EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: Mai 2016 - Reidi tee, Hannes Lux-Saarpuu tuld andmas, 100 000 blogi külastust ja Ülo Mälgand versus Tõnis Palts\nMai 2016 - Reidi tee, Hannes Lux-Saarpuu tuld andmas, 100 000 blogi külastust ja Ülo Mälgand versus Tõnis Palts\nPostimehes ilmus kirjutis, mille autoriteks Grete Arro, Veronika Valk ja Oliver Alver. Reidi teest ajendatuna, kuid tegelikult teatud mõttes kui liikluse tulevikuarenduse "põhiseadus". Iseenesest lihtne, põhimõtteid lauale laduv ja samas justkui mittemidagiütlev. Selles mõttes, et see ongi kõige ehedam, lausa banaalne tõde! Ühe lausega võiks selle kokku võtta tuntud vanasõnaga "Üheksateist korda mõõda, üks kord lõika"! Üheksateist selle pärast, et praegu toimuv tõendab, et muidu ei saagi loota positiivseid muutusi. Praegused otsustajad lihtsalt ei oma piisavalt MIDAGI, mis võimaldaks mõista. Ma ei tea, mis see MIDAGI tegelikult on. Kas põhjuseks sõbrad, kes ütlevad, et "kas sa oled loll, et tahad mu ettevõtte pankrotti lasta"? Või hoopis oskamatus NÄHA? Eks ühisnimetajaks võib olla kindlasti just RAHA. Vaadakem Eestimaal ringi, mis on raha? Mets, turvas, kruus, liiv, põlevkivi. Kõik see, mida saab lihtsalt kätte ja siis tilgubki raha. Talupojamõistus igatahes ei ruuli. Üle kõige kostab ikkagi nende hääl, kes ütlevad, et "ei tohi jalakäijaid ega ühistransporti eelistada autodele"!\nArtikkel pani siiski mõtlema. Mõtlema just nimelt kõige selle üle, millest just kirjutasin. Mäo, RB, Haabersti, Reidi ja paljud muud asjad tõestavadki, et eestlane on kohati puruloll. Targad õpivad ju teiste, lollid enda\nvigadest. Purulolid ei õpi millestki. Nii pole tegelikult ka sellel artiklil mitte mingisugust tulemust. Teerull liigub edasi. Otsustajaid ei morjenda absoluutselt ka see, et "tulevik süüdistab neid" sajas patus. See pole neile lihtsalt oluline. Tegelikult, ka see pole neile mõistetav.\nOmeti, nii lihtne oleks ju mõelda üheksateist korda. Piisaks üheksastki. Et aru saada, kuidas teha kannapööre. Selline pööre, mis arvestaks loomulikult kõigiga. Ka autosõitjatega. Muide, samas lehes oli kohe ka repliik Erkki Bahovskilt.\nMis oli minu jaoks väga õigel ajal ja õiges kohas. Koos, kaks head, MÕTLEMAPANEVAT lugu. Muuhulgas mainiti ka Tehnika tänavat, kus rattarajad "kaovad" ohutussaarekeste alla, umbes nii nagu Tõnis Palts soovitab Reidi tee maa alla viia. Mõttetute, veelgi kallimate kulutustega, nii täna kui tulevikus. Miks aga ei märgata siis elementaarset tõde? Näiteks seda, et tänavate-teede laiemaksehitamine viib tupikusse? Et ikka tuleb kätte pudelikael, kus tekivad ummikud? Ja ei mõisteta, et päästjaks võib ollagi ühistransport? See on nagu mitte enam laguneva, vaid juba lagunenud rõiva lappimine! Tramm Viimsist, Tallinna linnaliinide analüüs ja muutmine ja kõik muu sarnane on asja võti!\nTegelikult on suhteliselt head kohad õppimiseks nii mainitud Tehnika, kui ka Telliskivi tänavad. Ja ka Soo tänav. Jah, neis on puudusi ja mitte vähe.\nAga on ka üks suur pluss. Sõidutee tehti hoopis kitsamaks, kõnnitee aga varasemaga võrreldes ülilaiaks. Ja kas elu on seisma jäänud? Ei, autojuhid otsivad teise tee, või, pikemas perspektiivis, hakkavad mõtlema autosõidu vähendamisele! Paremad, tegelikult lausa INIMLIKUMAD tingimused tekivad seni vaeslapse rollis olnud jalakäijatele, ratturitele, emmedele, puuetega inimestele. Vähe sellest, need on head ka keskkonda, tervist ja liiklusohutust silmas pidades. Mida veel olulisemat oskaks autofanaatik pakkuda? 100% mitte midagi! Sest olulisemat ei olegi! Ja mis veelgi olulisem asja juures, see ei toimu mitte kellegi arvelt!!!\nBahovski mainib ka seda, et meil on olemas selline aastaaeg nagu talv. Koos lumega. Väga oluline. Kõige muu kõrval ei tohi unustada ka seda, et tänavate hooldus peaks olema võimalikult lihtne ja mugav. Likvideerida tuleb ka pildil näha olevad postid, millest ma ka varem rääkinud.\nKui kõiki neid lihtsaid nüansse märgata, siis saakski luua inimväärse elukeskkonna.\nParaku liigub elu aga omasoodu. Olen muutunud väga pessimistlikuks praeguse valitsuse ehk otsustajate taseme suhtes. Ja seepärast ütlengi, et banaalne tõde on vaid tarkade jaoks!\nMuidugi ei morjenda ka see mitte kedagi neist. Kasu ehk vaid Reformierakonnal, kes jälle näilise printsipiaalsuse eest mõne plusspunkti teenib. Mis sest, et Kaja Kallast ennast see kõik tegelikult üldse ei huvita. Sest põhimõttelagedus on peamine ja igasugused mõistlikud suunitlused EL-st on nagu hane selga vesi!\nPostimehes arvamuslugu, mille autoriks Lux Expressi juhatuse esimees Hannes Saarpuu.\nMis on arvamusloo eesmärk? Eesti ühistranspordi paremaks muutmine? Ei, kahjuks mitte. On küllaltki tavapärane, et enda mätta otsast püütakse tuld anda ja seda ikka endale mõeldes. Kas see aitab? Kindlasti. Ka tilk vesi uuristab kivi, seega tulebki hästi palju kirjutada. Ja näidata ennast EELKÕIGE reisijatele mõtlevana. Muidugi ka majandusele. Ühesõnaga, eesmärk näib olema üllas! Paraku tuleb lugeda ridade vahelt. Ja selles mõttes on Hannes Saarpuu artikkel äärmiselt tänuväärne!!!\nOlen ligi 20 aastat tegutsenud reisijateveo valdkonnas. Tunnistan, et ma ei saa aru, miks rakendatakse Eestis bussiveo liinilubade väljastamisel korda ja põhimõtteid, mis on pikas perspektiivis kahjulikud nii reisijatele, vedajatele kui lõppkokkuvõttes ka ühisveondusele tervikuna.\n18. märtsil arutati liinilubade komisjonis meie ettevõtte taotlust uuendada liiniluba kahel Tallinna-Tartu liini väljumisel, mis on toiminud juba pikki aastaid. Igal päeval sõidab neil väljumistel keskmiselt 35–40 inimest, kuid sellest hoolimata leidis komisjon, et liinide teenindamist ei ole võimalik jätkata. Põhjuseks see, et nende väljumiste vahetus läheduses pakuvad teenust ka teised bussiliinid.\nUus seadus näeb nimelt ette, et sellisel juhul on liinilubade väljastamine võimalik vaid juhul, kui teenus on vähemalt samaväärne juba olemasolevaga. Hindamisel selgus aga, et meie liin on konkurentidega võrreldes halvem, kuna bussid peatuvad vaid Tallinnas ja Tartus. Liinide kaalutlemise juhend ütleb, et parem bussiliin on selline, mis teeb marsruudil rohkem peatusi.\nKuna Tallinna-Tartu maanteel ei ole reaalselt võimalik leida seitset-kaheksat asustatud punkti, mille vahel oleks püsiv reisijatevoog, siis tegime kompromissettepaneku, et lisame täiendavaid peatusi, kuid nii, et buss peatub vaid juhul, kui reisijal on eelmüügist omandatud pilet.\nLeiame, et kohtades, kus tegelik nõudlus on sageli vaid üks-kaks piletit väljumise kohta k u u s (minu sõrendus. N. S.), on see sisuliselt ainus mõistlik meetod liikumisvõimaluse pakkumiseks kaugliini bussiga.......\nSee siis avalõik. Küllaltki huvitav on juba suhteliselt tavapäraseks kujunev tõdemus: "Tunnistan, et ma ei saa aru.......". Ma ka ei saa sageli aru. Ei saa aru, kas ei saada aru või ei taheta saada?\nKas tõesti Tallinna ja Tartu vahel ei ole võimalik leida 7-8 peatust, kus tasuks peatuda? Mulle meenub kohe esimesena Ülemiste rongipeatus. Tõsi, Tallinna Bussijaama omanikud ei saanud aru (või ei tahtnud aru saada?), et bussijaama remontimise asemel oleks juba aastaid tagasi pidanud seisma selle eest, et tuua see Ülemiste perroonide kõrvale. Muidugi on ka teine võimalus, alustada sõitu Balti jaamast ja teha peatus ka sadama piirialal. Ka sellest ei saada aru!\nNii et esimene peatus võiks vabalt olla ka praegu Ülemistel. Iseasi, kas enam selleks sobivat kohta leiaks! Kuid koht on olemas. Teine, lennujaam. Pean küll tunnistama, et ma ei tea, kas linnasisesed peatused läheks siin arvesse? Võib muidugi vastu väita, et siis poleks bussid enam ekspressid. Mis siis on eesmärgiks, kas võimalus kasutada sõna "ekspress" või reisijaid vedada? Saarpuu mainib korduvalt vajadust pakkuda reisijatele paremat teenust. Kumb on siis parem? Buss nimega "ekspress" või buss, mis reisijatele võimalikult sobivates kohtades peatuseid teeb?\nTeine pool on Tartu. Vist Näituse peatus on see, kus osa busse peatuvad? Millised peatuvad aga Tartu raudteejaamas? Jätame ära väited, nagu saaks sellistes kohtades ümberistumiseks kasutada linnatransporti. See on selgelt vaid hädavariant, mitte mugav teenus. Tõsi, Tartust Valga ja Põlva suunal ei ole veel kõige parem rongiliiklus, kuid arvestatava hulga lisareisijaid saaks seal tulevikus küll. Saaks siis, kui praegu ja juba aastaid varemgi ei tegeletaks sihilikult selliste võimaluste eitamise ja neile vastutöötamisega!\nÜks repliik siia vahele. Busside peatumine raudteejaamades, Vana-Pääskülas, Järvel jm on sama, mis kõikide suuna rongide peatumine Lillekülas. Võimaluse puudumine on asi, mida paljud märgata ei oska. Kui sellised võimalused aga oleks, siis tekiks vägagi paljudel mingist suunast saabuval reisijal võimalus ümber istuda bussile-rongile, mis muidu väljub just napilt enne teise saabumist. Ja just seda võimalust Saarpuu mõista ei taha. Tõenäoliselt ka teised bussifirmade juhtfiguurid. Ei mõisteta seda ju isegi mitte MKM-s, mis siis veel teistest rääkida!\nPange tähele ka eeltoodud arvamusloo lõigu lõpuosa. Saarpuu NÄEB võimalust väljaspool suurlinnu pakkuda võimalust vaid eelmüügist pileti ostmise puhul. See on praeguse taseme juures aga selge nonsenss. Ülipalju on erinevaid võimalusi, miks eelmüügivariant ei pruugi kellelegi sobida. Selline arusaam ongi tekitanud olukorra, kus paljudes kohtades loodetaksegi vaid autodele. Saarpuu küll rõhutab artiklis, et tema eesmärk on inimeste meelitamine autodest bussidesse ja väidetavalt ka rongidesse, mille vastu tal midagi polevat. Kuidas aga meelitada, kui rongid-bussid sõidaks ekspressidena? Vähegi suuremas kohas aga peabki olema võimalus saada bussile ikka sõiduplaani jälgides, mitte ninapidi arvutis eelmüügist piletit tellides! Nii polegi imestada, et mõnes külas võibki olla vaid üks-kaks sõitjat BUSSI KOHTA kuus. Sinnani oleme aga jõudnud senise bussifirmade käitumisega, mis pigistab silma kinni kõigi sutes, kes jäävad Tartu ja Tallinna bussijaamade vahele\nSaarpuu räägib ka teoreetilisest ja reaalsest teenuse kasutamisest. Aru saamata, et reaalselt saab kasutada teenust siis, kui see on hea.\nRääkides teenuse kättesaadavusest, proovitakse leida kunstlikke lahendusi kahe protsendi võimalike reisijate jaoks, unustades samas ära kõik teised ja nende vajadused.\n(Liinilubade andmise) kaalutlemisel võiks anda punkte vaid peatus, mis asub üle 1000 elanikuga linnas või asulas......\nMainisin vajadust lugeda ridade vahelt. Saarpuu tõesti ei saa aru. Ei saa aru sellest, et ta unustab ise teised ära koos nende vajadustega! Küsimus pole üldsegi mitte konkreetses asulas, vaid ka n.ö. tõmbepiirkonnas! Et meelitada inimesi autodest bussidesse, on äärmiselt oluline ka ümberkaudse piirkonna ülevaade, sest sageli võib sealt tulla reisijaid nii autode kui teiste bussidega. Aga veel kord, tullakse vaid siis, kui teenus on HEA! Saarpuu küll mainib, et "põhitrassidel asuvad suuremad asulad on üldjuhul juba praegu konkurentsivõimelise transpordiühendusega kaetud"! Tule taevas appi! Märjamaa ja paljud teised kohad on headest võimalustest juba ammu päris kaugel! Ekspressihalus lihtsalt ei võimaldagi mõista, mis on "konkurentsivõimeline" transport väikeasula inimeste jaoks! Kindlasti pole see vähegi suuremate asulate, isegi linnade jaoks see, kui mitme tunni jooksul puudub sõiduvõimalus! Ainuüksi see nüanss on piisav, miks ei saa kogu arvamuslooga nõustuda. Sest riik peab tegelema "poliitiliste regulatsioonidega", mille vastu on just Saarpuu! Reisijate pärast! Kui bussifirmade omanikud ei mõista üleüldist konteksti ja neid ei huvitagi regionaalpoliitika, siis tulebki asju reguleerida! Seda enam, et nende konkurentsi põhikriteerium vabaturul oleks üks: PANNA OMA BUSS SÕITMA MÕNI MINUT ENNE KONKURENDI BUSSI! EKSPRESSBUSS!!!\nSee EI OLE konkurents! See oleks see, mis vähendaks reisijate arvu bussi kohta, et ehk kasumi nimel tõmmatakse ise endale vesi peale. ja kui täituvus väheneb....tõstetakse pileti hinda! Sest kasum tuleb, nui neljaks kätte saada, kasvõi kõrgema piletihinnaga. Loota, et siis tullakse autodest bussidesse, on naiivsuse tipp!\nSee ongi ainult rahaahnus, mitte midagi muud! Kuigi Saarpuu väidab, et "iga maksev reisija tähendab meile täiendavat tulu ja sammu lähemale kasumlikkusele", siis reaalsuses ollakse valmis tuhandetest reisijatest mööda sõitma. Nii raudteejaamades, Järvel kui igal pool mujal! Väidetavalt ei olda ka rongiliikluse vastu, aga isegi rongide kadumise puhul ei soovitaks sõita näiteks liinil Tartu - Jõgeva - Tamsalu - Tapa - Tallinn! Või leidub keegi, kes usuks, et Saarpuu sinna bussid käima paneks? Või Pärnu - Rapla - Kohila - Kiisa - Tallinn?\nSaarpuu ütleb ka, et "......liikudes samm-sammult ekspress- ja kiirliinide likvideerimise poole, on mingil põhjusel võetud suund sellele, et konkurentsivõimeline ja majanduslikult ise toime tulev bussiliiklus suurlinnade vahel välja suretada"! Mitte keegi ei kavatse seda välja suretada! Eespool just kirjutasin, milline on konkurents Saarpuu jt arvates, aga tegelikkuses see seda ei ole! Ja väljasuretamisega ei tegele mitte keegi. Kuigi suund minna üle üleüldisele riiklikule ühistranspordile oleks õige küll. Sest siis saaks sõita nii nagu vaja reisijale. Mis lõpptulemusena oleks ka maksimaalselt mõistlik nii keskkonda, optimaalseid kulusid kui muud silmas pidades. Eraettevõtjale jääksid rahvusvahelised bussiliinid, kuigi nendegi puhul ei huvita neid ükski vahepealne punkt. Seda näha ka rongidega, kui Rakvere ja Kiviõli pole ärikate jaoks atraktiivsed, hoolimata asjadest, mis neis kohtades olemas ja mille vastu on välisturistil huvi küll.\nKui piisav hulk ekspresse kõrvale jätta, siis miks eeldab Saarpuu, et jutuks olnud kaks bussi ei pakuks huvi Vaidas, Kose-Uuemõisas, Mäos, Imaveres, Põltsamaal, Puurmanis, Laevas? Kas tõesti keegi usub, et nende peatuste peale kokku tuleks bussi üks-kaks reisijat kuus? Mitu peatust nii kokku saaks? Ekspresse on vaja kindlasti, kuid mitte väiksemate kohtade reisijate arvelt! Ekspresse peaks igal juhul olema piisavalt palju selleks, et väljumistihedus oleks hea ja samas, täituvus oleks maksimaalselt hea. Sest vastasel juhul kasvavad piletihinnad või jääb sõiduplaan oma pidevate muutustega kõlkuma nagu tuulelipp.\nMis siis on see saladus, et keegi tahab opereerida ainult ekspressidega? Mugav, lihtne ja väheste probleemidega?.Muidugi, nähes vaid silmaklappide vahelt rahvamasse suurlinna bussijaamas, võib selline soov tekkida küll. Mis maksavad need madalad majad....\n"Paljude peatustega külast külla sõitev kaugliin ei paku suurlinnadevahelises liikluses efektiivset alternatiivi ekspressliinile".\nMuidugi, ei peagi pakkuma! Aga iga ekspressliin ei pea olema ka Saarpuu käes! Äkki need teised "vahetus läheduses teenust pakkuvate bussiliinide" busside omanikud tahavad KA sõita ekspressliine? Nii saabki selgeks, et Saarpuu muretseb eelkõige ja ainult priske noosi äralibisemise pärast. Mitte riigi, majanduse, reisijate ega millegi muu pärast! Lõppkokkuvõttes tasub vaid rõõmus olla, et liinilubade komisjon otsustas nii nagu otsustas. Sest muidu olnuks Saarpuu ja teiste bussid veel tühjemad. Mis sest et täituvus ehk iga reisija on oluline ellujäämisel, nagu Saarpuu ise ütles.....\n"Selleks, et inimene loobuks auto kasutamisest ja valiks ühissõiduki, tuleb teha palju aeganõudvat turundustööd".\nTulebki. Ainult et kui lähteülesanne ja arusaamad on valed, siis turundustöö on pigem kulu kui tulu allikas.Guugeldasin "Hannes Saarpuu Pargi ja Sõida". Mitte ühtegi arvamust välja ei tulnud, põhjalikust arvamusartiklist rääkimata. Äkki võtta kätte ja uurida, kuidas Põltsamaa, Märjamaa jt kantide inimesed tuleks autoga suure maantee äärde ja istuks koos, HULGI, seal peatuvasse Lux Exspressi? Või on 100% kindel, et bussidesse tullakse vaid Tartus ja Tallinnas? Huvitav, miks küll mujal ei soovita autost bussi tulla? Äkki selle pärast, et bussid SEAL EI PEATU? Või selle pärast, et bussid ja rongid pole omavahel seotud ja Tartust Keilasse saab enam-vähem mugavalt vaid rongiga? Või selle pärast, et turundustöö kõrval on uurimustööd tagaplaanile jäänud? Või selle pärast, et Annelinnast on ebamugav bussile saada? Või selle pärast, et Märjamaa inimene on juba "ära rikutud" ja sunnitud valima auto?\nHea ühistranspordi saab ainult siis kui märgatakse inimest.\nKindlasti peaks aga turundused-uurimused keskenduma paljudele teistelegi nüanssidele. Kasvõi busside ootetingimustele. Kas pildil olev on bussijaam?\nPosted by Neeme Sihv at 8:58 AM\nAnonymous June 12, 2016 at 2:50 PM\njutt kena aga mõtle iga peadus mis on trassi kõrval on isa kulu samas suu hiigel ide (marsatele sobivad need marsuudit ) bussid ei mahu igase kolkase keerudama .... teiseks tõesti turismi bussiga sa võid ise sõida 2.pool tundi hetkel istud bussis ära on tagumik kange juba lüka mingid kolkad juurde ja vaada kui meldiv on istuda eridi kui mingi tüsedam inimene kõrval laiudab ... või elab selja ... võid vaada näiteks mingid nii nimetadud turismi reisi bussi mis sõidab siin neid erinevaid kolkaid läbi võta sõida edasi tagasi selise bussiga vaada kas tervis hiliem koras kui korduvald oled seda teinud /(ma kaldun arvama peale esimest 4tunnist sõidu ei taha saa nii pea enam istuda...) nii et exspress bussid võiks ika piirduda 2/3 peadusega ja väikse sõidu ajaga mite jäädgi lokksuma\nNeeme Sihv June 15, 2016 at 10:26 AM\nEkspressliinid peaks kindlasti jääma. Praegused "nippliinid" 7-8 peatusega tähendavad ka seda, et enamus neist ei peatugi, sest peatused graafikusse lükatud vaid linnukese pärast. Nii et loomulikult jääksid ekspressid, nende osakaal teistega võrreldes ei tohika aga nii suur olla.\nMärkamatult on täis saanud 100 000 blogi külastust. Aitäh Teile, head lugejad ja kaasteelised! Kõike paremaks muuta saame me kõik vaid üheskoos, olles üksteisele olemas ja toeks!\nLoodan aktiivset kaasalöömist teemade kommenteerimisel!\nVaade ühes ja teise suunas.\n16. mai kell 14:56 · Tallinn\nHiljuti tuli IRL-i poliitik Tõnis Palts lagedale mõttevälgatusega, et isiklik auto on kiireim ja parim ühistranspordivahend. Ma siis kommenteeriksin seda väidet omalt poolt kahe fotoga, mis tehtud tipptunni ajal Pärnu mnt. - Tondi ristmikul 10. mail 2016.\nSven Soiver No nagu näha, on ka buss sealsamas järjekorras, seega auto on parem ja kiirem jah.\nMeeldib · Vasta · 3 · 16. mai kell 15:00\nJube Juss Selle annab lahendada bussiraja pikendamisega.\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:25\nSven Soiver Juhul, kui buss alati ja kohe tuleb. Me räägime siin ju sihtpunktist sihtpunkti jõudmisest - kui kiiresti bussi peatusest peatusesse jõuab, on vaid osa teemast.\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:31\nJube Juss Kui bussirada pikendada nõnda, et Kalevi P&R parklast oleks bussil vaba tulek, siis oleks ilmselt kiireim lahendus bussi-eraauto kombo. Või eraauto-ratta kombo\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 16:33\nSven Soiver Oleneb kuhu minna tahad ja kust tulek. Bussil peaks sealt olema vaba minek igale poole kesklinnas ja ümbruses Kristiinest ja Pelgulinnast ja seda Ülemisteni välja. Ja iga see liin peaks sõitma minimaalselt 5-6 minutilise intervalliga.\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:37\nAin Kendra Kalevi PR parkla on tänagi suht hästi kasutuses. Suuremat on vaja\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:38\nJube Juss Ei vaidle vastu.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 16:39\nSven Soiver Juss ilmselt kirjutas sellesest mahust, et sealset ummikut likvideerida. See P+R parkla seal on nii väike, et selle kasutab ära ka sealkandis töötav inimene.\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:39\nAin Kendra ehk siis park with no ride. Sama nagu shock without therapy\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 16:40\nJube Juss Ummikut likvideerida otseselt pole tarvis, sel juhul läevad P&R parkla kliendid taas liiklusesse, aga sellist lõtku, mis annaks rohkem võimalust neile, kel tarvis mujale liikuda, kuid mööda seda rada\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 16:41\nAin Kendra Siit tekibki uute liiklusplaneerijate point - UMMIKUT LIKVIDEERIDA POLE TARVIS. Ummik on igati tervislik (närvid, heitgaasid) nagu on tervislik ka stress. Ainult tugevamad jäävad ellu.,\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 16:55\nJube Juss No aga kuidas sa teda likvideerid, kui ruum on lõplik, aga uute liiklejate pealetulek mitte? St juhul kui me räägime eratranspordist.\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 17:04 · Muudetud\nJube Juss Küll on aga hulgaliselt võimalusi selles mitte istuda\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 17:12\nAin Kendra Uute liiklejate pealetulekule paneb Statistikaameti andmetel piiri negatiivne iive. Kui just IRL oma 2 miljoni saavutamise sildi all moslemeid aktiivselt sisse ei too (ja neile autosid ei kingi)\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 19:00 · Muudetud\nJube Juss No sel juhul pole ju ka vaja ummikutega tegeleda\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 19:10\nAin Kendra sest IRL reiting näitab et nad enam mäkkegi ronida ei saa\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 19:11\nMargus Vain Tipptunnil on eriti hea kasutada sõiduabi rakendust Waze...See hoiab teid ummikutest eemale.\nÜlo Mälgand Aga räägime trammist ka. Kuna ma ei saa kommentaari alla videot lisada, panen selle eraldi teemana.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 15:03\nSven Soiver Oleneb kus töökohad ja kus kodu ja mis peatusi vahepeal teha ning kas autos on ka vaja töökõnesid teha. Kui tramm sõidab tööjuurest minema, ootab poe juures ja sõidab siis koju ning seal teisi inimesi pole, et saaks asju ka samal ajal ajada, siis võib ta jah kiirem ja parem olla.\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 15:06\nNeeme Sihv Eks ikka inimene tuleb trammile siis, kui ta poest välja tuleb. Et ehk tramm tuleb tihedalt. Paljudele kulub ka suitsutund ära....\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 21:43\nAndres Lepp Liikuvat autot juhtides on töökõnede tegemine ju keelatud. Aga kui ta seisab, nagu pildil, siis lase käia smile emotikon Trammis võib isegi sms-e ja meile toksida, ilma, et ohtu tekiks\nMeeldib · Vasta · 2 · 16. mai kell 15:16\nSven Soiver Handsfreega ikka võib. Aga mõnikord on jah ummikute puudumine isegi miinus, ükspäev oli hädasti vaja vaadata aadressi sõnumitest, kuhu ma sõitma üldse pean - ja ei ühtegi ummikut ega punast. Lõpuks pidin parkima tee äärde korraks.\nTühista meeldimine · Vasta · 2 · 16. mai kell 15:18 · Muudetud\nAndres Lepp handsfree on ainult nõrkadele smile emotikon\nMeeldib · Vasta · 2 · 16. mai kell 15:17\nNeeme Sihv Vastupidi, handsfree on tugevatele. Mobiiliga roolis rääkimine näitab taset, õigemini selle puudumist. Ja paraku, uuringu järgi tuleb välja, et neid inimesi on meil ikka tublisti.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 21:44\nKadri Koppel täpselt sama moodi saab ju handsfreed kasutada ka trammis töök6nede tegemiseks smile emotikon. Elame maailmas kus suur hulk inimesi töötab jagatud kontorites, kohvikust jne - m6te, et töök6ned ja yhistransport omavahel ei sobi on kuidagi väga ajast ja arust. Kindlasti on ka väga privaatseid k6nesid, kuid nende jaoks valitakse ju ka kontoris tavasliselt vaikne nurk.\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 18:42\nMargus Vain Äkki lubaks mobiiliga roolis rääkida vaid naistel, sest neil olevat mingi uuringu järgi suurem oskus kui meestel teha mitut tööd üheaegselt.\nOlavi Hiiemäe Kui ÜT peatus on kohe kodu või poe või töökoha või juuksuri või ... kõrval ja sa ei pea tegema ümberistumisi jne. Kui ajakulu juurde arvestada ka kodust või töölt busiipeatustesse minekud ja ooteajad, siis on Paltsul kindlasti õigus. Näiteks võtab Kristiinest Balti jaama või bussijaama jõudmiseks ÜT-ga sama aeg, mis jalgsi minekuga... Autoga vähemalt 6 x kiirem! Probleem ei seisne mitte autokasutajates vaid Tallinna ÜT süsteemis/süsteemituses!\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 20:16\nNeeme Sihv Kristiinest Balti jaama läheb rongiga vaevalt 4 minutit. Ja kui Tõnise erakond oleks oma lubaduse täitnud, olnuks Kristiines veelgi tihedam sõiuplaan. Rääkimata sellest, et bussijaam pidanuks olema Balti jaamas või Ülemistel.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 21:45\nKaido Kärner Neeme Sihv neli minutit? ot, kuitihti need rongid meil käivadki?\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 21:57\nNeeme Sihv 4 minutit sõiduaega täpsemalt 3.. Keskuses käies ikka vaadatakse, mis kell jaama minna. Kohati on rongide vahe vaid 10 min. Võinuks olla kohati veelgi vähem.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 22:05 · Muudetud\nKaido Kärner Neeme Sihv hmm .. niiv2he kui mina sellises keskuses k2in, ma ajan oma asja seal 2ra niikiiresti kui saab, ja kasin minema .. rongiaeg on kyll viimane, mille j2rgi joosta .. v6imalik muidugi, et olen lootusetult rikutud\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 22:05\nNeeme Sihv Lootust ei tohi kaotada. Käin ka suht harva, aga arvestan rahulikult rongini jäävat aega. Pealegi, parema meelega käin Nõmme turul näiteks. Autoga tuleks sealt tipptunnil jaama vist pool tundi, rongiga aga lipsti. Kõik sõltub muidugi asukohast ja paljust muust\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 22:07\nKaido Kärner Neeme Sihv >> parema meelega käin Nõmme turul näiteks <<-- noh, parema meelega ma m2ngiks s6pradega kaarte v6i limpsiks 6lut v6i ajaks liblikaid taga. vahel on mingis kohas lihtsalt vaja käia ...\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 22:08\nNeeme Sihv ust sellest ma räägingi, et kõik sõltub asjaoludest. Kusjuures võimalusel lähen liblikaid taga ajama rongiga ja ka siis kui liblikad kõhus..... Kui aga rongi sinna ei lähe, siis ehk valin auto. Või hoopis jalgratta. Milelga sõites arvestan alati autojuhtidega. Kuid tänu mulle saab hea Tõnis paremini linnas sõita ja mul pole sellest üldse kahju. Kuigi muidugi tahan ise ka rattaga mõnusasti sõita. Kõik tänavad, mille remont plaanis, tuleks üksipulgi läbi "seedida" ja teha parim. Mitte nii, et eelistatakse jalakäijat või autojuhti ainult.\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 22:14\nOlavi Hiiemäe Neeme näide nö. tüüpiline loogika viga, mida ka paljud transpordiplaneerijad ja ametnikudki nähtavasti teevad, et arvestavad vaid puhtalt transpordivahendi sõiduaega ja nii muutubki kõik väga "ilusaks" - kõigest 4 min sõiduaega. See 4 min on siis, kui astud bussi või rongi. Paraku on tegelikkus pisut teine - bussini või rongini peab ka kuidagi moodi jõudma... Arvestada tuleb täis tee läbimise aega, aega mis kulub punktist A punkti B jõudmiseks. Kui punktist A (Kristiine linnaosa), kus asub ka auto, punkti B (nt Balti jaama lähedal asuv asutus) jõudmiseks kulub isegi tipptunnil ca 7-10 min, siis ÜT-ga peab arvestama vähemalt: 10 min jalutamist punktist A- bussipeatusesse/rongijaama, kuni 5 min bussi/rongi ooteaeg, 4-5 min reaalset sõiduaega, bussiga minnes on vajalik vähemalt üks ümberistumine (taas ooteaeg), seejärel 15-20 min jalgsi punkti B. Seega, 10 min autosõidu asemel vähemalt 45-55 min ÜT naudinguid... Ja Kristiine linnaosa ei ole just kõige halvema ÜT võrgustikuga linnosa. Aga juhtub veel vihma sadama ja sul vajadus ülikonnas liikumiseks või vajadus raskemate pakkide kandmiseks olema, muutub ÜT kasutamine veelgi "nauditavamaks". Teiseks oluliseks teemaks on see sõltumatus, mis kaasneb autokasutusega, et lähen siis, kui minul võimalus ja vajadus on, mitte ei sõltu kellegi kolmanda teguri graafikuajast... Praegused 20 min pausid busside sõidugraafikutes on ikka liiga pikad. Selle ajaga läbib 2 km jala. Rongide puhul on vahed veelgi pikemad!\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 10:30\nNeeme Sihv Siin mainiti ühistranspordi ja jalamineku aega. Sp täsustasingi, et rongiga kulub vaid 3 min, keskuse uksest peatusesse veel ehk 4, kokku 7-8 minutit. Kristiine linnaosa on muidugi teine asi, kõik sõltub asukohast ja seda olen ma alatui rõhutanud. Enam...Kuva rohkem\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 15:38 · Muudetud\nNeeme Sihv Kui see ühistranspordiga sõitmine nii vilets oleks, siis keegi ei sõidakski. Aga sõidetakse ja mitte vähe. Muidugi oleks Tallinnal veel palju ära teha.\nÜT on Tallinnas ühelt poolt süsteemitu ning teisalt endiselt eelisarendamata, ehkki bussiradasid vahepeal ju maha jooniti ning mingi tulemus sel ka oli. Aga mis kasu on bussiradadest vaid ühes suunas? Näiteks seesama Pärnu mnt. viadukti kant omab bussirada vaid südalinna siseneval suunal. Vastassuunas toimub tipptunnil busside vennastumine muu ummikuga. Selline jamps muudabki ühistranspordi sisuliselt kasutuskõlbmatuks. Keegi ametimees vist sai ülesandeks bussirajad asfaldile joonistada, aga kuhu täpselt ning milleks polnud oluline. Tehtud.\nTühista meeldimine · Vasta · 2 · 16. mai kell 20:37\nAin Kendra Kusjuures, telliti isegi töö et kuhu bussiradu vaja on. Kuid rajad märgiti maha enne veel kui töö vahearuanne esitatud sai.\nTühista meeldimine · Vasta · 3 · 16. mai kell 21:26\nÜlo Mälgand like emotikon\nMeeldib · Vasta · 16. mai kell 21:34\nNeeme Sihv Haha, tase! Küllap autoihalejad tegid "kiire töö"!\nYlle Kruuse Üks asi on mingi vahemaa läbimise kiirus. Teine asi tegelik kohale jõudmise aeg.\nTõin hiljuti näite, et 2 inimest, üks autoga teine jala.\nAlguspunkt on Kadriorg. Lõppsiht Vabaduse väljak, Linnavalitsuse hoone. Jala e ühistranspordiga liikuja jõuab Vabaduse platsi varem, kui autoga liikleja. Autoga jõuab küll vabakani kiiremini, aga leida parkimiskoht ja siis võimalikust parkimiskohast jala sihtkohta, Linnavalitsusse, on ajaliselt pikem teekond.\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 16. mai kell 20:53 · Muudetud\nÜlo Mälgand Parkimine on ilmselt paljude autokasutajate peamine murelaps südalinna liikumisel. Mina ei üritagi seetõttu oma Vabaduse väljaku lähedasse töökohta autoga liikuda kui selleks puudub äärmiselt mõjuv põhjus. Ajakadu oleks mõttetu ning närvirakud teadupärast ei taastu. Tramm on tänu uuele veeremile siiski tasapisi populaarsemaks muutunud. Kuid ... trammitee renoveerimisel tehti rumalaid vigu ning see renoveerimine näitas ka ära, mil moel linnavalitsejad ühistransporti suhtuvad. Endiselt kehtib arusaam, et tramm-troll-buss on mingid sotsiaalabisüsteemi osad.\nTühista meeldimine · Vasta · 3 · 16. mai kell 20:50\nTõnis Palts Lugupeetud Ülo, demagoogia algab Teie poolt! Mingil juhul ma ei öelnud, et kiireim! Ma ei viitsi otsida seda sõnastust, aga privaatauto on kõige rohkem vaba inimese individualismiga, privaatsusega ja mugavusega samastuv liikumisvahend üldjuhul Tallinnas. Ja muide ma arvan, et üldjuhul ka kiireim konkreetsest uksest konkreetse ukseni jõudmiseks. Ühiskondlikku transporti tuleb arendada. Ja ma näen siin väga suuri kasutamata ressursse. Aga ühistransporti ei tohi arendada privaatautodega liiklejate vägistamise läbi.\nMeeldib · Vasta · 2 · 16. mai kell 21:21 · Muudetud\nÜlo Mälgand Üks asi, milles ma üsna sama meelt olen (ja neid on siin kindlasti teisigi) - Tallinna kikilipsusõlme transiidina läbiv autodevoog tuleks tunneli või mingi muu lahendusega südalinnast märkamatult läbi juhtida. Selles mõttes ei oleks tunneli ehitamine ka kõige kallimate lahenduste korral sugugi mingi raiskamine ning eurorahade toel oleks midagi juba ammu tulnud ette võtta. Lõppkokkuvõttes saaks ju linnasüda inimliku ilme ning need, kel vaja liikuda, saavad liigutud. Aga seda muidugi tingimusega, et keskus muudetakse jalakäijate ning rattaga liiklejate pärusmaaks ning peale elektritranspordi pole sinna millelgi muul asja.\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 21:47\nNeeme Sihv Mitte ainult, ka jalakäijat ei tohi vägistada! Soo jm väiksemad tänavad näitavad ära, et saab küll tagada linnakeskkonda, kus saab sõbralikult koos liigelda. Ning ei ummistu seal rohkem midagi, kuigi ka üks rada vähem on. Ja kui kõik Tallinna tänavad, kus rohkem kui üks rada, teha selliseks, et ühistranspordil oleks OMA rada, saaks ka väga edukalt sõidetud. Sest siis tyuldaks rohkem ühistranspordiga ja autosõitjal oleks seeläbi rohkem ruumi.\nMeeldib · Vasta · 2 · 16. mai kell 21:49\nKadri Koppel Kysimus Tallinnas on liikumisviiside tasakaalus mis täna puudub. Kuna linna on viimased 20 aastat arendatud väga autoliiklust soosivalt, siis paraku saab seda tasakaalu tekitada yheselt eelistades yhistranspordi ja rattateede arendamisega ning panna pausile individuaalauto infrastruktuuri arendamine. Tegeleda tuleb yhiskondlike hoiakutega. Auto nägemine vabaduse ja edu symbolina on yleminekuyhiskonna tunnus, seda ei saa kellelegi pahaks panna. Aga individuaalauto ei ole arenenud riikide tuleviku transport.\nTühista meeldimine · Vasta · 1 · 17. mai kell 18:52\nTõnis Palts Lugupeetud Kadri Koppel, ärge sildistage. On tavaline vastik Eesti ilm. Üks Viimsi perekond istub hommikul ilusasti autosse hommkul oma maja eest (kust bussi peatusse on 2km). Tee peal pannakse lapsed koolimaja ees maha. Emme annab lastele kenasti musi kaasa. Siis paneb mees kuskil kesklinna offices naise töökoha ukse ees maha (kust bussipeatusteni on 1 km). Mees sõidab oma suure officei hoone keldri parklasse, kohendab lipsu ja läheb töölaua taha. Mees käib veel sõprade enne tööpäeva sõpradega teises linna servas korvpalli mängimas, siis käib pesumajas särkidega sehkendamas. Lapsed on vahepeal naabrinaise poolt juba koolist koos naabrite lastega koju toimetatud. Mees nopib naise oma auto peale on tipptund. Aga autos on mõnus arutada möödunud päeva üle ja teha plaane, rääkida pere asjadest ja muust. Tee peal peatutakse koos Selveri juures. Ostetatakse toitu ja majapidamisasju. jne jne jne. Teate lugupeetud Kadri Koppel, see ühiskondlike hoiakute muutmine on Orwelli 1984lik.\nTühista meeldimine · Vasta · 2 · 17. mai kell 19:10 · Muudetud\nNeeme Sihv On ilus hommik( Viimsis, Kalamajas, Lasnamäel vm.) Mees sõidab tööle ja naist kaasa ei võta, sest tööaja algused ja kohad on äärmiselt erinevad. Seega läheb naine bussile (või trammile?) võttes kaasa ka lapsed. (Või võtab teise auto?) Sest lastelegi on kasulik natuke jala käia, peatusest koolini. Õhtul tulevad lapsed koju esimesena, seejärel naine, kes külastab kohalikku poodi. Mees saabub, naine valmis teinud tee ja pakub kõrvale ka tüki kooki, isetehtud õunakooki. tal oli aega seda teha, sest meest oodates oleks temagi hiljem koju jõudnud. ..... Nii võib vaadata asju väga mitut pidi, kõik oleneb olukorrast ja inimestest. Kadril aga õigus, aastakümneid on mõeldud ainult autoliiklusele, ühistransport ja jalakäijad on tahaplaanile jäänud, ratturitest rääkimata. Kuigi, rattateid juba natuke on.\nMeeldib · Vasta · 1 · 17. mai kell 19:16\nJube Juss On tavaline vastik (ilus, keskmine, vahet pole) ilm Eestis. Üks Viimsi perekond istub hommikul ilusasti autosse oma maja ees. Pereisa on juba kergelt närvis, kuna lapsed ei suuda taas end kiiresti liigutada ja 5 mintsa hilisem start tähendab, et tippmass on juba teel ja ummik vältimatu. Laste kooli juures maha panek on närve sööv nagu alati – mida kuradit need teised vanemad oma lapsi autotega vedama peavad, kurat siin pole niisamagi sõiduruumi ja siis veel need mingid lollid aktivistid, kes tahavad, et kool võtaks hommikuste kooliesiste troppidega midagi ette. Nagu arvata oli, siis uimerdamine maksab kätte – passimine Russalka juures. Mis kuradi õigusega meie, autojuhtide arvelt terve üks rada on ühistranspordile eraldatud! Naine hilineb ja näägutab, pekki küll, läinud siis oma autoga, ega see iluasjaks ostetud. Üksi minnes oleks juba ammu tööl!\nPäeval koosolekul heliseb äkki telefon, naine teisel pool: "Kuule, naabril tuli midagi vahele ja ta ei saa lapsi Nõmmele trenni viia, mina ka ei saa, kas sa saad?". Pereisa kiristab hambaid, palub koosoleku katkestada, pole midagi parata.\nSelle tööpäeva võib korstnasse kirjutada, lapsed trennist tagasi ka vaja tuua, seega on mõtetu vahepeal kontorisse tagasi minna. Enda trenn tuleb unustada, kuna kogu porukas on tarvis koju tagasi saada. Lastel on kõhud tühjad, poes veel sabas passida – tžiisõs – hüppame McDonaldist läbi ja koju.\nTühista meeldimine · Vasta · 4 · 17. mai kell 21:58\nKadri Koppel Tänan kõiki kirjutajaid nende meelelahutavate lugude eest! Ja kindlasti on olemas ka selliseid toredaid reaalsuspilte, mida kirjeldab Tõnis. Selle Orwelli 1984 väitega on mul aga paraku võimatu nõustuda, sest kaasaja linnada väljakutset liikuda individuaalautode sõltuvusest eemale tingivad palju suuremad ja olulisemad protsessid kui ühe grupi soov teistele mingit tüüpi mõtlemist peale suruda. Linnade üks olulisemaid eesmärke kõikjal maailmas peaks olema suurema ühiskondliku sidususe soodustamine ja siinkohal annab palju ära teha just läbi nutika linnaplaneerimise. Lihtsalt huvitava fakti ja kaudselt haakuva paralleelina lisan, et Göteborgis (linnas kus elan) hakatakse sügisel ehitama esimest korterihoonet (ca 15 minutilise rattasõidu kaugusel keskklinnast), kuhu ei planeerita mitte ainsatki isikliku auto parkimiskohta. Küll on aga hoone elanikel võimalik kasutada jagatavaid elektriautosid ja el-jalgrattaid. Huvi majja korter soetada on registreerinud 3 korda rohkem soovijaid, kui majas kortereid.\nTühista meeldimine · Vasta · 2 · 17. mai kell 23:08 · Muudetud\nTõnis Palts Lugupeetud Kadri Koppel, loomulikult tuleb ühiskondlikku transporti arendada ja jalakäijate alasid laiendada. Aga, neid asju ei tohi teha privaatautode arvelt. Näiteks praegu see Narva maante sõiduautodele kitsendamine. See oleks hea mõte, kui Reidi tee oleks tunnelisse viidud varem. Ja samuti oleks Rävala puiestee läbi murtud Pärnu maanteele. Ja tasuta ühistranspordi asemel oleks liine tihendatud 30 milj eest aastas jne jne. Just see oleks tasakaalustatud arendamine. Ma ei ole sellega nõus, et linna on arendatud sõiduautode tarvis. Tegelikult ju sõiduautodega sõitjatele on suuremad probleemid kui jalakäijatel. Lihtsalt lollilt on arendatud.\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 23:24\nLaura Remmelgas Tõnise kirjeldus pärineks justkui mõnest elustiili müüvast autoreklaamist, kus päike paistab, tuul lehvib juustes ja ummikuid ei eksisteeri. Tunda on ka kerget 50ndate hõngu, aga noh, naisel on lubatud isegi tööl käia. Küll väiksemas ja vähem tähtsas kontoris kui lipsuga mehel. Rääkides aga linnadest, siis võiksime neidki õppida nägema elukeskkonnana, kus lapsed saavad iseseisvalt kooli ja trenni liikuda ning ka naine ei sõltu mehe või naabri liikumisest. Olles ka ise lapsevanem on minu peamine soov, et lapsel oleks turvaline iseseisvalt liikuda ning linnad oleksid inspireerivad ja pakuksid ka head elukeskkonda. Paljud linnad on selle tee juba läbi käinud ning tegelevad nüüd tagajärgedega. Millegi pärast oleme aga siin jätkuvalt kindlad, et meie 90ndate maailamapilt on ikka see, mis pädeb. Millest küll selline enesekindlus?\nTühista meeldimine · Vasta · 3 · 17. mai kell 23:42 · Muudetud\nTõnis Palts Lugupeetud Laura Remmelgas, Tallinnas ei ole ummikud mitte mingi probleem. Heas autos on ummik lausa nauding. Teie soovid ei lähtu inimese tegelikust omadusest liikuda privaatsuse poole. Selle väljendusteks on madalatihedisega asustus ja privaatautod. Üks võimendab sealjuures teist.\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 23:44\nJube Juss Seega teema maas, kogu see Russalka teema on jura, tegelikult käiakse seal spetsiaalselt istumas. Huh.\nMeeldib · Vasta · 1 · 17. mai kell 23:46\nTõnis Palts Lugupeetud Jube Juss, kust selline järeldus. Minu arvates on see Reidi tee protest väga asjalik. minu arvates ka tavaline tänav ruumiliselt lõhub tervikliku juurdepääsu merele. Ainus lahendus on seal 2plus 2 tunnel Russalkast Norde tsentrumini.\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 23:51 · Muudetud\nJube Juss Järeldus sealt – heas autos on ummik lausa nauding.\nAga tunnel Norde tsentrumini – mis nad seal pihta hakkavad?\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 23:52\nKaur Virunurm "Heas autos on ummik lausa nauding." -- tõesti tõesti. See seisukoht lahendab praktiliselt kõik probleemid ühe ropsuga.\nMeeldib · Vasta · 1 · 17. mai kell 23:54\nKaur Virunurm Aga siin on nüüd väärtuskonflikt, mida ei lahenda Facebook ega ükski avalik vaidlus.\n"Valglinnastumine on inimõigus"\n"Pääs merele on inimõigus".\nNeid arvamusi ei lepita mitte miski.\nSiin kompromissi leidmine on linna arhitekti, planeerijate ja linnapea asi. Kuniks nemad otsust ei tee, võime me siin Facebookis oma elustiilide üle vaielda elu lõpuni.\nMeeldib · Vasta · 2 · Eile kell 0:00\nTõnis Palts Lugupeetud Kaur, palun ärge lahmige. Valglinnastumine ei ole mitte inimõigus, vaid tuleneb meie kultuuriruumis inimese privaatsusele, individualismile ja paarisuhtele tulenevast olemusest. Sama ka privaatautode kasutamine.\nMeeldib · Vasta · Eile kell 8:00\nJube Juss Tõnis, Kaur tahtis ilmselt öelda umbes midagi sellist, et "valglinnastumine tuleneb meie kultuuriruumis inimese privaatsusele, individualismile ja paarisuhtele tulenevast olemusest" ja "pääs merele tuleneb meie kultuuriruumis inimese privaatsusele, indivisualismile ja paarisuhtele tulenevast olemusest" ja nende kahe vahel on väärtuskonflikt.\nMeeldib · Vasta · 2 · Eile kell 8:05\nNeeme Sihv 7 päeva järelvaadatav ja kui aus olla, siis ma enam kindlasti ei arva, et meil jalakäija-ratturi-ühistransportdi jm jaoks Tallinnas tehtaks midagi autosõitjate arvelt. Autotööstuste lobi ja pagan teab kelle veel, võib olla vaid "arengu" taga. http://etv2.err.ee/.../keskkonnakuu-rattad-voi-autod...\nKeskkonnakuu. Rattad või autod (Bikes vs Cars, Rootsi 2015)\nMeeldib · Vasta · Eemalda eelvaade · Eile kell 9:08\nKaur Virunurm Tõnis, ma ju ei lahmi.\nKui inimese privaatsus on nii tähtis, et oma maja (ja oma autot) tuleb pidada normiks, siis see tähendabki valglinna.\nPäris-linnad koosnevad inimestest, kelle väärtused on teistsugused. Kes ohverdavad osa privaatsust tihedamalt koos elamisest tulevate hüvede nimel.\nValglinn vs tihe-linn ei ole vastandumine skaalal hea-halb, vaid eraldatus-sotsiaalsus.\nÜhiskonnas on mõlemat sorti inimesi ja mõlema sordi vajadused tuleb mingil määral (aga mitte täiel määral!!!!) ära lahendada. See, kuhu tõmmata piir - kas rohkem äärelinna või rohkem tihelinna -, on linna juhtide otsus.\nTühista meeldimine · Vasta · 4 · Eile kell 9:48 · Muudetud\nÜlo Mälgand Igasugustele valglinnastujatele, kes ummistavad ning saastavad oma privaatsõidukiga linnas elajate eluruumi tuleb maksud peale panna, nagu paljudes linnades seda juba ammu tehtud on. Elementaarne. Siis vähemalt kompenseeritakse mingil määral enda poolt tekitatud kahju. Kuniks maksuraha läheb rohkem asfaldiruutmeetritsse kui ühistransporti või rohelisse linnakeskkonda, seniks on tasakaal paigast ära. Miks eraautoomanikud on viimase 25 aasta jooksul vahetanud välja juba oma 6 põlvkonda sõiduvahendeid, uute trammide ostmiseks linnal aga kuidagi raha pole olnud? Järelikult on kogu riigi maksusüsteemis või eelarvepoliitikas jämedad vead. 4 trammiliinile pole poole sajandi jooksul suudetud suurt midagi juurde ehitada, ehkki vajadus on suur. Isegi 4. liini pikendus jäi ikka endiselt poolikuks ja tulevikufinantseeringuid ootama. Nüüd saadi mingi summa CO2 kvoodi müügist, mida võib käsitleda ka kui eurotoetust. 20 uut CAF trammi on saabunud, 2 viimast neist seisavad tuimalt jõude depooseinte vahel, nende asemel künnavad endiselt tänavatel vanad kolisevad akendega prügikonteinerid. Kelle või mille jaoks neid uusi seal seismas hoitakse? Kuidas on võimalik, et linnal endal pole 25 aasta jooksul tekkinud jõudlust uusi tramme ja trolle soetada? Trollide hävitamine käib juba kümmekond aastat. See kõik on autoliikluse doteerimise poliitika. Nüüd saime Tõnis Paltsi vahendusel teada, et nii on mugavam. Makske see mugavus kinni ka, mitte nii, et linnakodanik maksab päevast päeva linnakülaliste arveid.\nMeeldib · Vasta · Eile kell 21:30 · Muudetud\nNeeme Sihv MINISTEERIUMID-RIIGIASUTUSED JA POLIITIKUD LINNAST VÄLJA! Tegelikult ka. Mida rohkem, ma kunagise poolnaljatamisi tehtud ettepaneku peale mõtlen, seda rohkem tuleneb sellega seonduvaid kasulikke lükkeid. Ummikud kaovad Tallinnast kui võluväel, koos rattateede laienemisega. Kõik see värk tuleb viia Kesk_Eesti sõlmpunkti, kuhu on autotee ja hea ühistranspordiühendus. Ning seal ehitada enamuses KÕRGHOONED, et ei peaks kuhugi kaugele astuma. Või siis autoga sõitma. Kaasaegsete lahendustega null-majad, innovatiivsed ttänavalahendused jm. K. a. elamuehituses. Kolivadki paljud Tallinnast minema ning maale tuleb tööd-leiba jamaksumaksjaid. Elu maale tagasi!!!\nÜlo Mälgand See sõna võis olla ka parim või tõhusam või mida iganes. Kõik see ei muuda olematuks tõsiasja, et teatud kellaaegadel ei liigu ei autod ega bussid. Seda ma oma fotode ja videoga tahtsin ka tõestada.\nMeeldib · Vasta · 1 · 16. mai kell 20:56\nÜlo Mälgand No võtame seda pigem nii, et tegin poliitik Tõnis Paltsile tasuta reklaami ... pacman emotikon Tegu on ju tõsise problemaatikaga, mis kõige otsesemalt mõjutab meid kõiki. Seega igati kiiduväärt kui mõnedki mõtted selgemaks räägitakse.\nTühista meeldimine · Vasta · 2 · 16. mai kell 21:15\nAndres Sallo Eraautoga linnasüdamesse sõit peaks olema luksus. Aga linn peaks võimaldama transiiti\nMeeldib · Vasta · 1 · 17. mai kell 5:02\nAin Kendra vahet pole kas eraauto, ametiauto või takso\nMeeldib · Vasta · 17. mai kell 23:13\nAndres Sallo Linn jalakäijatele. Muuseum. Kõrts\nJube Juss Jagati siin hiljuti: https://www.facebook.com/events/1185291761490239/\nMadle Lippus sürr on see, et juba aastaid toimub vanalinnapäevadel umbes samateemaline konverents, rääkisin ise ka ühel neist paar aastat tagasi. Seekord toimub see õnneks Katariina kirikus, kuhu loodetavasti jõuab ka rohkem inimesi, muidu on ruumiks ikka olnud Hopneri maja kolmanda korruse nurgatagune saal.\nJärelvaadatav mõned päevad.\nLaiu kõnniteid vajame ka selleks, et noored saaks ohutumalt natuke "ulakamalt" liigelda......\n.....või jooksutrenni tegijal oleks rohkem vabadust ja puhtamat õhku.......\n....ja rattaga saab minna, kuhu süda kutsub.\nPostitaja: EESTIMAA BLOGI kell 15:30\nSildid: Demagoogia, Isamaa erakond, Lux Express, Promenaad


miski pole keelatud. inimkond ratastel – Henry Griin / Eugen J Isotamm\nmiski pole keelatud. inimkond ratastel\nkas on põhjust mõne vandesõna pärast vanemliku järelvalve nõuet külge kleepida? kas on tarvis hoiatada täiskasvanute sisu eest, kui ilma hoiatuseta võib seotus teatud kehaosadega lihtsalt udu varjus mööda libiseda? liigne pretekstimine võtab tihti vaatajalt teadmatuse õnnistuse. huvitavam oleks ju tema jõudmine kohast teise kuidagi nii, et tal jääb osa asju tajumata ja et need oleksid just sellised asjad, millest toode peamiselt koosneb. selline tore immersiivsuse vältimine, vaataja eemale juhtimine tõe materiaalsest koostisest nii, et ta selle dogma ikkagi leiab. nummi. aga ‘mature content warning’ juhib kasutaja ilma vahepealse silmaklapistamiseta kohe asjani, infolipikud antakse kätte ja mingu. peaasi, et oled piisavalt vana, et selliste asjade erutavalt mõjumine legaalne on ja kõik hästi.\nninakrimpsutajatele garanteerin, et ei vaata kuumi kettaid seksobjektidena.\nautopedena aga vaatan neid teisi kuumi kettaid päris tihti ja jälgin nende käitumist. mitte pedede, autode.\nleidsin, et ei skitseeri ise kunagi rakettkiirenditega hõljukeid, sest ratas on nii tõhus leiutis. tsiviilautonduses näeme seda veel päris mitusada aastat. kui mitte lausa tuhat. aga siis kirjutab kauapüsivat juba keegi teine. tal on kindlasti rakettkaamel, kellel on üks suur ninaauk.\nAuthor isotammPosted on oktoober 30, 2008 november 5, 2008 Categories ühiskond,inimene,pornoTags mature content,tulevik liikluses,vanemlik järelvalve\nEelmine Previous post: kunstnikudiplom 2: õppides fotograafiat\nJärgmised Next post: tapeetide mimikri simulaakrum


Ossinovski: loodan, et uus valitsus ei too siia saali eelnõusid, mis lähevad mu põhimõtetega liiga palju vastuollu - DELFI\nOssinovski: loodan, et uus valitsus ei too siia saali eelnõusid, mis lähevad mu põhimõtetega liiga palju vastuollu\nEelmine haridusminister Jevgeni Ossinovski kinnitas, et mingit partisanisõda uue valitsuse vastu ta pidama ei hakka, kuigi ta jättis Taavi Rõivase valitsusele oma hääle andmata. Ossinovski ütles, et koalitsioonilepingule kirjutas ta alla ja selle punktide seaduseks saamisele hääletab ta poolt. Mis puudutab aga muid küsimusi, siis igale asjale ta oma poolthäält ei anna.\nTeile pakuti väliskomisjoni esimehe kohta, aga te läksite kultuurikomisjoni lihtliikmeks, kus teie mõju on väiksem. Miks nii?\nMa olen väliskomisjonis eelmises koosseisus kolm aastat töötanud. Oma praeguses poliitilise arengu etapis on see end minu jaoks ammendanud. See ei ole piisavalt huvitav. Ka eelmises koosseisus tegelesin sisuliselt siiski rohkem lõimumise ja haridusküsimustega. Valisin selle komisjoni, kus minu arvates tehakse rohkem seda tööd, milles tunnen end kasulikuna ja mis mind huvitab.\nMis te järgmised neli aastat teete?\nEsindan oma valijaid riigikogus. Tõenäoliselt kultuurikomisjonis. Vaatame.\nKas uus valitsus teie häälele saab ikka loota?\nMa pole koalitsiooni riigikogu liige veel kunagi elus olnud. See on huvitav roll, mida ma pole veel siiani täitnud. Pean tunnistama, et viimase nelja aasta jooksul pole ma kordagi pidanud oma südametunnistuse vastu hääletama. Loodan, et uus valitsus ei too siia saali eelnõusid, mis lähevad mu põhimõtetega liiga palju vastuollu. Poliitikas tuleb teha kompromisse, tuleb meeskonna nimel teha ka teatud järeleandmisi, aga mõned asjad on nii põhimõttelised, et nendes on tagasi astumine liiga keeruline.\nOssinovski: Jürgen näib tõsiselt kartvat, et poisid saadavad ta pensionile (156) 13.04.2015\nOssinovski valitsusest ja Michalist: Jaak Madison võib ka õiguslikult olla edasi riigikogu liige, ehkki mul on piinlik jagada sellisega ametitiitlit (75) 12.04.2015\nTäiesti kindlat toetust ei julge te lubada?\nKoalitsioonilepingule olen ma alla kirjutanud, koalitsioonilepingu punktide poolt ei ole mul probleemi hääletada.\nMingit partisanisõda uue valitsuse vastu te pidama hakata ei kavatse?\nMillal SDE Keskerakonnaga koalitsiooni teeb? Ossinovski: reeglina on Reformierakond läinud...\nOssinovski: paljudele sümpatiseerib, et poliitikas tuleb ikka anda täiega, lõpuni,...\nDELFI VIDEO: Sven Mikser: Ossinovski võtab kõike suure kire ja pühendumusega\nVassiljev erakonnakaaslase otsusest uuele valitsusele toetust mitte näidata: Ossinovski...


Harjo sõnul vabastati Lõugas ametist distsiplinaarsüüteo tõttu. "Tuvastatud distsiplinaarsüütegu seisnes volituste ületamises tellimuste esitamisel ning seoses sellega kaotas ta usalduse," kommenteeris Harjo.\nDistsiplinaarsüüteoga hinnatava kahju osas on esitatud Lõugasele ettepanek vastavalt avaliku teenistuse seadusele (ATS) kahju vabatahtlikuks hüvitamiseks. "Vastavalt ATSile on Lõugasel kaks nädalat, kas esitada vastulause või kahju hüvitada," lausus Harjo.\nLõugase vabastamine leidis aset siis, kui talle oli tutvustatud distsiplinaarmenetluse kokkuvõtet, lisas transpordiameti juht.\n"Lõugasele lahkumishüvitist ei makstud," rääkis Harjo.\nHarjo sõnul esitas transpordiameti liiklusteenistuse direktor Mati Songisepp avalduse omal soovil lahkumiseks.\n"Kuna Songisepp oli haiguslehel ja töösuhe temaga tulenevalt sellest peatunud, ei olnud võimalik tema suhtes otsustada distsiplinaarkaristuse kohaldamist," kommenteeris Harjo.\nKehtivate seaduste kohaselt aga tuleb lahkumisavaldus rahuldada hiljemalt 30 päeva jooksul. "Nii jõudiski kätte lahkumistaotluse rahuldamise tähtaeg," rääkis Harjo.\nÄripäev proovis mõlemale isikule helistada, kuid Songisepp ütles, et tal ei ole aega ja katkestas kõne. Lõugase telefon andis kinnist tooni.


heleni blogi: Pulmadeks saab terveks\nNo on ju selline ütlus, et pulmadeks saab terveks! Täna hommikul juhtus midagi, mis paneb mõtlema, et selle lause taga on võibolla isegi väike magic.\nNimelt kadus mul oktoobris Türgis käies üks lääts silma ära. Otsisime kohe hotelli arsti üles ja käisime ka sealses prillipoes, kuid kõik väitsid, et see ei ole võimalik ja ju ta lihtsalt kukkus maha. Türgist koju jõudes panin kohe Medicoverisse silmaarstile aja ja ka sealne vastus oli, et silm on puhas ja rahulik ?!?\nSamas on mul pärat seda aeg ajalt hommikul üles ärgates valge loor silmal ees ning üsna palju ajab mingit lima. Ja mis siis täna hommikul dussiall toimus. Nimetatud silmal hakkas jälle valge kiht ette tekkima ja natuke silma hõõrudes sain sealt kätte juba 4 kuud kadunud läätse!\nVot nii moodi. Tuleb ikka ennst usaldada. Ma oli jummala kindel, et see lääts mul silma taha kadus, aga kuna kõik kolm silmatohtrit väitsid, et see ei ole võimalik jne, siis ma lõpuks lihtsalt loobusin. Kokkuvõttes õnnelikult lõppenud lugu ning tõesti: pulmadeks saab terveks :D


Kairi J Blogi: Tere | La-la-laktoosivabad uudistooted\nFolgipidustused peetud, turismiinfo lahkelt soovijatele laiali jagatud, nüüd on aeg kirjutamise juurde tagasi pöörduda.\nAS Tere poolt sain mõnda aega tagasi kotikese laktoosivabade uudistoodetega. Mis saaks veel toredam olla, kui külmkapp täidetakse hea-paremaga ja uute põnevate piimatoodetega. Folgi külastajad kindlasti märkasid, et ka sel aastal jagati sündmuse raames Tere tooteid. Külastasin nende telki ka ise, täitsin väikese küsitluse ja haarasin lõunaks kaasa täpselt paraja suurusega väherasvase Hellus keefiri ja Hellus Haps marja hapupiimajoogi. Nämma! Kõht täis ja hea olla :)\nMinul endal küll laktoositalumatust ei ole, aga kindlasti on palju neid inimesi, kel see diagnoositud on ning kes sellepärast ka hädas on endale sobivate piimatoodete leidmisega. Täna annan Teile ülevaate toodetest, mis minu toidulauale jõudsid. Alustame magusatest.\nKohupiimakreemid on mu lemmikud, aga koore-kohupiimakreemi ma varem proovinud ei olnud. Erinevus tavalise kohupiimakreemiga on see, et need on pehmemad, kooresemad ja veelgi maitsvamad! Minu isiklik lemmik oli kohupiimakreem punase apelsiniga. Maitse sellel on eriline, tsitruseline, mahe ja meenutab veidi greipi. Elukaaslane arvas, et tegemist on huvitava maitsega tootega, aga teist korda ise ei ostaks. No olgu peale. Tema lemmik oli hoopiski metsamarja koore-kohupiimakreem, mis on tunduvalt magusam ja mõnusalt marjane! Tunda on kõige rohkem mustikat, aga veidi ka vaarikat ja maasikat. Minu jaoks ehk liiga magus, et terve tops korraga pintslisse pista, aga kuna me elukaaslasega seda sõbralikult jagasime, siis temal oli hoopis häda, et nii kiiresti otsa sai :D\nMustika koorejogurt on üpriski tavaline mustika jogurt. Mõnusa maitsega, mustikane, aga jääb alla metsamarja koore-kohupiimakreemile. Eelistan vedelat joogijogurit või kohupiimakreemi tavalise jogurti asemel, ei teagi miks. Vanilje koorepuding on aga minu lemmik! Olen end viimasel ajal avastanud erinevaid pudinguid mugimas, kuigi mõnda aega tagasi need veel mu lemmikute hulka ei kuulunud. See konkreetne puding on piisavalt magus, aga mitte liiga. Pudingut kaunistavad pisikesed vanilje täpid. Maitsev!\nValge glasuuriga karamelli kohuke on hoolimata oma veidi harjumatust maitsest üllatavalt hea. Isegi elukaaslane sõi, kuigi ta näiteks klassikalist kohukest väga ei armasta. Minu jaoks jällegi veidi magus, aga üks-kaks tükki ära süüa pole mingi probleem!\nNüüd soolaste toodete juurde. Mina leidsin kotist laktoosivaba hapukoore ja piprasegu toorjuustu. Hapukoor on keskmiselt paksu konsistensiga. Kasutasime terve paki korraga ära, seega seekord kaanest puudust ei tundnud. Võiks see siiski olemas olla, sest pakk on 300 grammine. Hapukoort sõime koos kartulikookidega (kes soovib retsepti, siis mu postkast on avatud või andke kommentaarides märku), mis olid lihtsalt imemaitsvad! Kui ainult viitsiks neid tihedamini teha... Piprasegu toorjuust sobib väga hästi leiva, saia peale. Armastan vürtsikat toitu ja toorjuustus on pipart ikka korralikult tunda! Kasutasin piprasegu toorjuustu segatuna idamaise toorjuustuga ka kanafileed küpsetades. Enne lõppu lisasin pannile ja lasin sulada... nämma, toorjuustune kana.\nVeel rohkem tooteid ja palju maitsvaid retsepte leiate Tere kodulehelt SIIT!\nKas Teil on esinenud laktoositalumatust? Milline on Teie lemmik Tere toode?\nLabels: tee tervislikuma minani, tere, toitumine


Koagulatsiooni ja flokulatsiooni erinevus\nPeamised erinevused: koagulatsioon tähendab kohvimist; see viitab põhimõtteliselt keemilisele protsessile, milles toimub mittelahustuvate osakeste destabiliseerimine. Need osakesed moodustavad koagulandi abil tükke. Teisest küljest tähendab flokuleerimine flokkide moodustamist. Seda võib kirjeldada kui füüsikalist või mehaanilist protsessi, milles koaguleeritud tükid või flokid ühendatakse kokku, et moodustada massid ja seejärel sade.\nKoagulatsiooni korral vähenevad jõudude eest vastutavad jõud pärast nende kokkupuudet. Flokuleerimine toob kaasa deformeerunud kolloidsed osakesed koos ja moodustab suured agregaadid. Mõlemat meetodit kasutatakse vee töötlemisel. Seega saame mõista koagulatsiooni ja flokulatsiooni protsessi veepuhastusmeetoditest saadud näidete abil.\nVesi võib sisaldada kolloidseid tahkeid aineid nagu mittelahenevad orgaanilised ained, saviosakesed, bakterid, plankton, lagunenud taimse materjali väikesed osakesed jne. Seega kasutatakse nende lisandite veest eraldamiseks koagulatsiooni ja flokulatsiooni meetodeid.\nKoagulatsioon saavutatakse osakeste neutraliseerimise teel ja seega väheneb oluliselt osakeste vaheline tõrjuv jõud. Pärast flokulatsiooniprotsessi kasutamist moodustavad koaguleeritud osakesed suure aglomeratsiooni, mis on tuntud ka kui flok.\nKoagulatsiooni saab kergesti saavutada koagulandi abil. Toorvees võib lisada alumiiniumi või raua anorgaanilisi sooli, need soolad neutraliseerivad toorvee hägususe eest vastutavate osakeste laengu. Need soolad ka hüdrolüüsuvad, et moodustada osakesi segavaid lahustumatuid sademeid. Mõned tavalised anorgaanilised koagulandid on alumiiniumsulfaat, alum, ferriumsulfaat ja alumiiniumkloriid.\nFlokuleerimisel on need destabiliseeritud osakeste aglomeraadid suurte osakeste kujul. Seda on võimalik saavutada ka suure molekulmassiga vees lahustuvate orgaaniliste polümeeride lisamisega. Nende polümeeride tõttu suureneb floki suurus ja seejärel settivad osakesi. On väga oluline, et flokuleeriv aine segataks aeglaselt aeglaselt nii, et väikesed flokid saaksid kergesti aglomeerida suurteks osakesteks ja lõpuks settida.\nVee töötlemiseks järgneb koagulatsioonile tavaliselt flokulatsioon.\nSeega on mõlemad veepuhastuse osas kergesti eristatavad. Koagulatsiooni ajal lisatakse osakeste kokkukleepumiseks koagulant. Teisest küljest, flokuleerimise ajal segatakse lahus õrnalt, nii et koagulatsiooni käigus tekkivad väikesed tükid kogunevad kokku ja moodustavad suuremaid tükke. Need suured tükid settivad kergesti ja on seega eraldatavad.\nErinevus Sony Xperia ZR ja Sony Xperia SP vahel\nPeamised erinevused: Pen-draive, mida tuntakse ka mälupulgadena või USB-pulgadena, kasutatakse andmete, kirjete või arvutist teabe salvestamiseks. USB, lühike, Universal Serial Bus, on seadmed, mis töötati välja 1990ndatel aastatel. See töötati välja andmete või failide ülekandmiseks arvutitest mis tahes arvuti välisseadmetesse. Pliiatsi ja\nOluline erinevus: arheoloog tegeleb välitöödega, mis võivad koosneda artefaktide või inimtegevusest tingitud esemete kaevamisest ja taastamisest iidsetest varemedest. Antiikvanaarid, tuntud ka kui antiikaarsed, tegelevad peamiselt mineviku antiikidega või asjadega. Arheoloogi ja antiikaja vahel on oluline erinevus. Kõig\nPeamised erinevused: bioloogias, binaarses lõhustumises ja killustuses on mõlemad tuntud kui „ebatavaline reprodutseerimine”. Binaarne lõhustumine on ühe raku jagamine kaheks ja samas on see sama, mis hõlmab DNA vahetamist kahe organismi vahel. Fragmentatsioon on organismi tükikese katkestamise protsess, millele järgneb mitoosirakkude jagunemine. Bioloogia\nErinevus Kerberos v4 ja Kerberos v5 vahel\nPeamine erinevus: nii Kerberose versioon 4 kui ka versioon 5 on Kerberose tarkvara uuendused. Kerberos v4 on Kerberos v5 eelkäija. Kerberos on veebipõhine tarkvara, mida kasutatakse autentimiseks kasutajaidentiteetidele ja kasutajate soovidele. Internet võib olla väga ebakindel koht. Sageli hõlmab see kasutajatega seotud tundliku teabe vahetamist, nagu nende kasutajanimed, paroolid, finantsteave jne. Sel\nPeamised erinevused: Gay on homoseksuaalide jaoks kasutatav mõiste. Arvestades, et queer on släng, mida kasutatakse peamiselt LGBT-d identifitseerivateks inimesteks. Gay on termin, mida kasutatakse homoseksuaalide asemel. See oli sõna, mida kasutati algselt „muretu”, „õnneliku” või „särava ja ilmse” tundete kohta. 20. sajandi viim\nPeamine erinevus: juuste eemaldamine kreem ja vahatamine on sünteetilised kreemid ja kosmeetikud, mis eemaldavad näo ja keha karvad. Karvade eemaldamise kreemid on kaubamärgiga keemilised kreemid, samas kui vahatamine on poolpüsiv juuste eemaldamise meetod. Moodide ja tööstuse maailmas peetakse karvade eemaldamise tehnikaid äärmiselt oluliseks; kuna need tehnikad aitavad indiviidil oma välimuselt puhtamalt ja selgemini otsida. Vastava\nErinevus ostukeskuse ja kaubanduskeskuse vahel\nPeamised erinevused: kaubanduskeskused või kaubanduskeskused on suured suletud ruumid, mida iseloomustavad sageli paljud kauplused, mis müüvad kaupu avalikkusele. Kaubanduskeskused võivad olla keskmise suurusega ja suured, sõltuvalt ehitusest ja kaupluste arvust, mida ta soovib hoida. Kaubanduskeskused on kauplused, mis on paigutatud järjest ja jagavad hoone. Need\nTõlgi ja tõlkija erinevus\nMassi ja kaalu erinevus\nErinevus Zombie ja Vampire vahel\nErinevus LG Optimus L5 II, L5 II Dual ja Karbonn Titanium S5 vahel\nRAM ja CPU erinevus\nErinevus JRE ja SDK vahel\nMolaarsuse ja molaarsuse erinevus


Canonil tulid välja uued PowerShot, IXUS ja PIXMA PRO mudelid\nAvaleht Toode Canonil tulid välja uued PowerShot, IXUS ja PIXMA PRO mudelid\nJäädvusta erilist – PowerShot SX410 IS\nKaameral PowerShot SX410 IS on 40-kordne optiline suum. Väikesesse korpusesse on mahutatud ka ZoomPlus tehnoloogia, mis suurendab suumi 80-kordseks. Tänu sellele saab jäädvustada nii kaugel kui ka lähedal olevaid objekte. Kaamera 20-megapiksline andur, DIGIC 4+ protsessor ja Intelligent IS teholoogia tagavad detailitäpsuse ja minimaalse hägususe. Mitmed Canoni praktilised režiimid, sealhulgas nutikas automaatrežiim ja loomingulised filtrid, võimaldavad loomingulist lähenemist. HD-videoid (720p) salvestades saab jäädvustatu vaid nupuvajutusega uuesti üle vaadata. Kiire sildkaamera ergonoomiline käepide muudab seadme käepäraseks ja tagab parema stabiilsuse ka kaugel asuvaid objekte suumides.\nSuurepärane kaaslane – IXUS 275 HS\nPIXMA PRO-100S ja PIXMA PRO-10S vahetavad välja Canoni olemasolevad printerid PRO-100 ja PRO-10. Uutel mudelitel on mitu uut ühendussuvandit, mis võimaldavad hõlpsalt detailirohkeid pilte printida.\neelmine Canon rõõmustab uue võimsa kompaktkaameraga EOS M3\njärgmine KOHE MÜÜGIL! Samsungil uus robot-tolmuimeja


Trump kutsus Hiinat tühistama USA põllumajandustoodete tollimaksud, Pollumajandustoodete kaubandus\nOriginaalsus ning eksklusiivsuse pakkumine on Hiinas väga oluline. Tegemist on sotsiaalse e-kaubanduse osturakendusega, mille peamiseks sihtgrupiks on 18—aastased suuremates Hiina linnades elavad naised. Edu saavutamiseks on vaja enda müügikanaleid mitmekesistada, võtta kasutusele erinevaid turundusplatvorme ning kombineerida turunduses erinevaid platvorme ning partnereid. Selline mudel on kogunud populaarsust just väljaspool Hiina suurlinnasid Peking ja Shanghai , andes ettevõtetele võimaluse tooteid viia lähemale gruppidele, kes neid endale muidu nii lihtsalt lubada ei saaks. Unusta traditsiooniline e-kaubandus — Hiina turul võtab hoogu sotsiaalne e-kaubandus ja livestreaming Lisaks saavutati osapoolte vahel kokkulepe EL poolt Eestisse eksporditavatele töödeldud põllumajandussaadustele makstavate ekspordisubsiidiumite kaotamise osas, välja arvatud suhkru- komponent.\nSealsetes gruppides jagatakse infot erinevate toodete kohta, õhutades teineteist ostma või hoiatades, et antud toode ei ole kulutust väärt. Sellise käitumise suundumus on juba niigi kirjule maastikule juurde toonud mitmeid uusi või edasi arendatud rakendusi, mis innustavad kliente loodud kogukondadega oma oste veelgi enam jagama.\nGreat Gildersleeve Halloween Party 1947\nKõige lihtsamaks näiteks võib tuua põllumajandusele keskenduva tehnoloogiaplatvormi Pinduoduo PDDkus ostes toote üksinda võib see maksta kordades rohkem võrreldes sellega, kui toode ostetakse grupina. Võimalus saada parima diili osaliseks on Hiina ühiskonnas olulisel kohal ja sõpradega tooteid koos ostes saadakse üheskoos korralik allahindlus. Selline mudel on kogunud populaarsust just väljaspool Hiina suurlinnasid Peking ja Shanghaiandes ettevõtetele võimaluse tooteid viia lähemale gruppidele, kes neid endale muidu nii lihtsalt lubada ei saaks.\nPPD kasutajaskonna laienedes kasvas ka kauplemismaht hüppeliselt. Lisaks headele diilidele pakub PDD ka enda klientuurile erinevaid vabaaja sisustamise viise, näiteks erinevate pollumajandustoodete kaubandus mängimine või mõne virtuaalse viljapuu kasvatamine, mille pideva hooldamise järel on võimalik PPDlt lausa tasuta kastitäis reaalseid puuvilju saada.\nOluline on ka mainida, et PDD sai küll suuresti alguse põllumajandustoodete müügist, kuid on jõudsalt arenendud ning platvormilt võib nüüd leida nii luksustooteid, tehnoloogiat kui ka värsket saaki põldudelt. Tegemist on sotsiaalse e-kaubanduse osturakendusega, mille peamiseks sihtgrupiks on 18—aastased suuremates Hiina linnades elavad naised.\nPlatvorm aitab kasutajatel avastada ja osta luksus- moe- ja ilutooteid välismaalt, jagada sealjuures ostunippe ja vahetada moeideid.\nLittle Red Book kujundati algselt kasutajate enda loodud sisu jagamise platvormina, et aidata noortel naistel avastada ja jagada ostunimekirju ning kogemusi. Sellest tulenevalt käivitas Little Red Book Tänu kaasahaaravatele funktsioonidele on Little Red Book edukalt tugevdanud nii usalduse, turvalisuse kui ka sarnaselt mõtlevate sõprade kogukonda kuulumise tunnet.\nSuur osa tarbijatest avab rakenduse kuni seitse korda päevas. Brändide teadlikkuse ja maine ülesehitamiseks, kui koostatakse toimiv strateegia, on antud platvorm ideaalne.\nArvamusliidrid reklaamivad ettevõtete poolt tellitud turunduskampaaniate raames regulaarselt uusi tooteid oma tuhandete või isegi miljonite jälgijatega kogukonnale. KOLide kõrval on hakanud tuntust koguma ka peamised arvamustarbijad ehk KOCid Key Opinion Consumerskeda võib pidada uue põlvkonna mõjutajateks või suunamudijateks.\nAvaleht Uudised Töödeldud põllumajandustoodete kaubandusläbirääkim\nNad testivad ja kirjutavad arvamusi neid huvitavate toodete kohta ning jagavad oma tagasisidet potentsiaalsete ostjatega. Ehkki neil on väikesem jälgijaskond kui KOLidel, on nende sisul usaldusväärsuse ja autentsuse tõttu tugev mõju tarbijatele. Sobivate ja taskukohaste KOLide või KOCde leidmine pole lihtne, kuid kindlasti aitavad nad kaasa brändi teadlikkuse tõstmisele Hiina turul.\nUnusta traditsiooniline e-kaubandus — Hiina turul võtab hoogu sotsiaalne e-kaubandus ja livestreaming Viimastel aastatel on nende kõrvale tekkinud mitmeid erinevaid lahendusi nagu WeChati miniprogrammid, KOLid ja KOCid ning otseülekanded, mille kaudu on Hiina turg jõudsalt edasi liikunud oma teekonnal sotsiaalse e-kaubanduseni," ütleb EASi Aasia keskuse projektijuht Johanna-Riinu Annuk. Mis peitub sotsiaalne e-kaubanduse kontseptsiooni taga? Sotsiaalne e-kaubandus on elektroonilise kaubanduse vorm, mis põhineb sotsiaalvõrgustikel ja kasutab internetitööriistu kaupade ja teenuste müügi edendamiseks.\nArvamusliidrite kaasamisega käsikäes käib ka otseülekannete kaudu müümine ehk livestreaming, mis on osa sotsiaalse e-kaubanduse kontseptsioonist. Otseülekanded ehk interneti teel vahendatud reaalajas toimuv vaataja ja moderaatori vaheline suhtlus on osutunud tohutult edukaks.\nЧерез несколько часов мы будем знать истину. "Мы будем знать истину". Может быть и так, - подумал Элвин, - но какая ее часть нам в принципе доступна. Удивительно, но именно сейчас, покидая Диаспар и саму Землю с невообразимой скоростью, он мыслями вновь устремился к тайне своего происхождения. И все же это было не так уж странно: со времени первого появления в Лисе он узнал очень много нового, но до сих пор не имел ни минуты для спокойного размышления.\nHiina Interneti-võrgu teabekeskuse andmete kohaselt küündis livestreamingu kasutajate arv Töödeldud põllumajandustoodete kaubandusläbirääkimised Euroopa Liiduga Läbirääkimiste tulemusena lepiti kokku praktiliselt piiranguteta kaubanduses Eesti ja Euroopa Liidu vahel, uute tingimuste kohaselt kaotatakse nii koguselised piirangud kui tollimaksud suure enamuse Eesti päritoluga töödeldud põllumajandustoodete eksportimisel Euroopa Liitu. Piiratud nimekirja väga tundlike toodete osas näiteks väga suure suhkrusisaldusega šokolaaditooted, teatud linnased ning tärklisetooted, mõned tehnilised tooted jäävad Eesti suhtes kehtima tariifimäärad enamsoodustusrežiimi tasemel.\nLisaks saavutati osapoolte vahel kokkulepe EL poolt Eestisse eksporditavatele töödeldud põllumajandussaadustele makstavate ekspordisubsiidiumite kaotamise osas, välja arvatud suhkru- komponent.\nEuroopa Komisjoni esindaja sõnul tehakse kõik, et uus kaubandusrežiim jõustuks nii kiiresti kui võimalik.\nSoltumatu mitmekesistamise strateegia\nKaitse varude valikud


23/05/2012 – Külauudised\nPäev: 23. mai 2012\nAlatskivi loss avaneb külastajatele täies mahus\nPeipsiäärse piirkonna arhitektuuripärl Alatskivi loss on nüüd tõepoolest lõpuni renoveeritud ja viimased taastatud ruumid avatakse külastajatele 25. mail.\nMöödunud suvel said ERF piirkondade konkurentsivõime tugevdamise meetmest rahastatud projekti „Alatskivi lossi renoveerimise viimane etapp“ eesmärgid tegelikult täidetud. Algse ajaloolise ilme said idatiiva esimene ja teine korrus, välisfassaad. Renoveerimata keldriosa plaaniti korda saada kaugemas tulevikus. Ehk aitas kaasa projektile valitud õige nimi või oluliselt suurenenud külastatavus, aga pigem oli ikka muudatustaotlusel sedavõrd jumet, et EAS otsustas anda võimaluse Alatskivi vallal ellu viia ka lossi keldri renoveerimine. Loe edasi: Alatskivi loss avaneb külastajatele täies mahus\nPostitatud 23/05/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Alatskivi vald,TartumaaSildid loss,muuseum\nViljandis tulekul maarahva päästmise mõttetalgud\nViljandis korraldatakse 28. mail maarahva päästmise mõttetalgud, arutelu toimub aadressil Vabaduse plats 6 (II korruse saalis).\nMaarahva päästmine on maarahva enda asi. Kuidas säilitada elu maal kui koolivõrku reformitakse, päästekomandosid suletakse ja vallad kokku kuivavad? Arutame seda kuidas maaelu säilitada, kuidas endit õnnetuse eest hoida, kuidas häda korral abi vajajani jõuab. Avatud Ruum aitab paljude mõtteid jagada-siduda ning tehtud mõttetööst saab olema kokkuvõte mida hiljem teistelgi hea lugeda. Ruumi hoidja on Mikk Sarv.\nKuna mõttetalgute korraldus on õhinapõhine, siis ootame igakügset abi. Kes saab tuua teelauale suupisteid, kes aga pakub autos vaba küüdikohta.\nAllikas: Peep Tobreluts, tel 5133910, e-post peep.tobreluts@gmail.com\nPostitatud 23/05/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Viljandi,ViljandimaaSildid maaelu,mõttetalgud,talgud\nLoodusfotograafi armulugu händkakuga jõuab National Geographicu lugejateni üle maailma. Foto: Sven Začek\nPostitatud 23/05/2012 29/05/2012 Autor kylauudis.eeRubriigid Nädala fotoSildid nädala foto\nMaailma suurim laste rattaralli juba sel laupäeval Tartus\n30. Tartu Rattaralli lastesõidud. Foto: Tarmo Haud\n26. mail kogunevad tuhanded lapsed Tartu kesklinna, et osaleda SEB 31. Tartu Rattaralli lastesõitudel. Kui eelmisel aastal võttis üritusest osa veidi üle 3000 lapse, siis sel aastal on korraldajad valmis 3500 lapse osalemiseks.\n„Nii suure osalejate arvuga ürituse näol on tegemist maailma suurima lastele korraldatud rattaralliga! Üritusest osa võtma on oodatud nii väikesed algajad rattasõitjad kui ka juba suuremad rattasõbrad. Tartu Rattaralli lastesõite on korraldatud juba 28 aastat ning soovime seda traditsiooni kindlasti jätkata ka tulevikus,“ lausub Klubi Tartu Maraton projektijuht Kunnar Karu.\nSEB 31. Tartu Rattaralli lasteüritused on osaks terve nädalavahetuse ehk reedest pühapäevani kestvast üritusest Estonian Cycling Weekend 2012, mis koondab endas profisõite, rahvasporti ning laste rattasõite olles maailmas unikaalseks sedalaadi ürituseks. Loe edasi: Maailma suurim laste rattaralli juba sel laupäeval Tartus\nPostitatud 23/05/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Tartu linn,TartumaaSildid lapsed,rattaralli


Müüa maja, Kuslapuu, Vilaski, Valga vald, Valgamaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja - Kuslapuu, Vilaski, Valga vald, Valgamaa\nKinnistu, paneelmaja, kogupind 90 m²\nLisainfo: kaev, garaaž, mööbli võimalus, kõrvalhoone, profiilplekk-katus\nMüüa Tõlliste vallas Väike-Emajõe ääres maakodu.\nKinnistu koosneb kahest katastriüksusest: hoonestamata maaüksusest pindalaga 3433 m2 ja hoonestatud maaüksusest pindalaga 3,2 ha.\nHoonestatud maaüksusel paiknevad elamu ja kõrvalhooned. Elamu (üldpindala 90,5 m2) esimesel korrusel on kaminatuba, köök, esik, garderoob, wc ja saunaruumid, katusekorrusel 2 tuba, trepihall ja 2 rõdu.\nElamu välisseinad on plokk-konstruktsioonist, II korrus on puitkonstruktsioonist, katus plekk-kattega, vesi ja kanalisatsioon lokaalsed majas sees, küttekehadeks kamin, pliit ja ahi. Lisaks paikneb kinnistul plokk-konstruktsioonist soojustatud kõrvalhoone (uued aknad), milles 1 tuba, köök, esik, garaaž ja kelder. Kinnistu piirneb Väike-Emajõega, lisaks on krundile rajatud tiik. Õuel on lõkkeplats, kiik, ilupuud ja -põõsad, astelpaju- ja mustsõstrapõõsad.\nLähim lasteaed ~ 4.2 km Tsirguliina Lasteaed "Õnnelind"\nLähim kool ~ 4.2 km Tsirguliina Kool\n42 000 € 467 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja - Kuslapuu, Vilaski, Valga vald, Valgamaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/2995125 Kommentaar:


Tühjad suvilad peibutavad vargaid - Uudised - Lõuna-Eesti Postimees\nTühjad suvilad peibutavad vargaid\n26. august 2014, 17:03\nLõuna prefektuuri varavastaste kuritegude talituse vanemuurija Lilian Palu sõnul varastatakse enamasti sealt, kus nähakse lihtsat võimalust või juhust «täiendavaks sissetulekuks». Nii võetakse suve lõpus sageli luubi alla just suvemajad, mis linna siirdunud pererahvast tühjaks jäävad.\nTema sõnul ilmneb probleem sagedamini just sügiseti, kui inimesed suvekodudest lahkunud ning näiteks hinnaline aiatehnika talveajaks pisikese tabalukuga puukuuri pistetakse.\n«Silmas tuleb pidada, et kui suvilasse otsustatakse jätta midagi hinnalist, millest niisama lihtsalt ilma jääda ei taha, tuleb leida sobilikke vahendeid hoone või kõrvalhoonete turvalisuse tõstmisel. Näiteks võib kaaluda GSM-valve, liikumisanduritega valgustite või helisignalisatsiooni paigaldamist, mis paneks varga enne toimetama hakkamist sügavalt kõhklema oma tegevusega kaasnevatest riskidest,» kirjeldas Lilian Palu.\nSeesuguste valvesüsteemide pakkujaid on turul hulganisti, mistõttu ei pea nende soetamiseks viimaseid särginööpe ära müüma. Kui rahaliselt aga võimalik, pakutakse praegusel nutitelefonide ajastul ka SIM-kaardiga kaameraid, mis kellegi majja sisenemisel saadavad omaniku telefonile sõnumi fotoga majas toimuvast.\nKaamerasilma kõrval on üks tõhusamaid viise oma vara kaitsel naabrivalve – kus tegijaid, seal nägijaid. Vanemuurija selgitas, et ühelt poolt peletavad kõrvalised inimesed oma kohaloluga vargad eemale. Teisalt on nad varguse aset leides politseile tunnistajad, kellelt tihti kaalukaid juhtlõngu edasiseks uurimiseks saadakse.\n«Mõne kahtlase isiku tundemärgid, sõiduki kirjeldus või suisa registreerimisnumbri ülesvõte võib saada hiljem kohtus oluliseks tõendiks pahalase süüdimõistmisel,» põhjendas Palu.\nKui naabri silm kõrvalkrunti valvama ei ulatu ja valveseadmeid ei kasutata, on mõistlik hinnalisemad esemed nagu trimmerid, niidukid, ATVd igal juhul talveajaks korraliku luku ja uksega varustatud ruumi panna. Viimane ei pruugi varast kindlalt eemal hoida, ent teeb näppamiskatse pikemaks, helirikkamaks ning vahele jäämise riski suuremaks.\nVähekaitstud vara ning varaste endi kõrval hindab vanemuurija märkimisväärseks probleemiks ka nende inimeste tegevust, kes näpumeestelt varastatud kaupa ostavad ning seeläbi kuritegevusele omalt poolt hoogu takka annavad.\n«Üht Lõuna-Eestis tegutsevat varast iseloomustabki see, et ta võtab kõike ja senikaua, kuni on nõudlust – ja nii saavad uue omaniku nii kuurist ära tassitud aiatraktor kui ka pesunöörilt haaratud teksapüksid,» tõi ta näite. Politsei hoiatab, et lisaks varastele on korrakaitsjate huviorbiidis samamoodi kõik need, kes varastatud esemeid endale soetavad.


Talgud jõuavad maailmakaardile | Teeme Ära talgupäev\n"Tegelikult on iga linn, küla, asula, käimistu, loodushoiuala, kus toimuvad talgud, maailmakaardil," rääkis Saare maakonna talgukoordinaator Reet Viira (fotol). Tema sõnul näitas 2008. aasta esimene talgupäev tervele ilmale, et üks päev muudab maailma. Praeguseks on 85 riiki maailma eri paigus otsustanud korraldada oma koristuspäeva.\n"Meie peale vaadatakse tunnustavalt - väike Eesti on suunanäitaja. Talgupäev on Eesti Nokia," selgitas Reet Viira, lisades, et senised talgupäevad on näidanud, et ettevalmistustega varakult alustades saab talgupäeval ka suuremaid tegusid ära teha. "Praegu on paras aeg mõelda, mis minu kodukandis võiks tänavusel talgupäeval ühiselt ära tehtud saada. Oodatud on nii värsked talguideed kui ka pikema traditsiooniga talgud," kutsus Viira kõiki osalema.\nReet Viira kinnitas, et Saare maakonna inimesed on aktiivsed. "Ei ole paika, kus talguid ei tehtaks," märkis ta, lisades, et talgutraditsiooni on elus hoitud pea kõigis külades.\nTalguliste kirjapanek algab aprilli keskpaigas. Kellel aga plaanid juba varakult tehtud ja lemmiktalgupaik leitud, ei ole mõistagi keelatud end ka varem kirja panna. Juba praegu on osa talgulisi neile meelepärased talgud leidnud. Tänaseks on kirja pandud 24 talgut. Enamasti tehakse küla- ja heakorratalguid, ent on ka looduskaitse- ja mõttetalguid.\nTalgutega tutvuda ning talguid ja talgulisi registreerida saab kodulehel www.teemeara.ee .\nKoostöös Eesti Rahva Muuseumiga algab ka talgulugude kogumine. Uue suure muudatusena on tulnud talgujuhtide stardipakett, mis aitab kaasa tegusa talgupäeva korraldamisele. Sealt leiab talgujuht esmaabitarbeid, töökinnaste varu, kriisijuhendi ja kuulutusi. Samuti saab iga talgujuht talgujuhi rinnamärgi. Lisaks veel ajalehe Talguline avanumbri ja verivärske CD talgulugudega. Stardipakett on tänu ja tunnustusavaldus talgujuhtidele tehtava vabatahtliku töö eest.


Kodu: Kuidas Maha Maja Üürida? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Maha Maja Üürida?\nKodu muutus rentimisobjektiks tekitab sulle tulu ja takistab kodust vabanemist ja vandalismile püüdlemist. Pangaülekande megan kamericki sõnul tekitab maja kasutamine rendivarana ka omanikele maksusoodustusi ja on võimalus omanikele, kes ei saa müüa...\nAsetage purustatud aknad enne, kui oma kodust rentite.\nKodu muutus rentimisobjektiks tekitab sulle tulu ja takistab kodust vabanemist ja vandalismile püüdlemist. Pangaülekande Megan Kamericki sõnul tekitab maja kasutamine rendivarana ka omanikele maksusoodustusi ja on võimalus majaomanikele, kes ei suuda müüa maja praeguses kinnisvaraturul.\nPuhastage ja uurige maja. Kirjutage kõik parandused või kosmeetikatöö, mida näete, tuleb teha, näiteks lekib toru parandamine või ruumi värvimine. Eemaldage juurest või asjad, mida hoiate majas, teisele asukohale, kuna segaduse tõttu võivad maja ruumid potentsiaalsete üürnike jaoks olla väiksemad.\nTeostage väiksemaid remonti ja kosmeetikatöid. Esimesel pilgul peab teie maja olema potentsiaalsete üürnike jaoks ahvatlev. Vajadusel paluge kohalikul meistril või teenistusel teie jaoks tööd.\nLaenutage litsentseeritud majainspektorit. Majainspektor uurib teie kodus defekte ja põhiküsimusi, näiteks vigaseid elektrijuhtmeid, ja tunneb teie piirkonnas kohalikke ehituskoode. Kinnisvara inspektorite nimekirja saamiseks ja professionaalseks valimiseks võtke ühendust oma piirkonna litsentseerimislaukaga. Keskse ülevaatuse ajakava ja inspektori teavitamine on koju rentimine.\nTutvuge maja kontrolliga. Küsige inspektorilt kõik küsimused, mis teil on vara kohta. Märgistage kõik probleemid, mis teil on koduse ala suhtes. Kirjutage kõik inspekteerija märkused paranduste või ehituse koodide rikkumiste kohta. Kutsu kodukontrolli koopiat lõpuks. Kodukontroll on tõend, et maja vastab teie piirkonnas kehtivatele renditingimustele.\nParandage mis tahes vead või rikkumised, mida koduinspektor leidis. Laenutage litsentseeritud professionaal igale remonditööle, millega te ei ole rahul, ja suuri remonditöid, mida te ei saa teha.\nSaage rendileandja ja rentimisega vara kindlustuspoliis, mis katab kodu põhistruktuuri. Te ei pea üürniku asju kindlustama. Tühista olemasolev majaomaniku kindlustus alles siis, kui uus eeskiri on jõus, et vältida katvuse kaotamist.\nTehke lõplik läbisõit, kui kõik remonti tehakse. Puhastage kõik mahajäänud alad. Korraldage vara hoidmine, mida teil pole oma praeguses elukohas.\nVõtke ühendust oma kommunaalettevõtetega. Küsige, milline on poliitika ja kord kommunaalteenuste üleviimiseks. Kui olete üürniku leidnud, peate üle kandma olemasolevad kommunaalteenused, nagu soojus ja elektrienergia, oma kontolt üürniku nimele.\nHankige töövõtjatelt kirjalikke hinnanguid ja parandage inimesi, enne kui töötate koju tööle kodus.\nValmista tulevase üürniku jaoks renti. Lisage kõik rentimise tingimused ja soovitud poliitikad, näiteks lemmikloomad ei ole lubatud, kuid vaadake ebaseaduslike tingimuste sisestamise vältimiseks rendiõiguse riigi õigusakte.\nTaotlege tausta- ja krediidikontrolli tulevastele üürnikele, kes võtavad kasutusele halvad üürnikud.\nKas Saate Refinantseerida Ja Võtta Kaaskirjutanu Hüpoteeklaenu?\nKuidas Põrandalaud Paigaldada


Jalgrattur Mari-Liis Mõttus saavutas noorte suveolümpiamängudel kolmanda koha! - Sport\nJalgrattur Mari-Liis Mõttus saavutas noorte suveolümpiamängudel kolmanda koha!\nMari-Liis MõttusFoto: EOK\nTäna olid Hiinas Nanjignis II noorte suveolümpiamängudel võistlustules neli Eesti noort sportlast. Suurepärased etteasted tegid jalgrattur Mari-Liis Mõttus, kes tõi Eesti naiskonnale maastikukrossi sprindis kolmanda koha punktid ning poolfinaali pääsenud ujuja Karleen Kersa, kes saavutas kokkuvõttes 14. koha ajaga 32,82.\nMaastikukrossi sprint näeb välja nagu suusasprint, kus eelsõidu järel tulevad aegade põhjal sõidud, millest kaks parimat pääsevad edasi. Rajaolud olid täna keerulised: eilsest vihmast oli rada mudane ja libe.\n„Eelsõit Mari-Liisil ebaõnnestus, sest ta kukkus kohe esimeses kurvis. Asfalt oli vihmast märg, Mari läks liiga uljalt kurvi ja leidis end asfaldilt. Siiski suutis ta lõpetada eelsõidu 8. kohaga. Järgmistes sõitudes ta vigu ei teinud ja võitis kõik sõidud kuni finaalini välja,“ kirjeldas treener Tarmo Mõttus võistluste käiku.\nMari-Liis Mõttus jäi oma võistlusega mõistagi rahule. „Enne võistluse algust oli mul eesmärgiks saada 16 hulka, et naiskonnale punkte saada, seega ületasin ennast. Hetkel veel seedin seda kõike ja pole päris kohale jõudnud veel, et nii hästi täna esinesin. Kahjuks siin individuaalset arvestust ei toimu, aga väga võimas on mõelda, et olen maailma noorte hulgas kolmas,“ ütles Mõttus.\nUjuja Karleen Kersa saavutas hommikuses 50 m rinnuliujumise eelujumistes ajaga 32,66 15. koha. See aeg on vaid 5 sajandikku tema isiklikust rekordist kehvem. Kersa rääkis eelujumiste järel, et tavaliselt on tal hommikuti end raske käima saada, kuid Nanjingis õnnestus kõik väga hästi. „Jäin ujumisega väga rahule. Praegu on suurepärane emotsioon sees ning ka noorte olümpiamängudeks seatud eesmärk sai täidetud,“ ütles Kersa.\nOlümpiavõitja Ruta Meilutytega ühes poolfinaalis ujunud Kersa läbis distantsi ajaga 32,82, mis andis talle 14. koha.\nTäna võistelnud teine Eesti ujuja, Karl Johann Luht saavutas 100 m seliliujumise distantsil ajaga 58,62 29. koha. Täna algasid ka neidude sulgpalli alagrupimängud, kus Kristin Kuuba pidi tunnistama bulgaarlanna Mariya Mitsova 2:0 paremust (21:11 ja 21:15).\nHomme võistlevad Kärolin Varblane eraldistardist maanteesõidul, Kristin Kuuba sulgpallis, Daniel Zaitsev 100 m liblikujumises, Brigita Viilop purjetamises, Mattias Kuusik judos ning oma alagrupimänge alustab ka 3x3 korvpalli naiskond.


Kommentaarid: ÕL VIDEO | Synne Valtri: kuulasin oma südant ja otsustasin laulda eesti keeles!\nmetsas 17. veebruar 2020 22:46\nSee pole midagi, mina isegi mõtlen eesti keeles.\nkorstnapühkija 17. veebruar 2020 22:05\nNii armas! Temal tekkis tunne, et tuleb Inglise keeles kirjutatud laulu hoopis Eesti keeles laulda. Paugupealt. Ja lauliski.\n17. veebruar 2020 18:49\nAga see ei tulnud pähe, et võiks ka oma välimisele ehk veidi tähelepanu pöörata?\nminu arvamus 17. veebruar 2020 16:34\nmulle tundub, et ta laulab kõik laulud dolce gabanaks. Kahju aga nii on! Veel ei saanud aru, et mehed paljajalu ja jms. ja temal glitter nagu primadonnal.Imelik kooslus?! Kas oli glittermajakas ehk!\nriho 16. veebruar 2020 23:13\nmulle meeldis see laul kõige rohkem. kuulan hea meelega nii mõnigi kord seda veel . teised lookesed juba unustanud, kui täielikud ebaõnnestumised.\nSünnele 16. veebruar 2020 18:43\njöudu ja ikka head lauluhäält.Nendele meremeestele ka ikka vägevat lauluhäält!\n12 kuud 16. veebruar 2020 18:06\n12 kuud pole v'äljas käind ega sydant näind\nKeskealine naine 15. veebruar 2020 15:16\nInglise keeles lauljatel kõigil on ühesugune hääl, üldse vahet ei tee, kes laulab. Pealegi on enamus inglise laulud kohutavalt igavad. Sünne on tubli ja kena eesti naine ning laulab eesti keeles, mõjub tõeliselt südantsoojendavalt.\nvuh 15. veebruar 2020 09:56\nsee eesti keel kõlas nagu vene rütmiga inglish\n.. 14. veebruar 2020 16:03\nMiks kõik inglise keelt alternatiiviks pakuvad, stiili poolest kõlaksid tema laulud üsna naturaalselt pigem vene keeles.\nmiks kasu 14. veebruar 2020 14:57\net eesti keeles, sõnadest nagunii aru ei saanud.\nsõnad 14. veebruar 2020 17:35\non nagunii mõttetud, kuulake heli.\nSünne on väga ilus naine. 14. veebruar 2020 13:09\nJa ta pole pajuinglane! Aitäh eestikeelse laulu eest!\nKas... 14. veebruar 2020 12:24\n...mulle tundub,et ta jäljendab kohati Anne Veskit või eksin ma? Igal asjal oma aeg.Tema aeg on vist euroks möödas.\n14. veebruar 2020 13:32\nkahjuks küll, Länik ja Veski.\nVaatasin ja kuulasin 14. veebruar 2020 13:40\nTuleta meelde kuidas 2 taati Eurovisiooni ära võitsid. See verinoorte kiun pole enamast kuulatav. Sünne on tõesti väga hea laulja, tal on häält ja välimust....tema küll ei pea tissid ja kintsud paljad , et tähelepanu tõmmata, lavale ronima.\nNimetu 14. veebruar 2020 13:43\nNo ikka ja jälle modereerimisele.....mitte midagi ma ei öelnud valesti\nKas -ile 15. veebruar 2020 09:52\nÕigesti tundub. Keegi lõuapoolik mainis, et Valtri on vaese mehe Veski\nTäiesti arusaamatu, 15. veebruar 2020 11:13\nmiks nimetatakse "Eesti lauluks" üritust, kus vaid üks arvestatav esineja laulab eesti keeles.\nTomm 15. veebruar 2020 21:14\nTundub küll sedamoodi jah ,et Veskit jäljendab .muidu ei löö ise läbi vist.🙂\nnaine 14. veebruar 2020 11:29\naga oleks võinud oma bändiga laulda, mitte nende habemikega.Oma bändi poisid ju ilusad noored poisid\nÄrge lubage lavale , 14. veebruar 2020 13:43\njubeda välimusega mehi, paljajalu, meremehe särk, poole kõhuni hooldamata habe ja pesemata juuksed.Mingid nõuded peavad olema välimuse kohta.Kus on korraldajate silmad? See on jube vaadata, mis toimub?\nto ärge lubage lavale 15. veebruar 2020 09:55\naga paljaste kintsudega, aluspesus, eskordivälimusega Laura sobib?\nansambel kommipoisid 16. veebruar 2020 18:07\nvõiks 14. veebruar 2020 10:07\nRiietus ilus,kuid millised juuksed,neid ei ole ilmselt pestud mitu nädalat, sest oli vaja näkku süstida botoxit,mis teeb Valtri vanaks ja väsinuks.\nTo 9.55 Ärge lubage lavale. 15. veebruar 2020 21:44\nOlen Teiega täiesti nõus, täna üks kahupea oli ka väga ebasobivalt riides.Te pole Madonnad, Te elate Eestis.Olge enda ja teiste vastu lugupidavad. Laura ja teised riietuge maitsekalt.\npealtvaataja 14. veebruar 2020 09:58\nHea maitse piir muusikast asub lokaalse küla ja linnamelu piiripeal!\nMarta 14. veebruar 2020 09:51\nTubli Synne! Neil ingliskeelsetel sõnadel pole mingit mõtet. Need tavaliselt väga nürid, a la: ma armastan sind, sa armastad mind..... Kui pole inglise keeles jääb kuulajatele võimalus uskuda, et laulul on mingi sügavam sisu :)\nurmas 14. veebruar 2020 09:18\nkui on eesti laul, siis olgu ka eesti keel\nggg 14. veebruar 2020 08:41\nPubis tore kuulata küll seda lugu, aga see on ka kõik.\naitäh 14. veebruar 2020 08:11\naitäh eesti keele eest.\n14. veebruar 2020 07:50\nPane need kaks muhedat habemikku ka julgemalt laulma taustaks.Minu jaoks olid natuke arakesed eile.\nsynne mees 16. veebruar 2020 18:09\nnad kartsid mind\ntubli 14. veebruar 2020 07:49\nSünne.Eesti keel on meie keel,aga züriile meeldisid inglisekeelsed laulud.Hea,et rahvas teid finaali hääletas.\ntelevaataja 14. veebruar 2020 15:14\nŽüriile ei meeldinud mitte inglisekeelsed laulud vaid "omad joped". Kellele sõbrantsi mees, kellele...ja kes on üldse asjatundmatu nagu see Aaslaid.\nMannn 14. veebruar 2020 07:38\nNo eks see ikka Patune Pool on mis teda edasi viib selle ansambli kuulsuse najal ju liugu hea lasta.Muusikud ei arvanud tast ju midagi ,nii et pool kuulsusest tuleb ära anda.\n14. veebruar 2020 08:24\nära aja pada, Mann. Üks vähestest, kel on hääl, millega laulda.\n14. veebruar 2020 07:35\nTubli Synne! See muidugi ju Eesti ikka,mitte mingi Mooramaa ja Bantu kombed ning murrak millest vanem eestlane muhvigi ei jaga!\n:) 14. veebruar 2020 07:23\nPalju Õnne !!! Väga hea meel, et edasi saite ingilsekeelsete laulude palaganile\n... 14. veebruar 2020 05:00\nEesti laulu lauldaksegi eesti keele.Kui ei,siis see ei ole Eesti laul.\nKeskealine naine 14. veebruar 2020 00:34\nSünne on väga sümpaatne naine ja laulab eesti keeles, mis eriti hingesoojendav. Ära on tüüdanud need inglisekeelsed laulud.\nIgale asjale on oma koht 14. veebruar 2020 08:43\nTegemist on Eurovisiooni, mitte Viljaveski lauluvõistlusega. Igat asja tuleb vaadata omas kontekstis. Mida oleks Eurovisioonil teha eestikeelse lauluga?\nPaul 14. veebruar 2020 12:26\nHirnu herneks - külapidude süldibänd sai edasi!\nTo 08.43 14. veebruar 2020 13:38\nEestikeelsed laulud on ennegi Eurovisioonil häid kohti saanud: Kaelakee hääl, Rändajad, Kuula.\nto Igal asjal oma koht 15. veebruar 2020 15:20\nMulle just meeldib, kui eri riigid laulavad OMA keeles. Kui kõik laulavad ühtemoodi inglise keeles, on ka see Eurovisioon väga igav ja üheülbaline.


Frititud vabadus preeriatolmuses kastmes — Sirp\nPolitseiohvitser: „Teie load, palun!”Maude: „Mul pole neid, ma ei usu neisse!” (Hal Ashby, „Harold ja Maude”, (1971) Loomulikult ei oska politseiohvitser seepeale midagi kosta ning 80aastane Maude ja 18aastane Harold võivad oma laenatud autoga edasi tuhiseda, et lõpule viia päästemissioon linnavingus vinduva puukese vabastamiseks, ümberistutamiseks kõikide võimaluste põllule – kõnnumaale. Tänavuse „Freedom Fries” minifestivali avafilm „Harold ja Maude” on oma tähenduslikult kihistuselt ka kõige rikkalikum ning seega sobivalt sümboolne võtmefilm kogu kavale. Lapsepõlveta poisi ja koonduslaagrist läbi käinud eaka naise armastusloos kohtuvad revolutsioonilised erinevused, mis vastanduvad stagneerunud kordustele. Enesetappe lavastav poiss märgib rahuolematut loovat alget, mida pärsib ülimalt reglementeeritud, eluta keskkonnas toimetav ema. Poisi armastatu, ekstsentriline vana daam, on aegade- ja süsteemiülene trikster, kes võib lõdva randmega näidata trääsa silmakirjalikele seadusesilmadele ja järjekordset mõttetut sõda propageerivatele sõjarditele. Surmalaagrist tagasi tulnud naine ja elukogemuseta nooruk moodustavad üheskoos jõu, mis heidab tõsise väljakutse kopitanud süsteemile.\nSiin peegeldub põlvkondade ja suhtumiste vahe, väärtuskriis, kus senine tõekspidamiste paradigma on end ammendanud ning uus pole veel tekkinud. Ashby annab filmiga groteskse kommentaari 1970ndate alguse Ameerika Ühendriikides valitsenud meelsusele, kus usuti pigem algava Veevalaja ajastu päästvasse jõudu. Vietnami sõda, seksrevolutsioon, Charles Manson, Woodstocki festival, Watergate’i afäär olid aluseks uuele Ameerikale, kus lootus asendus masendusega ja lennud Kuule tähesõdadega.\nSeekord alustatakse filmidega aastast 1971 ja lõpetatakse Vincent Gallo debüüdiga „Buffalo 66”, mille valmimisaastaks 1998. Vahepeale jääb kakskümmend aastat Ameerika ajalugu, kuid need filmid näivad lähtuvat samast narratiivist – aegumatust loost, mille peategelaseks on vabaduse ideaal. Selles loos on oma dramaatika, sest filmivalik osutab vabaduse ühiskonna läbikukkumisele. Vabaduse utoopiline potentsiaal on kandunud üksikisiku tasandile – seda ideaali kannavad ning püüavad teostada armsad mässajad Harold ja Maude, vastupandamatu kihutaja Kowalski („Kadumispunkt”/„Vanishing Point”, Richard C. Sarafian, 1971), süüdimatu Johnny Boy („Agulitänavad”/„Mean Streets”, Martin Scorsese, 1973), halastamatu Frank „Karistaja” Castle („Karistaja”/„The Punisher”, Mark Goldblatt, 1989), julma mängu kistud Clay („Õmblus”/„Suture”, Scott McGehee, David Siegel, 1993) ja õnnetu endine vang Billy („Buffalo 66”). Nad kõik on anti-establishment-meelsuse esindajad, vastukultuuri kandjad, kes otsivad oma teed ja õigust enesekehtestamisele, oma elu korraldamisele. Viis, kuidas seda saavutada, sõltub kontekstist: Maude võtab enda peale Haroldi pühendamise suurde ellu; lapsikult punk Johnnyboy vastandub teda raamidesse suruvale süsteemile relvaga vehkides; Billy võtab pantvangi suvalise plika, kes oleks talle rehabilitatsioonipiletiks; Kowalski aga kihutab end vabaks, murdes vastu teetõkkeid sööstes mitte ainult võimude vastupanu, vaid ka teda ängistava aja- ja ruumibarjääri. Korravalvurid ja võimud on sealjuures mädad ja müüdavad väikesed mutrikesed, keda kasutavad oma süsteemi alalhoidmiseks eetiliselt veelgi sodimad ülemused.\nPrantsuse mõtleja Jean Baudrillard nendib Uue Maailma olemuse üle vaagivas esseekogumikus „Ameerika” (Eesti Raamat, 2007), et absoluutse vabaduse väljendus ongi Ühendriikide ida- ja läänerannikut ühendavad maanteed: autosõit on amneesia vaatemänguline vorm, kõige avastamine ja kõige, eelkõige oma jälgede kustutamine (lk 16). See on see, miks Kowalski kihlveost algav võidujooks surmaga on alati olnud sedavõrd köitev. Kiirus annab tagajärjele võimaluse võita põhjus. „Kiirus on hetkelisuse triumf aja kui sügavuse üle, pealispinna ja objektilisuse triumf iha sügavuse üle” (lk 13). „Kadumispunktis” väljendub preeria mõõtmatuse võlu, määratu avarus, mis peidab endas kõikmõeldavaid vabadusi ja naudinguid. See on mõõtmatus, mille võlu võimendab kättesaamatu kaugus ja ajalooline eraldatus, kattes selle tänapäeva vaataja jaoks teatud müütilise looriga. Baudrillard kirjutab „Ameerikas”, et „absoluutse vabastamise loogiline tagajärg seisnebki vaatemängulises orgias, kiiruses, muutumiste silmapilksuses, üleüldistunud ekstsentrilisuses” (lk 121). Liiklusreegleid eiravast Kowalskist saab viimne mohikaanlane, vabaduse ingel ja märter, õigluse rüütel, kes ratsutab oma tulisel 1970. aasta Dodge Challengeril loojangusse.\nVincent Gallo Billy („Buffalo 66”) tahab samuti olla rüütel, aga ei oska. Vanglast vabanenuna satub ta suuremasse vanglasse kui need paksud seinad ja trellitatud aken, mis teda seni piiranud. Billy tunnetab paratamatust, et ta kuulub süsteemi, kuid seda mitte väljaspool vanglamüüre. Vanglast vaba maailm on talle ohtlik, pidetusetundest saab mootor, mida kütab kättemaksuiha. Robert De Niro kehastatud Johnny Boy („Agulitänavad”) loob enda vabaduse, eirates maffiale truu sõbra Charlie’ katseid teda „korrale” kutsuda. Oma eetika ja religioossete tõekspidamistega kimpus Charlie (Harvey Keitel) tahab olla osa suuremast pildist, loovutades maffiale vähehaaval oma vabadust. Johnny Boy aga on juba vaba. Tema anarhistlik, süüdimatu käitumine teeb ta suuremaks, kui seda lubab tema staatus maffiarakukeses. Süsteem sellist üleastumist aga ei salli, seda enam, et oma ettearvamatult käitumiselt sobiks Johnny Boy ideaalselt capo’ks endaks.\nMustanahaline Clay („Õmblus”) mängib teda raamistavat mängu kaasa, olles omaenda alateadvuse tekitatud mälublokaadi vang. „Õmblus” paneb kahtluse alla ka vaataja positsiooni kõikenägeva ja -teadva tunnistajana, ilmselgelt soovitakse teha musta valgeks ja valget mustaks: Clayd süüdistatakse selles, mida ta pole teinud, ja peetakse selleks, kes ta pole. Süsteemi nõrgima lüli katkedes jätkab Clay mängu, saades juba ametlikult uue identiteedi. See on alateadlik kohanemine oludega, oskus, mis aitabki ellu viia Ameerika unelmat. „Õmblus” hoiatab ka meediamängude kõikvõimsuse ja manipulatsiooni eest: ära usu seda, mida sulle tahetakse pakkuda. „Don’t believe the hype!” nagu ütles Public Enemy. „Vabadus ei tähenda inimest tema ideaalses reaalsuses, sisemises tões või läbipaistvuses – vabadus tähendab inimest, kes vahetab kohta, ringleb, muudab sugu, riideid ja kombeid vastavalt moele, mitte vastavalt moraalile.” („Ameerika” lk 122).\nKaristaja Frank Castle („Karistaja”) on oma aktsioonides veelgi äärmuslikum. Ta lähtub kättemaksust ja alustab relva toel oma õiguse jaluleseadmist, tema koodeks on häving, puhastamine. Karistajast saab oma missioonis Vanish – mürgine putukatõrjevahend, mis kehtestab uue maailmakorra üle laipade. See on kommentaar väljapääsmatusele, kuhu olid 1990ndate lõpuks jõudnud Ühendriigid. Poliitikas väljendus see eelarvevaidlustes, mis viisid toona isegi valitsusasutuste töö ajutise katkemiseni (sama kordus ka hiljuti, põhjuseks riigi esimese mustanahalise presidendi tervishoiureform) ja tõid võimule maailmapolitseinik George Bushi.\nMinifestival „Freedom Fries” kaardistab 1970ndate alguse Ameerika, mille illusiooniks oli stagneerunud ja korrumpeerunud institutsionaliseerituse purunemine ning uue inimliku kodanikuühiskonna loomine. „Õmblus” ja „Karistaja” näitavad ka selle illusiooni hajumist. Jääb vaid üksikisik, indiviid, kellel on konstitutsiooniline vabadus ennast relva abil kaitsta. Nagu tõdeb Baudrillard, on Ameerikas realiseerunud utoopia ja seal realiseerub ka antiutoopia: „ebaratsionaalsuse, deterritorialisatsiooni, subjekti ja kõne määramatuse, kõigi väärtuste neutraliseerumise, kultuuri surma utoopia”. („Ameerika”,\nlk 123). Ameerika tühermaad, mille avaruse võlu tõid esile juba vesternid, kätkevad endas võimaluste ja ka võimatuste paljusust, absoluutset lummust, mida kiirgab Baudrillard’i järgi objektide millegagi suhestamata neutraalsus. See võimaldab vabadust taasluua, selleks vajalik energia saadakse vabaduse ideaali paradigma osade ümberjaotamisest ja uuesti kokkupanemisest. See on vabaduse lego ja „Freedom Fries” osutab mõnedele võimalustele, kuidas seda mängida.