Sharm el-Sheikh, Egiptus - Travel On Spot\nTripAdvisor hinnang arv: 1345\nTripAdvisor hinnang arv: 668\nTripAdvisor hinnang arv: 2109\nTripAdvisor hinnang arv: 6292\nTripAdvisor hinnang arv: 88\nÜks peamisi turismiobjekte siin on Siinai kõrb ja selle Püha Katariina klooster, mis asub 208 km kaugusel Sharm el-Sheikhist 1570 m kõrgusel orus mägede vahel.\nSiinai poolsaarel Punase mere maalilistel kallastel asuv Sharm el-Sheikh on Egiptuse esimene kuurortlinn. Linn on suur ja laiub 35 km mööda rannajoont.\nVarem oli siin kõrb, kus elasid beduiinid, aga jõukad ärimehed tegid sellest tohutu suure ehitusplatsi. Ehitati palju luksushotelle ja meelelahutushooneid: kuurordi asutajad tahtsid „Tuhande ja ühe öö" lood reaalsuseks teha.\nSharm el-Sheikhis elab umbes 30 000 inimest, kellest enamik töötab hotellides ja turismisektoris. Ülejäänud inimesed, keda tänaval näete, on turistid.\nNaama Bay’d peetakse turismielu keskuseks: siia rannikule ehitati linna esimesed hotellid, mida nüüd on kaks-kolm rida. Siin elamine on väga kallis, sest siinses rannas on liivapõhi, mistõttu vees ei pea kandma kaitsejalanõusid, mida mujal kuurortides teravate korallide tõttu kanda tuleb. Siin on ka suur rannapromenaadi ala, kus on palju kohvikuid, restorane ja suveniiripoekesi.\nSharm el-Sheikhis on ka vana keskus, mis asub Sharm el-Maya lahe kaldal. Soovitame selle värvikat vana Araabia turgu külastada.\nSeda Punase mere kuurorti on juba aastakümneid peetud ideaalseks rannapuhkuse kohaks. Esiteks on selle vee-elu tõeline sukeldujate paradiis – siinne mereelu on nii rikkalik, et filmirežissöörid kogu maailmast tulevad siia oma filme filmima. Kunagi töötas siin oma meeskonnaga legendaarne dokumentalist Jacques-Yves Cousteau, kes on kinkinud maailmale mitmeid hindamatuid filme. Kohalikud poed on täis erivarustust, kalipsosid ja muid vajalikke vahendeid nii professionaalsetele kui algajatele sukeldujatele. Sharm el-Sheikhis on palju sukeldumiskeskusi.\nAktiivse puhkuse huvilised saavad siit kindlasti teha palju väljasõite ja ringreise. Enamik kohalikke turismiettevõtteid pakub huvitavaid marsruute, kus näete linna tuntumaid objekte ja kohti.\nÜks peamisi turismiobjekte siin on Siinai kõrb ja selle Püha Katariina klooster, mis asub 208 km kaugusel Sharm el-Sheikhist 1570 m kõrgusel orus mägede vahel. Klooster ehitati 6. sajandil ja see on tuntud oma imelise kolmelöövilise basiilika poolest. Palverändurid, kes siin käivad, tõusevad hommikul vara, et ronida Siinai mäele ja näha esimesi koidukiiri.\nTeel kloostrisse soovitame külastada Navamit ehk iidset kiviseintega kalmistut kõrbe keskel. Esimesed matmised toimusid siin 4. sajandil eKr.\nVeel üks külastamist väärt koht on Värviline kanjon, mille ebatavaline maastik paneb teie kujutlusvõime kindlasti tööle. Mõnedele meenutab see kuumaastiku, teised aga näevad kaljudes müstilisi olendeid.\nSharm el-Sheikhi lähedal on kolm looduskaitseala: kuulus Ras Mohammedi kaitseala on suurepärane koht sukeldumiseks ja mereelukate jälgimiseks. Kunagiste maavärinate tõttu on kogu kaitseala täis pragusid ja huvitavaid moodustisi. Nabq rahvuspark on tõeline lindude paradiis – manglipuudel elutseb palju linnuliike. Ras Abu Galumi rahvuspark aga on ainulaadne oma kliima poolest – see on nii erinev ülejäänud Egiptusest ja meenutab pigem Vahemere piirkonda. Pargis on mitu mageveekogu, kus kasvavad haruldased taimeliigid.\nSiin võite näiteks auto rentida ja külastada kohalikke vaatamisväärsusi nii, nagu ise soovite. Odav bensiin, head teed ja põnevate kohtade lähedus annavad teie puhkusele kindlasti palju juurde.


Minu Kanada elu...: Põhja-Ameerika mustad karud\nMarinelandis on üks tore nurk pühendatud Kanada metsaelanikele. Aukohal muidugi must karu, keda võrreldes Eesti umbes pooletuhande pruunkaruga on Ontarios umbes sada tuhat. Muide Eesti pruunkaru, mis vist umbes siinse musta karu mõõtu, või pisut suurem, on hoopis grislikaru lähedane sugulane. Õnneks pole ma veel kummagagi looduses silmitsi seisnud, näinud neid ikka tugeva aia tagant, kuigi musta karu olen turvaliselt autoaknast piilunud, nii nagu ka Eesti pruunkaru (olime Lõuna-Eestis klassiekskursioonil, kui üks otsustas üle tee tatsata). Seekord nägid Tom ja lapsed siiski ihusilmaga looduspargis karu ära. Seda kuulates ohkasin kergendatult ja kurvastus oli kui käega pühitud, et mul enam polnud jagunud puhkusepäevi nendega koos matkale minekuks. Tegelikult on Põhja-Ameerikas viimase saja aasta jooksul karu hammaste vahele vaid viiskümmend kuus inimest jäänud. Algonquin'is, mis Ontario kõige tuntumaid rahvusparke ja kataks kuuendiku Eesti pindalast, on vaid kaks registreeritud surmajuhtumit.\nMarinelandis on musti karusid kohe päris mitu. Inimesed vaatavad ülevalt alla nende eluplatsile. Servas on vesi, kuhu karudele meeldib end jahutama seada ja muidugi maiustusi nuruma minna. Ega niisama oma toitu ei tohi neile loopida. Võid osta vahvlitopsi pandud maisipalle (sama mis näiteks Marile meeldib väga hommikul kõhutäiteks süüa). Karud on päris osavad, püüavad palle suure täpsusega suhu. Ja kui taevast sadav "manna" otsa saab, antakse käpaga märku: "Hei, ma olen siin! Viska aga veel midagi mulle!" Eks siis või ka vahvlitopsi allapoole teele saata.\nKarud hoiavad tavaliselt inimestest eemale, kui inimesed neid just pole ära harjutanud, et kusagil (näiteks prügikastis) toitu on. Omal ajal olid inimesed hooletumad, kui käisid matkadel. Jätsid toitu ja prahti laiali. Nüüd ollakse palju hoolikamad ning nii on ka metsarajal kohtumised karuga vähemaks jäänud. Teadjamad väidavad, et üheksakümneviiel korral sajast eelistab karu inimhääli kuuldes kiiresti jalga lasta. Neljal korral jääb ta uudishimust piiluma, kes seal tema aladel ringi tatsub ning vaid ühel korral on sul õnn (või õnnetus) ehk teda ihusilmaga ise näha. Mida põhja poole, seda suurem tõenäosus, et karu tavaline "nähtus" on. Ühel seminar olles, kuulasin kerge õudusvärinaga Thunder Bayst pärit naise lugusid, kuidas ta hommikul aknast välja vaadates tavalise nähtusena mõnda karu tagaaias toimetamas näeb. Umbes nii vist nagu Torontos pesukarud aedasid vallutavad.\nOleme püüdnud kõiki oma Eesti külalisi alati loodusesse viia ning loomulikult hoiatanud, mida karu nähes peaks tegema. Arvamine, et parim on surnut mängida, on viimane, mida musta karu puhul teha tohid! Ründav must karu on kiskja, kes ei hooli, kas sa hingad või mitte. Ta tunneb et peab näiteks oma poegi kaitsma või on tal kõht tühi ja ta pistaks sind ükskõik millises pakendis kinni. Grislikarud, kes tegelikult Eesti pruunkarudele palju lähemal seisavad, sööstab pikemalt mõtlemata kallale, kui tunnevad end ohustatuna. Kui siis liikumatult lamama jääda, kaob neil heal juhul huvi sinu vastu. Soovitav ei ole siiski nii kaua hinge kinni hoida, kuni näost siniseks lähed. Kuna grisli võib sind väiksemal või suuremal määral räsida, on arukas end võimalikult pisikeseks teha ning kätega pead kaitsta.\nKõige parem on hoopis karuotid eemale hirmutada. Mööda metsateid matkates võiks valjult vestleda, isegi kui rajal üksi liigud. Nõnda annad eemalt märku: „Mine parem ära! Mina tulen!“ Kui iseendaga jutuvestmine ei taha hästi õnnestuda, võiks vilistada või lauluviisi üles võtta. Minusuguse kehva lauluoskusega inimene hirmutab kindlasti ka kõik ülejäänud metsloomad ja sitikad ära. Ja muidugi ei tohi unustada metsas ööseks toit seljakotiga nii kõrgele oksa otsa tõmmata, et püstitõusnud või oksa peal kõõluv karu sinna ei ulatuks. Ning kindlasti-kindlasti vaata üle, et mõni komm või küpsisepuru või hambapasta või midagi muud, mis hästi lõhnab pole kusagile taskusse jäänud, kui öösel telki puhkama heidad.\npagulane 26/8/11 04:12\nEestis ei ole õnnestunud karu kohata, aga see-eest oli meil see õnn lausa korduvalt Yellowstone'i rahvuspargis. Nägime juba esimesel päeval noort pruunkaru, kes metsa all kõndis ja meie seisva auto ees tee ületas. Hiljem nägime musti karusid paaril korral vara hommikul ja hilja õhtul. Õnneks olime kas kaugel eemal või autos. Paari turistiga vesteldes selgus, et Yellowstoneś korduvalt käinutena ei ole nad kordagi karu juhtunud nägema, nii et meil vedas.\nSamas on seal šanss päris suur, arvestades, et seal elab 500 grislit suht väikesel territooriumil. Hirm oli veidi naha vahel küll, kui matkaradadel ringi liikusime ja oma ettenähtud "lärmi" tekitasime kas plaksutamise, laulmise või vilistamisega. Kahju oli neid uhkeid suuri loomi näha hiljem ühes karude loomapargis kitsikuses ja igavuses.


Isetu geen - Tehnoloogia | Juuli 2022\nOn lihtne mõista, kuidas evolutsioon võib seletada inimloomuse tumedaid jooni – vägivalda, reetmist ja julmust. Kuid kuidas tekitab see lahkust, suuremeelsust ja kangelaslikkust?\n26. veebruaril 1852 kell 2 öösel kuningliku mereväe väelaev Birkenhead , mille pardal oli rohkem kui 600 inimest, sealhulgas seitse naist ja 13 last, tabas Danger Pointi lähedal, kahe miili kaugusel Lõuna-Aafrika rannikust, kivi. Peaaegu kohe hakkas laev lagunema. Vaid kolm päästepaati sai vette lasta. Meestele anti käsk tekile seista ja nad seda ka tegid. Naised ja lapsed (koos mõne meremehega) pandi päästepaatidesse ja aerutati minema. Alles siis öeldi meestele, et nad võivad proovida end päästa ujudes kaldale. Enamik neist uppus või sõid ära haid. Vägede kangelaslikkus, seistes tekil peaaegu kindla surma ees, samal ajal kui teised põgenesid, sai legendiks. Kuid kummaline on see, et sellised kangelaslikud teod pole haruldased: inimesed riskivad sageli oma eluga võõraste pärast – mõelge tuletõrjujatele, kes lähevad Maailma Kaubanduskeskusesse – või inimeste pärast, keda nad tunnevad, kuid kellega nad ei ole seotud.\nIntervjuu: Lahedamate ellujäämine Olivia Judson arutleb altruismi ja kaastunde evolutsiooniliste juurte üle\nKuidas kujuneb eneseohverduse kalduvus? Ja kuidas on lood arvukate väiksemate igapäevaste heategudega – väikese vanaproua aitamine üle tänava, metroos kohast loobumine, kadunud rahakoti tagastamine? Kas need impulsid on nii ürgsed nagu metsikus, iha ja ahnus? Või on need lihtsalt õhuke spoon metsiku looduse kohal? Vastused pärinevad nii erinevatelt olenditelt nagu amööbid ja paavianid, kuid lugu saab alguse Lõuna-Inglismaal asuvast Kenti maakonnast. Arenev suuremeelsus\nKent on olnud koduks kahele suurele evolutsioonibioloogile. 19. sajandil elas Charles Darwin palju aastaid Downe külas. 20. aastal kasvas William Donald Hamilton üles mardikaid püüdes ja liblikaid taga ajades üle mägede Badgers Mounti lähedal.\nkuidas hüppavad ussid välja juurida\nHamilton oli pikka kasvu mees, kel oli räbal nägu ja paar sõrme olid lapsepõlves juhtunud õnnetusest puudu – ta lasi end lõhkeaine valmistamise ajal õhku. Ta suri 2000. aastal 63-aastaselt pärast haigust, mis tekkis, kui ta võttis ette teise riskantse ettevõtmise: reisi Kongosse šimpansi väljaheiteid koguma. Kui ma temaga 1991. aastal Oxfordis esimest korda kohtusin, oli tal kohutav valgete juustega šokk, ta sõitis imelise kiirusega raputava jalgrattaga ja oli mures küsimusega, miks on seks evolutsiooniliselt kasulik. (Oma doktorikraadi ajal töötasin temaga selle küsimuse kallal.) Kuid ta alustas oma karjääri sotsiaalse käitumise uurimisega ja 60ndate alguses avaldas ta kolm nüüdseks klassikalist artiklit, milles ta andis esimese täpse selgituse, kuidas suuremeelsus võib areneda ja millistel asjaoludel see tõenäoliselt ilmneb.\nHamilton ei nimetanud seda siiski suuremeelsuseks; ta nimetas seda altruismiks. Ja konkreetsed käitumised, mida ta püüdis selgitada, on äärmise eneseohverduse teod, näiteks kui mesilane sureb taru kaitsmiseks või kui loom veedab kogu oma elu, aidates teistel lapsi kasvatada, selle asemel, et tal oleks oma lapsi.\nEt näha, miks need käitumised bioloogidele salapärased tunduvad, mõelge, kuidas looduslik valik toimib. Igas põlvkonnas jätavad mõned isendid rohkem järeltulijaid kui teised. Kui nende suurema sigimisedu põhjuseks on nende konkreetsed geenid, siis looduslik valik on toiminud.\nSiin on näide: Oletame, et olete Prantsusmaa Vahemere rannikul elav sääsk. Turistidele sääsed ei meeldi ja Prantsuse võimud püüavad turiste putukamürke pritsides rõõmustada. Mis tähendab, et rannikul jätavad sääsed, mis kannavad putukamürgiresistentsust andvat geeni, palju rohkem järeltulijaid kui need, kellel see puudub – ja seega on tänapäeva rannikusääsed putukamürkide suhtes palju vastupidavamad kui sisemaal elavad sääsed.\nÄärmuslikud altruistid ei jäta definitsiooni järgi järeltulijaid: nad on liiga hõivatud teiste aitamisega. Nii et esmapilgul peaks äärmist altruismi soodustav geen populatsioonist kiiresti kaduma.\nHamiltoni lahendus sellele probleemile oli lihtne ja elegantne. Ta mõistis, et äärmuslikku altruismi soodustav geen võib levida, kui altruist aitaks selle lähisugulasi. Põhjus on selles, et teie lähisugulastel on samad geenid, mis teil. Inimestel ja teistel imetajatel on täisvendadel ja õdedel keskmiselt pooled samad geenid. Esimesel nõbudel on keskmiselt kaheksandik nende geenidest ühised. Putukate, näiteks sipelgate ja mesilaste puhul, kelle geneetika toimib erinevalt, on täisõdedel (kuid mitte vendadel) tavaliselt kolmveerand nende geenidest ühised.\nHamilton tuletas valemi, mida praegu tuntakse Hamiltoni reeglina, et ennustada, kas kalduvus antud altruistliku teo suhtes tõenäoliselt areneb: rB>C . Lihtkeeles öeldakse, et altruistlikku tegu soodustavad geenid levivad, kui kasu ( B ), et tegu on piisavalt kõrge ja geneetiline seos ( r ) altruisti ja kasusaaja vahel on piisavalt lähedal, et kaaluda üles teo maksumus ( C ) altruistile. Kulusid ja tulusid mõõdetakse looduse valuutas: lastes. Odav käitumine – näiteks siis, kui väike lind võsa vahelt karjub, et teatada, et on näinud kassi või kulli – võib ja areneb kergesti, kuigi sellest on sageli kasu mittesugulastele. Kallis käitumine, nagu terve elu töötamine kellegi teise laste kasvatamise nimel, areneb ainult lähisugulaste kontekstis.\nAlates sellest, kui Hamilton selle idee esimest korda välja pakkus, on sugulaste valik osutunud tohutult võimsaks viisiks, kuidas mõista koostööaldist ja ennastohverdavat käitumist tohutus loomastikus. Vaata lõvisid. Lõvinaised elavad koos oma õdede, nõbude ja tädidega; nad peavad koos jahti ja abistavad üksteist laste eest hoolitsemisel. Vahepeal on meeste rühmad tavaliselt vennad ja poolvennad. Suured bändid suudavad paremini hoida lionesside uhkust; seega levitavad isegi isased, kes kunagi emasega ei paaritu, osa oma geene, aidates oma vendadel uhkust kaitsta. Või võta paabulinnud. Isased seisavad sageli rühmades, kui nad emastele eksponeerivad. Selle põhjuseks on asjaolu, et naised tõmbavad end eksponeerivate meeste rühmadesse; nad jälgivad neid ja valivad seejärel kaaslaseks mehe, kes neile kõige rohkem meeldib. Jällegi eelistavad paabulinnud esineda pigem oma vendadega kui isastega, kellega nad sugulased pole.\nSugulaste valik toimib isegi mõistusetute olendite puhul, nagu amööbid. Näiteks mullas elav amööb Dictyostelium purpureum . Kui ajad on head, elavad selle liigi liikmed üksikute rakkudena, paljunedes aseksuaalselt ja toitudes bakteritest. Aga kui ajad lähevad raskeks – kui on bakterite puudus –, ühinevad tuhanded inimesed üheks tervikuks, mida tuntakse nälkjana. See libiseb sobivamate tingimuste otsimisel minema. Kui ta neid leiab, muutub nälkjas viljakehaks, mis näeb välja nagu pisike seen; mõned amööbid muutuvad varreks, teised eosteks. Need, kes on varres, surevad; ainult eosed moodustavad järgmise amööbide põlvkonna. Kindlasti kipuvad samade geenidega amööbid (teisisõnu kloonid) ühinema samade nälkjatega: nad väldivad segunemist geneetiliselt võõrastega ja ohverdavad end ainult oma kloonide nimel.\nSugulaste valik põhjustab ka mõningaid inimkäitumise vastikumaid jooni, näiteks kalduvus kasuvanematele eelistada oma lapsi oma kasulaste arvelt. Kuid sellest ei piisa, et selgitada inimeste või teiste loomade sotsiaalse käitumise kõigi aspektide arengut.\nLoomad võivad hakata koos elama erinevatel põhjustel – kõige ilmselgelt arvukuse ohutuse tõttu. Ühes oma kõige kaasahaaravamas artiklis märkis Hamilton, et kui iga loom püüab end rühma keskele liikudes turvalisemaks muuta, tekib kergesti tihe kari, kari või parv – nähtus, mida ta nimetas isekaks karjaks. Kuid kaitse kiskjate eest ei ole ainuke kooskäimise eelis. Parves olev lind veedab rohkem aega söömisel ja vähem aega ohu otsimisel kui üksi olles. Tõepoolest, hästi söömine on veel üks levinud põhjus rühmas elamiseks. Mõned röövloomad – näiteks šimpansid, täpilised hüäänid ja metsikud koerad – on arenenud koos jahti pidama.\nPaljud sotsiaalsed loomad elavad seega suurtes karjades, mitte pererühmades – või isegi kui sotsiaalse elu ühenduslüliks on perekond, on pererühm ise osa suuremast kogukonnast. Selliste liikide puhul peab sotsiaalne käitumine ulatuma kaugemale lihtsast suhtumisest, et olla oma pere suhtes sõbralik ja abivalmis ning kõigi teiste suhtes vaenulik. Vähemalt nõuab sotsiaalse elu areng agressiooni piiramist, et naabrid saaksid üksteist taluda. Ja sageli kaasneb suuremate sotsiaalsete rühmituste arenguga loomade kooskäimise viiside peensus ja keerukus.\nMõelge paavianidele. Paavianid on ahvid, mitte inimahvid ja seega ei ole nad meiega nii lähedalt sugulased kui šimpansid. Sellegipoolest on paavianidel välja kujunenud keeruline sotsiaalne elu. Nad elavad vägedes, mis võivad ulatuda kaheksast kuni 200-ni. Naised elavad koos oma õdede, emade, tädide ja väikelastega; mehed suunduvad noorukieas (umbes 4-aastaselt) uut väge otsima. Suurtes vägedes on tavaliselt mitu naisperekonda koos mõne täiskasvanud mehega. Väeosa liikmete vahelised suhted on mitmekesised ja keerulised. Mõnikord ühinevad kaks või enam isast, et võita võitluses domineeriv mees. Naistel on sageli palju meessoost sõpru, kellega nad suhtlevad (sõbrad võivad, aga ei pruugi olla ka sekspartnerid). Kui emast rünnatakse või ahistatakse, tulevad tema sõbrad appi; nad kaitsevad ka tema lapsi, mängivad nendega, hooldavad neid, kannavad neid ja mõnikord jagavad nendega toitu. Kui ema sureb, võivad nad tema asemel isegi imiku eest hoolitseda.\nOmeti tunduvad sõbralikkus ja sellega seotud väikesed kiindumuse ja lahkuse teod – siin hoolitsemine, seal ühine suupiste söömine – evolutsiooniliste kurioosumitena. Sellised väikesed žestid ei mõjuta teie laste arvu. Või teevad seda?\nSotsiaalsete loomade seas on üks potentsiaalselt oluline enneaegse surma põhjus mõrv. Lapsetapp võib olla probleem sotsiaalsetele imetajatele, alates paavianidest ja šimpansidest kuni lõvide ja isegi oravateni. Näiteks ühe nelja-aastase Beldingi maa-oravate uuringu käigus olid alaealiste peamiseks surmapõhjuseks teised Beldingi oravad; vähemalt 8 protsenti noortest mõrvati enne võõrutamist. Samamoodi võib täiskasvanute vaheline võitlus – eriti liikide puhul, kus loomad on hästi relvastatud sarvede, kihvade või hammastega – olla surmav ja isegi kui see pole nii, võib see põhjustada raskeid vigastusi, staatuse kaotust või rühmast väljatõstmist.\nMõrva läbisurma võimalus loob seda riski vähendavate tunnuste loomuliku valiku. Näiteks iga loom, kes suudab agressorit rahustada või teab, millal edasi liikuda ja millal taganeda, jätab suurema tõenäosusega järeltulijad kui loom, kes hüppab metsikult mis tahes kaklusesse. See seletab, miks paljude sotsiaalsete imetajate liikide puhul ei näe te palju mõrvu, kuigi näete isaseid, kes tegelevad keerukate rituaalidega, et näha, kes on suurem ja tugevam. Tõsised füüsilised kaklused kipuvad puhkema alles siis, kui mõlemad loomad arvavad, et võivad võita (st kui nad on umbes sama suured).\nSeega tähendavad loomade, nagu paavianid, seas sõprussuhted enamat kui vastastikune kriimustus; nad mängivad olulist rolli looma võimes ellu jääda ja rühma sees paljuneda. Isastevahelised sõprussuhted võivad olla olulised domineerivast isasest ülesaamisel – see võib omakorda kaasa tuua selle, et loomad on emaste jaoks atraktiivsed. Samamoodi on naised, kellel on paar head meessoost sõpra, kiusamise eest paremini kaitstud – ja nende imikud tapetakse väiksema tõenäosusega. Miks mehed seda teevad? Isased, kes on konkreetse emasega sõbrad, saavad tõenäoliselt hiljem tema seksipartneriteks, kui nad seda juba ei ole. Teisisõnu, sõprus võib olla sama esmane tung kui metsikus.\nmiks on must tormiväelane\nKaasaegseteks inimesteks kujunenud sugupuu eraldus suguvõsast, millest said šimpansid umbes 6 miljonit aastat tagasi. Lõpuks sündis sellest uuest suguvõsast sotsiaalselt kõige mitmekülgsem loom, keda planeet on kunagi näinud: meie. Kuidas me selliseks saime?\nÜks vihje pärineb šimpansidelt. Šimpansiühiskond on paavianide ühiskonna peegelpilt, kuna emased lahkuvad noorukieas kodust ja isased jäävad sinna, kus nad sündisid. Šimpanside kooslused võivad olla ka üsna suured, hõlmates mitut erinevat alamkogukonda ja peregruppi. Isased eelistavad suhelda oma emapoolsete vendade ja poolvendadega, kuid neil on sõprussuhteid ka mitteseotud isastega. Sõbrad veedavad koos aega ja peavad koos jahti – ja löövad teiste isaste kallale.\nKuid erinevalt paavianivägedest, kes rändavad mööda savanni vabalt segunedes, on šimpansikogukonnad territoriaalsed. Meeste rühmad patrullivad oma kogukonna territooriumi servades, otsides võõraid – ja tungivad mõnikord sügavale naabermaastikule. Patrullis olevad isased liiguvad koos vaikides, sageli peatudes kuulamiseks. Kui nad satuvad kokku naaberpatrulliga, võib toimuda mingisugune kokkupõrge, mis võib olla vägivaldne, aga ei pruugi olla. Aga häda üksikule loomale, kes patrullivate isaste otsa jookseb. Kui nad kohtuvad võõra mehega üksinda, võivad nad ta tappa. Ja mõnikord viivad ühe kogukonna korduvad ja vägivaldsed rünnakud teise, tavaliselt väiksema kogukonna hävitamiseni. Tõepoolest, kaks kolmest enim uuritud šimpansirühmast on hävitanud naaberkogukonna.\nŠimpansitel on kaks olulist enneaegse surma allikat teiste šimpanside käes: nad võivad mõrvata nende enda kogukonna liikmed või nad võidakse tappa kohtumisel vaenulike naabrite organiseeritud rühmadega.\nTäpselt nagu inimesedki. Välja arvatud see, et inimesed ei ole relvastatud suurte hammaste ja tugevate jäsemetega. Inimesed kannavad relvi ja on seda teinud tuhandeid aastaid.\nDarwin mõtles, kas naaberrühmade vaheline surmav sõda võis panna inimesi arenema üksteise vastu abivalmimaks ja lahkemaks. Esialgu tundub idee paradoksaalne. Kuid Darwin arvas, et see oleks võinud juhtuda, kui ühtsemad, ühtsemad ja hoolivamad rühmad oleksid suutnud paremini võidutseda oma lahknevamate rivaalide üle. Kui jah, oleksid nende ühtsete, kuid sõjakate rühmade liikmed jätnud rohkem järeltulijaid.\nMõte jäi pikaks ajaks virelema. Miks? Paar põhjust. Esiteks näib, et see sõltub rühma valikust. See on idee, et mõnel rühmal tekivad omadused, mis võimaldavad neil teisi rühmi konkureerida, ja see on evolutsioonibioloogide seas pikka aega olnud ebasoodne. Üldiselt toimib looduslik valik üksikisikute puhul palju tõhusamalt kui rühmade puhul, välja arvatud juhul, kui rühmad koosnevad lähisugulastest. Selle põhjuseks on asjaolu, et rühmade valik saab olla tõhus ainult siis, kui konkureerivad rühmad on geneetiliselt erinevad. Sugulaste rühma liikmed kipuvad olema üksteisega geneetiliselt sarnased ja erinevad teiste sugulusrühmade liikmetest. Seevastu mittesugulastest koosnevad rühmad kipuvad sisaldama märkimisväärset geneetilist varieeruvust ja erinevused selliste rühmade vahel on üldiselt palju väiksemad. Veelgi enam, kontakt rühmade vahel – näiteks üksikisikud, kes rändavad ühest teise – vähendab kogunema hakanud geneetilisi erinevusi. Seega, välja arvatud juhul, kui looduslik valik rühmade sees on erinev – näiteks see, mis ühes rühmas ellujäämiseks ja paljunemiseks kulub, erineb sellest, mida ta vajab teises –, homogeniseerib ränne kiiresti kogu populatsiooni geneetika.\nTeine põhjus, miks Darwini ideed eirati, on see, et sellel näib olevat ebameeldiv tagajärg. See idee viitab võib-olla sellele, et mõned ebameeldivad inimlikud omadused – nagu ksenofoobia või isegi rassism – arenesid koos suuremeelsuse ja lahkusega. Miks? Kuna võitlemiseks kokku löömine tähendab, et inimesed peavad suutma vahet teha sõpradel (kes kuuluvad gruppi) ja vaenlastel (kellega tuleb võidelda). 1970. aastate keskel väitis Hamilton oma artiklis, kuidas inimesed võisid areneda, et ksenofoobia võib olla kaasasündinud. Ta oli pillerkaar.\nAga ajad on muutunud. Eelmisel aastal teadusajakiri Loodus avaldas artikli, mis testis kihelkondliku altruismi ideed – arusaama, et inimesed võivad eelistada aidata võõraid oma etnilisest rühmast, mitte võõraid teisest rühmast; katse näitas, et nad seda tõepoolest teevad. Lisaks on taas moes idee, et looduslik valik võib gruppidele mõjuda – vähemalt konkreetsetes ja kitsastes tingimustes. Ja nii on Darwini idee inimliku lahkuse arengust sõja tagajärjel tolmu pühitud ja seda on uuritud.\nSam Bowles, majandusteadlane, kellest sai evolutsioonibioloog, kes jagab oma aja New Mexicos asuva Santa Fe Instituudi ja Itaalias asuva Siena ülikooli vahel, märgib, et pleistotseeni ajastu viimase 90 000 aasta jooksul (umbes 100 000 aastat tagasi kuni umbes 10 000 aastat tagasi, kui tekkis põllumajandus), inimeste arv peaaegu ei kasvanud. Selle üheks põhjuseks oli perioodi erakordne kliimamuutus. Kuid teine, Bowles viitab, oli see, et meie esivanemad olid hõivatud sõdades üksteise tapmisega. Arheoloogiliste dokumentide ja etnograafiliste uuringute põhjal hindab ta, et sõjad erinevate rühmade vahel võisid põhjustada märkimisväärse osa inimsurmadest – võib-olla keskmiselt kuni 15 protsenti igal aastal sündinutest – ja sellisena esindasid nad oluline loodusliku valiku allikas.\nBowles näitab, et superkoostöövõimeliste, altruistlike inimeste rühmad oleksid tõepoolest võinud hävitada vähem ühtsete inimeste rühmad. Kuid tema argument töötab ainult siis, kui koostöörühmadel olid ka tavad - nagu monogaamia ja toidu jagamine teiste rühmaliikmetega -, mis vähendasid nende isekate liikmete võimet oma heldemaid liikmeid üle taastoota. (Monogaamia aitab kaasa altruismi levikule, kuna see vähendab erinevate inimeste laste arvu erinevusi. Kui selle asemel monopoliseeriks üks või kaks meest rühmas kõik naised, kaoksid kõik altruismiga seotud geenid kiiresti.) Bowles väidab, et geneetiline eelsoodumus altruismiks oleks palju tõenäolisem arenenud rühmades, kus grupisisesed erinevused ja ebakõlad – olgu siis kaaslaste või toidu osas – oleksid olnud suhteliselt väikesed. Rühmadevahelised kultuurilised erinevused võimaldaksid siis geneetilistel erinevustel kuhjuda.\n'See pole viis, kuidas te seda teete'\nKui Bowlesi analüüs on õige, viitab see sellele, et isikud, kes ei suutnud kohaneda või olid häirivad, oleksid nõrgestanud kogu rühma; mis tahes rühmitus, kes ei suutnud selliseid inimesi välja ajada või tappa, oleks lahingus suurema tõenäosusega rabatud. Ja vastupidi, inimesed, kes sobivad – jagavad leitud toitu, osalevad jahiga, aitasid gruppi kaitsta ja nii edasi – oleksid andnud oma rühmale kollektiivse eelise ja seega ka endale individuaalse evolutsioonilise eelise.\nära lase inimestel enda juurde pääseda\nSee viitab kahele hüpoteesile. Esiteks, et üks omadusi, mis võis inimestel areneda, on konformsus, võime sobituda grupiga ning omaks võtta selle norme ja kombeid. Teiseks, nende normide ja tavade jõustamine oleks võinud olla grupi ühtekuuluvuse ja harmoonia jaoks hädavajalik, eriti kui rühmad suurenesid (suurus on oluline võitluses teiste rühmade vastu).\nAlustame vastavusest. Seda pole teistel loomadel palju uuritud, kuid isased paavianid näivad vastavat nende rühmade sotsiaalsetele režiimidele, kellega nad liituvad. Näiteks ühes paavianide väeosas Keenias 1980. aastatel surid kõik agressiivsed isased tuberkuloosi. Agressiivsed olid need, kes seda nuuskisid, sest nad olid söönud veiste tuberkuloosiga nakatunud liha, mis oli visatud prügimäele; prügimäel sõid ainult agressiivsemad isased. Pärast nende surma nihkus vägede dünaamika rahulikumale eluviisile. Kümme aastat hiljem – selleks ajaks olid kõik algselt elanud isased kas surnud või edasi liikunud – paistis väge ikka veel silma oma maheda suhtumise poolest. Saabunud uued isased olid omaks võtnud kohalikud tavad.\nAga inimesed? Michael Tomasello – Saksamaal Leipzigis asuva Max Plancki Instituudi psühholoogi, kes uurib inimlaste ja šimpanside käitumist – sõnul teevad juba 3-aastased lapsed kiiresti järeldusi ja vastavad reeglitele. Kui täiskasvanu demonstreerib mängu ja siis tuleb nukk ja mängib seda teistmoodi, siis lapsed käratsevad nuku parandamiseks hüüetega Ei, see pole nii, nagu te seda teete – teete seda nii! Teisisõnu, asi pole ainult selles, et nad järeldavad reegleid ja järgivad neid; nad püüavad ka neid jõustada.\nMis viib mind karistuse küsimuseni.\nminust saab diktaator. Mängime nii: majandusteadlane paneb lauale raha – oletame, et 1000 dollarit. Kuna ma olen diktaator, saan ma otsustada, kuidas teie ja mina raha jagame; sul pole selles asjas sõnaõigust. Mis sa arvad, kui palju ma sulle annan?\nNüüd mängime ultimaatumimängu. Meil on veel 1000 dollarit, millega mängida, ja ma pean teile ikkagi pakkumise tegema. Kuid mängul on korts: kui teile minu tehtud pakkumine ei meeldi, võite sellest keelduda. Kui keeldute, ei saa me mõlemad midagi. Mis sa arvad, mida ma siin teen?\nkes esineb trumpi inauguratsioonil\nNagu olete arvatavasti arvanud, kipuvad inimesed neid kahte mängu erinevalt mängima. Diktaatorimängus on levinuim pakkumine mitte midagi ja keskmine pakkumine jääb 20 protsendi kanti. Ultimaatummängus on kõige levinum pakkumine pool sularaha, samas kui keskmine on umbes 45 protsenti. Alla 25-protsendilistest pakkumistest keeldutakse regulaarselt – nii et mõlemad mängijad lähevad koju tühjade kätega.\nMajandusteadlased kratsivad selle peale kukalt. Esiteks on nad üllatunud, et mõned inimesed on piisavalt toredad, et jagada kellegagi, keda nad ei tunne, isegi diktaatorimängus, kus jagamata jätmisega pole midagi kaotada. Teiseks ennustavad majandusteadlased, et inimesed võtavad ultimaatumimängus vastu kõik pakkumised, ükskõik kui madalad, sest midagi saada on parem kui mitte midagi saada. Kuid see ei juhtu. Selle asemel loobuvad mõned inimesed ise midagi hankimast, et karistada kedagi, kes tegi ebaheleda pakkumise. Näib, et raha pole ainus valuuta, millega inimesed kauplevad.\nTooge kaasa neuroteadlased ja muu valuuta saab selgemaks. Kui mõõdate ajutegevust selliste mängude mängimise ajal (ja variante on palju, sest lõbu ei piirdu diktaatorite ja ultimaatumitega), leiate, et aju tasustamiskeskused – killud, mis tekitavad teile sooje ja hägusaid tundeid. - süttib, kui inimesed teevad koostööd. Kuid need süttivad ka siis, kui karistate kedagi, kes ei olnud suuremeelne, või vaatate kellegi karistamist, kes seda ei teinud.\nKas need vastused on universaalsed, pole selge: geneetiline alus on ebaselge ja inimeste arv, kelle ajutegevust on mõõdetud, on väike. Pealegi on enamik majanduslikke mänge tehtud kolledži üliõpilastega; tulemuste kehtivus eri kultuuride ja taustaga inimeste seas on suhteliselt teadmata. Kuid tulemused viitavad intrigeerivale võimalusele: inimesed on arenenud nii, et nad vastaksid hästi valitsevatele kultuurinormidele ja tunneksid rõõmu nende normide jõustamise eest. (Võib-olla selgitab see, miks sellised skeemid nagu nulltolerantsi politseitöö nii hästi töötavad: need mõjutavad meie soovi järgida kehtivaid norme.)\nParima välja toomine\nKui minu kirjeldatud evolutsioonistsenaarium on isegi pooleldi õige, siis peaksime eeldama, et avastame, et sõbraliku käitumise vahendamisega on seotud geenid. Ja neid on. Mõelge Williamsi sündroomile.\nWilliamsi sündroomiga inimestel on tavaliselt halb südame-veresoonkonna funktsioon ja väike, terav, päkapikknägu. Tavaliselt on nad numbritega kohutavad, kuid sõnadega head. Ja nad on veidralt, ettevaatlikult sõbralikud ja toredad – ega karda võõraid.\nNeil puudub ka väike osa kromosoomist 7. Kromosoomid on pikad DNA jadad. Enamikul inimestel on 46 kromosoomi 23 paaris; ühe komplekti 23 saad oma emalt ja teise isalt. Williamsi sündroomi korral on üks 7. kromosoomi koopia normaalne; teisest on väike tükk puudu. Puuduv tükk sisaldab umbes 20 geeni, millest osa toodab aju töös olulisi valke. Kuna üks kromosoom on terve, pole probleemiks geenide kodeeritavate valkude täielik puudumine, vaid puudulikkus. Millegipärast põhjustab see puudulikkus inimesi, kes on liiga toredad. Veelgi enam, nad ei saa õppida mitte kenad olema. See tähendab, et keegi, kellel on Williamsi sündroom, võib õppida ära fraasi Ära räägi võõrastega, kuid ei saa seda tegevuseks tõlkida.\nPalju Williamsi sündroomi kohta jääb salapäraseks. Kuidas puuduvad geenid tavaliselt käitumist mõjutavad, on ebaselge; pealegi on oma roll mängida ka keskkonnal. Kuid hoolimata nendest keerukustest näitab Williamsi sündroom, et sõbralikkusel on geneetiline alus – et see on tõepoolest sama esmane kui metsikus. Kaudselt näitab see ka midagi muud. Enamik meist suudab sõbralikku käitumist pidurdada, valides ja valides inimesi, kellega oleme sõbralikud; need, kellel on Williamsi sündroom, ei ole. Nad ei saa oma käitumist muuta. See on veelgi veidram kui liiga sõbralik olemine. Ja see heidab teravaks reljeefiks tavalise inimloomuse ühe peamise tunnuse: selle paindlikkuse.\nÜks sotsiaalse elu kõige olulisematest ja vähem tähelepanuväärsetest tagajärgedest on see, et individuaalne käitumine peab olema väga paindlik ja olukorrale kohandatud: isik, kes ei tea, kelle suhtes olla agressiivne või keda aidata, ei jää tõenäoliselt ellu. kaua rühma sees. See kehtib paavianide ja šimpanside kohta. See kehtib ka meie kohta.\nTõepoolest, võime kohandada oma käitumist antud sotsiaalse keskkonnaga sobivaks on üks meie peamisi omadusi, kuid see on nii instinktiivne, et me ei pane seda isegi tähele, rääkimata märkuse väärilisest. Kuid selle tagajärjed on sügavad ja lootustandvad. See viitab sellele, et me saame põhimõtteliselt korraldada ühiskonda nii, et tuua esile meie keerulise, arenenud olemuse parimad küljed.\nmillest on valmistatud nöörijuust\nVana mees ja meri autor\nma igatsen 9/12\nsotsiaalprobleemid Ameerikas 2020\nnüüd näed mind 2 || kaardile


Kuidas tekivad erinevad värvid vikerkaarele? Kuidas on võimalik, et vikerkaare värvid on alati samas järjestuses? Kas kuuvalguses võib tekkida vikerkaar ja missugune see on?\nAjakirjas Tarkade Klubi vastab neile küsimustele Tartu ülikooli füüsika instituudi õppedirektor Kaido Reivelt.\nTavaliselt joonistatakse vikerkaare tekke seletamiseks üks sfääriline vihmapiisk ning öeldakse: valguskiired murduvad selle sees tagasi ning iga värv või lainepikkus selles valguses murdub erinevasse suunda. Ent näiteks murdunud punased kiired ei lähe kõik sugugi ühes suunas, vaid nende suund pärast veepiiska sõltub sellest, missugusesse piisa punkti see kiir satub, kas keskele või serva peale (vaata simulatsiooni aadressil tinyurl.com/cz8bgj). Enamus tagasi murduvast valgusest liigub siiski umbes 42kraadise nurga all esialgse päikesevalguse suuna suhtes.\nVõiks küsida, mida me näeksime siis, kui päikesevalgus murduks vaid ühes vihmapiisas? Simulatsioon ja üldine teadmine, kuidas silm näeb (st kuidas tekib silma võrkkestale kujutis) ütlevad meile, et sel korral näeksime seda piiska mingit värvi olevat ning kõrgemale või madalamale liikudes (st muutes nurka päike-veepiisk-silm) muudaks see piisk värvi. Selleks, et näha vikerkaart, on vaja palju veepiisku.\nIga vihmapiisk annab vikerkaares ühe pisikese täpi ning selle piisa (või täpi) värv on määratud tema asukohaga vaatleja ja päikese suhtes. Sellest võib ka kohe järeldada, et kui vihmapiisk kukub, siis ta muudab vikerkaare vaataja jaoks oma värvi punasest siniseks. Ja kui vikerkaar on poolik, siis seal, kus vikerkaart ei ole, parajasti ei saja. Vikerkaare poole liikudes jääb ta meist alati sama kaugele või lihtsalt kaob.\nVastus küsimusele, miks vikerkaar on just kaarekujuline, on 42 kraadi reeglis, mis ütleb, et päikese, piisa ja vaatleja silma vahele moodustatud nurk peab olema ligikaudu 42 kraadi selleks, et sellelt konkreetselt piisalt silma valgust jõuaks. Kujutagem päikeselt tulevat valgust ette, kui paralleelsete valguskiirte kimpu. Need kiired lähevad paralleelsetena vihma sisse ning murduvad tagasi. Aga otse vaatleja poole liiguvad nad vaid siis, kui päike-piisk-silm nurk on ca 42 kraadi. Selgub, et niisugused piisad moodustavad kaare.\nAsjast arusaamiseks võiksite võtta ühe kolmnurkse joonlaua. Valige välja üks nurk, mis on kõige lähemal 42 kraadile. Valitud nurga üks lähiskülg tähistagu päikesekiirte langemise suunda, teine lähiskülg tähistab piisalt meie silma sattuvat kiirt. Hoidke silma juurde jõudvat kiire otsa silma juures ning päikesekiirt tähistavat külge ühes sihis, kolmnurk ise hoiab konstantsena nurga vastava kahe külje vahel. Mida saab veel liigutada? Kolmnurka saab liigutada ümber telje. Sel juhul joonistab kolmnurga 42kraadine nurk ringi mööda erinevaid vihmapiisku, mis murravad neile langevat valgust täpselt vaataja silma. Järelikult moodustab vikerkaar kaare... nagu nimigi lubab.\nEi ole füüsikalist põhjust, miks Kuult peegelduva valgusega ei võiks tekkida samasugust vikerkaart kui päikesestki. Kui päikesevalgus oleks sinine, siis oleks ka vikerkaar sinine ja palju ühevärvilisem kui tavalise kollase päikese korral. Sinine värv ei tähenda tingimata, et vikerkaar paistaks täiesti ühevärvilisena, mingisugused väikesed muutused võiksid ehk näha olla.


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevasündmused (2014-12-16 16:07:21)\nÖöpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 147 avaldust ja teadet kuritegudest, sealhulgas 2 röövimist, 57 varavastast kuritegu, neist 41 vargust (10 eluruumidest, 6 sõidukitest). Registreeriti 1 inimvigastustega liiklusõnnetus, milles sai vigastada 1 inimene. Tabati 17 alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 302 väärtegu. Piirilt väljastati 2 sisenemiskeeldu.\n15. detsembril teatati, et Karu tänaval tungiti kallale 63-aastasele mehele, mistõttu kukkus ta pikali. Seejärel võeti mehelt kott koos dokumentide, mobiiltelefoni ning sularahaga. Röövimisega tekitatud materiaalne kahju umbes 400 eurot.\n15. detsembril kella 07.10 ajal teatati, et Kivila tänaval asuvas korteris tekkinud tüli käigus tungiti kallale 45-aastasele naisele. Politsei viis kahtlustatavana jaoskonda 48-aastase mehe.\n15. detsembril teatati, et Pae tänaval asuvas korteris tungiti kallale 30-aastasele naisele.\n15. detsembril teatati, et Soo tänaval asuvas korteris tekkinud tüli käigus tungiti kallale 60-aastasele naisele.\n15. detsembril kella 18.20 ajal teatati, et Ädala tänaval asuvas korteris tungiti kallale 50-aastasele mehele. Teos kahtlustatakse 29-aastast meest.\n15. detsembril kella 22.50 ajal teatati, et Punase tänava ja Pae tänava ristmikul tungiti kallale 31-aastasele mehele.\n15. detsembril kella 23.10 ajal teatati, et Pärnu maanteel tungis klient väidetavalt pärast sõidu lõppemist kallale 57-aastasele taksojuhile.\n15. detsembril teatati, et Pirita teel asuvast korterist on varastatud sularaha, elektroonikat ja riideid. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 8000 eurot.\n15. detsembril avastas välismaalt Tallinna lennujaama saabunud avaldaja, et tema reisikohvrist on varastatud riideid ja prillid. Vargusega tekitatud kahju umbes 1500 eurot.\n15. detsembril teatas avaldaja, et ta unustas oma rahakoti Sõle tänaval asuva kaupluse kassale. Hiljem kui ta rahakoti puudumist märkas, pöördus ta kauplusesse tagasi, aga rahakott oli juba kaduma läinud. Vargusega tekitatud kahju umbes 1000 eurot.\n15. detsembril kella 04.05 ajal teatati, et Loksal Posti tänaval asuvas korteris tungiti kallale 43-aastasele naisele.\n15. detsembril teatati, et Jõelähtme vallast Ihasalu külast on varastatud pumpla piirdeaia värav. Vargusega tekitatud kahju umbes 1700 eurot.\n15. detsembril teatati, et Keilas asuvast terviseasutuse riietusruumist on ära varastatud rahakott koos sularaha ja dokumentidega. Vargusega tekitatud kahju umbes 7000 eurot.\n15. detsembril teatati, et Anija vallas Alavere külas asuvas lõbustusasutuses varastati avaldaja taskust rahakott. Vargusega tekitatud kahju 300 eurot.\n15. detsembril saabus Tallinna lennujaama piiripunkti lennuga Kiievist Ukraina kodanik. 22-aastasel naisel oli Schengeni lühiajaline viisa. Naisel puudus tagasisõidupilet Kiievisse, asjakohased dokumendid ning rahalised vahendid Schengeni alal viibimiseks. Isiku viisa tunnistati kehtetuks ning talle väljastati piirilt sisenemiskeeld.\n15. detsembril sai politsei teate, et Jõgeval Jaama tänaval lõi 41-aastane mees oma 44-aastast elukaaslast noaga. Kiirabi toimetas kannatanu traumapunkti. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.\n15. detsembril teatati politseile, et Jõgeva Piiri tänava kultuuriasutuse kassast on varastatud 250 eurot.\n1. detsembril teatati politseile, et möödunud nädala jooksul on Jõgeva vallas Kuremaa alevikus lahtisest hoovist varastatud kivikorvi raam. Tekitatud kahju on 2000 eurot.\n14. detsembril teatati politseile, et Tartus Mõisavahe tänaval ründas alkoholi tarvitanud 36-aastane mees oma 31-aastast elukaaslast. Kiirabi toimetas kannatanu traumapunkti. Politsei toimetas mehe esialgu kainenema.\n15. detsembril laekus politseile teade, et Tartus Tähe tänava garaažist varastati mootorratas Honda. Kahju on 9500 eurot.\n15 detsembril teatati politseile, et möödunud nädala jooksul tungiti Ülenurme vallas Täsvere külas eramu kõrvalhoonetesse ja varastati jalgratas Scott, mootorsaag Husqvarna ja erinevaid tööriistu. Kahju on 1210 eurot.\n15. detsembril kontrollisid Mustvee kordoni piirivalvurid Tartumaal Aovere-Omedu maantee 36. kilomeetril suunaga Alatskivi poole sõiduautot Volkswagen, mida juhtis 78-aastane Eesti Vabariigi kodanik. Kontrollimise käigus tekkis autojuhi suhtes joobe kahtlus. Juhtum anti üle politseipatrullile, kes tuvastas, et mees oli tarvitanud alkoholi.\n14. detsembril avastati, et Narvas Kreenholmi tänaval on maja keldrisse murtud ja ära varastatud rehvidekomplekt, kööginõud, kasutatud lasteriided ning mänguasju. Kahju on 480 eurot.\nÖöl vastu 15. detsembrit murti Narvas Kangelaste prospektil keldrisse, kust varastati muruniiduk ja jalgratas. Kahju on 600 eurot.\nÖöl vastu 15. detsembrit varastati Kohtla-Järvel Kauba tänaval veoautost Daf 250 liitrit kütust. Kahju on 250 eurot.\n15. detsembril avastati, et Jõhvis Nooruse tänaval on maja juurest ära varastatud sõiduauto Volkswagen Multivan registrimärgiga 295 BFB. Kahju on 2900 eurot.\nÖöl vastu 14. detsembrit varastati Haapsalus Neidude tänaval maja lukustamata koridorist lasernivelliir Bosch. Kahju on 270 eurot.\n15. detsembril avastati, et Audru vallas Papsaare külas Mampli tänaval on tungitud majja, kust on varastatud erinevat olmetehnikat. Kahju on 5942 eurot.\nallikas: Politsei- ja Piirivalveameti 16.12.2014


Vereringe haigused - 287 õppematerjali - Annaabi.ee, lehekülg: 7\nSÖÖMISHÄIRED JA EMOTSIOONID Söömishäired  nagu paljud teisedki psüühikahäired  on mitme-teguriga haigused . Haigused arenevad erilise isiksuse, tema tunnetuse, emotsionaalse ja bioloogilise olemuse, tema kogemuste ja teatud sotsiaalse korraldusega seotud kandepinna baasil. Selle grupi haiguste puhul on tõsiseks probleemiks see, et söömishäirete all kannatavad inimesed jätavad pr...\nSüda ja vereringe . Ainevahetus. Hormoonid AINEVAHETUS Ainevahetus e. metabolism kui organismi elutegevuse tähtsaim alus: AV on biokeemiliste protsesside kompleks, mille kaudu organism on seoses ümbritseva keskkonnaga ning mis võimaldab tema kasvamist, säilimist, uuenemist ja paljunemist. Organismi AV-s kulgeb 2 täiesti vastupidist, kuid lahutamatut protsessi: anabolism ja katabolis...\nja CO.'? ). =- iaja need sidemed :a Tiks touseb fotol Inimesel kanduvad need rakke timbritsevasse st'acasI auru? koevedelikku ja edasi vereringe kaudu kopsu- desse, kus organism COr-st vabaneb. Ertitro- tsriudid on olulised eelk6ige O, sidumisel. Stisi- happegaasi transpordis pole...


NCDEXi kauplemissusteem. Video: The Enormous Radio / Lovers, Villains and Fools / The Little Prince 2021, Mai\nIga segment on kogenud märkimisväärset kasvu mõne aasta jooksul nende käivitamisest. Flip-poolel võib nutika raha valiku tegemine elu alguses seada sulle palju lihtsama tuleviku. Mul pole mingit mõtet … aga ma olen väga teadlik mõnest populaarsest veebipõhisest kauplemiskohtadest nagu mansukh. Kuidas saada Bitcoini reaalajas kaarte MetaTrader 4-s Siin on siin esitatud sammud ja paigaldusfailid, et saada Bitcoini reaalajas kaarte tasuta tarkvara MetaTrader 4 abil.\nMiks hõbeda määr langeb India tooraineturul? Kodumaised kaubaturud on jätkuvalt tunnistajaks kuldhindade langusele ja hõbe järgneb … Gold hinnad tulevikustrateegias globaalsete signaalide all. Kas kaubaturud on avatud Columbuse päeval? Mõned vahetused võivad olla avatud, mõned ei pit. Elektrooniline kauplemine on tavapäraselt saadaval täismahus või piiratud aja jooksul vahetuste ajal kogu puhkuse ajaks. Võtke ühendust oma vahendaja või finantsvahetuste veebisaidiga puhkusepäevadel.\nÜldjuhul tähendab ka Saksamaa Liitvabariigi pühade tähtaeg, et finantsturud on suletud või puhkuse rutiinid. Teie kontot ei saa endiselt raha sisse ega välja maksta. Likviidsus kipub nende nädalaste jõulude ajal kuivama. Millisel ajal on tooraineturul lähemal? Mis vahe on tooraineturg ja tavaline turg? Normaalne turg aktsia- või aktsiaturg tegeleb äriühingu aktsiate, nende ja nende indeksite tuletisinstrumentide, investeerimisfondide ja võlakirjade kauplemisega. Kaubaturg tegeleb füüsiliste kaupade tuletisinstrumentidega metallid, toidused jne Mis vahe on aktsiaturg ja kaubaturg?\nErinevus seisneb objektis, millega kaubeldakse. Börsil kaubeldakse aktsiate ja investeerimisfondidega, samal ajal kui kaubaturul kaubeldakse selliste kaupadega nagu kuld, söe, riis jne.\nEttevõtete omanduses kaubeldakse aktsiaturul, samal ajal kui toorainet ja töötlemata kaupu omatakse kaubaturul. Väärtpaberiturul kaubeldakse erinevate ettevõtete aktsiatega, kus kaubaturgudel kaubeldakse erinevate kategooriate kaupadega, mis ulatuvad Alpidest kuni elevandini. Kui lihtne on alustada kauplemist tooraineturul? Kauplemise kaubad NCDEXi kauplemissusteem suhteliselt lihtsad protsessid. Kauba kauplemine on nagu kõik muud ettevõtted.\nSa pead teadma oma turgu. Peate esitama tõendi identifitseerimise ja aadressi kohta ning peaaegu kindlasti foto identifitseerimistõendi, et täita vahendaja registreerimine ja avada abisaaja konto.\nFinantsturgude ja toorainete turu erinevus? Kaupade turg on finantsturg. Erinevus seisneb selles, et kaubaturgudel kaubeldakse toorainete futuurlepingutega ja kaubeldakse teiste finantsturgudega, olenemata sellest, kas need on kaubanduses moodustatud, tavaliselt aktsiad ja võlakirjad.\nKaupade turud on kõige eeskujulikumad näited?\nMillised on täiesti keelatud kaupade näited? Lisage pikk, pikk nimekiri ebaseaduslikest uimastitest, radioaktiivsetest esemetest, looduse NCDEXi kauplemissusteem rahvusvahelise liidu punaste loetelude asjadest, sõjaväe relvadest NCDEXi kauplemissusteem Mis on toorainete näide? Tooraine tähistab objekte, millel on väärtus ja mida saab raha kasutada. Näideteks võiks olla kuld, hõbe, ehted või mis tahes väärtusega metall. Ükskõik millist väärtust, mis on väärtust ühele inimesele, saab kasutada kauba raha.\nKui keegi vajab kohviube ja teil on neid, kuid nad seda ei tee, võivad nad soovida kohviubade eest vahetuskaupa. Sellisel juhul kasutatakse kohvioad tarbekaubana.\nAktsiaturgude ja toorainete turu erinevus? Aktsionäride kliendid ostavad ja müüvad korporatsioonide osi. Kaupade turul olevad tarbijad ostavad suures koguses kaupu nagu nisu ja rauda. Millised näited kaupadest on küüslaugupood? Küüslaugupoodides müüakse tavaliselt selliseid asju nagu ehted, eriti temaatilised ja vanad ehted, antiikesemed, müstilisteks peetud asjad tarotkaarte, purustatud pead, üks minu linnadest on ka kuivanud ahvi käpa jne.\nAsjad, mis on haruldased või ebatavalised. Millised on kaubaturgude peamised eesmärgid? Kaupade turu peamine eesmärk on pakkuda kaupade ostu ja müügi platvormi. Need tehingud võivad olla nii füüsilised kui ka virtuaalsed. Mis on kaupade turustamisjärgne ülejääk?\nToote NCDEXi kauplemissusteem kogus, mida põllumajandustootja hoiab ja nad ei müü seda turul, NCDEXi kauplemissusteem turuülejäägi suhtena. Mis on tooraine lähenemine turunduse uurimisele Explai?\nSee puudutab nõudlust ja pakkumist. See puudutab konkreetse kauba liikumist tarnijalt tarbijani. See kehtestab iga toorme jaoks turustussüsteemi. Kauplemissusteem on keegi taevas saab alustada kaubaturul kauplemisega?\nVõite alustada kaubaturul kauplemisel, kasutades selliseid veebisaite nagu OptionsXpress ja Openecry.\nIra Epstein's Metals Video 5 19 2021\nNeed veebisaidid toimivad platvormina, kus saate kaupu kaubelda. Kus on võimalik kauplusturgu tundma õppida? Kauba turud on turud, kus vahetatakse tooraineid või esmatooteid. Neid toorainetesse kaubeldakse reguleeritud kaubabörsidega, kus neid ostetakse ja müüakse standardiseeritud lepingutes. Mis puutub kaupadesse, siis milline on pöördturgu määratlus? Pööratud turg on siis, kui järgnevatel kuudel on hinnad madalamad kui sularaha või hetkehinnad.\nSee on vastupidi müügiturule, kus tulevased kuud on kohapealse hinnaga võrreldes üsna sagedased, mis tasub ladustamiseks ja rahastamiseks - seega kandma. Inverteeritud turul on kauba kasutaja valmis maksma tulevikule suhteliselt kõrgemat suhtelist hinda, kui pääseb füüsilisele, nagu tihtipeale naftaturgudel juhtub. Tänu nafta pikkade vedudele ja NCDEXi kauplemissusteem ladustamisnõuetele on füüsiline ostja, nt rafineerimistehas, valmis maksma lisatasu või mugavuse saamiseks varude hoidmiseks, kuigi ta peab seda rahastama.\nKes võivad olla tooraineturul investorid? Tehniliselt võib igaüks olla tooraineturul Investeerimisvoimalus Bitkoin Termin. Kuid seal on kaks peamist kategooriat: - Hedgerid, kes soovivad end kaitsta tulevaste hinnamuutustega kaupa, mis on otseselt või kaudselt seotud nende äritegevusega.\nNäiteks võib põllumajandustootja soovida NCDEXi kauplemissusteem mitu buketti maisi, et tagada hindade tõus. Kes on sihttarbijad tooraineturul? Kaupade turul on kaks sihttarbijate gruppi. Esiteks on ettevõtted, kes neid kaupu kasutavad, ja kindlasti muutub ettevõtete nimekiri sõltuvalt kõnealusest kaubast.\nSuhkru ja nisu kasutavad ettevõtted tõenäoliselt ei kasuta pliid. Või vähemalt loodan, et nad seda ei tee. Teine grupp on investorid, kes püüavad NCDEXi kauplemissusteem osta futuuride kaupa ja müüvad seejärel kasutajatele enne arvelduspäeva. See on hea viis särgi kaotamiseks, sest ei ole mingit garantiid, et te raha teenite. Let's tõmmake tõeline kiire näide: olete pagar ja ostavad nisu futuurid, nagu kõik suured pagaritöökojad teevad.\nKasutad 10 nutsüstlit kuus, nii et kord aastas ostate 24 nisu futuurlepingut - nisu futuurleping on närvilahku, nii et ostad kaks lepingut kuus. Turundusvalikute arvestus märtsis sõlmitud lepingud täna on, 67 dollarit ühe bushel kohta. Nüüd teate, et nisu ilmub teie NCDEXi kauplemissusteem Nüüd on suurem osa riskist võrrandist välja võetud.\nSamuti ostate oma toodete koostisosade futuure. Olen spekulant. Ma otsustada osta nisu futuurlepingu. See on bet, mis nõuab raha teenimiseks kahte tingimust: nisu "hetke hind" - mida maksate, kui sa lihtsalt helistad ADM-i või keegi ja tellite nisu-veokilu - on kõrgem kui arveldushind futuurleping ja et kui leping ei jõua arvelduspäevani, peab kasutaja nisu olema.\nMärkus: ühe nafta kogus, mille saate ühe futuurlepinguga, kuvatakse kas seitsmel veokil või kahel raudteevagunil. Kui mul on õigus, teen ma suhteliselt palju raha. Kui ma NCDEXi kauplemissusteem tegin - ja kaupade spekulandid on tavaliselt - see maksab mulle varanduse. Kuidas aitab turul osta toorainet? Tooraine ostmine aitab turul palju võimalusi. Tooraine ostmine aitab turul, kuna see hoiab aktsiaturgu kasvavas ja elus.\nMilline NCDEXi kauplemissusteem parim aktsia- või kaubaturg? Kui olete investor - keegi, kes ostab lootust hiljem seda müüa, on aktsiaturg kindlasti parem. Seal on vähem riske ja pole riski, et teie maja ees kuvatakse viis veoautot täis teravilja, kus küsitakse, kus nad peaksid seda panema, kui te ei saa enne selle arvelduskuupäeva seista. Mida teate hinnakujunduse kohta tooraineturul? Hinnad tõusevad, kui kaubad muutuvad üsna suhteliselt vähe, valitsuse asutused hoiavad neid tihti või on poliitiliste võitluste ja ebastabiilsuse tõttu raskendatud.\nEbakindlus mängib õli puhul olulist rolli. Mis on mõned näited kaupade fetišismist? Kaupade fetišism on intellektuaalomandi vorm. See võib hõlmata: filosoofilist alust, teadmisi, finantsriski juhtimist, kommertstehnoloogiat ja õigusalast tegevust.\nMis on paar head näited kaupade nõuannetest? Mõned NCDEXi kauplemissusteem nõuanded on järgmised: vältida problemaatilisi tooteid, koordineerida oma toorainvesteeringuid, et oma maksusoodustust vähendada, ja valida mitmekesised toorikute korvid. Mis on toorainete futuuriturg? Commodities Futures Market on andmetöötluskeskus. Kõik andmed, mis käsitlevad nafta, maagaasi, kulda, vaske, kohvi, maisit, sojaube, suhkrut, nisu ja puittooteid, on kõik salvestatud ja avalikkusele kättesaadavad, et näha, kui hästi või halvasti on majandus iga kategooria jaoks.\nMis on rahvuslik kaubaturg ja milline on mitme kaupade turg Pärast seda … Mis NCDEXi kauplemissusteem rahvuslik - mitme kaupade turg ja kuidas need kolm on erinevad?\nParimate binaarsete valikute prognoosimine\nGlencore aktsiate tehingud


EETEALi tegevjuhi konkurss\nEesti Etendusasutuste Liit kuulutab välja konkursi tegevjuhi ametikohale.\nMTÜ Eesti Etendusasutuste Liit/EETEAL on tööandjate katusorganisatsioon, mille eesmärgiks on Eesti teatrite esindamine ning etenduskunsti valdkonna igakülgne arendamine. EETEALi peamisteks tegevusaladeks on seadusandlikud initsiatiivid, etendusasutuste rahastamissüsteemide väljatöötamine, sotsiaaldialoog riigi ja töövõtjatega ning töömaastiku korrastamine läbi kollektiivlepingute etc. EETEAL on Euroopa Etenduskunstide Tööandjate Liitude Liiga/PEARLE* liige.\n• riiklikult tunnustatud kõrgharidus;\n• väga hea etenduskunstide valdkonna tundmine;\n• inglise keele oskus kõrgtasemel, kasuks tuleb ka vene keele oskus;\n• hea algatus- ja analüüsivõime.\n• motiveeritud avaldus (k.a palgasoov);\n• kõrgharidust tõendava dokumendi koopia.\nDokumendid palume esitada hiljemalt 17.09.2012 a (k.a) aadressile Vanemuise 6, 51003 Tartu või e-posti teel digitaalselt allkirjastatuna aadressile kristiina.reidolv@eeteal.ee märgusõnaga “Tegevjuht”.


Minu (lühikese eluviisiga) katse õli tõmbamisel aus hoiatus | UUDISED\nMinu (lühikese eluviisiga) katse õli tõmbamisel aus hoiatus\nMa kuulsin esimest korda paar kuud tagasi õli tõmbamist, püüdes välja selgitada, kuidas kasutada kookosõli minu kuivade kahjustatud kiudude kinnitamiseks. "Saate seda kasutada juuste maskina, aga ma eelistan seda kasutada õli tõmbamiseks, " kirjutas kommentaaride jaotises üks anonüümne kasutaja. Intrigeerides hakkasin kiiresti Google'it "õlitõmbamist" ja kulutan järgmise 20-minutilise lugemisega iidse ajurveedipraktika kohta. Mida rohkem ma lugesin, seda rohkem ma imestasin - miks rohkem inimesi sellest ei teadnud? Protseduur tundub olevat lihtne: tõsta 15-20 minuti jooksul suu kaudu looduslik õli, mille tulemuseks on terved igemed, valgemad hambad, selge nahk ja mitmed muud tervise- ja ilutushüved. Pane mind kirja.\nJärgmisel hommikul ärkasin üles entusiasmi, mida tavaliselt hoian uksele tormas, kui saabub sujuv tarnimine. Ma võtsin oma kööki kätte, haarasin oma Trader Joe'i orgaanilise viirukonokoõli (6 dollarit), tõmbasin lahti kinni ja sulgasin suuri lõhesid.\nMa kaotasin oma otsuse kohe.\nVõibolla ma ei arva seda läbi. Ei, ma kindlasti ei arva seda läbi. Ma olin unustanud oma lapsepõlvest kõige rohkem õppetundi: lihtsalt see, et midagi lõhnab, ei tähenda, et see maitseb hästi (aitäh, Play-Doh). Kookospähkliõli, mis lõhnas nii maitsvat, kui kasutasin mu nahka ja juukseid, ei kohandanud hästi suhu, et kergelt öelda. Vaatasin meeleheitlikult kella aega - ainult 15 sekundit oli möödas. Ma vihkan ilu jumalaid selle julma trikki.\nKuid mõnevõrra suutsin ma hoida õli minu suus soovitatud 15 minuti jooksul, enne kui see muust prügikast välja viskas, hingeldades hingeõhku. Ma kontrollisin oma suu peeglisse - ei olnud märkimisväärset erinevust, kuigi mu hambad nägid teda läikivamad.\nJärgmisel hommikul lopsutasin mu suhu veel ühe supilusikatäis kookosõli, mis oli palju vähem entusiasmi kui eelmisel päeval. Seekord kestisin vaid kolm minutit, enne kui õliga välja visati ja loputas mu suu veega. Ma pole kunagi üritanud õlitõmmet uuesti tõmmata (kuigi ma tegin oma lõuendimängu sammuks minu igemete poolvastavana).\nMõni kuu hiljem hakkasid kõik ilusalud ja ajakiri rääkima õlitõmbamisest ja kõikidest eeldatavatest eelistest. Oma vähem kui positiivse kogemusega silmas pidades otsustasin asju leida ja palusin kuulsuse hambaarst dr Gregg Lituchy oma mõtteid hulluse kohta. Loe edasi, et näha, mida ta pidin öelda.\nEsiteks küsisin temalt täpselt, kuidas peaks õlitõmbamine töötama, mida ta rõõmuga selgitas: "Meil on suu kaudu istuv bakteriaalne plaat, " ütles ta. "Need bakterid toodavad rasvlahustuvate toksiinide, mis asuvad meie hammastel, - kui te suu kaudu 20 minuti jooksul suu sisse suundate seesami või päevalilleõli, vähendab see suu kaudu põletikku, kombineerides neid baktereid ja eemaldades need siis, kui see välja viskab." Siis, vähendades ja imendades bakteriaalseid naastusid õlile, muudab teie igemed tervislikumaks ja roosamaks, vähendab põletikku, annab teile parema hingeõhku ja muudab hambad valgeks.\nMa jagasin oma õli tõmbamist kogemusi temaga ja ta naeris. "See on keeruline osa, mis aitab kogu õli umbes 20 minutit, " ütles ta. Ta ütles ka, et minu esimene viga oli kookospähkliõli kasutamisel. Ilmselt on seesami- ja päevalilleõli tõhusamad. Ta tunnistas, et üritab nafta välja tõmmata, üllatavalt positiivsete tulemustega: "Minu kummid näisid tõeliselt head terved igemed on roosa kui punased, mu hingeõhk lõhnas suurepäraselt ja valgenduse valguses läks mu hambad natuke heledamaks." ta tunnistas oma sama lüüasaamist: nõutud 15-20 minuti vältel kulub selleks, et naastu ja bakterid imenduksid õli, oli lihtsalt liiga pikk. Ta kestis kaks nädalat.\nMillised on muud hüved?\nMis on inimestega, kes ütlevad, et õli tõmbamine läheb suu tervisest kaugemale ja võib kasu saada ka teistele kehaosadele nagu teie nahk? Lituchy selgitab, et see juurdub teoorias, et teie suu tervis on otseselt seotud ülejäänud keha tervisega.\n"Mõelge sellele nii, " ütleb ta. "Bakterid võivad siseneda suu väikestesse kapillaaridesse ja sõidavad need veresooned teistesse kehaosadesse. Seetõttu usuvad paljud arstid ja hambaarstid, et suu põletik võib põhjustada põletikulisi probleeme ülejäänud kehas, nagu diabeet ja arterite tahvel. Kui te arvate nende tingimuste poolest, siis kindlasti on võimalus kindlasti usk, et õli tõmbamine võib teie tervisele kasuks kasu olla. "\nKuigi ta toetab veendumust, et õli tõmbamine võib viia tervislikumate igemete vastu, hoiatab ta selle eest, et seda vaadeldakse imeravistina: kõik pole mingil juhul õli, mis tõmbab asemel õiget niidistamist, harjamist ja tavapärast puhastamist! Ta soovitab loputada, flossing ja hammaste harjamine pärast õli tõmbamist, nagu tavaliselt.\nMilliseid tulemusi ma ootan?\nNii kaua, kui kaua peaks õli tõmbama, enne kui hakkate tulemusi nägema? "Kui sa õli tõmbavad 15-20 minutit, kolm korda nädalas, hakkate nägema paranemist pärast esimest nädalat, " ütleb Lituchy. Ma teavitasin teda, et ta ahvatleb mind andma õli, tõmbates veel ühe käega - mitte kergesti, pidades silmas minu kerget traumaatilist esimest kogemust. "Minu isiklikust kogemusest olen kindel, et seal on kasu, " ütles ta. "Ma ei lugenud midagi negatiivsetest mõjudest, nii et ma ei näe mingit kahju. Järgmine kord, kui teete seda, vaadake oma igeme kudet - kas see on läikiv või kuiv? Sa tahad, et see jääks kuivati poole, mida hakkate märganud juba paar esimest korda. "\nMa tänasin teda oma aja eest ja riputasin üles, üllatunud, et ma vaatan veelgi väljavaatega. Aeg ütleb, kas ma annan õlile teise minna (ehkki asjaolu, et minu kolleeg lihtsalt ütles mulle, et ta õli tõmbab iga päev, tundub olevat mingi kosmiline märk), kuid vahepeal ma mul on palju muud kookospähkliõli purgid - ükski neist ei sisalda mulle seda spooning suust.\nKas te kunagi prooviksite õli tõmbamist? Räägi mulle oma kogemustest allpool!\nSee postitus oli algselt avaldatud 7. mail 2014 ja seda on ajakohastatud.\nSilte: Alicia Beauty UK, õli tõmbamine, tervis, valged hambad


Arco Vara kahjum ligi 12 miljonit krooni - Ehitusuudised\nArco Vara kahjum ligi 12 miljonit krooni\nMüügikäibes veerandi kaotanud Arco Vara sai I kvartalis 11,8 miljonit krooni kahjumit, mida on 33% vähem kui eelmisel aastal samal ajal, teatas ettevõte börsile.\nMüügitulu oli tänavu 68 miljonit krooni, mullu aga 90,2 miljonit krooni. Samas ulatus möödunud aasta I kvartali kahjum 17,6 miljoni kroonini.\nTöötajate arv kukkus 2009. aasta I kvartali 245 inimese tasemelt 160 inimeseni. Ehituslepingute järelejäänud maht ulatus kvartali lõpus 125,7 miljoni kroonini. Kvartali jooksul õnnestus müüa 30 korterit ja krunti.\nPüsikulude kokkuhoid on Arco Varale jätkuvalt tähtis, kuid kulude vähendamise kõrval muutus taas oluliseks kulude optimeerimine viisil, mis võimaldaks müüki kasvatada.\nPüsikulude katmiseks tulevikus alustati uue toodangu ehitamise ja selle müügiga. Lisaks Kodukolde viimase etapi arendusele peab Arco Vara läbirääkimisi pankade ja potentsiaalsete partneritega Tivoli projekti esimese etapi 150 korteri finantseerimiseks ja ehitamiseks.\nOmakapitali osakaal kukkus bilansis 49%-lt 37,1%ni. Möödunud aastal oli omakapitali mahuks kvartali lõpu seisuga 812,3 miljonit krooni, tänavu aga vaid 438,2 miljonit krooni. Omakapitali tootlikkus oli nagu mullugi, negatiivne.\nInvesteeritud kapitali maht kukkus 1 435,4 miljonilt kroonilt 997,8 miljonile kroonile. Investeeritud kapitali tootlikkus oli negatiivne ka 2009. aastal samal ajal.


Tallinna loodava linnakantsleri ametisse on tõusmas Kairi Vaher - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nTallinna loodava linnakantsleri ametisse on tõusmas Kairi Vaher\nTallinna linnapea. FOTO: Raul Mee/Postimees Grupp/scanpix Baltics\nTallinna linnakantsleriks kandideerib Kairi Vaher ja linnasekretäriks Priit Lello, kirjutab ajaleht Pealinn.\n«Muudatustega tahame tuua kokku sama valdkonna kompetentsid ja luua sünergiat. Peame mõtlema, kuidas oma kõige väärtuslikumat ressurssi, inimressurssi, senisest targemini ja paremini kasutada,» rääkis linnapea Mihhail Kõlvart.\nLinnapea tegi tänasele ettevõtlusameti juhatajale Kairi Vaherile ettepaneku võtta vastu loodava linnakantsleri ametikoht ning asuda strateegiakeskust juhtima. «Uue juhtimissüsteemi rakendamise aruteludes oli võtmeküsimus selles, kes on see inimene, kes on suutuline strateegiakeskuse üles ehitama ja seda juhtima. Ta peaks tundma väga hästi kogu linnasüsteemi, olema võimekas juht, kuid samal ajal ka psühholoog ja hea inimene. Kairi Vaher vastab minu meelest kõigile nendele tingimustele ja tal on kõik eeldused selle tööga hästi hakkama saada,» rääkis Kõlvart. "Ühtlasi on mul väga hea meel selle üle, et linna õigusdirektor Priit Lello nõustus kandideerima linnasekretäri sisekonkursil,» lisas linnapea.\nKõlvart rõhutas, et linnasüsteemi juhtimise ümberkujundamise eesmärk on arendada linna strateegiliselt parimaks elukeskkonnaks ja kõiki töölõike sellest lähtuvalt ka mõtestada. «Tallinna strateegia ei ole formaalne dokument, vaid meie kujutluspilt tulevasest linnast, mida peame iga oma juhtimisotsuse ja töölõigu puhul kogu linnaorganisatsioonis, igas asutuses ja struktuuriüksuses silmas pidama. Uus juhtimisstruktuur on välja töötatud selleks, et strateegia ellurakendamine jõuaks igasse üksusesse ja iga linna töötaja tunnetaks oma rolli ühiste eesmärkide poole liikumisel,» selgitas linnapea.\nKairi Vaheri sõnul on oluline, et enne kui strateegiakeskus käivitub, peab olema väga selgelt teada, millised funktsioonid milliste ressurssidega suudetakse ellu viia. «See tähendab seda, et kõigepealt vaatame, millised on ülesanded, siis vaatame, milline struktuur toetab nende ülesannete elluviimist ja millist inimressurss meil nende elluviimiseks on vaja,» rääkis Vaher. See kaardistus peab tema sõnul olema tehtud nüüd sügise jooksul, et esimesest jaanuarist strateegiakeskus käivituks ilma tõrgeteta.\nKõige suurem väljakutse saab Vaheri hinnangul olema strateegilise planeerimisteenistuse käivitamine. «Sest seal on uued lähenemised. Soovime tuua linna juhtimisse selge strateegilise planeerimise ja strateegilise juhtimise. See on ehk kõige olulisem.»\nVaher nõustus, et struktuurimuudatused toovad endaga suure tõenäosusega kaasa ka kaadrimuudatusi. «Kõik muudatused toovad kaasa muudatusi, sest muidu nad poleks muudatused,» nentis Vaher. Täpsemad funktsioonide liikumised selguvad tema sõnul paari kuu jooksul, siis saab hakata rääkima ka kaadrimuudatustest.\n«Kui meil on nende funktsioonide täitmise jaoks olemas endal väga head inimesed, siis loomulikult täidame neid funktsioone oma inimestega,» kinnitas Vaher, kelle sõnul tulevad samas osade ametikohtade täitmiseks kindlasti ka avalikud konkursid. «Kui tulevad uued ametikohad, siis tulevad neile kindlasti ka avalikud konkursid. Uus ametikoht saab olema näiteks strateegilise planeerimise direktor, samuti ettevõtlusteenistuse direktor. Nendele tulevad avalikud konkursid,» rääkis Vaher.\nStrateegiakeskus hakkab koosnema kuuest struktuuriüksusest: strateegilise planeerimise teenistus, ettevõtlusteenistus, digilahenduste teenistus, finantsteenistus, personaliteenistus ja kommunikatsiooniteenistus, mille alla kuuluvad kõik linnameedia kanalid.\nTallinna linnakantselei põhiülesanneteks jäävad linnavalitsuse liikmete tööks vajalike organisatsiooniliste, majanduslike ja tehniliste tingimuste tagamine, keskselt linna õigusküsimuste, sh kohtuasjade koordineerimine ja linna õigusaktide õiguspärasuse, sisekontrollisüsteemi toimimise ja asjaajamiskorralduse tagamine, valimiste läbiviimine ja linna esindushoonete sisutegevuse korraldamine.\nKui linnavolikogu on juhtimisplaani muudatused heaks kiitnud, asub Linnakantselei ette valmistama vajalikke õigusakte ja põhimäärusi. Uus struktuur hakkab plaanide kohaselt kehtima uuest aastast.


Volkswagen lõpetas “Põrnikate” tootmise - ärileht.ee\nVolkswagen lõpetas “Põrnikate” tootmise\nMehhikos Puebla linnas asuvas Volkswageni tehases sõitis kolmapäeval konveierilt maha viimane “Põrnikas”.\nHelesinine auto, mis kannab järjekorranumbrit 21.529.464, leiab omale väärika koha Saksa autotootja muuseumis Wolfsburgis.\nLegendaarse automudeli valmistamine sai sellega ametlikult otsa. Kuuekümne kaheksa aastaga maailma maanteedele vuranud miljonid “Põrnikad” pälvisid kiiresti laiade rahvamasside armastuse ja kollektsionääride huvi.\n“Põrnika” projekteeris 1930. aastate keskpaiku Adolf Hitleri isiklikul korraldusel kuulus saksa konstruktor Ferdinand Porsche. Hitleri soov oli, et Volkswagen toodaks võimalikult odavaid rahvaautosid. “Põrnikast” sai aga hipide lemmikauto ning Hollywoodi staar.\nLääne-Saksamaal, kus “Põrnikast” kujunes majandusime sümboliks, valmistati erinevaid modifikatsioone kuni 1978. aastani, mil tootmine nõudluse kahanedes lõpetati. Kuid Mehhiko tehases jätkus vanade “Põrnikate” tootmine veel veerand sajandit, sihtgrupiks olid peamiselt Ladina-Ameerika maad.\nPuebla autotehase ja Põrnika fännidele oli kolmapäev kurb päev, kuid nad kinnitasid lohutuseks, et see automark elab senikaua, kui keegi üldse autot juhib.\n“Te osalesite mitte ainult auto tootmises, vaid ka legendi loomises, see legend jääb kõigi nende südametesse, kellel on kunagi Põrnikas kaaslaseks olnud,” ütles Reinhard Jung, Wolkswageni Mehhiko tehase direktor.\n“Otsuse tootmise lõpetamisest tegi tarbija nõudluse suure langemisega,” lausus Christine Kuhlmeyer, Puebla tehase üks juhtivtöötaja. “See oli loomulik tsükkel.”\n“Kõigel tuleb kunagi lõpp ning Põrnika aeg sai läbi. See teeb nostalgiliseks,” märkis Ramon Soriano, 62-aastane fotograaf, kes pildistab turiste Puebla katedraali ees.\n“Meie jaoks ei sure ta kunagi. Me hoiame nad sõidus mitte ainult enda, vaid ka järeltulijate jaoks,” ütles Andrei Goreltšenkov, Moskva Põrnikaklubi president. “See on väga usaldusväärne (auto), väga tehniline ja esteetiliselt täiuslik.” Moskvas on umbes 150 “Põrnikat”, neist 50 ka sõidab, lausus ta.\n“Me ei võta oma klubisse uute “Põrnikate” omanikke, neil on teised ühendused,” rõhutas ta.\nInternetis on klassikalisele “Põrnikale” pühendatud sadu võrgulehekülgi.\nVolkswageni Mehhiko autotehas jätkab uute “Põrnikate” tootmist, kuna see automark on populaarne kogu maailmas. Uus “Põrnikas” on aga klassikalisest variandist kolm korda kallim.


Teadlikvanem.ee soovitab: ,,Ära arenda mind, ma arenen ise!” | Teadlik Vanem\nTeadlikvanem.ee soovitab: ,,Ära arenda mind, ma arenen ise!”\nPosted on 6. juuni 2014 by Mari in Lapse kasvamine ja areng, teadlikvanem.ee soovitab // 0 Comments\nTunnustatud lastearsti Emmi Pikleri pedagoogikat ja vaateid tutvustav kokkuvõttev lehekülg http://pikleremmi.weebly.com\nEmmi Pikleri kasvatusteooria põhimoto kõlab veebilehe andmetel järgmiselt: ,,Andke mulle aega ja ruumi!” Aastaid laste arengut jälginuna leidis Pikler, et juba beebisid tuleb isiksusena respekteerida. Ta pedagoogika toetub kolmele alusele, milleks on iseseisev liikumise areng, mäng ning vahetu kontakt last hooldades.\nLaps ei tohi olla mänguasjaks või lõbustusobjektiks ümberkaudsetele ega mõõdupuuks ja võrdlemisobjektiks vanematele. Pikler uskus, et mõistliku kasvatusega, on võimalik saavutada see, et iga laps arendab ennast oma võimete piires nii hästi kui võimalik.\nNii eespool väljatoodud ideedest kui lapse vaba liikumist, mängu, söömaõpetamist, potitreeningut ja muud puudutavat saab lugeda juba Emmi Pikleri kasvatusteooriat puudutavalt eestikeelselt veebilehelt.


Eesti Pillifond loob eesti interpreetidele võimaluse vääriliseks eneseteostuseks, Jaga voimalusi tasu eest konkurentsivoimelise\nEesti Pillifond loob eesti interpreetidele võimaluse vääriliseks eneseteostuseks\nBollingeri ribad pohitoed\nTrading System Quito\nInnustada ettevõtteid otsima ja märkama võimalusi oma toodete ja teenuste ekspordi kasvatamiseks. Fondi algkapital on eurot. Seejuures pakume me võimalusi teenida tasusid, mida välismaal töötades, tavaliselt oodatakse. Aastate jooksul oleme pidevalt täiustanud oma töötajate töötasustamise- ja motivatsioonisüsteeme eesmärgiga luua tingimused, et iga tegija saaks hüvitise, mis on vastavuses tema tegeliku panusega. Samas on kasvanud ka Eesti investorite huvi Soome vastu — Eesti investeeringute osatähtsuselt on Soome viiendal kohal," märkis minister. Võta osa erinevatest projekti tegevustest!\nSee mõjutab eriti just energiamahuka tööstuse konkurentsivõimet. Kütus ja elekter moodustavad meil kokku üle poole tootmise omahinnast.\nMajandus Väliskaubandus- ja ettevõtlusministri Anne Sullingu sõnul seisneb Eesti kui allhankemaa väärtus kvaliteetses töös ja konkurentsivõimelises tööjõu hinnas.\nBinaarne valikute asutus\nMenu Messikülastused Maakondlikud arenduskeskused pakuvad EASi partneritena ettevõtetele võimalust külastada rahvusvahelisi ärimesse.\nNeed on samuti hästi energiamahukad. Serveriparkide puhul on ühe aspektina toodud välja see, et elektrimaksud on Eestis liiga kõrged. See on olnud ka oluline argument Google'i ja Facebooki otsustes rajada oma serveripargid Skandinaaviasse, näiteks Google on teinud mitu suurt investeeringut Soome. Serveripargid on tänapäeval samamoodi infrastruktuuri osa nagu on maanteed ja raudteed.\nServeripargid on IT-infrastruktuuri osa. Serveriparkide rajamisel vaetakse kolme aspekti. Üks on elektrikulu ja varustuskindlus.\nThe Great Gildersleeve: The Grand Opening / Leila Returns / Gildy the Opera Star\nTeiseks on internetiühendus. Ja kolmandaks, eriti just strateegiliste ettevõtete puhul, hinnatakse Eesti julgeolekuriski taset.\nKallis elekter rikub ekspordiplaane\nTööstusettevõtete puhul ei ole internetiühendus ja julgeolekumure ehk nii olulised, küll aga kindlasti elektri koguhind. Samas eurodirektiivid annavad võimaluse alandada elektrimakse ja riik võiks seda poliitilisel tasandil kaaluda.\nLisaaspektina peame silmas pidama seda, et suurtarbijad on ka suured võrgutasude maksjad ja seeläbi aitavad üleval hoida ning edasi arendada meie suhteliselt hajali asuvat elektrivarustuse infrastruktuuri.\nSelleks, et kõigi mitmekesiste ülesannetega edukalt hakkama saada peaks sinu tööriistakastis leiduma ka väga hea eesti, vene ja inglise keele oskus. Sinu suurepärase töö eest pakub ettevõte loomulikult konkurentsivõimelist tasu ning sinu tööpäevad mööduvad toredate kolleegide seltsis hubases Tartu kontoris.\nKuus suurepärast tööpakkumist, kuhu saad kohe kandideerida\nVõimalusi eneseteostuseks ja professionaalseks arenguks rahvusvahelises keskkonnas on samuti garanteeritud. Uuri hea võimaluse kohta lähemalt siit!\nArendaja, tule rätseplahendusi välja töötama Mindworks Industries on juba üle 20 aasta loonud tarkvaralahendusi oma klientidele väga erinevatest ärivaldkondadest, alates kaubandusest kuni tootmiseni.\nKas sinust võiks saada nende s meeskonnaliige?\nFoto: Andras Kralla Eestis kehtestatud kõrged energiamaksud pärsivad energiaintensiivsete ja ekspordile suunatud tööstusettevõtete konkurentsivõimet ning pidurdavad välisinvesteeringute tulekut.\nMetaTrader 4 Minimaalse susteemi nouded\nPersonal - ettevõtte suurim vara Pidevalt arenev ja kasvav Kodumaja on ambitsioonikate ettevõtete gruppkes on saavutanud suhteliselt palju, kuid on seadnud eesmärgiks saavutada veel palju enamat.\nEttevõte kannab sind lausa kätel, kui sul on 2-aastane arendaja kogemus, valdad C programmeerimiskeelt ja sul on kogemus SPA rakendustega. Selleks, et saaksid oma tööd eriti mõnusalt teha, saad ise tööaja valida ning oled oodatud hubasesse Kalamajas asuvasse kontorisse.\nPersonal - ettevõtte suurim vara\nOled käpp? Vaata tööpakkumist siit!\nMaiuspala tehnikahuvilisele Ülemaailmselt tegutsev ja kiirelt arenev ettevõte Tatkraft otsib enda ägedasse meeskonda 3D-printimise inseneri, kes vastutaks 3D-mudelite tehnilise dokumentatsiooni eest ja juhiks 3D-printeri operaatorite tööd.\nOled iseseisev, terava silmaga, tugevate analüütiliste oskustega ja varemgi sarnase tööga kokku puutunud?\nTingimused Tutvu täpsemate tingimustega maakondlike arenduskeskuste messikülastuste veebilehel. Messikülastuse korraldamisele kulutatud toetusrahasummad loetakse vähese tähtsusega abiks VTA. VTA kogusumma ei tohi ettevõtte mis tahes kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada eurot, rendi või tasu eest kaupu vedava maanteetranspordi valdkonnas tegutsemise puhul eurot. Lähemalt VTA-st.\nMT4 platvorm binaarsed variandid\nPro binaarsed valikud signaale\nBinaarsed valikud Robot Plus\n7 seeria keeruliste voimaluste strateegiad\nBitTKoin Moni vahelise kaubanduse arv


Moskva Riiklik Ülikool – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Lomonossovi nimeline Moskva Riiklik Ülikool)\nM. V. Lomonossovi nimeline Moskva Riiklik Ülikool (lühend MRÜ või vene keeles МГУ; Московский государственный университет имени М. В. Ломоносова, täisnimetus Федеральное государственное бюджетное образовательное учреждение высшего образования "Московский государственный университет имени М. В. Ломоносова", venekeelne lühend МГУ) on kõrgem õppeasutus Venemaal Moskvas, Venemaa suurim ülikool.\nÜlikooli peahoone asub Moskva Lääneringkonnas Ramenki munitsipaalringkonnas Varblasemägedes. See valmis 1950. aastate alguses ja oli alguses kõrgeim hoone maailmas väljaspool New Yorki. Kesktorni kõrgus on 240 meetrit ja sel on 36 korrust. See oli Euroopa kõrgeim hoone 1990. aastani.\nÜlikoolis hakkas 19. märtsil 2008 tööle Venemaa võimsaim superarvuti SKIF MSU, mille tippvõimsus on 60 TFLOPSi.\nÜlikoolis on üle 40 teaduskonna ja teaduskonna staatutes instituuti, sealhulgas:\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Moskva_Riiklik_Ülikool&oldid=5306926"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:31, 3. mai 2019.


Kutsume appi aiadoktori! - Maakodu.ee\nKutsume appi aiadoktori!\nAedniku sõbrad: siil ja saialillFoto: Pixabay.com\nKui inimlaps on haige, kutsutakse kiirabi, kui kutsul-kiisul tõbi kallal, minnakse loomaarsti juurde. Kust aga saavad abi aiaasukad?\nOmeti on just aias trobikondade viisi pahalasi, kes end taimemahlast priskeks nuumavad. Seetõttu ostab algaja aednik kokku virna nõuanderaamatuid ja roomab käpukil ühe hoolealuse juurest teise juurde, et hädalisele õiget diagnoosi panna ja rohtu otsida.\nKui raamatus on röövikutest värvilisi pilte, võib aiapidaja mõnikord rööviku õigesti identifitseerida, kuid tihti oskavad need kavalad tegelased oma vanuse, värvi, suuruse ja käitumisega aedniku eksiteele viia. Siis võib tulnukate armee aiast välja ajamine osutada üsna keeruliseks.\nVanal pajul tõbi kallal\nKui meie aia ilu ja uhkus – mitmekümneaastane paju – suvel ühtäkki kollaseid lehti tiigi peale langetama hakkas, oli kuri karjas ja enda tarkus otsas. Õnneks on Eestimaalt võimalik leida ka aiatohtreid, kes professionaalsest huvist lähtudes on nõus murelikke aiapidajaid külastama ja head nõu andma.\nÜsna tavaline on, et pärast tohtri visiiti ühe haige taime juurde ei lase aednik aiadoktorit kohe tuldud teed minna, vaid palub tal teha ringkäigu terves aias.\nSamamoodi juhtub näiteks siis, kui sünnipäevale on kutsutud sõbrannast silmaarst, kellele külalised kohe kõiki oma tervisehädasid kurtma hakkavad.\nHÜVA NÕU: Kuidas aiamaal viljavaheldust planeerida 23.04.2016\nVIDEO: Selle lihtsa võttega koorid küüslaugu ära ilma nuga kasutamata (12) 21.04.2016\nPalju teisi hädalisi\nAias hädalistest puudu ei tule: maasikad, kirss ja murel olid küll õisi täis, aga marju pole; roosil on jälle lehed kollaseks ja laiguliseks läinud; mustad sõstrad said ümber istutatud, aga ikkagi ei taha edeneda; ploomitüved lähevad lõhki ja vilju ei tule külge, jne.\nNäib, nagu oleks aiadoktor sattunud taimehaiglasse, kus patsiendid ja nende omaksed temalt palatiustel seistes härdalt abi paluvad. Doktor püüab paljusid küll aidata, kuid kiirvisiidiga on raske haiguste juurteni jõuda. Siiski annab ta soovitusi, millest kõikidel aiapidajatel on midagi kõrva taha panna.\nHaigused levivad aiast aeda\nKui ühel merelähedasel liivasel maal on aeda ligi kolmkümmend aastat ökopõhimõtetega haritud, lähedaste naaberaedade kahjurinakkustest osa saadud ja taimekaitset sümboolseks peetud, pole ka aiaasukate kehva tervise üle eriti imestada.\nInimesearstidele meeldib rõhutada, et vähemalt kaks kolmandikku meie tervisest on enda teha. Mis siis aiaski teisiti on.\nMida aga rohetohter soovitab? Kui puu või hekk on lootusetult vanaks jäänud, pole muud teha kui saag kätte võtta. Noorendamine-harvendamine on aias üks põhitõdesid.\nIgat liiki pahalased – aplad rohelised putukad ja teised röövikud – ilma keemiarelvata vaevalt alla annavad.\nMahemeelsed rohenäpud aga võivad mürgipritsi asemel süütumaid antiseptikuid kasutada: rohelist seepi, söögisoodat või tuhka.\nValige aeda ravimtaimi\nTarga aedniku head sõbrad on ka aia omad asukad: küüslauk, murulauk, saialill, lõhnav neitsikummel, soolikarohi, põldosi, kõrvenõges, peiulill jt.\nNende oskuslikul külvamisel-istutamisel ja koha valikul saab naabrile ligi tikkuvaid röövikuid taime lõhna ja auraga loomulikumal viisil eemale peletada.\nKui see ei aita, võtke appi aiaapteegis valmistatud leotised, tõmmised, tinktuurid ja kääritised.\nTehke aiatohtrite nõuanderaamatute eeskujul endale aedniku aastakalender ning pange kuude kaupa kirja, kellele ja kui sageli mingit segu nina peale piserdada. Järjekindlus viib sihile.\nLopsakas lilleaed kaugel põhjamaal on ime\nAVASTA: Putukad on tulevikutoit\nKuidas siilid aeda teojahile meelitada ja mutid minema kolida?


Täna ongi homme...: Meisterdamisi emadepäevaks\nTeadaolevalt on emadepäev varsti käes. On tavaline, et sel puhul koolides kunstiõpetajad teevad lastega kaarte ja muid toredaid asju, mida siis lapsed saavad oma emadele kinkida. Eriti on see tegevus hinnatud I kooliastmes ehk I-III klass. Ega ma ka mingisugune erand pole, ikka samasugune kunstiõpetaja:D Ja mul on maailma tore I ja II klass, kus käib viis poissi ja kaks tüdrukut. Need on alles nii väikesed lapsed, kes kunagi ei vingu ega virise, kui õpetaja oma geniaalsete ideedega lagedale tuleb. Nad isegi siis ei vingu, kui töö on natuke raskem, kui nad sooviks. Õnneks saab igaüks vajaliku tähelepanu ja abi, sest lapsi on vähe ja aidata saab kõiki.\nEmadepäeva projekt on kestnud kolm nädalat. Ikka tasa ja targu. Kõige alustuseks tegime lastega roose. Minu õnnetuseks oli sel päeval koolis ainult neli last, seega kolm last jäid ilma roosita. Hiljem on selgunud, et see polegi ainult minu õnnetuses - lapsed ise kurdavad, et neil nüüd polegi sellist lille (ehk saab selle vea parandada reedeses tunnis).\nKunstiõpetuses peab lastele õpetama ka tarbekunsti olemust. Mis võiks selleks veel paremini sobida, kui ehete valmistamine. Loomulikult võib tekkida küsimus, et miks peaks poisid tahtma teha pärleid, aga segades mängu emad, on poistest asja ilmatu palju. Ja kõige kuulsamad disainerid on teadaolevalt mis soost? Igatahes, polümeersavist tegime pärleid. Põhialuseks oli kahe värvi kokku sobitamine: hele/tumedus, soe/külm, värvide omadevaheline sobivus.\nLapsed tegid pärlid, mina kuumutasin ära ja järgmisel tunnil said kõik oma keed valmis teha. Usukumatu, kui elevil nad olid vaatamata soole. Pärlite lugemine kestis lõpuni välja. Gregor võitis kõiki pika puuga:D Materjali oli igale lapsele ühe palju, kuid kõik olenes ju sellest, kui suuri pärleid keegi tegi.\nEt kõik oleks ikka täiuslik, siis voltisime kaelakeedele karbid ka. Küll see oli raske töö! Nurkade tagasikeeramisel vajas enamus lapsi abi, kuid vaatamata sellele olid nad enda üle VÄGA uhked, kui töö valmis sai. Karbi voltisime origami tehnikas. Kõige kergemini õpetab seda see video. Ja et igaühe karp oleks ikka omanäoline ja eriline, siis kanuistas iga laps oma karbi vastavalt soovile ja ideedele.\nKüll mul on tublid lapsed, eksole?! Kogu see tegemine läks mulle maksma natuke rohkem kui 20 eurot (sorry, armas mees:D), kuid see on nii pisike summa võrreldes selle rõõmuga, mis laste silmis oli, kui me eile kingid kokku panime. Ma loodan, et nende emadel on ka samasugune rõõm silmis:)\nKadri 8. mai 2012 21:12\nVäga äge õps oled! :)\nEnnike 9. mai 2012 10:18\nNo ei tea, mis lapsed arvavad:)


Soomes käib analüütikute optimismivõistlus - Äriuudised - Majandus24.ee\n14. juuni 2017 8:14\nEesti majandus on seotud ja tugevas sõltuvuses Soome majandusega. Pildil Soome peaminister Juha Sipilä ja Eesti peaminister Jüri Ratas 10. juunil toimunud jalgpalli sõpruskohtumisel. | FOTO: RAIGO PAJULA/AFP/Scanpix\nVarasem prognoosirekord kuulus eelmisest nädalast Danske Banki analüütikutele, kes ennustasid selle aasta majanduskasvuks 2,8 protsenti. Ehkki suurem osa analüüsimajade ennustustest jäävad kahe protsendi kanti, on Nordea hinnangul alla kaheprotsendilist kasvu ennustada üsna keeruline.\nVäike erand on siin Soome keskpank, kes revideeris eile samuti selle aasta majanduskasvu üles – kuid «ainult» 2,1 protsendini võrrelduna märtsiprognoosiga, mis oli 1,6 protsenti.\nSoome majandus on olnud stagnatsioonis peaaegu kümme aastat, põhjusteks muu hulgas Nokia langemine maailma juhtivalt mobiiltelefonide tootja positsioonilt, Venemaa kriis ja ilmselt kõige olulisema tegurina liiga jäik tööjõuturg. Pika stagnatsiooniperioodi tõttu hakati Soomet kutsuma koguni «Euroopa haigeks meheks».\nPool aastat tagasi hakkas tulema signaale, et põhjanaabrite taevas on läinud selgemaks, ja mida aeg edasi, seda ilusamaid prognoose teevad analüüsimajad. Soome statistikaameti esialgsete andmete kohaselt kasvas põhjanaabrite majandus esimeses kvartalis 2,8 protsenti, mis on seitsme aasta suurim majanduskasv. Nüüd nimetas Bloomberg Soomet juba Põhjamaade tiigriks.\nSoome eksport lisab kiirust juba pikka aega ja tänu maailmamajanduse kasvule suureneb nõudlus nüüd laial rindel. Peale ekspordi tuleb majanduskasv ka investeeringutest. Kuid analüütikud hoiatavad, et kiire kasv on ka paljuski tänu kehvale baasile ja hilisematel aastatel majanduskasv aeglustub. 2019. aasta kasvuks prognoosib Nordea Soomele vaid ühte protsenti.\n«Praegu näib olevat hästi, aga peame silmas pidama ka perspektiivi. Me alustasime tagaajajatena,» ütles Helsingin Sanomatele Nordea ökonomist Pasi Sorjonen.\n«Peamised riskid on seotud välismaise väljavaatega. Kodumaised riskid on poliitilised,» kirjutasid Soome Danske Banki peaökonomist Pasi Kuoppamäki ja vanemökonomist Minna Kuusisto värskes majandusprognoosis, mis avaldati enne Soome valitsuskriisi puhkemist. Üleeile, pärast valitsuskriisi puhkemist märkisid Danske Banki analüütikud, et riskid on küll suurenenud, aga paanitseda pole vaja.\nNimelt on eelarve tasakaalu viimiseks valitsuse plaanide keskmes sotsiaal- ja tervishoiureform. Soome rahvastik vananeb ning seetõttu suurenevad avaliku sektori kulud järgnevatel aastakümnetel. Danske analüütikute sõnul ootavad reformi ka reitinguagentuurid. Paraku on selle väljatöötamine läinud aeglaselt ja paljud detailid on veel ebaselged.\nNõrk koalitsioonivalitsus läheb küll reformidega edasi, aga see võib aeglustuda veelgi. Erakorralised valimised ja täiesti uus valitsus võib viia aga eelnõu visandistaadiumisse tagasi. Kõik erakonnad on aru saanud, et reformid on hädavajalikud, aga erimeelsused püsivad nende vormi kohta.\nTeine valdkond, kus reformid on hädavajalikud, on tööturg. Võrreldes teiste Põhjamaadega on Soome tööhõive madalam. Ka siin on reformide kulg aeglane ja palju sõltub tööturu partnerite vahelisest kollektiivlepingutest.\nNordea analüütikute hinnangul peaks rahva ostujõu säilitamiseks tõusma keskmine palk 1,7 protsenti.\n«Saksmaal ja Rootsis tõusevad palgad paar protsenti aastas. Soomes peaks see tõusma tunduvalt vähem ja 1,7 protsenti tundub olevat kõrgevõitu. See on aga halb märk tööturuläbirääkimistel osalejate jaoks. Kui nad soovivad ostujõudu säilitada, siis Soome konkurentsivõime ei parane,» selgitas Kangasharju.\nSoome loeb oma peamisteks konkurentideks maailmaturul Rootsi ja Saksmaa ettevõtteid.