asi lahenenud ilma soojuspildistamist kasutamata.\nLeidsime termopildistamisega probleemi üles\nUrmas Adson, MTÜ Korteriühistu Võsa 15 juhatuse liige\nLasime teha termopildistamist Jüri alevikus asuva ühistu 9aastastele majadele. Plaan oli üle värvida vaid välisfassaad, aga elanikelt tuli signaale, et on probleeme ka akende vahelt puhuva tuule ja küttekuludega. Kolmest 16 korteriga majast valisime igast kolm korterit termopildistamiseks välja ja kõigis selgus sama probleem: aknaid on vaja tihendada.Majadel on väljatõmbeventilatsioon ning kinniste õhuklappide korral hakkab toimuma õhu sissetõmme esinevatest pragudest, nüüd saame ühe remondiga teha vajalikud parandused ära.\nKlient saab nii fotod kui ka nõustamise\nToomas Rähmonen selgitab, et Termopilt OÜ teenus sisaldab termofotosid ning kirjalikku hinnangut ja analüüsi. Klient saab peale suulise nõustamise kaasa umbes paarkümmend pilti, raportisse lisatakse kõrvuti termopilt ning samast kohast tavaline pilt. Esmased märkused asuvad iga pildi juures eraldi. Seejärel järgneb kokkuvõttev osa, kus kirjeldatakse võimalikke probleeme, antakse hinnanguid. “Anname hinnangu, kuidas tundub piirete üldine soojapidavus, toome välja leitud külmasillad, seejärel selgitame, mis selle põhjustab ning lisame nõuandeid, kuidas kõike parandada, kust üldse mingeid piirdeid ja viimistlusi avada.” Kuna töö tegemise käigus mõõdetakse ära ka hoone sisekliima – selle õhuniiskus ja C02-tase, saab kokku päris ülevaatliku pildi, milline on hoone ventileeritus.\nTeenuse hind on Rähmoneni sõnul kuni 150 m2 hoone puhul 150 eurot, suuremate puhul kuni 200 eurot.\nAnton Nesterov IR-Visionist ütleb, et nende ettevõte pakub lisaks termopiltidele kliendile ka pildistamise ajal salvestatud infrapunavideot, mida näeb internetis YouTube’i portaalis, kirjalikke soovitusi ja nõuandeid kaasa ei anta. “Meie spetsialist jagab kohapeal nõuandeid soojuslekete ja nendega seotud probleemide kohta,” märgib Nestrov. IR-Visioni termopildistamise hind on 54 eurot.\nPilt udune? Mida teha, kui aknad higistavad ja õhk ei taha korralikult ringi liikuda? Eksperdid õpetavad: lihtne nipp, mille abil kommunaalkulude pealt rohkem kokku hoida


Euroopa Nõukogu astus sammu Venemaa hääleõiguse taastamiseks - DELFI\nEuroopa Nõukogu kohtumine.Foto: Mauri Ratilainen, EPA\nEuroopa Nõukogu võttis täna vastu deklaratsiooni, millega liigutakse Venemaa delegatsiooni õiguse taastamise suunas osaleda hääleõigusega Euroopa Nõukogu Parlamentaarses Assamblee töös, vahendab Postimees.\nVenemaa hääleõigus peatati Nõukogus 2014. aastal pärast Krimmi annekteerimist.\nEndise kaitseministri Margus Tsahkna hinnangul ei ole Venemaa teinud ühtegi sammu rahvusvahelise õiguse taastamise suunas Krimmi annekteerimisega seoses.\n"Vastupidi, Venemaa on otsustanud hakata jaotama oma kodakondsust Ukraina territooriumil. Nõukogu andis tugeva sõnumi, et Venemaa käitumine on korrektne. See võib olla eelmänguks ELi sanktsioonide kaotamise suunas pärast valimisi," ütles Tsahkna oma avalduses.\nTema sõnul on Nõukogu resolutsioon ohtlik samm ka Eesti jaoks. "Mugandumine ning lõdvendus Venemaa agressiivse naabruspoliitika suhtes pragmaatilistel põhjustel ei ole see tee, mis tagaks väikeriikide julgeolekut," sõnas Tsahkna.


beebitoa disain Archives - Jänku korvhällid\nSorteeri Uued enne\nJänku imetamispadi Nuffik\nJänku söörikukujuline imetamispadi on disainitud teid meeles pidades. Padja mitmeotstarbeline disain teeb sellest ideaalse ostu ning hädavajaliku lisa teie beebiarsenali. Padja toetav kumer kuju teeb teie ja beebi olemise mugavaks nii raseduse ajal kui ka peale sünnitust. Imetamispadja omadused:\nPatja saab kasutada öösel, et toetada sind ja kasvavat kõhtu\nMugav ja toetav padi last ootavatele ja äsja sünnitanud emadele\nSaab kasutada ka kaelapadjana\nToetab beebit söötmise ajal\nPatja saab kasutada ka beebi istuma aitamiseks\nPadjal on eemaldatav ja pestav kate tehtud orgaanilisest puuvillast.\n100% Eesti käsitöö! Kui sinu beebi magab hästi, magad sina hästi.\nJänku imetamispadi Tikker\nJänku imetamispadi Liblikad, roosa\nJänku imetamispadi Liblikad, sinine\nKokkupandavad korvhälli jalad (naturaalsed)\nKokkupandavad korvhälli jalad on turvaline ja kindel koht, kuhu kinnitada oma beebi korvhäll. Omadused:\nAlust on võimalik kokku lappida.\nSee universaalne alus sobib igale korvhällile.\nJalgade kokkupanemine on jõukohane kõigile.\nTänu oma kokkupandavusele on seda alust väga mugav transportida ning näiteks kapis hoida.\nSaadaval loodusliku töötlemata viimistlusega.\nKui sinu laps magab hästi, magad sina hästi!\nKokkupandavad korvhälli jalad (valged)\nKokkupandavad valged korvhälli jalad on turvaline ja kindel koht, kuhu kinnitada oma beebi korvhäll. Omadused:\nKokkupanemine on jõukohane kõigile.\nKokkupandavad korvhälli jalad (hallid)\nKokkupandavad hallid korvhälli jalad on turvaline ja kindel koht, kuhu kinnitada oma beebi korvhäll. Omadused:\nJänku imetamispadi tähtedega\nKiikuvad korvhälli jalad (naturaalsed)\nMeie kauni kumera disainiga kiikuvad korvhälli jalad pakuvad ohutut ja turvalist kohta, kuhu beebi korv-voodi kinnitada. Alust on võimalik kiigutada, mis uinutab teie beebi magusale unele. Kui sinu beebil on hea olla, on ka sinul hea olla.\nKiikuvad korvhälli jalad (valged)\nKiikuvad korvhälli jalad (hallid)\nMeie kauni kumera disainiga kiikuvad korvhälli jalad hallid pakuvad ohutut ja turvalist kohta, kuhu beebi korv-voodi kinnitada. Alust on võimalik kiigutada, mis uinutab teie beebi magusale unele. Kui sinu beebil on hea olla, on ka sinul hea olla.\nEmme-issi multifunktsionaalne seljakott\nJänku veekindel ja vastupidav emmele-issile disainitud seljakott aitab igal vanemal olla organiseeritud.\nSuur suurus - 42x30x20cm\nUSB laadimiskoht (ei sisalda akupanka)\nSisaldab vankri hoidikuid\nKui igal asjal on oma koht, on lastega reisimine lihtsam.\nKontakt | Müügitingimused | Konto


Head klubiliikmed ja AS EGCC aktsionärid.\nMeil on olnud hea aasta – mängijad on rohkem kui kunagi varem ning vaatamata tulemustele on mängult naastes inimestel igapäevaselt nägu naerul.\nKa eelmisel sügisel EGCC klubilisel poolel tehtud muudatused on andnud võimaluse meie olulisi sündmusi veelgi väärikamalt läbi viia ning auhinnalaudu rikastada. Tänud kõikidele liikmetele, kes on selles osas kaasa aidanud!\nHea on ka näha, et oleme sellel aastal võõrustanud suurel hulgal ka Eesti green fee mängijaid ning loomulikult loodame, et nii mõnigi neist aastaks 2020 kinnitab püsivamalt kanda just meie väljakul ja klubis. Eesti Golfi Liit oma reglemendi muudatusega on samuti andnud võimaluse ka väiksematel klubidel pidada eraldi HCP’d, mille eelduseks on mõne väljaku omanikuga kokkulepe, et formaalselt oleks klubil kasutada vähemalt 9 rajaline väljak HCP pidamiseks. EGCC’s on lisaks Sea Course’ile suurepärane Stone Course, kus nii mõnigi golfiga alustaja on saanud esimestel aastatel mänguga tutvust teha.\nOleme andnud ka tuntud võistluste korraldajale Estonian Touri’le sellise õiguse AS EGCC poolelt, et nad saaksid enda võistlejatele või klubiga liitujatele vajadusel ametlikku HCP’d pidada. Tahame siinkohal rõhutada et EGCC’s on olenemata Estonian Tour’il tekkivast HCP pidamise võimalusest ikkagi ainult üks põhiline klubi – MTÜ Estonian Golf & Country Club, kelle liikmetel on nii mängimisel kui muude teenuste kasutamisel eelised, ühelgi teisel klubil seda ei ole ega ka tule.\nKüll aga pakume läbi erinevate koostööpartnerite nii oma mänguõigusi kui green feede pakette, mida ka läbi Estonian Touri järgmiseks aastaks on võimalik soetada rohkem, kui eelnevatel aastatel. Teades, et augustikuu jooksul võtab tõenäoliselt Eesti Golf Liit oma liikmeks Estonian Touri ja annab neile HCP pidamise õiguse soovimegi siinkohal kinnitada, et tegemist on senise hea koostöö tugevadamisega, mille eesmärk on tuua golfi juurde veelgi rohkem inimesi ning ühiselt populariseerida ka võistlussporti. Estonian Tour on võistluste korraldaja ning nende liikmetel on soodustused Estonian Touri korraldatud võistlustel ja toodetel, EGCC’s on ka peale EGL’i otsust Estonian Tour’ile HCP’d pidada ikkagi vaid üks klubi, EGCC liikmed on meile kõige tähtsamad ja see ei muutu.\nKlubi uuenduste ja eelmise aasta novembrikuu otsuse juures (klubiliikmeks saamisel ei pea enam omama AS EGCC aktsiat) on meil läinud aktsionäride eeliste kirjeldamisel ja otsuste tegemisel planeeritust kahjuks rohkem aega, kui esialgu planeerisime. VIP paketid, mida aktsionär saab tasuta ning mida mitte-aktsionär saab endale vajadusel lisaks soetada, avalikustame hiljemalt septembri esimeses pooles. Püüame koos AS EGCC ja MTÜ Estonian Golf & Country Clubi’ga koostöös leida parima lahenduse, kus aktsionäride soodustused ja õigused oleks võimailikult täpselt ja selgelt kirjas samas unustamata ka liikmeid, kellel veel aktsiat ei ole.\nMeil on olnud hea aasta, aktiivset mängimist Sea Course’il on kaks ja pool kuud ning Stone Course’il aasta lõpuni (kui ilmad talvel luvabad). Loodame, et olete nautinud senist golfihooaega ja soovime kõikidele ilusaid mänguringe ja edu, et teie HCP aasta lõpuks oleks veelgi madalam, kui see on täna!\nMTÜ Estonian Golf & Country Club president


Samal teemal: ilm\nNovembri alguses miinuskraade veel ei tule: ilm reedel ja nädalavahetusel, 1.-3. novembril\nViimase sügiskuu algus on rohkem sügise kui talve moodi. Novembri esimesed päevad tulevad pilvised, sajab vähest vihma.\nKuldse sügise lõpp: ilm Eestis reedel ja nädalavahetusel, 25.–27. oktoobril\nKuldne sügis saab varsti läbi: peagi rebib tuul puudelt viimsed lehed ja mõne päeva pärast läheb ilm järsult külmaks.\n"Vananaiste suvi" kestab Eestis veel paar päeva - vihmane, kuid soe ilma püsib peaaegu kogu riigi territooriumil.\nSünoptikud lubavad lähipäevil Eestisse ebaharilikult sooja ilma. Siiski on parem vihmavarju mitte koju jätta.\nJärgmise kahe päeva ilmaprognoos ei anna Eesti elanikele rõõmustamiseks põhjust – ilm on tuuline ja vihmane.\nKülm sügisnaeratus - Eesti ilm esmaspäeval ja teisipäeval\nIlmaennustajad hoiatavad, et põhjatuuled toovad nädala alguses Eestisse madala õhutemperatuuri, jäätuva maapinna ja märja lume. Esialgu ajutiselt.\nTulekul on miinuskraadid ja rahesadu: ilmaennustus 25. ja 26. septembriks\nEesti sünoptikute ilmaennustus lähimaks kolmapäevaks ja neljapäevaks annab märku talve lähenemisest – öine õhutemperatuur langeb miinuskraadidesse.


Sadamaliit infoleht by Olmerk_kujundus - Issuu\nEestimaa VĂ¤ikesadamate liidu\nVĂ¤ljaandmist toetas Keskkonnainvesteeringute Keskus\nEesti Väikesadamate Liit tegutseb\nVSL moodustati 1996. aastal rannapiirkondade aktiivsete inimest soovil ja toel. Püüdluseks oli ühiselt luua vajalikke eeldusi Eesti rannaala elanike ja väikesadamate kasutajate arenguks. Liidu liikmeid on igas maakonnas, kus on sadamaid. Nüüdseks on kogutud hea kogemuste hulk, millele toetudes saab muutuvates oludes ühistes huvides edasi tegutseda. EVSL-i liikmetel ja partneritel on arendavaks nõustamiseks piisavalt kompetentsi ning suutlikkust. Aastatega on kujunenud koostööaldis ja mitmekülgne koostöövõrgustik. Vabatahtlikkuse alusel töötatakse selle nimel, et Eestis rannajoonel ja siseveekogude kallastel taastuksid ja kestaksid rahvale vajalikud väikesadamad. Püütakse jõuda ühise arusaamiseni, kus väikesadamaid väärtustatakse ja neis ei nähta üksnes tülikaid konkurente, vaid eelkõige ühiste huvidega partnerid. Kiiremini saame edasi areneda ja ühiseid probleeme lahendada ainult koostöös ja partneritena. Praktika näitab, et EVSLis olevat kompetentsi on vaja jagada. Oma tegevuses on jõutud arusaamisele, et Eesti klimaatilistes ja geograafilistes tingimustes ei suudeta tehtud investeeringuid tagasi teenida ja väikesadama mõte ning tulu avaldub hoopis muus. Selleks on sadama tagamaa elanike selline sotsiaalne ja majanduslik areng, mis võimaldab kohalikel toime tulla ja kodukanti elama jääda. Kaasaegselt rajatud väikesadam loob selleks häid eeldusi. EVSL osaleb oma liikmetega aktiivselt Eesti merenduspoliitika põhimõtete väljatöötamisel ja toetusmeetmete kavandamisel. Ühiselt koos mitmete teiste merenduslike huvigruppidega on saavutatud merenduspoliitika väljatöötamine ja selle poliitika elluviimiseks rakenduskava vastuvõtmise Vabariigi Valitsuses. Riiklik arengukava „Eesti merenduspoliitika 2011 – 2020“ võeti vastu 2011. aastal ja 2012. aasta lõpus kinnitas Vabariigi Valitsus merenduspoliitika rakenduskava aastatel 2012 – 2020. Nüüd on kerge jälgida, kaa-\nsa aidata ja vajadusel survestada antud rakenduskava elluviimist. Kohaliku merenduse edenemine sõltub eelkõige rannarahva enda aktiivsusest. Liidu liikmed ja partnerid on olnud keskkonnateadlikud ja alati teadvustanud ning arvestanud keskkonna- ja turvalisuse riskidega sadamas. Seetõttu algatas EVSL 2014. aastal protsessi keskkonnateadliku väikesadama tunnustamiseks ja kavatseb sellist tunnustamist jätkata ka edaspidi. 2014. aastal on tänu KIKi poolt toetatud projektile läbi viidud hulk maakondlikke infopäevi, kus asjakohaste ametkondade esindajad on teavitanud väikesadamate omanikke vajalikest õigusnormidest, tegevuskorrast ja koostöövõimalustest. Sama projekti raames on koostatud ja EVSLi kodulehele kasutamiseks paigaldatud Eestis kehtivad õigusaktid, seadused ja määrused, millega tuleb sadamate haldajatel ja kasutajatel kokku puutuda. Selliselt ühte andmebaasi koondatult on kergem ja kiirem üles leida vajalikke õigusakte ning tajuda nende omavahelist seotust. EVSLis on alati püütud kursis olla nii Eesti kui ka EL merendus- ja kalanduspoliitika suundumustega. Eesmärgiks on olla teadlik ja suuteline kasutama avanevaid võimalusi kohaliku arengu toetamiseks. Euroopa Komisjon avalikustas 20. veebruaril 2014 uue Euroopa ranniku- ja mereturismi strateegia. Sellest võib kujuneda rannarahvale turismi valdkonnas oluline tugi kohaliku elu edendamiseks. Nüüd tuleb hakata hoolega nn kodutööd tegema, et olla valmis ja ka suuteline kasutama neid võimalusi, mida uue strateegiaga luuakse. EVSL-i kodulehel www.vaikesadam.ee on erinevat informatsiooni, millest võib jätkuvalt abi olla kogukondadel, kes soovivad oma kodukoha väikesadama võimalusi rohkem kasutusse võtta. Jaak Reinmets, EVSL juhatuse esimees Leo Filippov, EVSL nõukoja liige\nAastal 2014 parim keskkonnateadlik väikesadam\noostöös Keskkonnainvesteeringute Keskusega otsustas Eesti Väikesadamate Liit tunnustada väikesadamaid, kus on sadama tegevustes ja sadama territooriumi kasutamises edukalt lähtutud keskkonnahoiu nõuetest ja põhimõtetest. Hinnati kohaliku tähtsusega väikesadamaid, sõltumata nende omandivormist. HINDAMISKRITEERIUMITEKS OLID: • Üldine heakord sadamas • Turvalisuse tagamine • Jäätmekäitluse korraldamine\n2 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\n• Veekasutuse korraldamine • Parkimise korraldamine • Valmisolek lokaalseks reostustõrjeks • Keskkonnainfo teavituse korraldamine • Kohalike elanike ja organisatsioonide kaasamine Hindamise tulemusel otsustas EVSL tunnistada 2014 aasta parimaks keskkonnateadlikuks väikesadamaks Orjaku sadama Käina vallas Hiiumaal. Esile tõstes Orjaku sadamas tehtud keskkonnakaitselist tööd, tuleb märkida, et sel-\nAastal 2014 parim keskkonnateadlik väikesadam les sadamas tehtu on parim näide külakogukondlikust koostööst. Orjaku sadamas on sihiteadlikult tegutsetud pikaajalise protsessina, millest on osa võtnud ja oma panuse andnud Käina vald, Orjaku Külaselts, kohalikud kalamehed ja sadamas tegutsevad ettevõtjad. Hea koostöö ja partnerluse tulemusena on Orjaku sadam muutunud tõeliseks külaelu keskuseks, kus kohtuvad ja korraldavad üritusi kohalikud elanikud, kalurid ja turistid. Sadamas on loodud keskkonnanõuetele vastavad tingimused tegutsemiseks erinevatele huvigruppidele: kaluritel on kala\nsäilitamise võimalused ja olmeruumid, turistidele on loodud majutusvõimalused ja külaelanikele on olemas kuursaal rahvapidude korraldamiseks. Sadamas on läbi mõeldud ja heal tasemel lahendatud keskkonnateavitus, jäätmekäitlus ja üldine turvalisus. Orjaku väikesadamas on kõigil turvaline. Orjaku sadama kontakandmed on: www.orjakusadam.eu Sadama pikaajaline kapten on Aivar Kääramees, telefon 5299414\nÕnnitlus ja edu Orjaku Sadamale!\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 3\nKoos suudab suuri asju ehk Orjaku sadama lugu\nrjaku sadam Hiiu maakonnas Kassari saarel on viimasel ajal jõudsalt arenenud. Vallale kuuluva sadamana poleks ilmselt nii palju jõutud kui ei oleks tõhusat koostööd Käina valla, Orjaku külaseltsi, kohalike kalameeste ning sadamas tegutseva ettevõtja vahel. Käina vallale kuuluv Orjaku väikesadam oli mõni aeg tagasi üks pisike, vana ja väsinud koht. Sadam ei vastanud külalissadama tingimustele ega ka kohalike elanike ootustele-lootustele. Sadamahoonegi oli armetus seisus. Vald hakkas seda remontima 2003. aastal, ehitades esmalt tualett- ja duširuumid. Eraettevõtja ehitas teisele korrusele toad ööbijatele ja esimesele korrusele baari. Praegu on sadamahoones olemas kõik vajalik väsinud ränduri jaoks: kuum saun, soe söök ja toad, kust avaneb miljonivaade kogu sadamale. Avanenud rahastusmeetmed nagu Kalanduspiirkondade säästev areng (EKF 4.1), LEADER, PRIA külade uuendamise ja arendamise investeeringutoetus, EAS kohalik omaalgatus, kultuurkapital, KÜSK jt. võimaldasid sadama korda tegemiseks, maja ehitamiseks ning lisateenuste pakkumiseks raha taotleda. Küla ja valla ühiste jõupingutuste tulemusena on sadam korda saanud, küla on saanud kooskäimiskoha ning kuursaali, kalurid oma sadamaosa koos kala säilitus-\n4 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nvõimaluste ja olmeruumidega. Valminud on väike matkarada, mis viib Orjaku sümboli – veeloodimajani, kus asub küla ja sadama ajalugu tutvustab ekspositsioon jne. Elluviidud projektide nimekiri on muljetavaldavalt pikk ja nende elluviimine pole olnud niisama lihtne kui see võib tunduda - kohalikel elanikel on tulnud õlg alla panna omafinantseeringuga ja võetud on laenu panti pannes oma vara, rääkimata paberihunnikutest ning töötundidest, mis sellele on kulunud. SADAM NII KOHALIKELE KUI KÜLALISTELE Orjaku sadamasse on pikk sissesõit ja sadam asub n-ö nurga taga, lahesopi sees. Jausa laht ise on rahulik, aga sada ma sissesõiduala rahusid täis. Kaluripaatide jaoks pole see probleem, sest need on madala süvisega. Sadamat kasutavadki enim kohalikud kalurid, aga ka huvi-sõitjad ja purjetajad, tunamullu sõlmis kapten lepingud 33 paadiomanikuga. Sadamakapteni sõnutsi on Orjaku Hiiu saare üks suuremaid kohalike aluste sadamaid. Kevadest sügiseni on sadamas pidevalt nii kohalike inimeste kalapaate aga ka purjekaid ja kaatreid, mis külaliskai külge kinnitatud. Vasakpoolne 36 m pikkune betoonkai ongi külalistele mõeldud. Selle äärde saab\nKoos suudab suuri asju ehk Orjaku sadama lugu silduda kuni 32 m pikkune laev Suuremad alused, mis siin seisnud, on mõned vanadest laevadest ümber tehtud purje kad, purjekas Iiris, mis seisab praegu Sõru sadamas ja liinilaev Vardo, mille pikkus 27 m ja mis pidas ühendust Saaremaa ja Hiiumaa vahet enne kui liini Hiiumaa-poolne ots Sõrule viidi. Ajal, mil sadam oli Hiiu Kaluri käsutuses, seisid siin veel suuremadki kaubalaevad. PALJU LISATEENUSEID Sadam poleks õige sadam ilma kõrtsita – nii peab hooajal sadamakapten ise sadamahoones väikest pubi. Maja teisel korral asuvad külalistoad. Rohkelt majutusasutusi on kiviviske kaugusel külas teisigi. Jõudu mööda peab külaselts külamajas infopunkti koos suveniirimüügiga, laenutatakse nii jalgrattaid kui vesijalgrattaid ja aerupaati . Merele on võimalik minna koos purjetajate kui kalameestega. Õigel hetkel sadamasse sattudes on võimalik ka värsket kala osta. Loomulikult pakutakse külalissadama teenuseid. ÜRITUSED TOOVAD TUNTUST Juba viiendat aastat korraldatakse tänavu mai viimasel laupäeval Orjaku sadamas Tuulekala festivali. Sadamas lossitakse Hiiumaa sadamatest kõige rohkem tuulehaugi, seepärast on see ka loomulik toimumispaik tuulekala peole. Ühtlasi alus-\ntab pidu hooaega nii kohalike kui turistide jaoks ning sunnib paadiomanikke aluseid mai lõpus merekorda sättima ning vette tõstma. Suvepoole toimub sadamas hulgaliselt kontserte ning muid üritusi. Suve lõpetab traditsiooniliselt muinastulede öö. Kui enamikes sadamates sügise tulles elu lakkab, siis Orjaku sadamas käib toimetamine aastaringi. Näiteks möödunud talvel lükati sadamabasseinis lumi jäält ning pandi tööle uisulaenutus, mis osutus vägagi populaarseks. Atraktiivsust lisas võimalus uisutada lähedalasuvate võrke nõudvate kalameesteni ning vaadata nende toimetamist ja huvi korral kala kaasa osta. Esimest korda korraldati tänavu ka aastavahetuspidu, mis tõi täismaja. Populaarsed olid ka külamajas toimunud õpiköögid, kus õpetati tegema nii kalavorsti, kalakotlette kui leiba. Et talvehooajal külamaja kulutusi katta, toimub seal pidevalt mitmesuguseid koolitusi, seminare, infopäevi jmt. Sadama arengud viimastel aastatel on toonud ka tunnustuse – Lääne-Eesti 2013. aasta parim turismiarendaja II koht. Sama hooga jätkates ei jää see tiitel kindlasti viimaseks. Tuuli Tammla MTÜ Hiiukala tegevjuht\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 5\nVäikesadamate võrgustiku kava\najandus- ja Kommunikatsiooniministeerium kinnitas väikesadamate võrgustiku kava perioodiks 2014-2020, mis keskendub Eesti väikelaevaturismi potentsiaali efektiivsele rakendamisele. Kavaga määrati kindlaks üksteisest 30 meremiilise vahemaa kaugusel olevate sadamate võrgustik, mille arengut riik toetab. Parema kvaliteedi tagamiseks on koostatud ka soovituslik mereturismi teenusstandard, mis aitab kaasa võrgustiku ühtse kuvandi loomisele. Eesti kui mereturismi sihtkoha positsiooni tugevdamiseks on oluline suurendada lähiturgudel teadlikkust Eesti rannikul ja saartel pakutavatest mereturismitoodetest ja –teenustest. Olulisel kohal on sadamate tagamaadel asuvad turismija vaba aja veetmise võimalused, samuti veebipõhise ligipääsu tagamine usaldusväärsele navigatsiooni- ja meteoroloogilisele infole.\nja Hiiumaa läänerannikut. Väikesadamate arendamist perioodil 2014-2020 toetatakse läbi EASi 7 mln euroga. Uue väikesadamate toetamise programmi tingimused on koostamisel, programmi esimene etapp eelarvega 2 mln eurot avatakse lähikuudel. Täiendavaid võimalusi väikesadamate finantseerimiseks loovad ka kujundamisel olevad Eesti-Läti ja Eesti-Vene piiriülese koostöö programmid ning Kesk-Läänemere programm aastateks 2014-2020.\nKontseptsiooni kohaselt koosneb Eesti väikesadamate võrgustik 63st suuremat arenduspotentsiaali omavast sadamast. Hetkel on Eestis ca 25 väikesadamat, mis suudavad pakkuda turistile kvaliteetset ja mitmekesist teenust. Kava elluviimisega soovitakse saavutada aastaks 2020. olukord, kus selliste sadamate arv on suurenenud 50ni ning Eesti sadamaid külastanud väikelaevade arv on kasvanud 20 000 aluseni aastas. Sadamate rekonstrueerimine toimub etapiviisiliselt. Esmajärjekorras kaetakse tühjad rannikulõigud, et Eestit ühendaks ka tavalisele merematkajale jõukohaste päevateekondadega väikesadamate võrk. Teiseks eesmärgiks on väikesadamate rekonstrueerimine ja teenustebaasi parandamine lõikudel, kus sadamad on suures osas lagunenud või ebapiisava sügavusega. Viimasena arendatakse välja Saaremaa ja Hiiumaa läänepoolsed sadamad, et võimaldada turvaliselt külastada ka Saaremaa\nSadamaregistrisse tuleb kanda nii sadamad, tasulisi sadamateenuseid osutavad väikesadamad ja väikesadamad, kus tasulisi sadamateenuseid ei osutata. Sadama ja väikesadama, kus osutatakse tasulisi teenuseid, registrisse kandmise eest tuleb tasuda riigilõivu. Väikesadama, kus tasulisi sadamateenuseid ei osutada, registreerimine on tasuta. Tasuta on ka registrikannete muutmine, kui seda teeb sadama pidaja registri elektroonilises keskkonnas.\n6 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nKava elluviimisest tulenev positiivne mõju väljendub eelkõige rannaäärse elukeskkonna kvaliteedi tõstmises ning kohaliku ettevõtluse arengus. Võrgustikuna käsitlemine lubab üksikutel väikesadamatel oma potentsiaali paremini ära kasutada ja ühtlasi suurendab sadamate infrastruktuuri tehtavate investeeringute tasuvust. ELEKTROONILINE SADAMAREGISTER\nSadamaregister ei kujuta endast nö koondluba ega kinnitust, et sadam on täielikult korras. Esmajoones on sadamaregister andmekogu, mille ülesanne on varustada ametkondi asjakohase ja vajaliku informatsiooniga nii merenduse valdkonna üldiseks korraldamiseks kui ka riikliku järelevalve teostamiseks. Sadamate registreerimise kohustus on sadamatel olnud sadamaseaduse jõus-\nVäikesadamate võrgustiku kava Sadamate registreerimise kohustus on sadamatel olnud sadamaseaduse jõustumisest alates ning hetkel on registrisse kantud 46 sadamat ja 107 väikesadamat, millest 35 on tasulisi teenuseid osutavad väikesadamad. Sadamaregistrisse kantakse: • sadama põhiandmed: asukoht, aadress, sadama ülesanne, navigatsiooniperioodi algus ja lõpp; • suurima sadamas teenindatava veesõiduki mõõtmed ja andmed sadama sissesõidutee kohta; • sadama pidaja kontaktandmed; • andmed sadamakapteni kohta; • sadama maa-ala ja akvatooriumi andmed; • milliseid veesõidukeid sadamas teenindatakse, milliseid kaubagruppe käideldakse ja milliseid teenuseid sadamas osutatakse; • sadama tehnilised vahendid, abilaevad, ehitised sh kaid, navigatsioonimärgid; • sadama eeskirja andmed. Sadama pidaja vastutab igal juhul sadamaregistrile esitatud andmete õigsuse eest ja on kohustatud andmete muutumisel esitama Veeteede Ametile uued andmed või täpsustama elektroonilises sadamaregistris ise neid andmeid, mille muutmine talle on lubatud. Loomulikult ei saa sadama pidaja ise muuta järelevalvega seotud informatsiooni ega menetluste käigus tekkivaid andmeid. Sadama pidaja jaoks on elektroonilises keskkonnas sadamaga seotud taotluste, projektide ja kavade esitamine mugavam ja kiirem, samuti saab sadama pidaja jälgida tema esitatud taotluste menetluste käiku.\nVÄIKESADAMATE KÜLASTATAVUSE ANDMED Kui rääkida merenduse arendamisest, sadamate investeeringute riikliku toetamise vajadusest või õigusakti muutmisest, siis on pikalt puudust tuntud põhjalikust sadamate andmebaasist ning usaldusväärsest statistikast. On keeruline ja ebamõistlik teha sadamaid puudutavaid otsuseid, kui tugineda saab ainult paari tuntuma sadama andmetele. Eriti puudutab see väikesadamaid, kuna neid on Eestis kõige rohkem ja samas on just nende kohta kõige vähem teavet. Osaliselt lahendab tänaseks infoprobleemi sadamaregister, kuid lisaks on vaja andmeid Eesti väikesadamaid külastavate aluste kohta. Hetkel kogub väikesadamate käest liiklusinfot Veeteede Amet, kuid andmete esitamine ei ole kohustuslik. Seetõttu on ka kogutud statistika puudulik ning seda ei saa oluliste järelduste tegemiseks kasutada. Tulevikus kohustame tasulisi teenuseid pakkuvaid väikesadamaid esitama oma sadamat külastavate aluste kohta vähemalt järgmisi andmeid: 1.\tAluse süvis, pikkus ja tüüp; 2.\tKohalike aluste arv; 3.\tVälisaluste arv; 4.\tAluse lähte- ja sihtsadam; 5.\tInimeste arv aluse pardal; 6.\tSadamas viibitud aeg; 7.\tLipuriik. Kalev Vapper Avalike suhete osakonna juhataja +372 50 28 747 www.mkm.ee | Harju 11, Tallinn 15072 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 7\nSadamatele seatud keskkonnanõuded\nadamaseaduses on eraldi peatükk, mis puudutab keskkonnakaitse nõudeid sadamateenuse osutamisel. Kaks olulisemat märksõna selles on prügi ja reostustõrjevahendid. Lahtiseletatult tähendab see seda, et tekkinud jäätmed peavad saama nõuetekohaselt käideldud. Iga sadam, sõltuvalt selle suurusest, osutavatest sadamateenustest, käideldavatest kaupadest ja sadama asukohast, peab koostama elementaarse laevaheitmete ja muude lastijäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava. Selles tuleb fikseerida, kuidas on korraldatud prügi ning ohtlike jäätmete vastuvõtmine ja üleandmine, kellega on sõlmitud lepingud, kes tühjendab prügikaste, kes mida sadamas vastu võtab jne. Laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise ja käitlemise kava koostamise ja rakendamise nõue on kirjas sadamaseaduse § 26. Selles on ka öeldud, et kava võib koostada piirkondlikult kõigi sadamate osalusel tingimusel, et vastuvõtuseadmete vajadus ja nende olemasolu täpsustatakse kavas iga sadama puhul eraldi. Kuna kütuse tankimisel või mingi õnnetuse tagajärjel ei ole välistatud reostuse teke sadama akvatooriumil, peab sadam olema varustatud vajalike reostustõrjevahenditega, et oleks võimalik reostuse levikut tõkestada ja see kokku kogu-\n8 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nda. Reostustõrjevahendite puhul võetakse arvesse erinevaid asjaolusid, nagu sadama suurus, osutatavad sadamateenused, milliseid kaupu sadam käitleb ning milline on sadama asukoht. Sadamaseaduse § 30 järgi on sadama pidajal kohustus koostada ka sadama reostustõrjeplaan, mis peab sisaldama tegevuste kirjeldust akvatooriumi reostuse korral ja reostuse ohjamiseks kasutatavate tehniliste vahendite nimekirja koos nende sadamas paiknemise skeemiga. Kolmas oluline märksõna keskkonnakaitse poolelt on vee-erikasutusluba. Järelevalve käigus näeme, et nii mõnigi kord minnakse sadama süvendamisel või muude tööde puhul seadusega vastuollu. Sellepärast kordame üle, et kui plaanis on sadama süvendamine, kai ehitamine või reonoveerimine, samuti veekogu põhja pinnase, kivide või muud täitematerjali paigaldamine, tuleb vastavalt veeseaduse § 9 lg 14 taotleda vee-erikasutusluba. Järelevalveasutusena tuletame meelde, et alati on mõistlik riske ennetada ja probleemide vältimiseks seaduses ettenähtud nõudeid täita. Kui midagi jääb arusaamatuks, on võimalik seaduse nõudeid üle lugeda või asjatundjatelt nõu küsida. Leili Tuul Keskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik\nEestimaa VĂ¤ikesadamate liidu Infoleht | 9\nTänavu möödub 130 aastat Käsmu Merekooli asutamisest\nKäsmu Meremuuseumi peamaja. (foto Toomas Tuul)\näsmu külale vaevalt küll maailmas mereajaloo vaateviiiklist võrdset leidub. Küla sajast perest on võrsunud üle sajakolmekümne kapteni, lisaks lugematu hulk muid meremehi. Tavaliselt on möödunud aegadele kergem hinnangut anda, kuid Käsmu fenomenile on ka tagantjärele raske ühest seletust leida. Alati leidub mitmeid põhjusi, mis kujundavad olukordi ja ajalugu. Osa neist võib kergesti näha ja mõista, osa jääb seni tundmatuks.\n10 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nNagu viitab küla soomekeelne nimi Kesämo, olid esimesed asukad soomlased, legendi järgi neli venda - Risti, Päll, Lauri ja Preedik. Neist on tuletatud ka esimeste talude nimed. Hiljem lisandus siia rootsi ja eesti verd -rootsi keelest on tulnud talunimed Krönberi, Viiperi, Lilleperi. Küla rootsi-pärane nimi oli Casperwieck (1624). Segatud veri seletab ka meeste aktiivsust ja reisikirge. Nagu mainitud, tuli elatusva-\nTänavu möödub 130 aastat Käsmu Merekooli asutamisest hendeid otsida merest ja kaugemale, suurema saagi jahile läksid teadagi vapramad ja ettevõtlikumad. Kaks korda aastas, kevadel ja sügise käisid Käsmu mehed Soome rannikul Hamina ümbruses kalastamas. Saak puhastati ja soolati kohapeal tünnidesse, kalarapped kuivatati kaljudel ja toodi loomasöödaks kaasa. Kala jätkus endale ja mõisale ja ka maameestele vilja vastu vahetamiseks.\nvedu. Käivad jutud, ainult ühes laevas pole terve inimkonna ajaloo vältel salakaupa veetud nimelt Noa laevas. Vana tavandiõiguse kohaselt peeti kõiki merega seotud tulusid õiguspäraseks, seega olid nii rannarööv kui ka salakaubavedu õigustatud. Nagu teada, oli eelmisel sajandil peamine salakaubaartikkel sool, seda eriti sajandi keskel, Krimmi sõja ajal, kui Inglise laevastik blokeeris Soome lahte.\nPeale põhitoiduse toodi Soomest kaasa veel hulk meresõidukogemusi, õpiti uusi kalastusviise, muretseti püügivahendeid, nii mõnigi mees tõi koju ülemere päritoluga nooriku ja vahel jäädi ka Soome elama. Nii kinnitusid perekondlikud sidemed ja võib arvata, et nii lahe põhja- kui lõunakaldal oli üks soomelahe merekultuur.\nKuid meresõidu, kalastamise ja kaubaveoga kaasnes veel üks ja ise tunduvalt soodsam teenimisvõimalus — salakauba-\nKevad ja lapsed Käsmu Lahel\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 11\nOptimistide laager muuseumi sadamas Esimesed suuremad alused osteti Soomest, hiljem telliti oma tarbeks päris uued laevad, millega teeniti juba suuremate laevade osturaha. Peatselt alustati laevaehitust ka oma rannas, algul Soome meistrite abiga, hiljem Saaremaa meestega, kes soomlased kutseoskustega üle trumpasid. Kasvasid laevad ja kasvas meeste haare. Läksid hinda oskused ja haridus. Tulevikku vaadates vajas Käsmu merekooli. 1880. a. alustati koos ümbruskonna külade Sagadi jaPalmse meestega läbirääkimisi Moskva Mereasjanduse Edendamise Seltsi sekretäri Valdemarsiga. Kooli asutamiseks moodustati 1884.a. koolikomitee eesotsas Palmse valla talumehe Madis Adleriga. Komitee koostas kooli põhikirja ning esitas selle Vene valitsusele kinnitamiseks. Sama aasta sügisel avatigi Jakob Kaskni vastvalminud majas merekool, kus õppetöö oli tasuta. Riik andis kooli jaoks 1000 rubla aastas, koolikomitee toetas omalt poolt saja rublaga. See oli kahtlemata suur samm ja kvalitatiivne hüpe Käsmu mereasjanduse arengus. Nüüd jäi Soome laht kitsaks ning Läänemeri väikeseks. 1890. aastal ehitas\n12 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nJakob Kaskin juba kaks suurema tonnažiiga (100 — 120 t) laevad «Julius» ja „Aleksander». Järgmisel aastal trumpas Joosep Kristenbrun selle saavutuse üle ja ehitas kolmemastilise kuunari «Salme» (219 t), see oli Käsmu ja kogu Viru ranna esimene kaugsõidupurjekas. Nüüd mindi juba üle ookeani. Selle sajandi alguseks oli Käsmus ligi 50 alust. Käsmu laht aga kujunes populaarseks laevade talvituskohaks, kuhu mõneks talveks tuli kuni 80 ümbruskonnast pärit alust kevadet ootama. Sadamat kui sellist Käsmus ei olnud. Metsamaterjal ja sillutisekivid veeti hobuvankritega kaldale ja sealt paatidega laevale. Puud ja kivid varuti juba talvel Lahepõhja laoplatsile, mis algul kuulus mõisale, hiljem kohalikele meestele. Et kodusadamat üles leida, ehitasid kohalikud mehed merekooli juhataja J. Meybaumi eestvõttel Käsmu tuletorni, mille tsaarivalitsuse ametnikud kandsid 1892. a. merekaardile. Nüüd olid Käsmus oma laevad, oma merekool, majakas ja oma kaptenid. Kujunes\nTänavu möödub 130 aastat Käsmu Merekooli asutamisest arusaam, et ainult meremees on õige mees ja kapten teadagi see kõige auväärsem. Kuldpaelad käisel tiivustasid mehi edasi pürgima. Elu läks külas ülesmäge, laevad tõid hästi sisse, ehitati uusi elumaju ja külale Meremeeste Seltsimaja, mis valmis vahetult enne revolutsiooni. Käsmu merekool töötas ka I maailmasõja ja revolutsiooni ajal, olles siis ainuke merekool Eestis. Selles koolis käinud mehed olid aktiivsed nii Vabadussõjas kui ka vabariigi loomisel. Sellised nimed nagu J. Pitka, A. Varma, J. Sandbak, J. Pruun, O.Tiidemann, A.Walter jäävad Eesti merendusajalukku. Vabariigi sünd langes kokku uue ajajärguga merenduses. Nimelt saabus aurulaevade aeg: vähenes aluste arv, kuid suurenes tonnaaž. Osteti esimene purjekast ümber ehitatud aurik «Nemrac». Kui saabus uus salakaubaveo laine piiritusevedajate näol, olid Käsmu mehed juba nii soliidse äri juures, et musta tööga ei sobinud enam tegelda. 1923. a. loodi osaühing Käsmu Laeva Omanikud, mis tegutses edukalt 1940. aastani. Kehtis reegel, et võlgu ei võetud ja laeva laenatud rahaga ei ostetud. Seetõttu elati ka kriisiaastad kergemalt üle. Harilikult oli ühel laeval mitukümmend osanikku. Osakute suurus oli 100 — 200 Inglise naela. Kasumid maksti sügisel samuti välja naeltes, sama raha oli käibel ka Käsmu poes. 1940. aastal katkes sõja tõttu kogu mitmesaja aasta pikkune mereajalugu Käsmus, ühe hoobiga hävis kohalik rannaeluolu ja põlvkondade töökogemus laevaehitusest ja meresõidust. Viiekümneks aastaks muudeti küla piiritsooriiks, kus hingitsesid mõned kalurid ja kehtis üldine merelemineku keeld. Õitsval järjel poole tuhande elanikuga kaptenite külast oli nõukogude aja lõpuks järel vaid 50 pensionäriga koht, kus käidi aastas paar kuud suvitamas. Kas kogu hiilgus ja au on siinmail jäädavalt lõppenud, seda pole võimalik ennustada. Aga endises maastaabis see vaevalt kunagi enam taastub. Siiski, juba\n20 aastat on meremeeste koolitajana muuseumi juures tegutsenud laste purjetamise ja kalurilaager ja lisaks vanade puupaatide restaureerimisele ehitati siin 2010 viikingilaev. Käsmu ajalooga, mida on raske mahutada paarile leheküljele, võib igal ajal tutvuda Käsmu Meremuuseumis. Tänavu täitub Käsmu Merekooli asutamisest 130 aastat. Tähistame seda juulikuul merepärandi seminari ja meresõiduga purjekal „Kajsamoor“ sihiks Tallinn-Käsmu-Kotka. Lähemalt päevakavade kohta saab muuseumi kodulehelt www.kasmu.ee. Tere tulemast Käsmu! Aarne Vaik Käsmu Meremuuseum\nEesti kauneimaks purjelaevaks peetud käsmukate neljamastiline barkantiin Tormilind\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 13\nEesti merenduspoliitika ja selle rakenduskava\naastal võeti Eestis vastu riiklik arengukava „Eesti merenduspoliitika 2011-2020“, mis toetab merendusega seotud ettevõtluse arengut, parandab laevaliikluse ja muude merega seotud tegevuste ohutust, kaitseb mere- ja rannakeskkonda ning merega seotud kultuuripärandit. Merenduse arengukava algatanud majandus- ja kommunikatsiooniministri Juhan Partsi sõnul oli tegu Eesti kui mereriigi jaoks olulise sammuga. „Oleme mereäärne rahvas. Meri on andnud meile sajandite vältel tööd ja leiba ja teeb seda ka tulevikus, kui me merd austame ja kasutame kõiki sellega seotud võimalusi,“ ütles Parts.\nPoliitika eesmärk on läbi erinevate osapoolte aktiivse kaasamise ja tiheda koostöö paremini ja jätkusuutlikumalt ära kasutada ressursse ja võimalusi, mida meri pakub rannikuriikidele.\nArengukava sõnastas Eesti merenduse visiooni, mis ütleb, et Eesti merendussektor on kõrge lisandväärtusega, atraktiivne ja jätkusuutlik majandussektor, mis tagab merekeskkonna säilimise ning aitab kaasa rannaäärse elukeskkonna ning eluviisi arengule.\n1) Merendussektori ettevõtluskeskkond on ettevõtjasõbralik ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeline. Keskseks eesmärgiks on suurendada sektori tööhõivet ja seal loodavat lisandväärtust. Taotletakse kaubalaevade toomist Eesti lipu alla, sadamate suurenenud kaubakäivet, sh konteinervedude kasvu, rahvusvahelise reisiliikluse ja kruiisilaevanduse arengut ning laevaehituse ja –remondi lisandväärtuse kasvu.\nArengukava käsitleb ka merealast seadusloomet, merega seotud uute töökohtade teket, Eesti laevanduse rahvusvahelist konkurentsivõimet ning vajadust suurendada meie sadamaid läbivaid kauba- ja reisijavooge, laevaehitust ja -remonti, mereharidust ja sadamate arengut, mereturismi ja -kultuuri jne. Erinevad merega seotud tegevused ja valdkonnad on omavahel tihedalt põimunud ning vajavad koordineeritud käsitlemist. Kuna merenduse valdkonnad on jagatud mitme ministeeriumi vahel, siis on nende ühine käsitlemine vajalik probleemide efektiivseks lahendamiseks ning merenduse terviklikuks arenguks. Eesti merenduspoliitika põhineb EL-i integreeritud merenduspoliitika alustel, samas aga arvestab Eesti jaoks olulisi aspekte. EL-i integreeritud merenduspoliitikal on Euroopa Liidus üha suurem osatähtsus.\n14 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\n2012. aasta lõpus kinnitas Vabariigi Valitsus merenduspoliitika arengukavale ka rakendusplaani aastateks 2012-2020. Rakendusplaan sisaldab tegevusi aastateks 2014–2016. Tegevused on kajastatud viie prioriteedina ja toetavad eelkõige merendusega seotud ettevõtluse arengut, parandades laevaliikluse ja teiste merega seotud tegevuste ohutust ning kaitstes mere- ja rannakeskkonda ning merega seotud kultuuripärandit.\n2) Merendus on ohutu, turvaline ja merenduse keskkonnakoormus on vähenenud. Mereohutuse tõstmiseks näeb rakendusplaan ette hüdrograafiliste mõõdistustööde läbiviimist, laevateede rajamist ja rekonstrueerimist, navigatsiooniteabe efektiivset haldamist, navigatsioonimärgistuse edasiarendamist, laevaliiklusteeninduse ja laevade tehnilise järelevalve tõhustamist, seiresüsteemi parandamist, otsingu- ja pääste valdkonna arendamist ning sadamate ohutuse tagamist. Täiendava meetmena on rakenduskavasse lisatud mereside tõhustamine. Merekeskkonna seisundi parandamiseks peetakse oluliseks merekeskkonna kaitse paremat planeerimist ja laevade ning sadamatega seotud keskkonnakoormuse vähendamist.\nEesti merenduspoliitika ja selle rakenduskava 3) Avaliku sektori tegevused toetavad merenduse arengut. Kavandatavad tegevused hõlmavad merenduse riikliku korralduse efektiivsemaks muutmist, merealade ruumilist planeerimist ja merenduse õigusaktide täiendamist. 4) Eesti mereharidus ning teadus- ja arendustegevus on kaasaegsel tasemel. Eesmärgiks on, et Eestis antav mereharidus kindlustaks kõigile merendussektori valdkondadele vajalike spetsialistide kaasaegse õppe tasakaalustatud mahus. Tegevused hõlmavad nii kõrg- kui kutseharidust, täiendõpet, huvihariduse edenemist ja merendusalast teadustööd. Oodatavaks tulemuseks on tööturu pakkumise tasakaalu viimine nõudlusega, valdkonna õpetamise jätkusuutlikkuse säilimine ja selle kvaliteedi tagamine. 5) Rannaäärne elu- ja külastuskeskkond on atraktiivsed soodustades mereturismi ja kohaliku ettevõtluse arengut ning merenduse kultuuripärandi jätkuvust. Eesmärgiks on merendusega seotud\nkohaliku ettevõtluse areng ning merekultuuripärandi kaitsmine ja kättesaadavaks tegemine ning rannaäärse eluviisi säilimine. Meetme oodatavaks mõjunäitajaks on Eesti sadamaid külastanud väikelaevade arvu kasv, mille eelduseks on ühtlase teenustasemega väikesadamate võrgustiku välja ehitamine, ning muuseumite külastajate arvu suurenemine. Perioodil 2014-2016 uuendatakse rakendusplaani iga-aastaselt ning aruanne arengukavas ja rakendusplaanis esitatud eesmärkide saavutamise ja meetmete tulemuslikkuse kohta esitatakse Vabariigi Valitsusele. Rakendusplaani uuendamine aastateks 2017–2020 toimub 2016. aasta lõpus. Kalev Vapper Avalike suhete osakonna juhataja +372 50 28 747 www.mkm.ee | Harju 11, Tallinn 15072 Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 15\nEsinemine kutseliste kalurite teabepäeval Kärdlas 11.04.2014 (olulisemad punktid 11. aprilli 2014.a ettekandest Hiiumaa kutseliste kalurite teabepäeval)\n1.\tMeie (Põllumajandusministeeriumi) hallata on suhtlemine kutseliste kaluritega alates kalapüügiloa taotluste esitamisest ja ajaloolise püügiõiguse arvutamisest kuni kalapüügilubade väljastamiseni. Samuti erinevate dokumentide menetlemine seoses püügiõiguse võõrandamiste, kalalaevaregistritoimingutega ja muu kutselise kalapüügi administreerimist puudutavaga. Lisaks kuulub meie pädevusse peaaegu kogu kutselise kalapüügiga seonduvate andmete kogumise korraldamise tsükkel alates püügipäevikute, esmakokkuostukviitungite ja üleandmisdeklaratsioonide raamatute väljastamisest kuni andmete kogumiseni ja nende üle arvestuse pidamiseni. Kui Keskkonnainspektsioon tegeleb kalapüügi järelevalve küsimustega ja Keskkonnaministeerium kalapüügiga kalavaru kaitsmise aspektist lähtuvalt (kalapüügieeskiri, püügikitsendused jne , siis meile kuulub kalapüügi administratiivne korraldamine ja ka sellega seotud seadusloome. 2.\tMida uut on oodata kaluritel seonduvalt kalapüügiandmete esitamisega? 2.1.\tKooskõlastusprotsessi on läbinud Kutselise kalapüügiga seonduvate andmete esitamise uus kord. Hetkel käib täiendusettepanekute läbivaatamine ja seejärel esitatakse eelnõu vastuvõtmiseks Vabariigi Valitsusele. Väga olulisel määral see kalapüüdjatele muudatuse ei too, kuid mõningal määral siiski: 2.1.1.\tAndmete esitamise korda viiakse sisse nõue kalalaeva märkimiseks kaluri kalapüügipäeviku (rannapüügipäeviku) lehele. Nõuet on juba praegu rakendatud toetudes Euroopa Liidu seadusandlusele (Nõukogu määrus nr 1224/2009), kuid uues kuues saab see ka meie andmete esitamise korda sisse kirjutatud. Püügiaruanne on dokument, mis seob rannakalanduse kasutatava kalalaevaga. Euroopa Liidu seadusandlus on kutselise kalapüügi osas üles ehitatud laevapõhiselt. Meil aga püüdja ja talle lubatud püügivahendite põhiselt. Seose kalalaevaga tagame seega püügiaruande kaudu. 2.1.2.\tPeamisteks uuendusteks on võimaluste loomine ja nende laiendamine kalapüügiga seonduvate andmete esitamiseks. Tegemist ei ole rannapüügi puhul elektroonilise esitamise kohustusega, küll aga võimalusega. Kohustus tekib kalurile siis, kui ta on elektroonilise esitamise võimaluse taotlenud ja talle on see antud. Võimalusi on mitmeid. Kõige lihtsam neist: kalur täidab kuu jooksul püügipäeviku paberkandjal ja esitab püügiandmed selle alusel elektrooniliselt hiljemalt järgneva kuu 5. kuupäevaks nii nagu siiani paberkandja puhul. Elektroonilise esitamise korral ei ole kaluril kohustust esitada Põllumajandusministeeriumile andmeid täiendavalt paberil. Lisaks eelnevale on loodud võimalus püügiaruande täitmiseks ja esitamiseks ka ainult elektrooniliselt. Kui uus kord on Vabariigi Valitsuses heaks kiidetud, siis saavad kalurid juhised andmete elektroonilise esitamise alustamiseks meietöötajatelt. Hiiumaal Tamara Kõllametsalt. (Kalalaeva kalapüügiloa alusel püüdjatele on andmete elektrooniline esitamine Euroopa Liidu seadusandlusest tulenevalt juba praegu kohustuslik ja kalalaevade kaptenid on selle kohustuse täitmisega ka korrektselt hakkama saanud).\n16 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nEsinemine kutseliste kalurite teabepäeval Kärdlas 11.04.2014 2.1.3.\tAnaloogsed võimalused tekivad ka kala üleandmisdeklaratsioonide ja kala esmakokkuostukviitungite esitamiseks. 2.1.4.\tUue nõudena tuleb arvestada, et kogu püütud kala tuleb kaaluda enne lossimiskohast lahkumist või transpordidokumendi olemasolul kala omaniku või esmakokkuostja laos. 2.2.\tOluliselt hakkab rannakalurite elu mõjutama ka möödunud aasta detsembris vastuvõtud Euroopa Liidu uus kalanduspoliitika. Peamised rannakalureid puudutavad nõuded on kala tagasiheitmise keelustamine ja pardale tõstetud kala maaletoomise kohustus. Samas ei tohi maaletoodud keelualust või alamõõdulist kala kasutada inimtoiduks ja seda müüa. Need nõuded tekitavad vajaduse täiendavate andmete märkimiseks püügiaruandele. Uues andmete esitamise korras nimetatud küsimustes veel sätteid ei kehtestata, kuna hetkel puuduvad selles osas Euroopa Liidu rakendusaktid. Täna kehtivad veel vanad rakendusaktid, kus uues kalanduspoliitikast tulenevad nõuded pole käsitlemist leidnud. Euroopa Komisjoni poolt planeeritakse Euroopa Parlamendi kaudu jõustada käesoleva aasta lõpuks nn „omnibuss määrus“, milles planeeritakse minimaalsete sätete kehtestamine uue kalanduspoliitika nõuete täitmiseks. Kuna Euroopa Liidupoolsed rakendusaktid selles osas täna puuduvad ning vaidlused ja arutelud veel käivad, siis ei pea me otstarbekas neid küsimusi andmete esitamise korras enne käsitleda, kui on selgunud, missugused nõuded kehtestab Euroopa Liit. 2.3.\tKalalaevaregistri rannakalandust puudutavas osas oleme hetkel üsna omapärases olukorras. Euroopa Liidu poolt on kõigile liikmesriikidele kehtestatud kalalaevaregistri püügivõimsuse piirmäärad nii mootori peamasina võimsuse (KW) kui kogumahutavuse (GT) osas. Meile teadmata asjaoludel, et taotlenud mitmete maakondade rannakalurid 2004.a oma kalalaevade kandmist kalalaevaregistrisse (siis oli selleks kõigil võimalus), mistõttu rannapüügisektoris kujunes mootorivõimsuse piirmääraks vajalikust oluliselt väiksem registrimaht. Mis oli selle põhjuseks, ei oskame täna öelda. Kas oli see puudulik kalurite teavitamine selle küsimusega sellel ajal tegelenud Keskkonnaministeeriumi poolt või mõni muu põhjus, kuid praegu on olukord selline, et suur osa kalapüügiloa ja püügiõiguse omanikke ei oma kalalaevaregistris registreeritud kalalaeva. Kalapüügiseaduse ja Euroopa Liidu Kalanduse kontrollimääruse kohaselt on lubatud kutselisel kalapüügil kasutada ainult kalalaevaregistris registreeritud kalalaeva. Kalureid päästab hetkel vaid Keskkonnainspektsiooni poolt aluseks võetud tõlgendus kaluri kalapüügiloa alusel toimuva püügi kohta. Lisaks on Põllumajandusministeerium kasutanud võimalusi teiste kalalaevaregistri segmentide arvelt püügivõimsuse lisamiseks vastavasse segmenti, mille tulemusena on sadu laevu siiski registrisse kantud. Ka lähiajal on planeeritud väike taotlusvoor. Paralleelselt jätkame tegevust ka seadusandliku lahenduse leidmiseks väikesemahulise rannapüügi puhul ebamõistliku korra mitterakendamiseks. 2.4.\tKalalaevaregistri tehingute osas peaksid kalurid teadma, et kui nad müüvad oma paadi, mis on registreeritud kalalaevaregistris ja tahavad, et püügivõimsuse kasutamise võimalus jääks uue paadi registreerimiseks neile, siis tuleb laev enne müüki kalalaevaregistrist kustutada omaniku avalduse alusel. Peale paadi võõrandamist saab kalalaevaregistri tehinguid teostada juba paadi uus omanik või valdaja.\nGunnar Lambing Kalapüügi korralduse ja andmete analüüsi büroo juhataja, Põllumajandusministeerium. 11.04.2014 Kärdla Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 17\nVäljavõte Indrek Ulla, Keskkonnainspektsiooni kalakaitseosakonna juhataja ettekandest Hiiumaal 11.04.2014 „Rusikareegel“ Rusikareegel\nMüüa, osta ja käidelda on lubatud üksnes kala, mille päritolu on koha peal tõendatav. Kala ja nendest valmistatud tootedete päritolu peab olema jälgitav. Kala transport\nKala (värske, jahutatud või külmutatud) transpordil peab kala päritolu olema alati tõendatav Kala päritolu ei pea olema tõendatav oma tarbeks ostetud kala puhul kui selle väärtus on väiksem kui 19.20 eurot või kui kala on omandatud õngepüügil\n18 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nVäljavõte Indrek Ulla, Keskkonnainspektsiooni kalakaitseosakonna juhataja ettekandest Hiiumaal 11.04.2014 Röövpüük on keelatud ja karistatav!\nNäide Näide PeipsiPeipsi ääres\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 19\nadamate haldamisel on sageli vaja teha töid, mis on seotud vee erikasutusega nagu näiteks sadama akvatooriumi süvendamine, sadamakaide rajamine ja rekonstrueerimine, kaldakindlustuse rajamine jne. Samuti võib tekitada küsimusi lautrikoha rajamine ja taastamine. Enne töödega alustamist oleks sellisel juhul otstarbekas pöörduda vee seaduse poole, kus on toodu kriteeriumid, mille alusel on võimalik teha kindlaks, kas tegemist on vee erikasutusega. MIS ON VEE ERIKASUTUS? Vee erikasutus on vee kasutamine veekogu või põhjaveekihi seisundit mõjutavate ainete, ehitiste või tehnovahenditega vastavalt veeseaduse § 8 toodule. Vee erikasutuseks peab kasutajal olema tähtajaline luba ja võõra maa kasutamise korral ka maaomaniku nõusolek. Vastavalt veeseaduse § 8 lõikele 2 peab vee erikasutusluba olema, kui:\ngu põhja pinnase paigaldamine; 7) uputatakse tahkeid aineid veekogusse; 8) toimub põhjavee täiendamine, allalaskmine või ümberjuhtimine; 9) vee kasutamisel muudetakse vee füüsikalisi või keemilisi või veekogu bioloogilisi omadusi. Vee seaduse § 8 punktis 9 nimetatud tegevuse korral eristatakse vee erikasutusloa andmise menetluses: laeva regulaarset ohtlike ainetega seotud teenindamist või remonti ja laeva regulaarset ohtlike ainetega või tuulega lenduvate puistekaupadega lastimist või lossimist; kemikaalide kasutamist pinnaveekogu korrashoiuks; veekogus kalade kasvatamist aastase juurdekasvuga rohkem kui 2 tonni; muid vee füüsikalisi, keemilisi või veekogu bioloogilisi omadusi muutvaid tegevusliike. Vee erikasutusloa annab vee erikasutuse asukoha keskkonnateenistus. Vee erikasutusloa merel annab Keskkonnaministeerium, välja arvatud juhul, kui merre juhitakse heitvett või teisi saastavaid aineid.\n1) võetakse vett pinnaveekogust, sealhulgas Vee erikasutusloa saamiseks esitab vee ka jää võtmise korral enam kui 30 m3/ööerikasutusloa taotleja vee erikasutusloa päevas; andjale kirjaliku nõuetele vastava taotluse. 2) võetakse põhjavett rohkem kui 5 m 3 öö- Kui vee erikasutusloa andja ja vee erikasutusloa taotleja omavad vastavaid tehnilisi päevas; võimalusi, võib vee erikasutusloa taotluse 3) võetakse mineraalvett; esitada digitaalallkirjaga arvutifailina vas4) juhitakse heitvett ja teisi vett saastavaid tavalt «Digitaalallkirja seadusele». Taotluse vormistamise nõuded on toodud aineid suublasse; keskkonnaministri 26. märtsi 2002. a 5) toimub veekogu tõkestamine, paisutami- määruses nr 18 „Vee erikasutusloa ja ajune, veetaseme alandamine või hüdroenergia tise vee erikasutusloa andmise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise kord, loa taotkasutamine; lemiseks vajalike materjalide loetelu ja loa 6) toimub veekogu süvendamine või veeko- vormid“\n20 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nKeskkonnamõjuhindamine vee erikasutusega seotud tegevuste puhul Keskkonnamõju on keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse tähenduses kavandatava tegevusega eeldatavalt kaasnev vahetu või kaudne mõju inimese tervisele ja heaolule, keskkonnale, kultuuripärandile või varale. Keskkonnamõju on oluline, kui see võib eeldatavalt ületada tegevuskoha keskkonnataluvust, põhjustada keskkonnas pöördumatuid muutusi või seada ohtu inimese tervise ja heaolu, kultuuripärandi või vara. KESKKONNAMÕJU HINDAMISE (KMH) KOHUSTUSLIKKUS Keskkonnamõju hinnatakse, kui: 1) taotletakse tegevusluba või selle muutmist ning tegevusloa taotlemise või muutmise põhjuseks olev kavandatav tegevus toob eeldatavalt kaasa olulise keskkonnamõju; 2) kavandatakse tegevust, mis võib üksi või koostoimes teiste tegevustega eeldatavalt oluliselt mõjutada Natura 2000 võrgustiku ala. Olulise keskkonnamõjuga tegevused on loetletud keskkonnamõju hindamise ja\nkeskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõikes 1. Kui vee erikasutuseks taotletav tegevus ei ole hõlmatud keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõikega 1, on vee erikasutusloa andja kohustatud § 11 lõike 4 ning § 6 lõike 2 punkti 18 alusel analüüsima, kas vee erikasutusel on oluline keskkonnamõju, lähtudes kõikidest § 6 lõikes 3 loetletud kriteeriumidest. Väike sadamate puhul on oluline tähelepanu pöörata eelkõige keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 6 lõige 1 punktis 17 toodule, mis ütleb et olulise keskkonnamõjuga tegevus on : mere süvendamine alates pinnase mahust 10 000 kuupmeetrit, merepõhja tahkete ainete uputamine alates ainete mahust 10 000 kuupmeetrit, muu veekogu süvendamine alates pinnase mahust 500 kuupmeetrit või muusse veekogusse tahkete ainete uputamine alates ainete mahust 500 kuupmeetrit. Kui vee erikasutusega seotud tööde puhul jäävad mahud alla nimetatud seaduses kirjeldatut on tõenäoline, et KMH-d ei algatata ning seega on oluline ainult vee erikasutusloa olemasolu.\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 21\nAbiks vee erikasutusloa vormistamisel Lisa info: 1) vajadusel (asjaolude selgitamiseks, võimalike keskkonna mõjude hindamiseks jne.) võidakse lisaks vee erikasutusloa taotlusele küsida eksperthinnangut, vastavat litsentsi omavalt eksperdilt; 2) eksperthinnanguga seotud kulutused katab taotleja; 3) vee erikasutusloa menetlemise tähtaeg on 3 kuud;\n1) Lauter on looduslikult sobiv randumiskoht paatidele, kus neid on võimalik kinnitada ja vajadusel kuivale tõmmata. Lautrid ei kuulu sadamate registrisse kandmisele. LOODUSKAITSESEADUS § 38. Ranna ja kalda ehituskeeluvöönd\nMeetme «Piirkondade konkurentsivõime tugevdamine» tingimused Vastu võetud regionaalministri 4) vee erikasutusloa taotlemise ja väljastami- 22.10.2007. a määrusega nr 7 § 5. Toetatavad tegevused se teate esitamine Ametlikes Teadaannetes Lautrit ja paadisilda tohib rannale või kaldale on riigilõivu vaba (riigilõivuseadus § 28¹ p 8). rajada, kui see ei ole vastuolus ranna ja kalda kaitse eesmärkidega ja veeseaduse § 8 lõikega Küsimuste korral ja abisaamiseks pöör- 2. duda Keskkonnaministeeriumi merekesk- 4) kultuuriliselt ja looduslikult väärtuslike konna büroosse tel. 6262990 või e-mail: alade eksponeerimine; ajalooliste ehitiste ja kaari.mannikus-nilson@envir.ee. Taot- objektide restaureerimine ja rekonstrueerimine, ajalooliste varemete konserveerimine luste vormid on kättesaadavad aadressil: ning nende taaskasutusele võtmine kaasaegsetes funktsioonides; külastajaprogramhttp://www.envir.ee/1081359 mide loomine; loodusobjektide ja maastike Harrastusmeresõitjatele teenuseid osuta- miljööväärtuse tõstmine, miljööd risustavavate sadamate klassifikatsioon ja nendes te kasutusel mitteolevate ja ohtlike ehitiste sadamates osutatavate teenuste üld- ja likvideerimine, vaadete avamine ja maastike ajaloolise ilme taastamine vaatamisväärmiinimumnõuded setes paikades, vaateplatvormide ja -tornide HARRASTUSMERESÕITJATELE TEENU- rajamine; puhkeotstarbeliste väikerajatiste SEID OSUTAVATESADAMATE KLASSIFI- väljaarendamine (laagriplatsid, paviljonid, KATSIOON JANENDES SADAMATES OSU- paargud, kiiged, puhkekohad, lautrid, sliTATAVATE TEENUSTE ÜLD- JAMIINIMUM- pid jms); Kaari Männikus-Nilson, NÕUDED Keskkonnaamet, Vee peaspetsialist I. HARRASTUSMERESÕITJATELE TEENUSEID OSUTAVATE SADAMATE KLASSIFItel. 6262990, KATSIOON kaari.mannikus-nilson@envir.ee\n22 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nVäikesadamate arendamisel tuleb panustada ka Kaitseliidu mereüksuste taastamisele\nänases rahvusvahelises olukorras kerkivad pinged peaksid meid sundima tegema otsuseid, mis arvestavad väikesadamate arendamisel ka otseste riigikaitseliste vajadustega. Väikesadamate arendamiseks suunatavate investeeringute planeerimisel peaksime lisaks senistele majanduslikele ja kogukondlikele argumentidele õppima arvestama ka otseste riigikaitselise vajadustega ja näiteks ka merepäästealase valmisoleku tagamiseks vajalike meetmetega. Tänase seisuga valmistatakse Kaitseministeeriumi juhtimisel ette uut Riigikaitse seadust, mis peaks aitama erinevate ametkondade laiapõhjalist kaitsekoostööd tulevikus paremini tagada. Võime loota, et koos uue seaduse vastuvõtmisega arvestatakse ka merenduse ja sadamate valdkonnas riigikaitseliste ülesannetega edaspidi senisest rohkem. Seni on Eesti riigikaitseeelarvest meie sadamate arendamiseks finantseeritud vaid Tallinnas asuva Miinisadama rahuaegset\nväljaehitamist. Need investeeringud on sisuliselt teostatud vaid kitsalt ametkondlikuks lahendina. Paralleelselt on Eesti Piirivalve Siseministeeriumi alluvuses eraldatud kaitsejõudude koosseisust. Loobuti ajateenijate väljaõpetamisest ning rakendamisest piirivalve ülesannete täitmisel. Viimasel kümnel aastal läbiviidud reformide ja Piirivalves toimunud koondamiste tulemusel on piirivalve alused enamikest meie väikesadamatest tänaseks ära viidud, ning võimalikele hädaolukordadele reageerimisel loodetakse enamasti Tallinnast kutsutava helikopterimeeskonna abile. Lääne Eestis ja saartel on selle protsessiga tekitatud sisuliselt riigikaitseline vaakum, milles nääd loodetakse vabatahtlikut tekkivate merepäästeüksuste abile. Majandusministeeriumi alluvuses eraldi toimuva parvlaevaliikluse korraldamisel ja riigihangete ettevalmistamisel ei ole seni praktiliselt arvestatud merepäästeülesannete vajadusega ning võimalikus kriisi- või sõjaolukorras vajalike riigikaitseliste aspektidega.\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 23\nVäikesadamate arendamisel tuleb panustada ka Kaitseliidu mereüksuste taastamisele Kaitseliidu mereüksuste taastamine on üks võimalus senisest kitsalt ametkondlikust mõtlemisest üle saada. Vabatahtliku algatuse korras Kaitseliidu Tallinna malevas loodud Meredivisjon on tänaseks ennast Kaitseliidu struktuuris kehtestanud ja ootab praktilisi ülesandeid. Saaremaa malevas kaks aastat tagasi loodud Meredivisjoniga on tänaseks liitunud juba üle kahesaja vabatahtliku liikme ning sel aastal on algselt loodud meredivisjoni baasil kavas luua juba eraldi Meremalevkond. Ka selle vabatahtliku üksuse edasiseks arenguks on vältimatult vajalik määrata konkreetsed ülesanded, millega meremalevkonnaga liitunud vabatahtlikud Kaitseliidu liikmed saaksid kõige otstarbekamalt riigikaitsesse panustada. Meie vabatahtlike riigikaitseline algatus lähtub samalaadsetest näidetest Taanis ja Rootsist, kus kohaliku Kodukaitse mereüksused ja sadamakaitseüksused on olemas ja neile sobivad ülesanded on konkreetselt kindlaks määrataud ja rahastatud.\n24 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nSuuresti vabatahtlikel alustel areneb ka meie vahetu koostöö. Näiteks külastab Saaremaa malevat sel suvel toimuval ühisõppusel Taani Merekaitseliidu sadamakaitseüksus ja kaks nende laeva. Koostööd on alustatud ka Rootsi Kodukaitse allüksustega, toimuvad vastastikused visiidid ja väljaõppeüritused. Vastastikuse koostöö arendamisel oleme seni saavutanud ühekordsed kokkulepped meie väikesadamate omanikega ning meid ühiste õppuste raames külastavad liitlaste alused on alati saanud õppusteks plaanitud sadamaid kasutada. Perspektiivis on otstarbekas need vajadused kaardistada. Väikesadamate arendamiseks kavandatud projektide koostamisel ja ressursside eraldamisel peaksime edaspidi ka riiklikul tasandil rohkem arvestama, millistes väikesadamates ja millises ulatuses on meile otstarbekas luua võimalused ka Eesti riigikaitset tagavate liitlaste laevade sisenemiseks ja nende paigutamiseks.\nKOKKUVÕTTEKS: Kaitseliidule määratavate maakaitseülesannete täpsustamisel tuleb kõigis merega piirnevates Eesti maakondades ja maakondliku vastutusalaga Kaitseliidu malevates vastata ühele lihtsale ja samas paradoksaalsele küsimusele: kui Kaitseliidu peamiseks ülesandeks saab olema maakaitse, siis kelle ülesandeks on kaitsta Eesti rannikut, sadamaid, territoriaalmerd, meie saari ja saartega elutähtsaid laevaühendusi? Samas selgub tänasest Kaitseväe arengukavast, et Eesti Merevägi plaanib sadamaja rannikukaitseülesannete täitmiseks vajalikke reservüksuseid ette valmistada vaid väga piiratud mahus. Eesti lääneranniku ja saarte kaitseks\nMereväel olemasolevatest laevadest ei piisa ning ranniku- ja sadamakaitset Eesti saartel sisuliselt ei kavandagi. Selles olukorras ootab Kaitseliit lähiajal täpsustavat ülesannet, mis võimaldaks seda lünka täita. Kaitseliidu maakondlike malevate baasil on võimalik lisaks Kaitseväe koosseisu minevatele maaväe reservüksustele ette valmistada ka kohalike sadamate ja rannikulõikude kaitseks eraldi vajalikud reservüksuseid, mille väljaõppes oleme valmis tegema vahetut koostööd ka Mereväega ja näiteks merepääste valdkonnas ka teiste merega seotud riiklike ametkondaega. Kristjan Moora Kolonelleitnant Kaitseliidu Saaremaa maleva pealik\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 25\nMiks ehitame ebaökonoomseid ja lühikese kasutusperioodiga sadamaid\nänu erinevate välisfondide abile on hoogustunud sadamate, eeskätt väikesadamate ehitamine. Külakogukondade , erinevate mittetulundusühingute, kohalike omavalitsuste ja erinevate ametkondade hea koostöö tulemusena on Eesti muutumas taas tõeliseks mereriigiks. Kahjuks on aga ehituslikud vähempakkumised ja tellijate mitteinformeerimine tekitanud olukorra, et enamik lähiaastatel ja ka käesoleval ajal ehitatatud sadamaid on lühikese ekspluatatsiooniajaga. Kui veel paarkümmend aastat tagasi kasutati sadamate ehitamisel aastasadu kestvaid konstruktsioone, näiteks 50-70 tonniseid raudbetoonplokke, siis tänapäeval on hakatud massiliselt kasutama tehnilisi lahendusi, mille kasutusiga on heal juhul mõnikümmend aastat. On juhuseid, kus kergkonstruktsioonidest kaikonstruktsioonid lagunevad ära juba ehitamise ajal või esimeste sügistormidega. Soolases vees on ebapüsivad ka erinevad rauddetailid. Praktika on näidanud, et sadamakonstruktsioone toestavad metallist tõmmitsad ja kergpaneelide ankurduspoldid , vaatamata korrosioonivastasele kaitsekihtidele, kaotavad peagi oma tugevuse ja tulemuseks on sadamakai kokkuvajumine. Metalli kui merevees ebapüsiva materjali näitena võib nimetada Pirita Jahisadamat. Olümpiaregatiks rajatud rauast kaiseintesse tekkisid juba kahekümne viie aasta mõõdumisel rooste tõttu suured augud ja sadam vajab kallist ja töömahukat kapitaalremonti. Küsides mõne ehitatava sadama omanikult, millistel kaalutlustel ehitatakse\n26 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\ntemale sadamakaid, mille projekteeritud kasutusiga on 30-40 aastat, on enamik sadamaomanikke üllatunud. Neid ei ole sellest eelnevalt informeeritud ja ka projektdokumentatioonides ei ole enamasti viidatud, milline on kasutatavate tehniliste lahenduste kasutusaeg . Ise soovitan rohkem kui 30 aastase praktikaga vesiehitusinsenerina kasutada sadamate ehitamisel ruumilisi raudbetoonkonstrutsioone, eeskätt raudbetoonist kärgkaste. Pärast täitmist on raudbetoonist kärgkastid isepüsivad ja ei vaja oma paigalpüsimiseks mingeid tõmmitsaid ega kinnituselemente. Praktiliselt töötab taoline kaikonstruktsioon nii nagu meie esivanemate poolt rajatud puidust kärgkastidest sadam . Suurte tormide, loodusjõudude või aluspinnase vajumise tõttu võivad kärgkastidest kaielemendid teha küll väikesi nihkeid, samas jääb kai ise püsima ja säilub kaikonstruktsioonide tugevus ja püsivus. Tegemist on meie esivanematele tuttava „ kiviaia” efektiga. Sügava akvatooriumiga sadamates võib raudbetoonist kärgkaste paigalda mitmes reas, nii nagu tavaliste kivimüüritiste ehitamisel. Paarkümmend aastat tagasi kasutati taolist lahendust Roomassaare sadama kaatrite kai ehitamisel. Raudbetoonist kärgkastide välismõõtmed olid erinevad, keskmiselt 3 x 3 x 2,5 m ja need projekteeris ja valmistas OÜ Monoliit. Suurte koormuste ja ebapüsiva aluspinnase korral võib ruumilisi kärgkaste omavahel ühendada kärgkastide sisse jäetavate avauste kaudu monoliitse raudbetooniga ja neid kärgkaste saab ankurdada püsivasse pinnasesse raudbetoonvaiade abil. Nii saaks ehitatada sajandeid püsivaid konstruktsioone.\nMiks ehitame ebaökonoomseid ja lühikese kasutusperioodiga sadamaid Eriti mõtekas on kasutada kärgkaste siis, kui kai ei piirne mitte maaga, vaid rajatakse veekogu keskele või merre. Samuti saab isepüsivaid kärgkaste paigaldada veekogusse väikese vahega, võimaldades vee ja setete liikumist. Sadam ei koosne ainult kaikonstrutsioonidest. Kui vaadata kõiki sadamate rajamiseks tehtavaid töid : kommunikatsioonid, süvendustööd, kaide pealisehitus, hooned, teed ja platsid, võib märkida, et püsivamate kaikonstruktsioonidega sadamate maksumus on keskmiselt ca 10-20 % kõrgem, kui kergkonstruktsioonide kasutamise korral. Samas on püsivate kaikonstrutsioonidega sadama kasutusiga vähemalt kaks korda pikem, kui odavate konstruktsioonidega sadamatel. Omavahel kokkubetoneeritud kärgkastidest kaikonstrutsioonide eluiga võiks aga arvestada analoogsete täismassiividega ehitatud sadamatega, ehk vähemalt saja aastaga.\ntaalremont võrdub oma kuludega praktiliselt uue sadamakai ehitusmaksumusega. Uute tugiseinte rajamise muudavad kalliks süvendustööd , tuukritööd, tööd uute tugiseinte püsivuse kindlustamiseks, ujuvkraanade kasutamine, kaide pealisvalu jne jne. Nii selgub, et odavate tehniliste lahendustega ja vähempakkumiste alustel ehitatud sadamad on äärmiselt ebaökonoomsed. OÜ Monoliit on ruumiliste raudbetoonkonstruktsioonide tehnilisi lahendusi ja sadamakaide konstruktsioonilisi lahendusi edasi arendanud. Kaitstud on neli erinevat rahvusvahelise uudsusega leiutist. Jaak Reinmets Insener-hüdrotehnik\nArvestades, et enamikel väikesadamate omanikel, mittetulundusühingutel ja kohalikel omavalitsustel on erinevate abifondide kaasamisel omafinantseeringu suurus küllaltki optimaalne, on arusaamatu taoliste väikese ekspluatatsioonieaga sadamate ehitamine. Kui maapealsete ehitiste, näiteks erinevate hoonete kapitaalremont võib moodustada ehitise maksumusest kohati ainult mõnikümmend protsenti, siis vesiehitiste, eeskätt sadamakaide kapi-\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 27\nKuidas mina saan ennetada merelise prügi teket? Rannikualad on ühed produktiivseimad piirkonnad maailmas, pakkudes suures valikus väärtuslikke elupaiku. Nad on atraktiivsed inimestele, kes seal elavad ning sobilikud mitmeteks tegevusaladeks. Nad on oma ilu ja mitmekesisus tõttu populaarsed turismisihtkohad, tähtsad äri- ja transiiditsoonid. Ainuüksi Euroopa rannajoone lähedal elab rohkem kui 200 miljonit inimest. Ilmselgelt on rand ja meri inimestele tähtsad ja selle pärast peaks igaüks panustama mere hea keskkonnaseisundi saavutamisesse. Hoia seda, mida väärtustad Kas oled inimene, kes võtab mööda randa ette pikki jalutuskäike, naudib päikeseloojanguid või tormist merd? Kindlasti soovid, et su lapsed saaksid ohutult rannas paljajalu ringi joosta ning supelda puhtas merevees. Võibolla oled sa ka suur kalasõber ning harrastad ka ise kalapüüki? Kindlasti oled huvitatud sellest, et kalavarud ei lõpeks ning maitsev mereand oleks tervisele kasulik. Või oled sa hoopis loodus-fotograaf sisemaalt, kellele meeldib käia pildistamas mereloomastikku ja -linnustikku, võites nii rahvus-vahelisi auhindu? Kindlasti tahad, et pildistamismaterjal ei saaks kunagi otsa ning vaatajateni ei jõuaks prügirohked rannad. Oled sa kunagi mõelnud, kuidas sa saad vähendada merelise prügi teket?\nKuidas merelise prügi teket vältida? •\nOle aktiivne võttes osa kohalikest ja/või rahvusvahelistest ranna koristustalgutest (iga aasta septembrikuu kolmas laupäev on üle-maailmne merelise prügi koristuspäev). Pea meeles, et maa ja meri on ühendatud – 80% merelisest prügist pärineb maismaalt ning satub sinna näiteks tuulega või mööda jõgesid. Hoia puhtust ka sisemaal! Mõtle, kuidas saad vähendada enda toodetud prügi hulka. Vähenda seda! Toeta taas- ja korduvkasutust. Eelista taaskasutatavaid tooteid ning taaskasuta ka ise! Ole eeskujuks ja julgusta – varem või hiljem liituvad sinuga ka teised. Sea endale eesmärgiks keskkond paremaks muuta.\nKuidas peaksin rannas olles käituma? •\n• • Me armastame imeilusad päikeseloojanguid puhastes randades\nMerereostuse vastu on kõige tõhusam võidelda läbi ennetamise, muutes merelise prügi tekkimist soodus-tavaid käitumisharjumusi. Ükskõik kus sa elad või keda esindad, kas iseend, oma ettevõtet või riiki, väiksed muutused aitavad kaasa puhtama rannajoone saavutamisele. Ja pea meeles – tegutse lokaalselt, mõtle globaalselt.\nMõtle läbi, milliseid materjale ja pakendeid kaasa võtad. Eelista korduvkasutatavaid paken-deid ning vähenda äravisatava prügi kogust. Hoia ka randa viivad teed ja parklad puhtana, muidu võib praht sealt edasi veekeskkonda liikuda. Rannas, parklas ja mänguväljakul viska prügi selleks ettenähtud kogumiskonteineritesse või kogu kokku ning vii koju õigeks käitlemiseks. Ole teistele eeskujuks ja korja üles maas lebav prügi ning käitle see õigel viisil!\nKuidas peaksin merel olles käituma? Hinnanguliselt 20% merelisest prügist pärineb merel liikuvatelt ujuvalustelt, kuid varieerub regiooniti. Mõned uuringud näitavad, et tiheda laevaliikluse tõttu on see\nSee trükis väljendab autorite vaateid ja programmi korraldusasutus ei vastuta projektipartnerite poolt koostatud trükise sisu eest.\n28 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nprotsendimäär kõrgeim just Põhjameres ja Läänemeres (võrreldes teiste maailmameredega). •\nKogu tekitatud prügi kokku ja vii maismaale õigeks käitlemiseks või viska ettenähtud kogumiskonteineritesse ujuvalusel (kaasa arvatud kalavõrkude jupid ja nöörid). Mõtle läbi, milliseid materjale merele kaasa võtad – väldi olukordi, kus tuulega kandub prügi veekeskkonda. Pea meeles, et tahtlik prügi merre heitmine ei ole ei eetiline ega ka seaduslik! Toeta keskkonnateadlikke sadamaid ning merelise prügi tekke vältimise programme!\nhõlmab stabiilset prügivedu ning jäätmete liigiti kogumise süsteemi. Piisaval hulgal prügikaste randades ja sadamakaidel motiveerivad inimesi prahti õiges kohas ära viskama, vähendades nii merre sattuva prügi kogust. Kogukonnad, kellel on avalikud rannad, võivad igal aastal korraldada ühiseid ranna koristustalguid, näidates nii ka lastele, et ranna puhtust tuleb väärtustada. See on juba peaaegu terve võit, kui väärtushinnangud on paigas.\nVõta vastutust ning sea eesmärgid Prahistamine on seotud inimeste käitumisharjumuste ja väärtushinnangutega. Üldiselt on nii, et täiskas-vanud inimese kombeid on raske muuta. See pärast on väga oluline kujundada lastes ja noortes õigeid väärtushinnanguid. Kohalikud omavalitsused, kes vastutavad koolide ja lasteaedade eest, peaksid lapsi ja noori informeerima prahistamise negatiivsetest tagajärgedest ning õigetest keskkonnavalikutest. Kui vallavanem peab oluliseks, et piirkonna rannik on prügivaba, siis ei ole keeruline 5-10% kogukonna liikmete kaasamine parema keskkonnaseisundi saavutamiseks. Olles selle kriitilise piiri ületanud, saavutame juba positiivse muutuse kogukonnas tervikuna. Ka vähemteadlikud inimesed, kes prügiga lohakalt ringi käivad, püüavad siis muuta oma käitumist, kartes muidu avalikku hukkamõistu või kogukonnas tõrjutuks jäämist. Tähtis on, et seataks eesmärk – soovitakse luua paremat keskkonda kõigile!\nKuressaare sadamas lehvib sinine Kotkalipp\nAlates 2010. aastast on sadamatel, rannaküladel, avalikel suplusrandadel ja ujuvalustel võimalik taotleda Kotkalippu. Tegu on MTÜ Hoia Eesti Merd poolt väljaantava märgi ja tunnustusega, mis näitab, et lipuomanik suhtub hoolikalt merega seonduvasse keskkonda. Oled sa sadamakapten või vallavanem, näita, et hoolid oma merest ja rannast ning ole eeskujuks ka teistele. Puhtad ja ilusad rannad ning sadamad meeldivad külastajatele ning igal juhul kutsuvad tagasi ka tulevikus. 2011. a peale koordineerib Eestis merelise prügi seiret MTÜ Hoia Eesti Merd. Meie spetsialistid aitavad randades meetodit rakendada, andmebaasi täita ning jagavad asjakohaseid teadmisi merelise prügi keskkonnamõjust ja seire tähtsusest. HEM-i poolt läbi viidud kaardistuste põhjal võib öelda, et meetod sobib väga hästi meie koolide keskkonna-hariduse programmidesse. Ühingul on kavas 2014-2015. a merelise prügi seirega jätkata ning kõigil soovijail on võimalus kaasa lüüa. Merekeskkonna hoidmisest huvitatud inimesed saavad ühinguga Hoia Eesti Merd ühendust võtta koduleheküljel www.hem.ee\nTahkuranna lasteaed-algkool tunneb huvi merelise prügi ennetamise vastu\nKohalikud omavalitsused ja väikesadamad peavad looma kaasaegsed prügi vastuvõtu ja üleandmise tingimused. See See trükis väljendab autorite vaateid ja programmi korraldusasutus ei vastuta projektipartnerite poolt koostatud trükise sisu eest.\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 29\ne o t e h n i k a\nSuur-Sõjamäe 36, 11415 Tallinn\n51 129 27\nTegevusvaldkonnad Ehitusgeoloogilised ja geotehnilised uuringud maal ja merel Hüdrogeoloogilised ja keskkonnageoloogilised uuringud Vaiade ja pinnase koormuskatsed\nKalurileht - võimalus tellida trükiseid visiitkaardist raamatuni, aitame kaasa ajalehtede ilmumisele jne. Kalurileht - ajaleht, kus info kalandusest ja kalandusele Tel.5649 5252; kalurileht@gmail.com; www.kalurileht.ee 30 | Eestimaa Väikesadamate liidu Infoleht\nSisukord Eesti Väikesadamate Liit tegutseb\nEsinemine kutseliste kalurite teabepäeval Kärdlas 11.04.2014\nVäljavõte Indrek Lulla, Keskkonnainspektsiooni kalakaitseosakonna juhataja ettekandest Hiiumaal 11.04.2014\nKeskkonnamõjuhindamine vee erikasutusega seotud tegevuste puhul .\nVäikesadamate arendamisel tuleb panustada ka Kaitseliidu mereüksuste taastamisele\t22-25 Miks ehitame ebaökonoomseid ja lühikese kasutusperioodiga sadamaid\nKuidas mina saan ennetada merelise prügi teket\nEestimaa Väikesadamate liidu Infoleht | 31\nVĂ¤ljaandja: MTĂœ EVSL Variku tee 4, 11911 Tallinn tel/faks 6314678, mob 5068130 info@vaikesadam.ee www.vaikesadam.ee Tehniline teostus: Kalurileht kalurileht@gmail.com www.kalurileht.ee