HTM: Regulaarne kiirtestimine jätkub veebruarini « Hiiu Leht\n16.november, 2021 Haridus / Tervis / Uudised\nHaridus- ja teadusministeerium teatas, et jätkab koolide varustamist kiirtestidega, minister Liina Kersna sõnul jätkub kiirtestimine koolides vähemalt\n“Edasine sõltub sellest, kuidas viirus levib,” selgitas minister Kersna saadetud pressiteates. “Soovitame nüüd testida kaks korda nädalas ja keskenduda neile, kes on vaktsineerimata või ei ole haigust läbi põdenud. Kui koolijuht peab kooli või piirkonna epidemioloogilisest olukorrast tulenevalt vajalikuks, siis võib testimist jätkata ka nii nagu seni – testida koolipere liikmeid kolm korda nädalas.”\nViimased kaks nädalat on ministeeriumi eestvedamisel toimunud õpilaste, õpetajate ja koolitöötajate kiirtestimine. Koolides läbi viidud küsitluse tulemustest selgus, et kiirtestimine on aidanud avastada võimalikke nakatunuid ning vähendada seega viiruse levikut koolides.\nTeisel nädalal 584 positiivset\nKüsitlusele vastanud koolides said teise testimisnädala jooksul 104 976 testitud õpilasest positiivse kiirtesti tulemuse 584, mis on 338 võrra vähem kui eelmisel nädalal. Testimise esimesel nädalal testiti 104 898 õpilast ja positiivse kiirtesti andsid neist 922. Koolitöötajatest said eelmisel nädalal positiivse kiirtesti tulemuse 20 756 testitust 90, mida on 27 võrra vähem kui nädal enne seda, kui testiti 21 877 koolitöötajat. Kokku on kahe nädala jooksul positiivse kiirtesti tulemuse saanud 1506 õpilast ja 207 töötajat.\nPooltes koolides toimub õpilaste kiirtestimine koolis, 23 protsenti vastanud koolidest on saatnud testid õpilastele koju ja 27 protsendi koolide puhul toimub testimine nii koolis kui ka kodus. Keskmiselt testis end\nüldhariduskoolides 78 protsenti kõigist õpilastest ja 88 protsenti töötajatest.\nTestimisest keeldunuid oli koolides keskmiselt 7 protsenti õpilastest, mida on pisut vähem kui esimesel testimise nädalal (8 protsenti). 76 koolis ei keeldunud testimisest ükski õpilane, enam kui kolmandik õpilastest on testimisest keeldunud 9 vastanud koolis.\nTestimine sujus probleemideta\nLühiülevaate, kuidas koolides testimine sujus, andsid eelmisel nädalal Hiiu Lehele Kärdla põhikooli ja Käina koolijuhid, kelle sõnul probleeme polnud. Hiiumaa gümnaasiumi õppejuht\nMaris Nõmmik-Kärtner ütles, et ka neil läks testimine kenasti. Esmapäeval, 1. novembril testiti koolis, edasi kodudes. Testi tegid kõik õpilased, välja arvatud üks õpilane, kelle puhul lapsevanem edastas keeldumise. Testi tegid ka kõik töötajad, kes olid esmaspäeval, 1. novembril majas. “Seejärel jagati kõigile töötajatele ja õpilastele välja testid edasiseks kodus testimiseks,” lisas õppejuht.\nEsimesel testimispäeval sai positiivse testitulemuse üks isik, kes kohe lahkus koolist, tema lähikontaktsed kaardistati ja vajadusel suunati isolatsiooni.\nKüsimusele, kas kooliperede testimine on hea mõte, vastas Nõmmik-Kärtner, et turvalise koolikeskkonna eesmärgil on see tervitatav.\nPalade põhikool, Emmaste põhikool ja Lauka põhikool ajakirjaniku saadetud küsimustele ei vastanud. Valla avalike suhete osakonna juhataja Liina Siniveer ütles, et kuna tegemist on koolide jaoks tundliku infoga, siis ilmselt koolijuhid ei saa testimisega kaasnenud keerukustest avalikult rääkida.\nEsimese nädala jooksul testis Hiiu maakonnas end 786 õpilast ja 194 koolitöötajat. Keskmiselt testiti koolides 80 protsenti kõigist õpilastest ja 89 protsenti töötajatest. Testimisest keeldus 62 õpilast ehk keskmiselt 7 protsenti õpilastest. Küsitlusele vastanud koolides said nädala jooksul positiivse kiirtesti tulemuse kolm õpilast. Ükski koolitöötaja positiivset kiirtesti vastust ei saanud.\nMinisteeriumi andmetel on Hiiu maakonnas ligi 60 protsenti üle 12aastastest õpilastest täielikult vaktsineeritud või viimase 180 päeva jooksul haiguse läbi põdenud. Eesti keskmine on 54 protsenti. Üldhariduskoolide töötajatest on Hiiu maakonnas täielikult vaktsineeritud või haiguse läbi põdenud 86,4 protsenti (Eesti keskmine 86 protsenti).\nHiiu maakonnas on kaks kooli, kus on vaktsineeritud üle 70 protsenti õpilastest.\nSildid: kiirtestimine, koolitöötajad, vaktsineeritud


KUNSTIKESKUS | kunstiterminid\nsõnaseletused tähestiku järjekorras:\nP | R | S | T | U | V | Z\net minna tagasi, vajuta back-nuppu või klikka:\nABSTRAKTNE KUNST AMEERIKAS | loeng | workshop\nNEODADA | loeng | workshop\nSelgituseks: käesolev väike KUNSTISÕNASTIK on mõeldud eelkõige abimaterjaliks nooremale ja algajamale kunstihuvilisele  et hõlbustada loengutest ja workshoppidest arusaamist. Kuid soovi korral kasuta seda ka lihtsalt kunstialaste terminite seletava sõnaraamatuna (mis täieneb vastavalt sellele, kuidas VIRTUAALKOOL uusi teemasid käsitleb).\nvt. ka ARTLEX ja olulisemate kaasaegse kunsti terminite seletusi inglise keeles\nabstraheerima: üldistama, eseme või nähtuse mõnd tunnust mõtteliselt esile tooma\nabstraktne kunst, abstraktsionism: kliki siia\nabstraktne ekspressionism: kliki siia\nabstraktne impressionism: kliki siia\naction painting: kliki siia\nakrüül: akrüülvärvid on sünteetilised vesilahustuvad värvid, milles sideainena kasutatakse akrüülvaiku; kord kuivanud akrüülvärv vees ei lahustu; nimet. ka sünteetilisteks temperavärvideks; saavutasid suure populaarsuse ameerika popkunsti esindajate hulgas POP\nakumulatsioon: kliki siia POP\nassamblaazh: kliki siia POP\nassotsieeruma: seostuma, assotsiatsioone (seoseid) looma; liituma\natribuut: tunnusese, mille järgi, kui sümboolikat tunda, saab kujutatud figuuri kindlaks määrata\navangard: eesrindlik osa, novaatorlik (uuenduslik) osa\nbareljeef e. anaglüüf: madal reljeef, lame reljeef\nbiomorfne: bioloogiliste (looduslike) olendite kujuline\nbutafooria: vaid näitamiseks, reklaamiks või teatris-filmis tegelikkuse mulje loomiseks kasutatavad ebaehtsad esemed, võltstoredus\ncamp: 1960. aastate popkultuuris kujunenud kunsti- ja elustiil, mis ülendab teatavad valitud (sageli kitshilikud, küündimatu kunstimaitsega loodud ja ilutsev-jutustavad) massikultuuri-esemed n-ö. kõrgeks kunstiks, luues neile uusi tähendusi\ncolour-field-painting: kliki siia\ndadaism: (dada on pr. "lastekeeles" mänguhobune) 1916. aastal I maailmasõja vapustuste mõjul tekkinud sõjavastane ja tehnika arengut mõnitav kunstiliikumine; dadaistid viljelesid oma nonsenss-aktsioonide (e. mõttetus-aktsioonide), piltide, objektide ja kollaazhidega teadlikult antikunsti POP\ndefineerima: mõistet määratlema\ndeformeerima: moonutama, ümber kujundama\ndekoratiivne: tähelepanu tõmbavalt kaunistav\ndiptühhon: kaheosaline kunstiteos\ndivisionism, divisionistlik: jaotamine, jaotav; impressionistlikus maalitehnikas värvide asetamine lõuendile üksteise kõrvale (ümmarguste või ruudukujuliste värvilaikudena) neid eelnevalt paletil segamata\ndisain: (ingl. design - joonistus, kavand) (tööstus)toote kujundus; kuju andma ehk kujustama\ndomineeriv, dominantne: valitsev, ülekaalus olev\ndrip-painting: kliki siia\ndünaamiline: liikuv, liikumisest tingitud; tulvil sisemist edasiviivat jõudu, hoogne\nekshibitsionism: enda alasti keha demonstreerimine seksuaalse rahulduse saamise eesmärgil\nekspansioon: uutele aladele tungimine, paisumine, laienemine, mõjuvõimu vallutuslik suurenemine\nekspressiivne: väljendusrikas, ilmekas; (sisemist) jõuliselt väljendav\nekspressiivne abstraktsionism: kliki siia\nekspressionism: 20. saj. alguse kunstivool, kus esikohal on kunstnikust enesest lähtuvate ideede ja elamuste väljendamine; tavaliselt väljenduti oma tundeid tugevalt rõhutades, dramaatiliselt ja elu negatiivset poolt üle võimendades\nelement: (ld. elementum - ürgaine) alge, algmõiste, algosis ehk lihtsalt osa\nelementarism: kliki siia\nenkaustika: maalitehnika, mis kasutab vahast ja vaigust tehtud värvi ning kuumtöötlust selle pinnale kinnitamiseks POP\nenvironment: (ingl. keskkond) on kunstiliselt kujundatud ruumisituatsioon loe lisaks POP\nenvironment(al) art: vt. keskkonnakunst\nesteetiline: kunstiliselt mõjuv; ilus, kaunis, maitsekas\nfaktuur: pinnakoe või -töötluse iseloom, krobelisuse määr\nfiguratiivne, figuraalne: kujundiline, kujundlik, piltlik, esemeline\nformaalne: vormiline, vormist lähtuv\nformaliseerima: vormiliseks tegema, kindlasse vormi mahutama, vormelitena esitama; lihtsustama, üldistama\nformaat: (pr. format, ld. forma  kuju) kunstiteose mõõde, kõrguse ja laiuse vahekord; väline kuju, vorm\nfotorealism: 1970. aastal USA-s tekkinud kunstiliikumine, mis taotles foto "hüperreaalsuse" edastamist; maaliti fotode järgi ja rõhutatult "fotolikult" POP\nfovism: (pr. fauves - metsloomad) 20. saj. alguse prantsuse kunstivool, mille esindajad kasutasid intensiivseid puhtaid värve ja rõhutasid värvide dekoratiivset ilu ja harmooniat (kokkusobivust)\nfunk art: vt. utiilikunst POP\nfunktsionalism, funktsionalistlik: ehitise funktsioone rõhutav suund arhitektuuris; otstarbekas, praktiline loe lisaks\nfuturism: (ld. futurum - tulevik) 20. saj. alguse itaalia kunstivool, mis eitas täielikult mineviku kunstitraditsioone ja idealiseeris kaasaegset tööstuslikku progressi loe lisaks\ngamma: värvitoonide iseloom, teatud värvivaliku ulatuvus\ngraafika: (kr. graphike) üks kujutava kunsti põhiliike; traditsiooniliselt mõistetud kui väljendusvahendina põhiliselt joont ja must-valget pinda kasutav kujutava kunsti liik; eristatakse originaalgraafikat (näit. joonistus) ja trükigraafikat (mis trükimenetluse järgi liigitatakse kõrg-, sügav- ja lametrükiks); kaasajal tihedalt seotud fotograafia, installatoorse (vt. installatsioon) jm. kunstiga; graafika alaliikideks on ka illustratsioon, graafiline disain jm.\ngeneeriline: mingile objektide või nähtuste rühmale või liigile tüüpiliselt, üldiselt omane\ngeomeetriline abstraktsionism: kliki siia\ngeomeetrilis-konstruktiivne abstraktsionism: kliki siia\nhard-edge: kliki siia\nharmoonia: kokkukõla, sobimine, osade meeldiv ja õige suhe ühtlases tervikus\nhäppening: (ingl. happening) kliki siia\nhüperrealism: vt. fotorealism\nikonograafia: piltmärgistik, kindla teema kujutamise reeglistik POP\nimpersonaalne: umbisikuline, mitteisikuline, isikuta\nimpressionism, impressioon: (pr. impression - mulje) 19. saj. lõpus prantsuse maalikunstis tekkinud vool, mis asetas rõhu kunstniku põgusate muljete, hetkemeeleolude, -elamuste ja -tunnete jäädvustamisele\nimpulsiivsus, impulsiivne: (ld. impulsus - tõuge, aje) hetkelise otsuse ajel elavalt ning kiiresti toimiv; hoogne, erk, elavalt õhutav\ninformalism: kliki siia\ninstallatsioon: (ld. installare - kohale asetama) kolmemõõtmeline kunstiobjekt, mitmesuguste objektide paigutamise teel loodud spetsiifiline kooslus, olukord; alaliike: video-, arvuti-, kohaspetsiifilne e. ruuminstallatsioon; võib ühendada erinevaid kunstivorme ja -tehnikaid\nintensiivne: pingeline, tõhus; tugev; elav, ere (värvi kohta)\ninterpretatsioon: tõlgendus, töötlus POP\ninterjöör: siseruum, sisevaade\njuugend: (sks. Jugendstil, Müncheni ajakirja "Die Jugend" ("Noorus") järgi) euroopa kunstis 19. saj. lõpul tekkinud voogavaid loodusvorme stiliseeriv arhitektuuri-, sisekujundus- ja tarbekunstistiil\nkeskkonnakunst: (ingl. environment(al) art) 1960ndatel kujunenud kunstivool, mis esitab või loob mingi koha looduses või linnakeskkonnas kunstiobjektiks POP\nkineetiline kunst: kliki siia\nkitsh: 19.-20. sajandi vahetusel tekkinud mõiste tähistas odavat, alaväärtuslikku ja maitselagedat teost, mis on labane nii sisult kui stiililt; 1960.-1970. aastatel tekkinud kitsh kui kunst kujutab glamuursete teostena n-ö. halba maitset kuubis, mis peab mõjuma emotsionaalselt ning südantliigutavalt (vt. ka camp)\nklaustrofoobia: kinnise ruumi pelgus\nklassifitseerima: rühmitama, liigitama, üksustesse jagama\nkluasonism e. cloisonnisme: (pr. k. cloison - vahesein) nimetus 19. saj. lõpus Pont-Aveni koolkonna liikmete rajatud süntetistliku maaliviisi kohta, kus üksteise kõrvale paigutati musta või sinise kontuurjoonega piiratud puhtad värvipinnad; kluasonistlikul maalil võib ka suhteliselt lihtne figuratiivne kompositsioon selgemõjuliste kontuurjoontega ümbritsetud olla\nkohaspetsiifiline kunst: installatsioon; konkreetsesse (enamasti sise-) ruumi loodud kunstiteos; võib olla ajutine või püsiv; kunstipublikule kättesaadav enamasti dokumentatsiooni läbi\nkollaazh: (pr. collage, mis tuleb verbist coller - liimima, kleepima) kleebitud pilt või sarnase pildi tegemise tehnika; ajalooliselt eelistatud materjalid: paber, riie, traat, spoon (lehtvineer) jmt. POP\nkoloriit: värvitoonistik; kunstiteosel valitsevad ja üldmuljet kujundavad peamised värvitoonid ja värvikombinatsioonid\nkombinatsioon: (ld. combinatio) ühesesinemine; mingite elementide teatud viisil korrastatud rühm\nkompositsioon: (ld. compositio - koostamine) (kunstiteose) ülesehitus, kokkuseade koostisosadest (näit. pind, joon, vorm); ka kunstiteos, milles kompositsioon mängib olulist v. erilist rolli\nkonkretism: Theo van Doesburgi poolt 1930. aastatel viljeldud ebaisikuline abstraktse kunsti vool, kus maal kujundatakse puhastest geomeetrilistest vormidest loe lisaks\nkorüfee: väljapaistev tegelane mingil alal\nkonstruktivism: pärast I maailmasõda tekkinud kunstisuund (peamiselt arhitektuuris ja skulptuuris), kus eelistati lihtsaid geomeetrilisi vorme loe lisaks\nkontseptsioon, kontseptuaalne: käsitlusviis, üldkujutlus; ideeline\nkontseptualism: ideekunst; kontseptualismi tunnuseks on objekti täpne keeleline vaste (sõnadega on kirjutatud see, mida "kunstiteose looja" ise peab silme ette manama, ette kujutama) ja võimalus objekti lõpmatult järele teha\nkrunt: maali alusvärv või mistahes teose kattekihi (värvi vm.) alus\nkubism: aastatel 1907-1910 Prantsusmaal tekkinud kunstivool, kus lahutades reaalseid esemeid algvormideks (kuupideks, keradeks, risttahukateks jne.) ja deformeeriti (moonutati) tegelikkust mingi kindla süsteemi kohaselt\nkubofuturism: vene avangardliku kunsti arenguetapp enne I maailmasõda, kus ühendati kubistlik geomeetriataotlus futuristliku killustatud liikumise väljendamise püüdlusega loe lisaks\nkuju: skulptuur; igasugune vorm (näit. ruumi kuju, maalitud figuur)\nkujund: konkreetses vormis väljendatud üldistus, tegelikkuse (või selle aspekti) ümbertöötamine kunstiliseks tervikuks (või iseseisvaks osaks sellest tervikust)\nkujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, objekte, keskkonda) kujutav kunst; mõiste on kohane peamiselt realistliku meetodi või mõõduka vormideformatsiooni puhul, vahel laiendatakse üldnimeks kõigile traditsioonilistele visuaalse kunsti alaliikidele (joonistus, maal, graafika, skulptuur)\nkujutama: kirjeldama, maalima, kujutlema, kehastama (mängima)\nkujutis: figuur, piirjoonis\nkujutlus: ettekujutus, kujutelm, kujutluspilt, aim; kontseptsioon, plaan; väljamõeldis, fantaasia\nland art: vt. maakunst\nlaseering: (sks. Lasierung) hoolikalt peale kantud läbipaistvad kihid - tillukesed pigmendiosakesed segatuna õlipõhises sideaines; värvilahendust nüansseeriv ja lõpetav maalikiht traditsioonilises kihimaalis\nlitograafia: kivitrükk (graafikatehnika) POP\nlutshism: (vn. lutsh - kiir) 1911. aastal tekkinud M. Larionovi ja N. Gontsharova pooleldi abstraktne maalimisviis, kus kujutati säravates värvides ristuvaid kiirtevihke loe lisaks\nmaakunst: (ingl. land art) looduslikke materjale (näit. liiv, kivid) kasutav ning loodust (peamiselt maastiku pinnavorme) ümberkujundav kunst\nmaaliline abstraktsionism: kliki siia\nmaalilisejärgne abstraktsionism: kliki siia\nmanuaalne: kätega tehtav, käeline, käsitsi-, käsi-\nmeetod: (kr. methodos - jälgimistee) otstarbekohane ja kavakindel toimimisviis mingi eesmärgi saavutamiseks\nmetamehhaaniline skulptuur: kliki siia POP\nminimalism (minimal-art): kliki siia\nminimalistlik: alammääraline, vähene\nmodulatsioon: siirdumine ühest süsteemist teise\nmonoliit: ühest kivist valmistatud struktuur või sammas\nmonoliitne: ühest ja samast materjalist valmistatud; vormilt kompaktne, terviklik, ühtne\nmonumentaalne: suuremõõtmeline; võimas, ulatuslik; monumenti (mälestussammast v. -ehitist) meenutav\nmotiiv: kunstiteose osatervik, väljendusüksus; element, kujund, teema kunstiteose vormistruktuuris; ka "vaade" (eriti maastikumaalis)\nmulaazh: eseme või elundi täpne jäljend POP\nnaturalism: kujutamisviis kunstis, mille puhul püütakse kujutatavat tõetruult edasi anda, vältides nii stiliseerimist kui idealiseerimist\nnatuur: (ld. naturalis  loodus) natuurist kujutamise all mõistetakse kunstis nii looduse (maastiku) kui ka näit. inimese kujutamist\nnatüürmort: (pr. nature morte - surnud loodus) elutuid esemeid kunstipärases asetuses kujutav pilt; vaikelu\nneodada: kliki siia POP\nneoplastitsism: kliki siia\nneutraalvärvused: "erapooletud", "mittevahelesegavad" värvused (must, hall, valge)\nnonfiguratiivne kunst: kliki siia\nNouveau Réalisme: kliki siia POP\nnovaatorlik: uuenduslik, eesrindlik\nnüanss: varjund, väike erinevus\nobject trouvé: (pr. leitud objekt) kunstiteosesse, näiteks assamblaazhi integreeritud (valmis)ese POP\nobjektikunst: kliki siia POP\nofsettrükk: lametrükk POP\nopkunst: kliki siia\noponeerima: vastu väitma; teistsuguseid seisukohti esitama POP\noptiline: valgusesse ja nägemisse puutuv\norgaaniline: organismi-sarnane, suletud tervikust moodustuv, ehitusest tulenev\norgaaniline abstraktsionism: kliki siia\noriginaal, originaalsus: algne, ainukordne, ehtne; algupärasus, ehtsus või ka omapärasus, isegi veidrus\norfism: kubismi erivool, kus peamine väljendusvahend on värv; kontrastsete värvipindade kõrvuti asetamisega luuakse mulje rütmist ja liikumisest loe lisaks\npandus: kaldtee POP\nparameeter: eseme, nähtuse vm. iseloomulik suurus, omadus\npastoosne: (it. k. pastoso - taignane) väga paksult peale kantud (näit. õlivärv lõuendil)\nperformance: (ingl. etendus) üks 1960ndatel tekkinud tegevuskunsti vorme; võrreldes häppeningiga pikemalt etteplaneeritav ja konkreetsema stsenaariumiga; kaasajal sageli teostusmahukas projekt, mis hõlmab erinevaid traditsioonilisi kunsti- ja uue meedia vahendeid ning võimalusi\nperspektiiv: ruumi kujutamine tasapinnal kolmemõõtmelisena kliki siia\npigment: pigmendid on pulbriks jahvatatud ained, mis võimaldavad sidusainete (näit. muna, kummiaraabik, zhelatiin) abil maalimist; kõige varasemad, juba ürgajal kasutatud pigmendid on süsi, tahm/nõgi ja kollased-punased ookrid ning umbrad; antiigis võeti kasutusele jõuline palett mineraalse päritoluga värvitoone (tsinnoober, ultramariin, asuriit jt.) ning taimse päritoluga krapp ja indigo\nprimaarvärvused: ehk põhivärvused - kollane-punane-sinine\nplastiline: painduv; ilmekas, kujukas; ka vormikas, plastikasse (skulptuuri) puutuv\npopkunst: kliki siia\npostimpressionism: maalimisviis, millega pärast impressionismi jätkati vormi analüüsi, kuid taotleti ka suuremat emotsionaalsust ja püsivamaid väärtusi kui silmapilgu omi (nagu see oli olnud impressionismis); iseloomulikud olid heledad, intensiivsed värvid, suured pinnad ja dekoratiivsus; postimpressionism sai tõukejõuks kubismile (eriti Paul Cezanne'i looming), ekspressionismile (eriti Vincent van Goghi looming) ja süntetismile (eriti Paul Gauguini looming)\nprestiizh: lugupeetavus, mõjukus, maine\nprimitivism: millegi lihtsustatud, arhailine (vanaaegne) või ka saamatu, küündimatu käsitlemine; primitivism on ka kunstisuund Venemaal (neo-primitivism) u 1905-1917, mille esindajad seostasid vene külaelu ja rahvakunsti motiive läänemaailma ekspressionismi ja kubismiga; primitivism tähendab ka naivismi, 19. sajandil alguse saanud iseõppijate ja asjaarmastajate loodud kunsti  primitivistid ehk naivistid maalisid lapsemeelselt nii, nagu nad oskasid ja seda, mida nad tahtsid\nprimitivistlik: kunstis lihtsustatult kujutatu\nprogrammiline: tegevuskava või põhiteooria kohane; programmiline teos on mingit kunstisuundumust täpselt ja täiuslikult esitav populaarseim näide\nprojekteerima: koostama, kavandama\nprototüüp: algkuju, eeskuju\nprovints, provintslik: keskusest kaugemal asuv maakoht; kolklik (kaugele tähtsusetule maakohale omane)\npurism: kliki siia\nrajonism: vt. lutshism - täpselt seesama kunstivool, ainult nimetus tuleneb prantsuskeelsest sõnast rayonnismé (pr. rayon - kiir)\nrakurss: vaatepunkt; pildistatava, filmitava või vaadeldava objekti asend võttepunkti suhtes; kunstis perspektiivivõte, objektide ruumilise edastamise meetod\nraster: trükinduses üksteisega täisnurkselt ristuvate joonte või punktide süsteem metall-, klaas- või kiviplaadil; ka punkti- või joontevõrgustik matriitsil (trükiplaat, negatiivreljeef) või trükisel; kasutatakse võrkklishee valmistamisel ja fotograafias; rastrit teadlikult väljendavat maalimisviisi on viljeldud popkunstis\nready-made: (ingl. valmis tehtud) kunstiteosena eksponeeritud valmisobjekt, mis omandab uues kontekstis/keskkonnas (näit. galeriis, teose osana) uue tähenduse; kasutatud peamiselt dadaismis ja popkunstis; üks esimesi r-e oli Marcel Duchamp' pissuaar (1913)\nrealism: kunstis tähendab see tõelisuse vahetut, ausat, ilustamata ja vahel ka kriitilist tõlgendamist; 19. sajandi keskpaigas alguse saanud vaid tegelikkust kujutavat kunstistiili nimetatakse samuti realismiks\nrenessanss: (pr. renaissance, it. rinascimento  taassünd) vaimne ja kultuuriline murrang Euroopas 14.16. saj. ning selle väljundina Itaalias tekkinud ja üle Euroopa levinud kunstistiil; humanism, antiikkultuuri väärtustamine, inimese seadmine asjade mõõdupuuks; eristatakse eel-, vara- ja kõrgrenessanssi\nreproduktsioon: trüki- v. fototehniliselt valmistatud koopia\nretrospektiiv(näitus) - laiaulatuslik nn. tagasivaatav näitus; üldiselt kogu autori loometeed (selle erinevaid tahke) läbilõikeliselt peegeldav väljapanek\nretseptsioon: (teose) vastuvõtmine\nsakraalne: püha; usu või kirikuga seotud\nserigraafia: siiditrükk (ka sõeltrükk, trafarett-trükk); paljundustehnika, kus värv kantakse paberile, kangale vm. aluspinnale läbi raamile pinguldatud siid-, kapron- vm. võrgu; graafilise tehnikana populaarne 1950. a-te algusest POP\nsignatuur: (ld. signare - märkima) autorit tähistav märk; sageli kunstniku nimi, nimelühend või nimetähed teosel; sageli koos teose valmimisaasta jm. andmetega\nsimultaankontrast: silma omadus näha üksikvärvuse kõrval (või selle "järelpildina") selle täiendvärvust (näit. punane-roheline)\nspontaansus, spontanne: iseeneslikkus; isetekkiv, ilma välise tõuketa loomulikult esile tulev\nstandard, standardiseeritud: norm, eeskuju, näidis; kehtestatud normidele alluv\nstiil: iseloomulik kujutus- või väljenduslaad, ideelis-kunstiliste iseärasuste kogum; väljend "kunstivool" on tarvitusel kindlapiirilisema ja laiaulatuslikuma eriilmelise kunstiperioodi või -suundumuse märkimiseks; kunstivoolu ja -stiili piir on aga tihti ebakindel ning tunnetuslik  kunstikirjanduses kasutatakse neid väljendeid ka sünonüümidena (sama sõna pideva kordumise vältimiseks)\nstiliseerima: ühtsele stiilile allutama; lihtsustama\nstruktuur: ehitus, püsiv põhiseos\nsuprematism: K. Malevitshi absoluutselt puhtale geomeetrilisele abstraktsioonile rajatud abstraktse maalikunsti suund loe lisaks\nsünteetiline: erinevatest osadest ühendatu, koostatu; sünteetiline kubism tähendab aga seda, et kunstnikul pole kunagi motiivi ees olnud, ta on pildil kujutatu loonud oma teadvuses\nsüntetism: kunstisuund Prantsusmaal pärast 1880. aastat, mida iseloomustavad suured puhtad detailideta värvipinnad, tugevad kontuurid, lihtsustatud koloriit; värvidel oli üldjuhul sümboolne tähendus - punane sobis näiteks tormilise võitluse tausta kujutamiseks; põhilised esindajad Paul Gauguin ja Emile Bernard\nsürrealism: (pr. surréalisme, sur réalisme  realismi kohal) 1920ndate alguses Pariisis tekkinud kirjandus- ja kunstivool; eelkõige taotleti vabade assotsiatsioonide kaudu alateadvuslike protsesside jäädvustamist; kasutati psüühilise automatismi meetodit, lähtuti nn. juhuslikkuse seaduspärast; nn. veristlik suund tegeles unenägude ja hallutsinatsioonide maailma kujutamisega akadeemilise täpsusega (kuulsaim esindaja: Salvador Dali)\ntajureaktsioon: taju - esemete ja nähtuste vahetu peegeldus teadvuses; äratundmine\ntashism: (pr. tache - plekk) abstraktse maalikunsti suund, kus lõuendile kanti värve automaatselt plekkide, laikude või kriipsudena, tilgutades, tupsutades või pritsides loe lisaks\ntegevuskunst: üldnimetus 1960ndatel tekkinud etenduslikele kunstivormidele nagu näit. häppening (ingl. happening), performance\ntegevusmaal: vt. action painting\ntekstuur: (ld. textura  kude, ühendus) koostisosade omadustest tingitud ehituslaad, lähedane mõistele faktuur; kunstis viitab peamiselt teose vormi (näiteks välispinna) omadustele\ntondo: (ld. k. ümmargune) ümmargune maal või bareljeef; tuleneb antiiksetest medaljonidest, renessansis kasutati kui kompositsioonivõtet täiusliku harmoonia saavutamiseks\ntorso: jäsemete ja peata inimkuju (peamiselt skulptuuris)\ntriptühhon: kolmeosaline kunstiteos\ntubism: (pr. tube - toru) prantsuse kunstniku F. Legeri kubistlik maaliperiood, mil kõik kujutatu oli torukujuline\nultramariin: (enamasti) intensiivne sinine värvitoon; hinnalist looduslikku ultramariinipigmenti saadakse mineraalist, mis koosneb kaltsiidist ja lasuriidist POP\nunikaalne: ainulaadne POP\nuniversalism: maailmavaateline arusaam, mis peab tervikut selle üksikosadest tähtsamaks POP\nutiilikunst: (ingl. funk art) kliki siia POP\nuusasjalikkus: (sks. Neue Sachlichkeit) 1920. aastate saksa stiilisuundumus, mis tekkis teadliku vastandsuunana ekspressionismile; kogu kujutatav (vaikelud, porrteed, zhanristseenid, linnamaastikud) anti edasi asjalik-kainelt ja peaaegu fotograafilise täpsusega POP\nvisuaalne: nägemise kaudu tajutav\nvisuaalne kunst, ka visuaalkunst (ld. visualis) on igasugune, eelkõige nägemismeele kaudu tajutav kunst; nimetus käibel peamiselt ingliskeelses kirjanduses (visual arts), viimasel ajal levinud ka eesti keeles; tähistab lisaks nn. vabadele kunstidele (maal, graafika, skulptuur) elektroonilist kunsti, arhitektuuri, disaini ja visuaalreklaamikunsti, samuti ajas muutuval meediumil põhinevaid kunste (videokunst); laiemalt haarab ka mitmeid väljendusvahendeid (s.h. visuaalseid kombineerivaid kunstiliike (teater, film jms.)\nvool: vt. stiil\nvorm: kuju, väliskuju; eseme väline kuju; nii figuraalsed kui ka abstraktsed individuaalsed mahud ja suunad ning nende suhted kunstiteosel; mudel, eeskuju, stamp, trafarett; vt. ka kunstiline vorm\nvuajerism: pealtvaatamine; teiste seksuaalse tegevuse jälgimine rahulduse saamise eesmärgil POP\nvärvigamma: (ka lihtsalt: gamma) üldtermin värvitoonide kohta; teoses läbivalt kasutatud teatav ühtne värvivalik (näiteks võib öelda: heleda värvigammaga maal)\nzhanr (pr. genre) on kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt väljakujunenud esitamis- ja kujutamisvorm; maalikunsti zhanrid on näiteks portree, akt, natüürmort, maastikumaal\nzhanrimaal e. olustikumaal: pildid, mis kujutavad stseene igapäevasest elust\nDefinitsioonid osaliselt: Kunstileksikon (Eesti Klassikakirjastus, Tallinn 2001) ja KeeleWeb


Orelikunstnik Rolf Uusväli | Uued ja kasutatud raamatud ∣ Raamatukoi\n-leheküljeline kõvas köites raamat\n«Tegelikkuses ja ajalooliselt on OREL ju UHKE SOOLOPILL! Oreli heli oma pideva kestmisega tekitab igavikulise, pühaduse tunde.»\nOrganistid on erilised nii muusikute kui inimestena. Mõelgem neile teguritele, mis neid päevast-päeva vormivad: pikad harjutustunnid ja -ööd kirikutes, valgus ja soojus vaid orelipulti ümbritsemas; teisalt – tuledesäras pidulikud kontserdisaalid orelitega, millest igaüks on uunikum, meistriteos kunstilises kui ajaloolises tähenduses. Iga orel, nii pisikeses maakirikus kui kuulsas metropolis on ainulaadne nähtus!\nPika ajaperioodi vältel oli Rolf Uusväli meie muusikaelus juhtiv organist, aktiivne nii kirikumuusika liinis kui kontserdielus, helisalvestuste produtseerija ja oreliõpetaja. Tema jälg Eesti kultuuriloos on tähendusrikas ja mitmetahuline. Rahvusvaheliselt tunnustatud orelivirtuoosina on tema kontserditegevus muljetavaldav nii arvukuse (üle 1500 kontserdi) kui kõrge kunstilise taseme poolest. Tehniline meisterlikkus, eksimatu maitse ja stiilitunne ning oreli kui instrumendi tehnilise külje peensuste tundmine ja tunnetamine tagasid talle muusikas loomingulise vabaduse. Talle olid avatud esinemisteks regulaarselt kuulsad kontserdisaalid Moskvas, Leningradis, Riias jm. Suur nõudlikkus iseenese suhtes ja kõikide teiste töösse suhtumises lõid talle nõudliku Maestro oreooli, mida imetluse ja tänutundega meenutavad tänini tema õpilased, kolleegid, muusikakriitikud ja kontserdikülastajad. Heliplaadid (eriti 26 LP-d sarjas «Eesti orelid»!) ja salvestused teevad võimalikuks taas ja taas tema kunsti nautida.


Kodukokad kiidavad: Olivia rapsiõli uus kork teeb kasutamise hoopis lihtsamaks! | Õhtuleht\nScanola Baltic, 27. juuli 2020, 15:23\nOlivia on juba pikalt olnud eestimaalaste lemmik rapsiõli. Kuigi tegemist on rahva jaoks vana ja tuttava brändiga, siis värskuse tagamiseks tehti hiljuti läbi mõned muudatused: uut tüüpi kork ja uus etikett.\nKuidas suhtuvad sellesse aga aktiivsed kodukokad? On uuendused kasuks või igatsetakse ikka vana ja head varianti? Ning mis toitu kõige tihedamini Olivia rapsiõlist valmistatakse?\nMaiu (33): esiti ei leidnud lemmikõli poeriiulilt üles!\nKui uurida, milline toiduaine on mul alati kodus, siis on selleks rapsiõli. Olen juba aastaid truu Olivia rapsiõlile ning korra kuu-kahe tagant pudeli või kaks poeriiulilt kahmanud. Viimane kord oma kodupoes šopates jäin sekundiks kimbatusse – kas minu lemmikõli polegi? Õnneks märkasin õige kiiresti, et see on veidi teistsuguse etiketiga, kuid täiesti äratuntav.\nSelgus, et igale tootele on loodud oma värv: roheline salatisse ja küpsetamiseks sobivale rapsiõlile, pruunikas küpsetamiseks ja frittimiseks mõeldud rapsiõlile, oranžikas fritüüriõlile ning lillakas päevalilleõlile. Lihtne ja mugav viis ära tunda enda jaoks sobivat.\nMina haarasin just rohelise, sest kasutan rapsiõli peamiselt salati tegemisel ja küpsetamisel. Olivia on olnud aastaid minu valik, sest eelistan alati kodumaist – õlis kasutatav raps on kasvanud Eesti põldudel ning sellest johtuvalt meeldivalt tervislik.\nKodus kotlette valmistama hakates selgus veel üks tore tõsiasi. Nimelt on õlipudeli korki uuendatud, nii et nüüd on selle kasutamine muutunud tunduvalt mugavaks. Asjatundjad on kujundanud korgi niiviisi, et sellega saab lihtsasti reguleerida õlijoa suurust. Nii ei juhtu, et kogemata satub pannile liiga palju õli.\nJana (41): rapsiõli meeldib oliiviõlist rohkem\nVahepeal kasutasin aastaid oliiviõli, kuid hiljuti olen taas rapsiõli peale üle läinud. Nii minu kui abikaasa hinnangul on maitse kuidagi rikkalikum.\nKasutan rapsiõli peamiselt praadimiseks, seega valisin poes rohelise etiketiga variandi. Olivia rapsiõlis praadides saavad liha, kotletid, aga ka köögiviljad mõnusalt pehmeks ja säilib hea mekk. Meie kaheteistkümne aastane tütar on aga viimase aja kodukooli ajastul õppinud ise pannkooke tegema ning kasutab selleks Olivia õli. Kuna laps võib kogemata pool pudelit õli pannile kallata, siis on mul hea meel, et korgisüsteemi muudeti. Avaus on täpselt selline, et sealt ei lahma pannile liiga palju õli.\nReili (28): rapsiõli sobib hästi salati ja risoto sisse!\nTean, et mõned kahtlevad, kas rapsiõli ikka sobib salati sisse… kust tuleb selline väärarvamus? Minu meelest on rapsiõliga salatid hoopis maitsvamad!\nMeie pere sellesuvine lemmiksalat (mida vähemalt korra nädalas teen) koosneb järgnevast: tomatid, kurgid, paprika, lehtsalat, kananagitsad, brie juust ning loomulikult segada soola ja Olivia rapsiõliga. Kuna suvi on täis grillipidusid, saab liha ja kartulit nii palju mugida. Et keha veidi turgutada, on hea vahepeal õhtusöögiks hoopis salatit süüa.\nVeel kasutan rapsiõli risoto valmistamisel. Originaalretseptis peaks sibulat kuumutama või sees, kuid olen tihti läinud kergema vastupanu teed ning valinud hoopis rapsiõli. Kui võid pole alati kodus, siis toiduõli on kindlasti. Ma ei ütleks, et tulemus originaalile eriti alla jääks. Proovige ka!\nUuenenud etiketi ja korgiga Olivia rapsiõli leiab supermarketitest.


Poolsada ujujat võistles Emajõe Karika nimel - Uudised - Tartu Postimees\nEmajõe karikas avaveeujumises\nPoolsada ujujat võistles Emajõe Karika nimel 17.08.2012 23:51\nKommenteeri | Prindi\tEmajõe festivalil ujus täna, reedel poolsada võistlejat lodjakoja juurest vana turuhoone kõrval asuva paadisillani. Umbes 1600-meetrise distantsi läbinud sportlased ei lasknud end 17-kraadisest vee temperatuurist heidutada ja tundsid ujumisest rõõmu\nNaistest teenis võidu N16 klassis võistelnud Liisa Lodi. Eesti meister Liisa Lodi hoidis pärast autasustamist käes oma kolmandat Emajõe Karikat ja tunnistas, et lootis esikohta juba enne starti.\nMeestest esimeseks tulnud Pavel Narõskinil oli see aga esimene kord Emajõe Karika eest võidelda. «Avavees ujun ma tegelikult veel kehvasti,» rääkis Narõskin metalset karikat hoides.\nTa lisas, et ujus terve distantsi teiseks jäänud Andres Olviku kõrval ja otsustavaks sai finiš. «Mina puudutasin silda, Andres silla küljes olevat plaati,» selgitas Narõskin, kuidas võistluse otsustas tegelikult viimane puudutus. Tema sõnul jäi arusaamatuks, kuidas võistlejad finišeerima peavad. «Nii pika distantsi puhul on ühesekundiline vahe väga väike,» ütles Narõskin, kes lubas järgmisel aastal tiitlit kaitsma tulla.\nEriauhinna pälvis võistlustelt perekond Matto, kelle kolme põlvkonna esindajad on võistlusest kõigil kolmel aastal osa võtnud.\n«Esimest aastat võitsin vanaisa,» rõõmustas kümneaastane Mihkel Matto. «Uskumatu,» oli 77aastane Vello Motto pojapoja üle uhke.\n«Meile on tähtis, et poiss hästi ujuks, et ta ei jääks vette kukkudes hätta,» rääkis isa Jago Matto. Koos pojaga ujub ta iga päev poolteist kilomeetrit. Ka täna hommikul ujuti koos Anne kanali ühest otsast teise.\nKahe esindajaga oli väljas perekond Tootsi. «Meie peres on traditsioon nii, et ema võidab tütart,» muigas Külli Tootsi. «Ema on kogu aeg kiirem,» nõustus Küllist kaks minutit hiljem finišeerinud tütar Krete Tootsi.\nTeiste seas ujus lodjakojast kesklinna ka spordiajakirjanik Malle Elvet. «Lõpus üritasin minu ees ujunud kahest noorest tüdrukust ikka mööda saada, aga neil oli jõudu rohkem,» jagas oma muljeid Malle Elvet. Sel talvel Jurmalas peetud Taliujumise Maailmameistrivõistlustelt oma vanuseklassi pronksmedali saavutanud Malle Elvet ütles, et Emajões oli eesmärgiks pikk distants lihtsalt rahulikult läbi ujuda.\nHomme, laupäeval on kella 13st 15ni võimalus Tartu kesklinnas kaasa elada unikaalsele kahe silla sprindi ujumisvõistlusele.\nEmajõe Karikas avaveeujumise üldarvestus\n1. Pavel Narõskin 16.54\n2. Andres Olvik 16.55\n3. Henri Reinsalu 17.39\n1. Liisa Lodi 18.16\n2. Julia Kurbat 18.52\n3. Mari Miilpalu 20.01\nEmajõe karikas avaveeujumises »\nemajõe festival ·\temajõe karikas ·\temajõgi ·\tavaveeujumine\tREKLAAM\n(20)\t14:32 24.05 Poest alkoholi varastanud mees viskas poole saagist asfaldile


Hofmann ja sõbrad röövisid tähtsaid punkte ning kangutasid punased pullid esinelikust välja - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nHofmann ja sõbrad röövisid tähtsaid punkte ning kangutasid punased pullid esinelikust välja (0)\n02. MAI 2022, 23:46\nSaksamaa Bundesligas toimus esmaspäeva õhtul kaks kohtumist: ühes alistas Leverkuseni Bayer 2:0 Frankfurdi Eintrachti, teises tegi Mönchengladbachi Borussia skooriga 3:1 tuule alla RB Leipzigile.\nLeverkusen asus juhtima veidi enne paarikümne minuti täitumist, kui brasiillasest ääremängija Paulinho realiseeris väravaks Moussa Diaby eeltöö. Ka teise tabamuse puhul oli aktsioonis just 22-aastane Diaby, kes leidis karistusalast osava sööduga Patrik Schicki ning viimane vormistas olukorra kindlalt väravaks.\nKodumeeskond Leverkuseni jaoks oli tegemist väga olulise võiduga - nimelt aitas see neil Freiburgil taas eest kerkida ning kolmandat tabelirida kindlustada.\nTeises kohtumises sepistas Mönchengladbach aga väiksemat sorti üllatuse, sest liigatabelit arvesse võttes kandis favoriidikoormat hoopis Leipzig. Gladbach asus Breel Embolo 17. minuti väravast juhtima ning kuigi Christopher Nkunku viigistas 36. minutil üks-ühele olukorrast seisu, ei suutnud Leipzig seda hoida.\nVahetult enne avapoolaja lõppu viis Jonas Hofmann Gladbachi suurepärase madala löögi abil taas juhtima. Hoolimata tõsiasjast, et kodumeeskond jäi veidi pärast tunnise mänguaja täitumist Nico Elvedi punase kaardi tõttu kümnekesi, ei antud eduseisu käest ning 77. minutil lisas Hofmann oma teise ja Gladbachi kolmanda värava.\nLeipzigi jaoks oli punktikaotus valus, sest viigi korral kerkinuks nad Freiburgi kõrvale neljandat kohta jagama ning võidu korral neist möödagi. Gladbach on kümnes. Hooaja lõpuni on minna veel kaks vooru.\nMönchengladbach - Leipzig 3:1 (2:1)\n17. Breel Embolo, 45+2., 77. Jonas Hofmann - 36. Christopher Nkunku\nEemaldamine: 64. Nico Elvedi (Gladbach)\nLeverkuseni Bayer - Frankfurdi Eintracht 2:0 (1:0)\n18. Paulinho, 51. Patrik Schick


koeratoit.com — 11,4 kg. Carnilove teravilja-ja kartulivaba täissööt True Fresh Turkey täiskasvanud koertele\n11,4 kg. Carnilove teravilja-ja kartulivaba täissööt True Fresh Turkey täiskasvanud koertele\nTeravilja- ja kartulivaba täissööt värske kalkuniga igat tõugu täiskasvanud koertele. Sisaldab kanarasva!\ntoorvalk 26%, toorrasv 18%\nOle esimene, kes hindab toodet “11,4 kg. Carnilove teravilja-ja kartulivaba täissööt True Fresh Turkey täiskasvanud koertele”


rally.ee ... > Itaallased loovutasid Mille Miglia ralli võidu Camposele\n... > Itaallased loovutasid Mille Miglia ralli võidu Camposele\n06. aprill 2003 0:46 Loe kommentaare (0)\nPeugeot'l startinud Miguel Campos võitis 27-nda Mille Miglia ralli ja on seega esimene selle võidukihutamise võitnud mitte-itaallane. See ralli oli 2003. aasta Euroopa meistrivõitluste esimene etapp, ning tõi portugallasele võidu eest 200 punkti.\nCamposele olnuks võitu ennustada üsna raske, eriti peale seda, kui ta sai kolmeminutilise trahvi avakatselt tehes valearvestuse ja läbis kolme ringi asemel ainult kaks. See oli tema esimene ralli Itaalias, kuid ta sõitis pidevalt parimaid aegu lääne Lake Gardas. Tema pearivaal, belglane Bruno Thiry, oli sunnitud võistluse auto tehniliste probleemide tõttu katkestama.\nThiry - Fortini Peugeot teeninduspargis. Foto: Peugeot\nPüsiv kerge vihm Desenzano del Gardas ei heidutanud suuri rahvamasse seda üritust vaatama tulemast. Starditi pööratud järjekorras, Super 1600 klassis sai parema tulemuse Luca Cantamessa Remault Cliol ajaga 3:40,5. Fiat Puntol võistlustulle asunud Paulo Andreucci oli teine ajaga 3:41,8 ja Giandomenico Basso kolmas ajaga 3:43,6.\nMitsubishi Evo VII-l startinud Franco Cunico näitas kogemust, mis oli talle toonud selle ürituse kuuekordse võidu, kui ta edestas Cantamessat enam kui kümne sekundiga ja võttis liidripositsiooni N-grupis. Temaga võrdse aja suutis välja sõita Piero Longhi Subaru Imprezal.\nKolmel Peugeot 206 WRC-l startinud pilootidel (Jevgeni Vasin, Bruno Thiry ja Miguel Campos) olid erinevad saatused. Vasin kaotas natuke aega paari halva käiguvahetusega ja tema aeg oli 3:52,6. Bruno Thiry oli libedates tingimustes ettevaatlik ja sai kirja aja 3:44,7, mis oli üldarvestuse 9. aeg. Miguel Campost tabas aga ebaõnn, sest ta luges läbitud ringide arvu valesti ja sõits üle finišijoone üks ring liiga vara. Kui Campos oma veast aru sai ja soovis auto ringi pöörata, oli selleks juba liiga hilja. Tavalisel katsel oleks sellele järgnenud kohene eemaldamine, kuid seekord sai ta kolmeminutilise trahvi. Campos tunnistas hiljem, et viga ei olnud kaardilugejas, vaid temas endas: "Ma tegin vea ringide lugemisel."\nTeise võistluspäeva lõpuks oli Campos juba üldarvestuses neljas, 52,3 sekundit maas liidrist, kohalikust sõitjast Luca Pedersolist, kes tegi oma esimest sõitu Renato Travaglia vana Peugeot 306 Maxiga.\nViimase päeva esimesel katsel libises Campos käänakul, põrkas vastu teepiiret, vigastas auto stanget, lõhkus rehvi ja kaotas 28 sekundit. 14. katsel lõhkus ta tugivarda, mis vahetati päeva viimases hoolduses ja kui oli jäänud sõita kolm katset, oli Campose ja Pedersoli vahe 17,2 sekundit. Vahe vähenes kuuele sekundile, kui Campos võitis kuueteistkümnenda katse ja eelviimase katse lõpuks saavutas ta uskumatu poolesekundilise edu.\nPiero Longhi sai üldarvestuses neljanda koha ja temale kuulus Subarul väljasõidetud N-rühma võit. Franco Cunico oli üldarvestuses viies ja N-rühmas teine, kolmanda positsiooni saavutas Gianluigi Galli.\nGiandomenico Basso asus Super 1600 klassis juhtima 17-ndal katsel, kui Renato Travaglia lõhkus rehvi ja kaotas tänu sellele üle minuti. Travaglial jäi võidelda teise positsiooni eest ja lõppkokkuvõttes edestaski ta meeskonnakaaslast Andrea Aghinifinishingit.\nAbsoluutarvestuse viis parimat\n1. Miguel Campos (Peugeot 206 WRC) 3:35:49,7 (200 punkti)\n2. Luca Pedersoli (Peugeot 306 Maxi) 3:36:12,1 (160 punkti)\n3. Giandomenico Basso (Fiat Punto) 3:38:20,8 (120 punkti)\n4. Piero Longhi (Subaru Impreza) 3:38:24,4 (100 punkti)\n5. Franco Cunico (Mitsubishi Evo 7) 3:39:14,0


Aiateid tootvad masinad -\nAiateid tootvad masinad\nQuality, usaldusväärne ja taskukohane seadmete tootmine metallist Meeleavaldajad Vene brändi "Finprofile" – valik spetsialistid! Kas soovite osta tõesti korralik seadmete tootmine metallist Meeleavaldajad? – Best Industrial Company tootmisseadmed "Finprofile" annab kindla aluse oma heaolu. Praktiline, kvaliteetne ja taskukohane automatiseeritud rida metalltoodete Meeleavaldajad\nVene toodang "Finprofile" aitab teil toota high-end tooteid.\nLisaks firma "Finprofile" pakub oma klientidele järgnevaid lisateenuseid:\n1. paigaldus, häälestus ja remont;\n2. tehnilise personali koolitamiseks;\n3. müügijärgse teenuse seadmed.\nÄra raiska oma väärtuslikku aega! Tahad osta masin metalltoodete Meeleavaldajad? – aasta "Finprofile" site on suurepärane võimalusi taskukohase hinnaga. Helista "kuuma liini" firma ja saada üksikasjalikke nõuandeid!


Kleptokraatia (kreeka keelest, umbes "varaste võim") on pejoratiivne nimetus valitsemise korra kohta, mida iseloomustab valitseva grupi korrumpeerumine, isiklik rikastumine riigi vahenditega. Kehtestatakse makse, mida saab kasutada enda isiklikuks rikastamiseks, samuti kasutatakse riigivara isiklikele huvidele vastavalt. Kleptokraadid tegelevad tavaliselt rahapesuga ja kasutavad anonüümseid pangatehinguid, et varjata oma illegaalseid eesmärke. Kleptokraadid ignoreerivad majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme riigis. Tänapäeval on kleptokraatiaks nimetatud ka seda, kui riigis on valitsevad suurfirmad, kes omavad mõjuvõimu poliitika kujundamisel.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kleptokraatia&oldid=5623447"\nLehekülje viimane muutmine: 5. mai 2020, 08:43\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:43, 5. mai 2020.


auto24.ee - Foorum » Peugeot » Peugeot 308 1.2 96kw bens 2018 kütusekulu?!\nAvaleht » Foorum » Peugeot » Peugeot 308 1.2 96kw bens 2018 kütusekulu?!\nTEEMA: PEUGEOT 308 1.2 96KW BENS 2018 KÜTUSEKULU?!\nPeugeot 308 1.2 96kw bens 2018 kütusekulu?!\nOman antud sõiduki pool aastat ja läbisõit on 6000km. Keskmine kütusekulu terve 6000km jooksul kompu järgi 8.5l!! Tehase andmete järgi peab olema 5 kuni 6. Milles võib asi olla kas võib üldse nii palju erineda.? Esinduses Öeldi, et tasub oodata küll ta langeb...\nRe: Peugeot 308 1.2 96kw bens 2018 kütusekulu?!\nKui enamus sõitudest on linnas, siis võib see kahjuks nonde alamõõduliste (töömahult poolteist liitrit ja vähem) turbokate puhul olla isegi normaalkuluks. Füüsika vastu ei saa, küll aga sai NEDC testides hoolega "optimeerida" ja sealt need ilusad tehasenumbrid tulevadki.\nÜldjuhul peetakse 10K km piiriks, kui ka peale seda kulu tehase lubatust mitu, st. ikka 3+, liitrit suurem, siis võib esindusse õigust taganõudma minna.\nHerr Karpunkel (registreerimata)\nmikromootrid ikke ekunuumised aint 50 alas. mujal jääb pisike mootur hätta ja piniseb 3000pööret üheksakümne alas. madalpöördelt vedada ai jaksa kah. paagis keeris. kolmeliidrene diisel mertsu rüüpab kah kõvasti väham maanteel. ülse need piimakärud ja muusugused mänguautod jäävad nii ekunoomsuses ja mugavuses päris autdele alla igatepidi. mõistusega mees nagunii sellist masinat ei osta seega ka vastus problemile käes\npraegu ju talv! pole iialgi võimalik talvel saavutada sama kulu,nagu suvel\nKas see on esimene täitsa uus auto sul? Sõida vähemalt veel 10000km ja vaata siis.\nOsadel autodel kulub kuni 30000km, et mootor korralikult sissesõita ja kütusekulu mõistlikuks läheks.\n1. Pikad on otsad?\n2. Palju soojendusi kasutad?\n3. Kaua lased kohapeal käia ennem sõitmist?\nLisaks talv ja sissesõit tegemata . . .\nEndal äsja kogemus manuaal Grandlandiga, millel sama mootor. 7,2 sajale näitas peale paari päevast sõitmist peamiselt linna vahel.\nMeil 8k automaat, soendust ei ole seega ei kasuta. Hommikul kohapeal käib maks 2-3 min. Naine käib linnas tööl ja tagasi ehk umbes 100 km nädala sees ja nv 120 veel juurde.\nMuudetud 3.2.19 13:32\nVõrdluseks, näide elust, maantesõit, üks ja sama tee, auto - VW Tiguan 110KW TDI, 20" velg:\ntäpselt 12 kuud hiljem ja 45000km - 4,7L/100km,\nVõimalik, et kütusekulu oleks veelgi kukkunud, aga enne müüsin auto ära.\nMis on keskmine kiirus?\nnii ta on (registreerimata)\nNeed uued pisised muruniiduki katlaga liikurid polegi nii õkod, kui papril kirjas. Omal sama kogemus ühe teise margiga. Ep aita palju ka see sissesõit vb.olla tiba langeb, aga mitte palju. Soetad uue mikroka ja loodad kokkuhoidu, aga reaalsus on midagi muud. Esinduste plää-plää-plääd ei maksa tõsiselt võtta, nende töö ongi need pisipunnid (nn. väga õkode kateldega autod) maha parseldada. Tegelikkus on aga midagi muud, mõni suurem, mugavam ja võimsam palju säästlikum!\nVõibolla aitab rehvirõhkude ülevaatamine (mingi ECO rõhk, leiad kuskil ukse pealt) aga muidu jah hetkel sisse sõitmata ja talv.\nKas lubatud kulunäidud öeldi sulle NEDC või WLTP kohta?\nWLTP järgi peaks keskmine kulu jääma 5,8 kuni 6,8 vahele (uus mõõtmiskava). 40kmh keskmine kiirus enda kogemuse põhjal suht palju sellist linna äärset sõitu. Ise ootaks veel natuke aga jah tõsi ta on, et 3 silindriga paberil väga ilus aga päriselus 4 silindriga ökom . .\nPakun ka, et pigem on tegemist klientide eksitamisega. Ei võta need mikromootorid vabandust väljenduse eest (s-ttagi) vähem kütust, kui 2-2,5l mootorid reaalsuses! Korralik tünn saadi selles osas! Pealegi, need liitrised piimapakid ei liigu ju edasi. Proovitud liitrise civicu 95kw peal ja uni tuleb peale kohe!\nOlen seda civikut ka vaadanud, no tooo on ikka väga uimane. Peugeot selles suhtes palju ergsam\nSamas omaniku öeldud numbritega aastane läbisõit 11 000 km, siis umbes 30 EUR kuus kulu suurem (6 vs 8,5). Ei ole maailma lõpp. Mitte et 30 EUR poleks raha.\n5-6L saj. (registreerimata)\nOli tehase lubatu! Nii linn, kui pikemad otsad(soetatud kevadel, soe aeg) korralik sissesõit 2a.ja ei midagi, proovi kuda tahad 8kanti see ikka jähi (ka 1.2L mootor), õnnelik et maha müüsin. Nüüd võimsam, tiba suurem-mugavam ja isegi ökonoomsem ja mis peamine, saab ka talvel soojemas autos sõita, mida igatsesin mikrokaga sõites.\nneid kütusekulu (registreerimata)\nteemasid võibki leierdama jääda. Kõik sõltub ikka juhist, sõiduvõtetest ja -oskustest ning teekonnast.\nSee teeb siis linnas 10km hommikul ja 10km õhtul. Hea, kui sooja õhkugi puhuma hakkab. Ilmselt ei hakka.\nteine mark (registreerimata)\nTehase näit ei kajasta ummikutes passimist. Seal kohe start ja vahel mõne valgusfoori korraks ootamine. Omal teine mark natuke suurem mootor ja erinevate lõikude läbimisel linnas 6-9l sajale. Paar minutit koha peal annab küttekulule kõvasti juurde. Meil siin võid tehase kulule vabalt 1,5 liitrit juurde lajatada.\net kui ei passi ummikutes, on reaalne kulu ikkagi 1,5-2L tehase omast suurem. Ei tea kas minule ainult tundub, aga diiselmootoritega on need numbrid (tehas-reaalsus) natuke paremini paigas. Suvel saab päris tehase lubatuga sõita, külmemal ajal (mis ka loogiline) on suurem, aga üldjoones omal vähemalt vahe väga suur ei tule.\nnatuke lugemist uute mikromootorite kohta leiab siit: https://www.accelerista.com/eluviis/uuring/nedc-vs-wltp-mikr\n3 silindrilised on väga tundlikud igasuguse ülekoormuse pärast, seepärast oleks mõistlik väikeklassist suurema auto peale panna ikka 4 silindrit. Sõita ju iseenesest parem, kui mingi vabalthingavaga.\nEndine kasutaja (registreerimata)\nIse omasin sama mootori ja manuaaliga universaali, mille 2014. aastal uuena Auto Fortest ostsin. Läbitud 60 000 kilomeetri peale tuli reaalsesks keskmiseks kuluks 6 liitrit sajale, kütusekulu jälgisin mobiiliäppi kasutades markeerides sinna läbisõidud ning kasutatud kütusekoguse.\nMaanteel oli kütusekulu kahekesi naisega sõites 90km/h alas ca. 5,2 sajale ning 110km/h alas ca 7 sajale. Linnakulu koos ummikutega jäi 7 ja 8 liitri vahele. Rekordmadal kulu oli Pärnu - Türisalu otsal, kus õhtusel ajal püsikiirusehoidjaga 95km/h sõites tuli kuluks 4,4 sajale.\nTeie hetkeline kütusekulu on tingitud ilmselt mitme asjaolu kokkulangevusest - madal läbisõit, talvine külmem periood, linnasõitude suur osakaal.\nTehase andmed saadakse nii: auto pannakse stendi vurama, kus inimteeriakse linna ja maantesõitu. Autol puudub tuule ja veeretakistus. Sakslase on testinud erinevaid sõidukieid, tehase andmed ja reaalsus oli 15-35% erinev lubatust. Samas on sõidetud autodega tugevalt alla lubatud ehase kulust. Oli kunagi diisel Mondeo MK3, tehas andis linnakuluks 8,... tegelikult sõitsid vabalt linnas 6,5.\n8, kulu sai ainult talvel kui pm. koguaeg lõgises.\nEndisel kasutajal on õigus. Peamised faktorid on ikka lühikesed otsad ja talv, mis on kõige tähtsamad faktorid. Suvel saab kütusekulu vähemalt liitri madalamaks ja enamgi veel.\nSissesõitmine tänapäeval enam praktiliselt mõju ei avalda, mootorid on tehasest sedavõrd lihvitud, et kütusekulus see välja ei paista. Küll aga inimene harjub autoga, sõidustiil muutub rahulikumaks ning siis kiputakse seda kirjutama sissesõitmise arvele. Ei ole enam Volgade-Mossede aeg.\n1,2 PSA mootorid aga ongi tehasenumbritest veidi janusemad kui teistel markidel, see on asi, millega tuleb lihtsalt arvestada ja leppida.\nNii et esindusel oli tuline õigus - küll ta langeb, kui suvi tuleb ja ilmad soojemaks lähevad.\nMuudetud 3.2.19 13:45\nTargutavad siin ikka need, kes pole seda "mikromootorit/muruniiduki mootorit" ligidalt näinudki... Minul siis aastast 2017 kevad. Läbitud 30 tuhat km. peale 3 tuhandet kukkus kütusekulu allapoole. Suvine küttekulu on 5,4-5,8 vahel ja talvine 6,1-6,5 vahel (kompuutri järgi). Mul on väga palju alla 20km otsasid ja nn külmkäivitusi. Üle 8 pole kunagi küttekulu olnud. Mul siis 6 käiguline automaat. Kes seletavad siin mikromootori jõuetusest siis teile teadmiseks, et turbo ja kerge auto on vägagi võimekad. BMW ja muud teglased on kimpus mu kiirendusega...\n9,5sec/sajani nüüd küll mingi ulme püss ei ole, lisaks pole üldse kindel kas SINA suudad selle välja sõita :-)\nteeks nii, (registreerimata)\net kütusekulu numbritest räägivad ainult need, kes seda ise arvutavad. Need "kompuuter näitas" jutustajad elagu õndsas teadmatuses edasi.\n15 aastat ja rohkem vanemate autode puhul, mis ka tehniliselt korras, on väga lihtne saavutada tehase lubatust väiksemaid numbreid. Reaalselt pole selle ajaga mootorid üldse palju säästlikumaks läinud. Testimise viisid nende andmete saamiseks on muutunud.\nOskan autost viimast võtta küll aga no mis oskust automaadiga väga vaja? Sport rešiimi ja punn põhja... Kütusekulu oskan ka arvutada ja tegin juba kindlaks et vahe kompuutriga oli väga väike.\nLinnasõidul ja linnasõidul võib olla väga suur vahe.\nKunagi ammu sain 1,6L Fordiga maanteel sõita ökonoomsemalt, kui tehasekulu, aga teatud teekonnal tööl käies, oli linnasõidukulu üle 12L. Tipputund, väga lühikesed otsad jne.\nNüüd on mul 1,2L 3sil citroen 110hj (võibolla sama mootor, mis teemaalgatajal). Maanteel võtab ta natuke rohkem, kui NEDC tsükli järgi lubatud (ökonoomitades saaks võibolla selle näidu kätte). Samas linnas sõltub tulemus ikkagi taaskord sõitude pikkusest ja kellaajast. Ma arvan, et mu väga lühikeste töölkäimiste otsade peale võtab ta linnas ca. 10L.\nLühikeste linnaotsade jaoks on ilmselt mõistlik käia jala, sõita jalgratta või bussiga või sõita elektrikaga/hübriidiga, mis sõidaks linnas elektriga.\nMõni käib 2km kaugusel tööl ja auto näitab kompu peal sõidu lõpetades kütusekulu. Ise olen saanud 15 sajale ja üks sai 25 sajale. Oli ka hübriid. Tehase kulu on alati antud kõige väiksem kulu, mis võimalik. Vanasti tehas arvutas kütusekulu üldse heitgaaside järgi, ma ei tea kuidas nad seda tänapäeval teevad.\nAga jah autod lähevad iga mudeliga suuremaks ja raskemaks, silutakse küll õhutakistusi ja tuunitakse mootoreid aga sisepõlemismootori effektiivsuse % suuremaks rohkem ei saa. Massi on vaja kiirendada ja see võtab paratamatult kütust.\nMuideks, osad siin räägivad, et euroopas pidi parem kütus olema, kes tripil on käinud, pidi võtma kohe 1L vähem või nii. Ise ei oska selles asjas väga kaasa rääkida.\nHuvitav, kaugele need esimesed sellised (1,2 R3 ja turbo 96kw) jõudnud on? Need vist suhteliselt uued mootorid ju? Esimesed 30 tuhat on küll probleemivabad olnud ja kui ei teaks nn mikromootori andmeid siis oleks ikka vägagi üllatunud, kui saaks teada...\nteeks nii (registreerimata)\nUued autod lähevad pigem tasapisi kergemaks. Mingi võit tuleb juba tehnika kaalu arvelt.\nAastaid mõõdetakse keskmist sisetingimustes rullide peal. Pane otsingusse ja leiad infot kuhjaga.\nSaksas on müüa üle 200tuh läbisõiduga ja järelikult normaaloludes kestab. Kui siin loed, et 2-3km kaugusele käiakse autoga tööl siis "no tule taevas appi". Ja siis kurdame autode hulga üle tänavatel..\nKesk-Euroopa kütust kulub tõesti vähem aga siin põhjuseks kindlasti ka kõrgem keskmine õhutemp. Lisaks on oluline roll ka sellele, et sõidetakse võrreldes tavapärasega pikki vahemaid, suurem ja ühtlasem kiirus.\nHakkad Eestist tulema ja pärast tagasi, käib mootor teise häälega ja keskmine kulu ka väiksem. Nädala paar sõidad kodus 10km otsi ja kõik tagasi endine.\nKütuse kvaliteedis on ka kindlasti vahe. Ka Eesti siseselt on see arusaadavalt olema.\nTegin viimati hoolduse ajal proovi 3008, millel täpselt sama mootor ja käigukast (1,2 R3 96 kw ja 6ATM). Võrreldes minu 308 oli sellel 1L suurem küttekulu, eks ikka kaalu arvelt. Aga sellelgi jäi keskmine sinna 6,5-7,5 vahele\nteeks nii --le (registreerimata)\nNüüd uue regulatsiooni järgi peab kütusekulu ja heitgaase mõõtma välistingimustes(linnas, maanteel) sõites, vanasti jah mõõdeti rullide peal.\nMiks te koguaeg selle ametliku mõõtmise üle arutlete? See ei puutu ju asjasse praegu. Räägime tegelikust, ehk kas mõõdetuna täpsemalt või auto kompuutri järgi (mul annab see paagitäiele erinevuseks vaid 0,1, st kompuutri 5,8=tegeliku 5,9)\nPole sellise autoga veel sõitnud, mille kompu 0,1 liitrise täpsusega paagitäie kulu näitab vs isearvutades.\nSellisel juhul võiks ju tootjanumbreid ka uskuda ja oleks veel ilusam.\nTeahese andmed on ikka utoopilised. Nendega ma ei arvesta üldse... Laias laastus sai linna küttekulu keskmiseks panna.\nUudised Peugeot 308 GT muutub juunis ajalooks


Kaubamaja teeb muudatusi tütarettevõtetes\n27. september 2017 kell 12:00\nTallinna KaubamajaFoto: Raul Mee\nTallinna Kaubamaja Grupp teatas, et teeb tütarettevõtete juhatuses ümberkorraldusi.\nKõigepealt pikendas Tallinna Kaubamaja tütarettevõtte KIA Auto AS nõukogu juhatuse liikme volitusi. Nõukogu otsusel jätkab juhatuse liikmena Sven Litvinov, tema volitusi pikendati uueks kolmeaastaseks ametiajaks alates tänavu 1. novembrist.\nKaubamaja grupi tütarettevõtte Selver AS ainsa juhatuse liikmena jätkab alates 18. oktoobrist senine juhatuse esimees Kristi Lomp. Teise juhatuse liikme Helen Tulve volitusi, mis lõppevad 17. oktoobril, ei pikendata seoses Selveri kartellivaidluse lõppemisega Eestis. Helen Tulve jätkab Kaubamaja grupi peajuristina, kellena ta on töötanud 2014. aastast.


Keskkonnaamet teeb lähinädalatel Lääne-Eestis tugevdatud kalapüügikontrolli - Läänlane.ee\nSeoses haugi kudeajaga on merel ja siseveekogudel kuni 30. aprillini haugipüük keelatud. Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kehtib haugipüügi keeld 5. maini (lõpukuupäevad on kaasa arvatud).\n„Paljud kalastajad ei jõua aga keeluaja lõppu ära oodata ning tahavad juba varem haugi püüdma minna. Keeluaegade seadmisel on lähtutud teadlaste soovitustest ja nendest tuleb kinni pidada, et kalavarud saaksid täieneda,“ ütles Keskkonnaameti järelevalveosakonna Saaremaa büroo juhataja Jaak Haamer.\n„Edaspidi, kui püük on juba lubatud, jälgime, et kalastajad peaksid kinni alammõõdust ja sellest aastast kehtima hakanud päevalimiidist,“ selgitas Jaak Haamer.\nJärelevalve andmetel suureneb püügisurve haugile Väinameres oluliselt pärast haugile kehtestatud keeluaja lõppu. Eesti läänerannikule tulevad haugi püüdma harrastuskalastajad üle kogu Eesti. Pahatihti ei peeta kinni haugile kehtestatud alammõõdust. Samuti võivad püütud haugikogused olla ebamõistlikult suured ja ületada harrastuskalastajate isiklikke vajadusi. Sel juhul tekivad probleemid kala müümisega, sest harrastuspüügil püütud kala ei ole lubatud müüa.\nKeskkonnaamet soovib kõigile kalastajatele ja kaluritele head püügihooaega ning tuletab veel meelde:\n· Vastavalt kalapüügieeskirja nõuetele on harrastuskalapüügil ja õngepüügil keelatud ühel isikul püüda ööpäevas rohkem kui 5 haugi.\n· Haugi alammõõt on 45 cm.\n· Harrastuspüügil püütud kala on keelatud osta ja müüa.


As Diet - blogi tervislikust eluviisist.\nKuidas toime tulla juuste väljalangemisega?\t5/5\t(1)\nEi ole sugugi normaalne, et iga päev pärast head undamist leiad oma padjal peotäie karvu. Teine murettekitav sümptom on harjal olevate niitide arvu suurenemine, samuti murdumine ja särisemine. Kuni pole veel liiga hilja, proovige ise selle probleemiga tegeleda. Enne kui teete oma nahaarstiga kohtumise ja [...]\nPosted in: WłosyJäta kommentaarAnia\t mai 4, 2022\nArvamused kaalulanguse toidulisandite kohta\t5/5\t(1)\nPoola turul on palju tooteid, mis on toidulisandid salendamiseks. Kindlasti on paljud meist näinud massimeedias reklaami toodete teoreetiliselt positiivsetest mõjudest, mida saab osta apteegist ilma retseptita. Kahjuks ei ole paljudel meist aega regulaarseks treeninguks, kuid samal ajal soovivad nad kaalust alla võtta. Arvestades, et on palju [...]\nPosted in: DietaJäta kommentaarAnia\t aprill 20, 2022\nToidulisandid kaalulangus\t5/5\t(1)\nKindlasti unistavad paljud meist sellest, et suudaksime lähitulevikus vähemalt mõned kilod kaotada. Samuti ei ole kahtlust, et me tahame seda teha, ilma et peaksime muutma oma toitumist ja treenimist. Paljud telereklaamid pakuvad meile võimalust osta salendamislisasid. Nad soovitavad, et pärast vaid mõne toote võtmist, saame [...]\nPosted in: DietaJäta kommentaarAnia\t aprill 19, 2022\nHoolitseme oma tervise eest\t5/5\t(1)\nIga keha vajab oma nõuetekohaseks toimimiseks mitmeid olulisi vitamiine. Sõltuvalt soost on vitamiinide päevase tarbimise suhe veidi erinev. Looduslikke vitamiine meestele ja naistele võib leida igast apteegist. Selliseid komplekte pakutakse eri vanuses inimestele. Samuti määrab sobivate annuste kasutamine tehtud töö või tegevus üldiselt. Kaotuse eest [...].\nPosted in: DietaJäta kommentaarAnia\t aprill 15, 2022\nMoringa oleifera - mida tasub selle taime kohta teada?\t5/5\t(1)\nMida moringa oleifera ravib? - Selle mõju ainevahetusele ja selle arvukad tervist edendavad omadused Ei saa eitada, et tänapäeval on väga oluline hoolitseda seedesüsteemi toimimise eest, valides kõige tervislikumaid ja kvaliteetsemaid tooteid. Järgides tervislikku toitumist erinevates vormides, suudame alandada glükoositaset organismis ja mõjutada positiivselt [...]\nPosted in: RecenzjeJäta kommentaarAnia\t märts 11, 2022\nIgaüks meist unistab täiesti siledast ja tugevast nahast. Me näeme sageli Instagramis, Facebookis, värvilistes ajakirjades ja klatšisaitidel kuulsuste kehasid ilma ühegi plekita. Kõik see paneb meid veelgi enam unistama beebinahast. Samal ajal näitavad uuringud, et koguni 90% naist võitlevad venitusarmide probleemiga [...]\nPosted in: RecenzjeJäta kommentaarAnia\t veebruar 24, 2022\nMoringa Actives - kaalulanguse toetus ja parem meeleolu Moringa ActivesMoringa on toidulisand kapslite kujul. See on esimene samm saleda figuuri saavutamiseks, mida saate teha juba täna. Ülekaalulisus ja rasvumine on tsivilisatsioonihaigused, mis mõjutavad üha enam inimesi. Need põhjustavad sageli terviseprobleeme ja teevad meile halba enesetunnet. Istuv eluviis, arvukad suupisted, vähe sporti [...]\nPaljud naised unistavad ilusatest, pikkadest ja tõhusalt lokitud ripsmetest. Kahjuks ei ole loodus alati kõigi suhtes lahke ja mitte iga inimest ei õnnistata selliste erakordsete ripsmetega. Mõnikord on vaja aidata loodust ja jõuda tõestatud, spetsialiseeritud preparaatideni, mis aitavad kaasa ripsmete täiuslikule välimusele. Kindlasti väärib tähelepanu Revamin Lash. Allpool esitatud [...]\nLocerin - Võida juuste väljalangemise vastu nüüd!\t5/5\t(1)\nJuuste väljalangemine mõjutab nii naisi kui ka mehi. Mõlemale soole on see häda, sest ükskõik millisesse soorühma sa ka ei kuuluks, on terved ja läikivad juuksed üks ilu näitajaid. Loomulikult ei eeldata, et meestel on pikad ja paksud lokid, kuid mida pungilisemad on juuksed, seda atraktiivsem on mees. [...]\nPosted in: WłosyJäta kommentaarAnia\t veebruar 24, 2022\nSpirulin Plus - loomulikult detoksikatsiooni jaoks


september 2017 ⋆ Minu bloginurgake\n28sept. 2017 by Elveetsius\nTäna olen hommikust peale linnas igasuguseid ametiasju ajanud. Näiteks käisin sots.abis ja sealt sain asjaliku soovituse, et Võru Pensionäride Päevakeskuses saab tasuta internetti kasutada. Nüüd olengi siin ja kavatsen siin ka edaspidi käia, seni, kuni ma oma tulevasse korterisse netiühendust pole veel saanud. Sots.korterit loomulikult veel pole, sest selle saamiseks…\n27sept. 2017 by Elveetsius\nMa olen nii õnnelik, sest…\n…korteri oksjon edeneb ja juba homme jõuab see lõpule. Tõesti! “Jumal ei jää kunagi hiljaks”, nagu mu koguduse pastor ja kaaslased on mind julgustanud. Lõpuks ometi saab see närvesööv ootuseaeg läbi ja saan oma eluga edasi minna.\n23sept. 2017 by Elveetsius\n…täitub 1 kuu sellest, kui meil elekter välja lülitati. Imelik, et ma ei tunnegi eriti puudust sellest elektrivalgusest. Või tunnen küll, aga saab ka ilma elektrita elada. 😀 See muidugi ei tähenda, et tahaksin edaspidi ka elektrita elada, aga igatahes ei ole see primaarne. Selles veendusin ise möödunud kuu jooksul….\n20sept. 2017 by Elveetsius\n…see päev, kus ma tütre juures oma asju ajan. Õhtupoolikul tõin tütretütre lasteaiast ära ja kui tütar töö lõpetas, võttis ta meid minu juurest auto peale ja sõitsime siia. Nüüd on mul poolteist nädalat vaba, sest sel nädalal ja ka järgmisel nädalal toovad noored lapse ise lasteaiast ära. Eks edaspidi…\n18sept. 2017 by Elveetsius\n16sept. 2017 by Elveetsius\nVõtsin tänaseks õiguse…\n…tulla terveks päevaks tütre juurde. Esiteks pessu, teiseks kohvijanu kustutama ja loomulikult oma telefonide akusid laadima. Samas kasutan juhust, et “päris” arvutis olla. Vanem tütar ise on täna pikka päeva tööl ja Emma on teise vanaema juures maal. Olen koos noorema tütrega, kes on nädalavahetustel kodus. Nädala sees on ta…\n11sept. 2017 by Elveetsius\nKirjutada oleks paljutki, aga…\n…ma ei saa seda vähest netiaega, mis mul täna on ainult blogimise peale kulutada. Elu ilma elektrita on nüüdseks juba 18 päeva kestnud ja ainuke, mis mind muretsema paneb, on see, et liiga vara läheb pimedaks. Esialgul ei ole pesemisega ka probleeme tekkinud. Saunas on muide täitsa vinge käia. Ei…\n05sept. 2017 by Elveetsius\n…kasutan juhust ja panen mõne rea kirja. Nimelt otsustasin täna tütre juurde ööseks tulla/jääda, sest nagunii käisin tütretütrel lasteaias vastas ja ühtlasi võtsin kodunt kõik laadimist vajavad nutividinad kaasa. 😀 Telefoni aku oligi tühjaks saanud, sest täna oli mulle mitu telefonikõnet ja üks helistaja lasi nii pikalt kutsuda, et akut…\n01sept. 2017 by Elveetsius\nEi ole ma…\n…kusagile kadunud. Sain vahepeal isegi aasta vanemaks. Täna kasutan jälle juhust arvutis olla ja telefoni laadida, sest kodus seda teha ei saa. Seega otsin muid võimalusi, kus netis saaksin käia. Homseks on plaan Võru linna ühissauna minna, sest kord nädalas tahaks end ikka üleni puhtaks küürida. Noh, kulukas selline elu…


Kiirreageerimisrühm Ida-Virumaal turgutab Eesti disaini\n27. märts 2017 kell 5:00\nMari Martin Tallinna üksusesFoto: Andres Haabu\nTallinn Dollsi rõivaste valmimisega jännis olnud Mari Martin rajas Ida-Virumaale väiketootmise, mis pakub leevendust nii tema enda kui ka teiste Eesti disainerite tootmismuredele.\ntekst:Kui meie otsime endale ateljeesse õmbeljat, siis võtab see umbes aasta, et leida õige töötaja.\n“Väiketellijana ei ole sa kunagi ühegi tootja jaoks prioriteetne,” kurtis Martin. Varem on tema firma KM Ideas OÜ, mis tegeleb peamiselt Tallinn Dollsi rõivabrändi tootmise ja müügiga, kasutanud allhankeid. “Kuid allhankijate leidmine muutus keeruliseks ning olime olukorras, kus oma tootmise ülesehitamine oli vajalik - eelkõige fookusega miniseeriatele,” märkis ta.\nMartin lõi firma KM Ideas kaudu tootmise Ida-Virumaal Kiviõlis. Tootmisüksus alustas vaid Tallinn Dolls rõivaste valmistamisega, kuid nüüd pakub tootmislahendust ka teistele brändidele. Tootmine käivitati eelmise aasta lõpus ning see on tegutsenud neli kuud. Seal töötab neli õmblejat ja brigadir. “Tootmisüksus panustab eelkõige kiirusele, et tellimuste täitmise aeg oleks võimalikult lühike,” lausus Martin.\neurot kasumit teenis KM Ideas OÜ 2015. aastal 95 372 eurose käibe juures.\nKui ettevõtte tootmine asub Kiviõlis, siis tootearendusüksus asub Tallinnas Koidu tänaval ning tegeleb tootmise tehniliste ettevalmistustega. Seda on toetanud EAS 162 714 euroga ning see summa kulus spetsiiflisele trükimasinale, mis trükib naturaalseid kangaid. “Seda me veel ootame. See oleks Eestis esimene omataoline ning sellele on ligipääs kõikidel Eesti disaineritel,” märkis Martin. Kokku oli moedisainerite ühise tootmisüksuse loomise projekti maksumus koos omafinantseeringuga 203 393 eurot.\nTellimused uuelt platvormilt\nVäiketellimuste tootmine toimib koostöös uue ettetellimise keskkonnaga Pre-o-Porter.com. Platvormi kaudu saavad inimesed teha tellimused enne tootmist ning selle kaudu finantseerida disainerite tootmist.\n“Platvormi äriloogika on see, et ta aitab disaineritel kasvada miniseeriate kollektsioonide suunal. Praegu teevad disainerid enamasti ainult ateljeemoodi, kuna neil pole ressurrsi ega võimalusi investeerida tootmisesse,” selgitas Martin, kes on platvormi ärimudeli autor.\nPre-o-Porter.com platvormi haldab Pre Production OÜ, mis sai EASilt projektile 99 253 euro suuruse toetuse. “Projekti raames arendatakse välja ka teine platvorm onlinepattern.com. See on platvorm, mis ühendab loomemaastikul disainerid, lõiketegijad ehk konstruktorid ja kangapakkujad. Siin võib tuua paralleeli inseneride valdkonnas GrabCADiga,” märkis EASi loomemajanduse programmijuht Katre Purga.\nMoekunstnik Aldo Järvsoo sõnul on kiirreageerijate tootmisüksus Ida-Virumaal hädavajalik. “Kiirreageerimistootmine on selline asi, mis peaks Eesti disaineritel olema. Tellimusi võib tulla väga kiireid ja väga palju. Tänu sellele tootmisüksusele võidavad disainerid hinnas. Kõik, mis Harjumaal toimub, on natuke kõrgema hinnaga,” selgitas ta.\nNing teisalt, mujale kui äärealadele on tootmisüksuste rajamine keeruline, sest ainult seal on oskustöölised alles. Näiteks Tallinnas on paljud õmblejad vahetanud pärast suurte õmblusfirmade lagunemist eriala. “Kui meie otsime endale ateljeesse õmbeljat, siis võtab see umbes aasta, et leida õige töötaja,” möönis Järvsoo.\nKM Ideas OÜ sai toetuse loomemajanduse taristu- ja tehnoloogilise võimekuse arendamise voorust 162 714,40 eurot. Kokku oli projekti maksumus koos omafinantseeringuga 203 393 eurot.\nPre Production OÜ sai starditoetuse 14 400 eurot ja loomemajanduse taristu ja tehnoloogia arendamise toetuse väärtuses 99 253,09 eurot (toetuse saamine kinnitatud, kuid väljamakseid veel teHtud ei ole).\nMoekunstnik Tiina Talumees arvab, et uue platvormi suurim kasutegur disaineri jaoks on kindlasti tootmisriskide maandamine. “Pre-o-Porter on väga põnev uus lahendus, mis on heaks abimeheks brändile parimate tooteotsuste tegemisel. Meie jaoks on see kindlasti hea võimalus astuda Eesti naisele samm lähemale, jälgida, mis talle meeldib, mida ta vajab, mida ta tahab kanda. Lisaks on kogu süsteem tehtud nii mugavaks kliendile - toodud diseinerid kokku ühte kohta. Just nendel põhjustel otsustasimegi ka oma kollektsiooni platvormiga liita, et veelgi paremini tunnetada klienti ja olla tema jaoks mugavalt kättesaadav,” rääkis Talumees.\nMari Martin usub, et kõige rohkem on uudsest lahendusest šokeeritud jaekaubandus, kuna see kipub kõige rohkem ajale jalgu jääma. Poodisesse jõuavad disainerrõivad peale ettetellimist ja siis juba täishinnaga.\nJaekaupmees jääb rahulikuks\nÜlemiste ja Viru keskus toodavad suurimaid Eesti moekaupade käibeid ning Ülemiste keskuse juht Guido Pärnits ei usu, et uus platvorm tuleb neid segama.\n“Jaemüüjate käibeid selline ettevõtmine ei ohusta kindlasti mitte. Start-up'id tekitavad probleemi, mida tegelikult ei ole. Siis nad lahendavad selle probleemi ära ja üritavad kunstlikult tekitatud probleemi lahendust maha müüa,” kommenteeris Pärnits.\n“Kuid väga hea, et teevad, sest paljudest sellistest pisikestest algetest võib midagi suurt ka tekkida, kuid praegu ma küll ei näe, et massid hakkaksid uue platvormi kaudu rõivaid ostma. E-kaubandus on üks asi, mis trügib kaupmehe või poepidaja vanale mängumaale, kuid uus platvorm mind väga ei šokeerinud,” märkis ta.\nÜlemiste keskuses on Eesti disainitoodangust esindatud kõik Baltika grupi kaubamärgid ja Kairi Vilderson ning Pärnitsa sõnul suuremat nõudlust Eesti disaini järele keskuses polegi.\nBaltika Grupi jaekontseptsioonide ja brändingu arendusjuht Maire Milder ütles, et see, et uus portaal pakub kliendile võimalust tellida disainerbrändide esemeid soodushinnaga ette, on kindlasti teatud klientide jaoks oluline argument ja loodetavasti annab Eesti disainile võimaluse veelgi kasvada.\n“Täpsustan, et moeäris ei toimu allahindlused ainult hooaja lõpus, vaid ka hooaja keskel (mid-season sale), lisaks praktiseerivad paljud rahvusvahelised moebrändid spetsiaalseid pakkumisi – aina levinum on näiteks see-now-by-now printsiip, kus moebränd pakub eeltellimiseks esemeid, mida ta samal ajal catwalk'i laval näitab. Samas on ja jäävad ka need kliendid, kes tahavad osta just täpselt siis, kui tekib soov ja nad külastavad oma lemmikbrändi kauplust või e-poodi ja teevad ostu kohe,” rääkis Milder.


Sirje Rank • 16. september 2015 kell 9:30\nVasakradikaalse Syriza valimisreklaam Ateenas Foto: Scanpix/Reuters\nKummalgi suuremal parteil pole nii suurt toetust, et parlamendis üksi enamust saada ning üheskoos valitsemise on vasakradikaalse Syriza juht Alexis Tsipras välistanud. Koostöö Kreeka kriisi viinud "vanade jõududega" oleks ebaloomulik, kordas Tsipras esmaspäeval viimases valimiseelses teledebatis. Tema vastaseks oli Evangelos Meimarakis, endise peaministri Antonis Samarase paremtsentristliku partei Uus Demokraatia juht.\nVeel juulis oli Syriza edumaa Uue Demokraatia ees 15-20 protsendipunkti, mis on tänaseks sulanud vaid õhkõrnaks ülekaaluks. Paljud, eriti noored, kes lootsid vasakradikaalsest Syrizast uut värsket puhangut ja lubatud lõppu kuus aastat väldanud majanduskriisile ja kasinusmeetmetele, on pettunud.\nRahaliidust väljakukkumise ohus tegi Tsipras augustis kannapöörde ja kirjutas alla Kreeka kolmandale, kokku 86 mld euro suurusele abipaketile, mille tingimuseks on uued kärped ja uued maksutõusud.\nSelle sammu tagajärjel lõi Syrizast lahku partei kõige radikaalsem vasakleer endise energiaministri Panagiotis Lafazanise eestvedamisel, kelle arvates ei pea Kreeka nii ränkadel tingimustel rahaliidus jätkama. Parlamendis enamuse kaotanud Tsiprasel tuli seejärel välja kuulutada uued valimised, lootuses saada valijatelt uus ja tugevam mandaat.\nNüüd näitavad aga arvamusküsitlused, et toetus Syrizale ja Uue Demokraatia parteile, mis oli võimul enne Syriza suurvõitu selle aasta jaanuaris, on väga tasavägine. Kummalgi parteil ei ole väljavaadet saada 36% häältest, mis Kreeka valimissüsteemi järgi kindlustaks parlamendis vajaliku enamuse.\n„Praeguse seisuga ei ole neil valimistel selget favoriiti,“ ütles agentuurile Bloomberg Kreeka avaliku arvamuse uuringutega tegeleva Pulse RC juht George Arapoglou.\n60 euro peaminister\nKuna kõik suuremad parteid tunnistavad vajadust abiprogramm ellu viia, käib võitlus persoonide vahel ja see kajastub ka valimiskampaanias. Uue Demokraatia juht Evangelos Meimarakis ründab Tsiprast kui 60 euro peaministrit, mis peab valijatele meelde tuletama sularaha väljavõtu piiranguid, kui Kreeka oli sunnitud pangandussüsteemi päästmiseks kapitalikontrolli kehtestama. Võimul oldud seitsme kuuga ajas Tsiprase valitsus Kreeka majandusliku olukorra hullemaks kui enne, võttes kaelamurdvale võlakoormale veel uue abilaenu otsa.\nMeimarakis tahab Kreekas n.ö suure koalitsiooni võimuletulekut, mis tagaks majanduse toibumiseks vajaliku poliitilise stabiilsuse ja kindlustaks Kreeka koha Euroopa rahaliidus. Ta on valmis Syrizaga koos valitsust tegema, ehkki mitte Alexis Tsiprasega. „Sina oled minekul,“ ütles Meimarakis esmaspäeval teledebatis. „Sina tõid katastroofi.“\nTsipras aga välistab koostöö, „Meil on põhimõttelised erinevused ja nii ei saa me koos eksisteerida,“ ütles Tsipras Meimarakisele. Tsiprase jaoks on Meimarakis Kreeka kriisi ajanud vana majandusliku ja poliitilise kliki kehastus. Tsipras lubas võimule tuua progressiivsete jõudude valitsuse, mis tähendaks koostööd parlamendi väiksemate parteidega.\nArvamusküsitlused näitavad, et Kreeka killustunud poliitmaastikul võib parlamenti pääseda praeguse seitsme partei asemel üheksa, mis teeb võimaliku koalitsiooni moodustamise seda keerulisemaks. Viiendik Kreeka valijatest ei ole aga veel otsustanud, keda valida või kas üldse valimistele minna. See on juba tänavu kolmas kord – jaanuaris olid parlamendivalimised, mis tõid võimule vasakradikaalse Syriza, juulis oli rahvaküsitlus, mis lükkas tagasi Kreeka abilaenu tingimused, ning nüüd valitakse uuesti parlamenti.\nLeevendust ei lubatud\nLäinud nädalavahetusel Luksemburgis kohtunud euroala rahandusministrid toonitasid, et abipaketi tingimustes Kreekal leevendust loota ei ole.\nEurogrupi juht Jeroen Dijsselbbloem ütles kohtumise järel, et sõltumata sellest, kes valimised võidab, tuleb Kreekal valulised reformid ellu viia. Sama manitsus sisaldus Euroopa Komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri ülevaatekõnes olukorrast liidus.\n„Oluline on aru saada, et neid (kreeklasi – toim.) ei päästeta iga hinna eest,“ ütles Juncker Euroopa Parlamendis. „Ma tahan, et edaspidi kõik Kreeka valitsused abiprogrammist kinni peaks. Meil on tõsi taga. Kokkulepetust tuleb kinni pidada.“\nDijsselbloemi sõnul ei arutatud rahandusministrite kohtumisel seekord veel Kreekale uue võimaliku võlakergenduse andmist, millest sõltub Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) osalemine Kreeka uues abipaketis. Võlateema on kavas üles võtta pärast esimest hinnangut Kreeka uue abiprogrammi tingimuste täitmisele, mis on kavas oktoobris. Ilma võlavähenduseta IMF kolmandas abipaketis kaasa ei löö.


9 parimat veebikohtingute arvustust (2021) - Muu\n9 parimat veebikohtingute arvustust (2021)\nBeNaughty inimesed ütlevad, et 52% liikmetest on naised ja 89% liikmetest otsib juhuslikke kohtumisi ja seksuaalsuhteid. Vaadake, mida veel meie eksperdid peavad BeNaughty kohta ütlema .\nTehke oma uuringud enne registreerumist\nArvustuste lugemine enne ostmist või millegi tegemist on lihtsalt terve mõistus - te ei soovi üllatusi, kui toode on kohale jõudnud, kui olete sihtkohta jõudnud või kui saidiga liitute. Kuigi me ei saa teid aidata auto või mobiiltelefoni valimisel, saame aidata teil tutvumissaiti valida. Oleme aastaid tutvumissaite katsetanud ja neile hinnanguid kirjutanud, seega loodetavasti oleme selle otsuse tegemise teie jaoks lihtsamaks teinud.\nmida võimaldas mikroskoobi leiutamine\nkuidas õhust vett välja tõmmata\nkeskmise vanusega lapsed lõpetavad jõuluvanasse uskumise\nkui kaua kestis revolutsiooniline sõda\non USA kunagi orjanduse pärast vabandanud\nkui tihti eharmoonia tikke saadab


Lahedus pole lahendus — Sirp\nLahedus pole lahendus\n„Juba mõnda aega painab mind minu põlvkonna ja minu enda passiivsus ning võimetus võidelda õiglasema maailmakorralduse eest,” on kirjutanud Gustav Kalm Sirbis. Ta jõuab selle võimetuse juuri otsides kahe tõdemuseni: et maailmaparandamine ei paista lahe ja ei hakkagi paistma, „kuniks meie ihad on määratud domineeriva kapitalistliku korralduse poolt ja me ei suuda neid muuta”.1Haarav ja terane analüüs, soovitan lugeda, kui polise asjad vähegi huvitama peaksid. Paar ääremärkust laheduse ja muutmissuutlikkuse asjus. Mida tähendab lahe? Seletav sõnaraamat pakub: avar, vaba, kerge, ladus, hõlbus, õhurikas, mõnus, muretu, ladna, lahke, pingevaba. Need vasted vist maailmaremondi küsimust lahendada ei aita. Peaparandamine võib olla kerge, muretu ja mõnus, aga muidu, mida suurem ja keerulisem kaadervärk, seda rohkem selle parandamisega janti on. Ja maailm – see on väga suur ja lai. Küllap puutub rohkem asjasse kõnekeel, eelkõige lause „punk on lahe”. Sõnastik ütleb, et lahe tähendab ses kontekstis tore, vaimustav. Sobib paremini, aga väga üldine, võiks täpsustada. Vinge, vahva, seks. Seks on lahe, laulab Eplik. Seksikus puutub siin kindlasti asjasse. Ja last, not least: meie inglisemõjulises kultuuriruumis on lahe enam-vähem sama, mis kõikvõimalikku atraktiivsust, positiivset trenditeadlikkust ja eksimatuid stiilivalikuid tähistav cool.\nMiks siis maailmaparandamine pole cool? Miks võitlus õiglasema maailmakorralduse eest pole tore ega seksikas? Kalm ütleb, et me ei soovi ebavõrdsust märgata, ühiskonnakorralduse puudujääkidele osutada ja radikaalselt teistsugust nõuda, sest need „lihtsalt ei paista meile lahedad”. Ja ei paista sellepärast, et enamus mõtleb teisiti. „Suurem osa läänlasi peab tänapäevast segu kapitalismist ja esindusdemokraatiast ainsaks võimalikuks poliitiliseks režiimiks ja paratamatuseks … midagi radikaalselt teistsugust nõuda on – radikaalne. Ja radikaalne olla ei ole lahe.”\nSee valdava laheduse kontseptsioon jääb siin üpris hämaraks ja oksüümoronlikuks. Kus või millal on enamuse maailmapilt olnud lahe, seksikas, cool? Kuuekümnendail? Tollane vastuseis tarbimisühiskonna ikkele olevat veel lahe olnud. Olgu nii, aga ega need vastuseisjad – üliõpilased ja töölised –, polnud ju ühiskonnas enamus. Domineeriv esteetika, millele vastu seisti, oli enamuse esteetika, tänu sellele see domineeriski. Vastuseisjad olid juba siis radikaalid. Valdavalt.\nEsteetika tundubki olevat teemapüstituse võti. Maailmaparandamise häda oleks tänapäeval justkui selles, et vähesed vastupanijad-marginaalid on küll julged, aga ebaapetiitsed, koledasti riides ning nende retoorikat on raske tõsiselt võtta, sest selle vorm on viletsam ja igavam kui domineeriva, läikiva ja ägeda globaalkapitali vinged vidinad, mille ihaldamisest me kuidagi ei suuda loobuda. Võim ja rikkus lihtsalt on seksikamad ja ihaldusväärsemad kui vaesus ja vastupanu. Kogu moos.\nMu meelest on laheduse küsimus maailmaparandamise puhul täiesti kõrvaline.\nMaailmaparandamine ei pea üldse olema lahe ega cool. Mis ei tähenda, et see ei saa lahe olla – muidugi saab, aga see pole absoluutselt oluline. Olulised küsimused, mida endalt küsida, on: kas ja miks on vaja parandada? Kui vastus on jah, siis järgmised küsimused on: mida ja kuidas parandada? Ja kõige raskem: kas, mida ja kui palju ma ise olen valmis ohverdama, näiteks oma heaolu ja lahedat äraolemist?\nJa ongi sisuliselt enam-vähem kõik. Võib sõbrad appi kutsuda ja otsast parandama hakata, vormile ja läikele liialt tähelepanu pööramata. Tee oma parim ja ära põe, nagu Morrissey laulab.\nPole see establishment’i retoorika ka nii tugev ega läikiv midagi, et seda peljata või uskuma jääda. No näiteks igasuguse kriitika tembeldamine igavaks vingumiseks ja halaks ja vandenõuteooriaks või püüd näidata kriitikuid üksikute marginaalsete ullikestena – nüri enesekaitserutiin, kerakalalik kelkimine, mis püüab jätta muljet, et igasugune muutus pole mitte ainult ebalahe, vaid ka võimatu. Haukuge, palju tahate, meie võitmatu karavan ei kortsuta kulmugi. Alternatiivi pole, parem ärge üritage, miski ei muutu iial. Meie oleme igavesed. Nii läbinähtavat heidutustaktikat ei maksa küll tõsiselt võtta ega ise oma võimetust uskuma jääda. Või et teie nooled katavad päikese kinni? Mis seal ikka, eks me võitle siis pimedas.\nErinevalt Kalmust ei loe ma Mariann Tihase errori-loost kuidagi välja, nagu oleks nihilism tänapäeval poliitikast mõtleva inimese ainus mõistlik positsioon. Sain aru nii, et nihilismi tuleks kõnetada, et sellest edasi liikuda, mitte et poliitiline nihilism oleks iseenesest mõistlik.\n„Möödunud rahutuste aastal nägime seda, kuidas väljaastumistest tekkinud intensiivsusi püüti kiiresti kanaliseerida, nõnda et leidub neid, kes arvavad, et selle tulemusel ei juhtunud mitte midagi, et rahutused läksid luhta,” kirjutab Tihane. „Aga seda öeldes tuleks möönda võimalust, et midagi siiski juhtus, ainult et see midagi on n-ö „positiivne eimiski”: vahelduseks juhtus tõeline poliitika, sest rahvas otsustas võtta sõna ja selle sõna kadumine mittetõsiseltvõetavatesse hädalahendustesse jaotas reaalselt ümber seda, mis on nähtav, kuuldav ja öeldav”2 (minu rõhutused – J.).\nTihase lugu ilmus eelmisel aastal 22. oktoobril. Järgmise kuu jooksul selgus, et midagi oli tõepoolest muutunud. Kuigi Reformierakonna juhtpoliitikute järjekordne vusserdamine ja vassimine oli aastataguse rahastusskandaaliga võrreldes justkui suhteliselt väike, otseselt vaid kitsast kultuuriringkonda puudutav asi, tuli parteil seekord märksa kiiremini ja põhjalikumalt oma viga tunnistada ja taganeda. Moameeste võit. Väike, aga tajutav.\nMis puutub domineeriva korralduse määratud ihadesse, siis neist loobumine ei pruugi kuigi raske olla, kui nad on säärastena ära tuntud. Kas mul on hädasti aifööni vaja? Ei ole. Ja laheduse-iha on täpselt samasugune iha. Cool, eh? Huh-huh.\n1 Gustav Kalm, Miks ei ole lahe maailma parandada? – Sirp 27. III 2014\n2 Mariann Tihane, Error. Error. Does not compute. – Müürileht, 22. X 2013.


Cellers d´en Guilla - Veinivillem\nTellimuses pole tooteid.\nTellima Kokku:€ 0.00\nCellers d´en Guilla\nPiirkond: Garriguella ja Mollet de Peralada\nViinamarjasordid: must, punane ja valge Grenache, Samson (Carignan) ja Macabeu\nCellers d´en Guilla viinamarjaistandused asuvad Garriguella ja Mollet de Peralada aladel Kirde-Hispaanias üsna Prantsusmaa piiri lähedal. Cellers d´en Guilla veinimaja on väike veinitootja, kes on pühendunud kvaliteedile ja kohalikule pärandile. Istanduses on ligi 30-50 aastat vanad viinapuud, mis kontsentreerivad viinamarjade maitse tugevuse. Kindlustamaks viinamarjasaagi kõrget kvaliteeti, korjatakse see käsitsi. Kasutatakse ka külma fermentatsiooni, et viinamari ei kaotaks oma värvi ega aroomi.\nCellers d´en Guilla veinimajas kasvatatakse eelkõige kohalikke Empordà viinamarjasorte nagu musta, punast ja valget Grenache´i, Samson´i (Carignan) ja Macabeu´d. Empordà piirkonna par excellence viinamarjasort on punane Grenache. See on pehmevärviline viinamari, millel on väga hea suutlikkus tagada mõnus küpsus. Traditsiooniliselt on seda marja kasutatud dessertveinide valmistamisel. Tänapäeval tehakse sellest edukalt ka valgeid ja roosasid veine. Cellers d´en Guilla seitsmest veinist neli on tehtud kasutades just piirkonna parimat marja – punast Grenache´i.\nVaata lähemalt, milliseid veine tootja pakub.\nCellers d´en Guilla veinid\nCellers d´en Guilla, Hispaania, Punane vein\nBruel, Emporda, Celler d´en Guilla, Hispaania\nVeinid, Cellers d´en Guilla, Hispaania\nMagenc, Emporda, Celler d´en Guilla, Hispaania\nRec de Brau, Emporda, Celler d´en Guilla, Hispaania\n+372 5527 469\nMaisi tn 12-2, Tallinn, Harjumaa, 10317


Uudne lähenemine: Princess Y85\nDisainihiiglase Pininfarina kauni kujundusega uus Y85 näitab, et Princess kihutab oma rivaalide eest ära.\nTekst Brad Mills • Fotod Princess Yachts\nPrincess Y85 on kuulutatud hüppelauaks Princessi jahtide uudse väljanägemise juurde. Ühendkuningriigi laevatehase nõukogu esimees Antony Sheriff tuli Princessi McLarenist, miljonidollariliste superautode tootja juurest, ja seega pole sugugi üllatav, et ta lisas selle uue jahi loomisel oma disainirühma ka Pininfarina.\nJuhul kui te pole kirglik autohuviline, siis Pininfarina on olnud ka peaaegu kõigi Ferraride kujunduse taga alates 1951. aasta murrangulisest mudelist 212. See tähendab, et inspireeriv looming pole neile sugugi võõras.\n“Meie disainipõhimõtted rõhutavad elegantsi ja minimalismi,” sõnab Sheriff. “Turul leidub jahte, mis on valinud dramaatilisema väljanägemise – minu meelest näevad nad vahel välja vihasevõitu. Meie eelistame ilu.”\nKülgvaates mõjub Princess Y85 kahtlemata elegantsena ning Pininfarina turundusjuht Simona Penna põhjendab seda nii: “Selle jahi puhul väljendub stiil ennekõike kõvakatuse kujunduses ja tõlgenduses. Tõtt-öelda on see osa harilikult veesõidukite disainis kriitiliseks elemendiks, sest näib sageli ülejäänud jahist eraldiseisvana.” Erinevalt paljudest teistest jahtidest, mille kõvakatus näib kas hilisema või suvalise lisandusena, kuulub Y85 kõvakatus selgesti terviku juurde.\n“Seda iseloomustavad sujuvad jooned, kuskil ei teki ebakõla ülejäänud jahiga,” märgib Penna. “Inspiratsiooni on kahtlemata ammutatud autotööstusest, kus sujuvad vormid on väga olulised aerodünaamilistel põhjustel.”\nPrincessi disainijuht Andy Lawrence võtab uue ilme kokku nii: “See projekt tähistab ainulaadset disainialast koostööd Princess Design Studio, laevaehitusinseneri Bernard Olesinski ja Pininfarina vahel. Y85 juhatab sisse uudse sise- ja väliskujundusega Y-klassi sarja. Välised ruumid on rikkalikumad kui ühelgi varasemal Princessil ning istmete ja välibaari kvaliteetne viimistlus rõhutab nende vormi veelgi. Tiikpuust detailid on soojad nii jala kui ka käe all, viimast eriti näiteks juhtimissilla ahtriosa klaaspaneelide serval,” ütleb ta.\nPininfarina jaoks seisneb seesuguse kujunduse edu ühest küljest omavahel haakuvas sise- ja väliskujunduses. “Y85 kujundati ühtse tervikuna, eristamata stiiliküsimustes sisekujundust väliskujundusest, pakkudes omanikule märkamatut üleminekukogemust,” ütleb Penna.\nAutomaailmast pärit detaile on peateki roolikambris küllaga: kohandatavad istmed, nahkkattega rool ja kõik juhtimisinstrumendid.\nPrincess on detailide nimel kõvasti pingutanud ja disainimeeskond on iseäranis uhke ahtripeegli sujuva tiikpuust katte üle, mis näeb Lawrence’i sõnul välja nii, nagu oleks see üle jahi laotatud. See kaval kujundusnõks sai teoks tänu 5-teljelisele freespingile, hõlmamaks jahi kogulaiust.\nSalong kulgeb kokpitist katkematult kuni ahtripeegli istumisalani. Liuguste rennid paiknevad põranda sees ja uksed ise kaovad vaateväljast kohe, kui need on avatud, luues mulje vabas õhus viibimisest ruumis, mis on juba niigi päevavalgusega üle kallatud.\nSisekujunduse poolest on Princess Y85 uudne kujundus Princessi tulevase stiililoomingu eelkäija. Käesoleva arvustuse aluseks olnud jahi kere oli loodud äratama ameeriklastest klientide tähelepanu ning sisekujunduses on kasutatud suurejoonelist läikivast pähklipuust tisleritööd, mis sobib oivaliselt kokku faasitud pähklipuust laudpõrandaga ning tekki ja reelinguid katva tiikpuuga.\nLäikivast pähklipuust äärisega süvendatud lae kaarjad jooned peegelduvad omakorda ka omanikukajuti voodipäitsis ja peeglilauas, kambüüsi vaheseinakaares ja nahast rooliistmetes. Tegemist on laitmatult meisterliku tööga. Veatu tisleritööga võistleb ümmarguse söögilaua juures asuvat üllatavalt suurt kolmemeetrist akent ümbritsev kujundus. Peensus seisneb siin selles, et see, mis näib väljast vaadatuna üksnes kaarjalt kaldus joonena, on tegelikult nutikas viis reelingut madalamaks muuta, et miski ei tõkestaks uhkest aknast avanevat vaadet.\nElegantne päikeseteki-istumisala integreeritud kõvakatuse all.\n“See on tehtud nii peenelt, et enamik külastajaid ei pane tähelegi,” sõnab Princess Yachts America asepresident James Nobel. “Ka salongidiivanite seljatoed on madalad, nii et külalistele avaneb istudes oivaline vaade. Sellel alusel pole ühte parimat kohta, kõik on ühtviisi head.”\nSalong muutub mugavaks meelelahutuskeskuseks niipea, kui parempardapoolse diivani tagant kerkib üles 55-tolline teler. Mugavaks väljasirutamiseks vajalik jalatugi on peidetud diivanilaua alla ning ainus, mida üheks filmiõhtuks veel vaja läheb, on popkorn.\nKambüüsi saab salongiga liita või sellest eraldada liugvaheseina abil, mis muudab ühe tööpindadest vajadusel baariletiks – taas osa Princessi eesmärgist püüelda mõnusa ja elegantse elustiili poole. Kambüüsist vaatavad vastu Wolfi ja Sub-Zero köögiseadmed, mis rõõmustavad kokkasid, kes oskavad hinnata laiu tööpindu ja üliavarast aknast avanevat vaadet.\nNii nagu kokk, saab ka kapten endale veidi rohkem privaatsust võimaldada, sulgedes liugukse. Kaks juhtpuldi ees olevat luksuslikku rooliistet pärinevad silmanähtavalt autode maailmast, põhjuseks kahtlemata Sheriffi taust. Lõputute kohandamisvõimaluste ja keerukate õmblustega istmetel on kummalgi eraldi käetoed.\nPeasalong on ideaalne koht filmiõhtute jaoks, sest parempardapoolse diivani tagant kerkib üles 55-tolline teler ning meelelahutust pakkuv audiosüsteem. Ümmarguse söögilaua ümber on ruumi kaheksale.\nAsendiplaani välja töötades keskendus Pininfarina sellele, mida nad ise ruumiliseks kujunduseks nimetavad. Antud juhul on jutt omanikukajutist, kus disainerid kasutasid täiel määral ära jahi 6,4-meetrist laiust. Selline ruumikus võimaldab omanikul valida näiteks tavalisema kahe tooli asemel parempardapoolele suure diivani ja vasakpardapoolele peegli- või kirjutuslaua ning ruumi jääb kahe riidekapiga garderoobi jaoks ülegi. Pininfarina ruumiline kujundus torkab silma ka eesosas asuvas VIP-kajutis, kus on garderoobiruum – asi, mis on selles suuruses jahtide puhul küllaltki haruldane. Kaks jahi keskosas paiknevat külaliskajutit, mille magamisasemeid saab seada kahe- ja ühekohalisteks, on varustatud ka tualettruumiga.\nJuhtimissillale pääseb laugest trepist, millega tulevad toime isegi eakamad inimesed, kuna käsipuud ja ümbritsev reeling muudavad silla turvaliseks paigaks. Ülateki tiikpuust põrand on niivõrd muljetavaldav, et seda nähes kulub küll klaasike ära ja õnnekombel ongi parempardapoolel terviklik L-kujulise tööpinnaga kööginurk koos kahe puki ja kõikvõimalike mugavustega külmikust jäämasinani.\nJällegi tulevad mängu omanike individuaalsed soovid ning Princess on meelsasti valmis kohandama Y85 juhtimissilda vastavalt neile soovidele. Mõne jaoks tähendab see suurt päevaaset (või ka magamisaset tähtede all), samas kui teised võivad kasutada seda ruumi suure basseini jaoks. Juhtimissilla eesosas on ruumi kaarja sööginurga jaoks ning kahele rooliistmele on kummalgi küljel seltsiks diivanid. Juhtimispult, mille monitorid on samasugused nagu roolikambriski, eemalduvad konsooli küljest nagu lelud “Transformerite” filmis, kaitstes nõnda elektroonikat ajal, kui see pole parajasti kasutuses.\nSuur osa juhtimissillast jääb suure, austrihalli viimistlusega fiiberklaasist kõvakatuse varju, mida näivad üleval hoidvat kummalgi küljel paiknevad kaks konsoolitala. Need, kes igatsevad rohkem päikest ja õhku, võivad avada liistpaneelid. Lõpuks ometi on paaditekk piisavalt suur 545-kilogrammise Opacmare’i kraana jaoks, mis suudab 4,5-meetrist kummipaati kergesti tõsta, jättes suplusplatvormile vaba ruumi.\nUues Princess Y85-s hägustuvad kahe traditsioonilise Princessi sarja jooned: sportliku S-sarja ja Y-tähisega jahisarja omad. Avastasin oma suureks jahmatuseks, et tippkiirus on 32 sõlme (tänu Olesinski loodud laevakerele), ning koos kahe 1900 hj MAN V12 diiselmootoriga trügib Y85 kahtlemata S-sarja territooriumile, kuna ninas ja juhtimissillal asuvad päikesetekid on omased ka sportjahtidele. Ometi, Y85 avarad garderoobid ütlevad selges keeles “Y”, samuti nagu ka neli tualettruumiga kajutit ja kõrgendatud roolikamber.\nKujunduslike muutuste kohta andis Sheriff selge vastuse: “Me tahame säilitada Princessi põhiväärtused – elegantsi ja minimalismi – ning liikuda selle suhtumisega tulevikku, veendudes samas, et me ei kaotaks disainis puhtust ja tagasihoidlikkust.” Princess on ilmselgelt lati kõrgele tõstnud.\nJuhtimissild. Juhtimissilda on võimalik kohandada, lisades sellele kas basseini või suure päevaaseme. 4,5-meetrine kummipaat tõstetakse liikumisruumi tagamiseks ahtritekile.\nPeatekk. Liugvahesein eraldab kambüüsi salongist. Kaarjalt kaldus reelingujoon on madalam, võimaldades paremat vaadet.\nAlltekk. VIP-vöörikajut on küllalt suur, mahutamaks avarat garderoobiruumi. Omanikukajutis on ruumi diivanile ja kirjutuslauale.\nkogupikkus 26,2 m\nveeliinipikkus 20,8 m\nsüvis 1,77 m\nkogumahutavus 94 GT\nmootorid 2 x MAN V12 1900\nkiirus (max/kruiisi) 32/20 sõlme\ngeneraator 29 kW Onan\nsõidukaugus 602 nm\nkütusemahutavus 11000 l\njoogivee mahutavus 1500 l\nklassifikatsioon CE klass B\nväliskujundus Olesinski, Princess Design Studio, Pininfarina\nsisekujundus Princess Design Studio\ntootja Princess Yachts\nedasimüüja Baltic Cruisers OÜ\nSee artikkel ilmus ajakirja Navigaator numbris 2/2020