Rõõm ja rahulolu | Mirri mõtted\nPosted by: Mirri | november 5, 2008\nNo nii, tänane öö on möödas ja magamist jäi väheseks. Aga positiivseid emotsioone sai kuhjaga. Obama võitis ja suurelt! Tegelt seletasid mu head tuttavad USAs juba septembris, et Obama võit on raudpoltkindel aga ma ikka kõhklesin. Kunagi ei tea, mis jamad võivad tulla. Nojah, ma annan endale aru küll, et ega meie (st Eesti) seisukohalt see nii väga oluline polegi, kes on USA president aga… Kui ikka asepresident propageerib jääkarude tapmist, abordi keelustamist ja seisab vastu relvaseaduse karmistamisele, siis on asi kehv! Ja halvasti mõjuks see ka meile, sest see kuidas asjasse suhtub maailmas nii mõjukas riik nagu USA, mõjutab ka meid.\nJa mulle on alati Demokraadid rohkem meeldinud. 🙂\nMitteolulist ka: Obama perekond mõjub ülipositiivselt. Tulevane esileedi on säravalt kaunis ja lapsed väga armsad.\nLisa (06.11.08): Kuna analyytiku viidatu (vt esimene kommentaar) võib aadressilt kaduda, siis kleepisin selle puna-musta pildi siia.\nPosted in valimised | Sildid: esileedi, Obama, U.S.A\n« Mürgised mugulsibulad\nÕnn tuli minu õuele ehk Arte y pico »\nNii-nii. Kena pilt. Loomulikult.\nA ma paneks nüüd ühe teise. Sellest valimisööst. Ja pilt on tehtud siis peale kõnet. Kui kui nad kõik pärast lavale ronisid.\n(Ma ei oska öelda, neid pilte seal muudetakse mõnikord, aga niisiis see esimene, Obama ja naine ja kaks last. Valimisööl. Pärast kõnet. Kui sellel konkreetsel aadressil on pilt ära muudetud, siis ehk leieb mujalt.)\nÜhesõnaga – huvitav. Kõigepealt tuli siis Obama naine ja siis pärast lapsed ka. Vaataks ehk riiete VÄRVE. Kas pole kuidagi… ma ütleks sümboolne.\nOK! Muidugi võib see olla pisut üle fantaseeritud ja see must – no ühesõnaga, see teema on ka, et Obama vanaema suri just äsja. Aga ikkagi.\nPunane & Must.\nBy: analyytik on november 5, 2008\nMinu meelest on ka see kena pilt. Ja arvan samamoodi, et värvivalik on seotud leinaga.\nBy: Mirri on november 6, 2008\nat 8:56 e.l.\nMulle ka vàga meeldis, et USA president ronis anarhistlikes vàrvides lavale 😛\nBy: Oudekki on november 6, 2008\nVot jah. Niisugust sümbolistlikku sõnumit on ikka paganama raske… kuidas seda nüüd öelda – seda ei saa ju kuidagi tõestada.\nJa pealegi ei tea me, et mis tähendus neil värvidel Ameerikas ja Obama jaoks konkreetsemalt võiks olla. Ja täpsemalt.\nNo mina nägin, jah, seda pärast kõnet. Kas nad käisid enne ka laval? Mingi klipp justkui oli, et käisid ja siis Obama läks pulti. Ühesõnaga ma ei näinud kõik otse.\nAga see pärast kõnet see oli küll. No et alguses tuli naine – punase ja mustaga kleit. Ja siis tulid lapsed – punane ja must.\nEeeh! Raske tõesti. Kiusatus oleks ju tõlgendada seda kui märki. Ja kes naise kleidist aru ei saanud, neile siis nii öelda kinnitav vihje laste näol. Põhimõtteliselt klapib, aga ega seda ikka ära ei tõesta, sellega pean ma muidugi leppima.\nNo ja see asjaolu, et vanaema suri. See muudab tõlgendamise veel raskemaks ja mõneti välistab mingid muud lillelised-värvilised variandid. Kui see ülejäänud porukka lavale tuli – Bideni suguharu jne. – seal oli veel lapsi, ja need olid küll eri värvides. Nii palju kui mäletan.\nBy: analyytik on november 7, 2008\nat 1:37 e.l.\nUSA president ei roninud muidugi neis värvides lavale. Ka mitte Barack Obama, kes saab presidendiks. 🙂 Jaanuaris.\nSee värk on ikka peenem. 😉\nVaatasin veel seda pilti. OK! Lein janiiedasi. Aga see on ikka liiga demonstratiivne kuidagi. Naise kleit eriti. Pildi peal see nii isegi ei paista, aga otse vaadetes oli see … noh, nagu kargas näkku lausa.\nJa kui oleks lein… Hüva, üks laps on TÄIESTI mustas. Aga teine DOMINEERIVALT punases jälle. Miks sihuke kombinatsioon? Kui oleks lein, siis oleks midagi… Maeitea – pehmet, sujuvat, tagasihoidlikku näiteks.\nKui nii omavahel öelda, siis sihukesed asjad ajavad mind marru, muide. 😉\nIntuitsioon ütleb, et märk on väga selge, aga kindla peale tõestamine on jälle sisuliselt võimatu.\nAh-jaa. Obama lips ei tule küll arvesse. See on liiga tüüpiline. Minu meelest. (vt. eelmine pilt, seal umbes samasugune lips.)\nat 1:53 e.l.\nNendest värvidest veel, et me ei pruugi teada tausta.\nVõib-olla, et on miskid värvid, mida leina puhul on soovitav kasutada või mida võib veel kuidagi kasutada, aga mingeid värve-kombinatsioone jälle mitte mingil juhul. Kui tausta ei tea, on raske öelda. Arvestades eriti nahavärvi ja selle seltskonna tavasid-traditsioone jne.\nJa teisest küljest ei saaks jälle nõuda, et kõik täiesti mustas (või valdavalt mustas-valges-hallis) oleksid niisugusel sündmusel.\nKui keegi neid taustu teaks veidi, oleks muidugi pisut lihtsam see tõlgendamine.\nat 2:09 e.l.\nMa ei ole selle värvisümboolika asjatundja aga mul on mingi ähmane mälestus nagu oleks punane värv mingis usundis leinavärv. Mu mälus on pilt, kus lesk seisis kadunukese ärasaatmistseremoonial tulipunases kleidis.\nAhaa, Wikipediast leidsingi, bold on minu tehtud:\nIn other parts of Africa, however, red is a color of mourning, representing death. Because of the connection red bears with death in many parts of Africa, the Red Cross has changed its colors to green and white in parts of the continent.\nBy: Mirri on november 7, 2008\nat 6:37 e.l.\nMina arvasin küll, et kõik teavad, miks Aafrikas on roheline rist ja islamimaades punane poolkuu.\nImelik, et inimesed kukuvad veidraid seoseid otsima ilma, et nad asjasse süüviksid.\nLoomulikult võib esimesel hetkel lõbus olla ja olukorda oma kultuuri raames tõlgendada.\nLõpuks aga tuleb ikka mõistus sisse lülitada ja mitte pikalt targutama jääda.\nBy: indrek on november 7, 2008\nat 7:14 e.l.\nKui on ikka nii, et “In other parts of Africa, however, red is a color of mourning” – eks siis ole selle tõlgendamisega muidugi nii ja naa.\nOmeti ei saa ma kuidagi lahti sellest muljest, et need Punane & Must võisid viidata sellele, mida ka Oudekki mainib.\nJa kui arvestada seda Aafrika traditsiooni, miks siis väiksem laps niisugusel juhul üleni mustas on?\nPildi pealt, tõepoolest, ei tule see nii selgelt välja, aga nagu ma eespool mainisin, otse vaadatuna oli vihje ikka kuidagi eriti mõjus.\nNo ja lõppude lõpuks – nad ei ole ikka aafriklased tegelikult. Ja see vanaema, kes suri, tema ei olnud kohe kindlasti mitte aafriklane.\nMuidugi ei pea seda tingimata Obamaga seostama, see võis olla ka näiteks naise initsiatiiv. Mingi märku andmine tema poolt, et ta pole oma noorusaegade maailmavaatelisi sümpaatiaid unustanud. Näiteks. Kui tal muidugi niisuguseid maailmavaatelisi sümpaatiaid üldse oli.\nAga need asjad ei ole juhus. Niisuguses kampaanias ei jäeta midagi juhuse hooleks. Ja ma kindlasti ei usu, et Obama või tema kampaaniameistrid ei teadnud, mida naine-lapsed selga panevad. See PIDI olema kooskõlastatud. Või vähemalt pidi kampaaniameister sellele oma vaikiva nõusoleku andma. (Kampaaniameistrist, muide, oli eile Ekspressis pisut juttu. Lahe “taksist”, vähemalt pildi järgi otsustades. 🙂 )\nJa need kampaaniameistrid – ma ei usu, et nad niisugusel puhul esmajärjekorras Aafrika traditsioone arvestama hakkavad. Kuigi nad võivad seda muidugi pisut teha. Aga nad PIDID aru saama, et võib tekkida selliseid assotsiatsioone, nagu näiteks minul. Selle välistamine ei tule kõne alla. Minu meelest.\nat 12:33 p.l.\nMa ka arvan, et Aafrika traditsioonid ei ole liiga olulised, aga teisest küljest, ma ei tea, kui tugevalt usas see punamust ja anarhism tavateadvuses seotud on.\nAga äkki olid värvid valitud tasakaalustama oma chief of staff-iks valikut, Rahm Emanuel on küllalt raudse meelelaadiga mees (kes õnneks on raudne ka pro-choice ja kodanikuvabaduste küsimustes seni olnud). Eks näis.\nIndrek, intellektuaalsed mängud ergutavad mõtlemist.\nBy: Oudekki on november 7, 2008\nat 5:36 p.l.\nUSAs yldiselt punamusta ja anarhismi seosest midagi ei teata, need varvid otseselt midagi kellelegi ei ytle. Siin oli suurem diskussioon selle ymber, et Michelle Obama kleit oli kole ja (vabariiklased markisid) meenutas myrgiamblikku. http://www.nlm.nih.gov/MEDLINEPLUS/ency/images/ency/fullsize/19582.jpg\nBy: Piret on november 7, 2008\nOudekki: aga teisest küljest, ma ei tea, kui tugevalt usas see punamust ja anarhism tavateadvuses seotud on.\nMina ka ei tea. Aga jah. Nagu ma ütlesin, peen värk. Me ei tea, kas see oli vihje, ja kui ka oli, siis me ei tea, kellele see mõeldud oli. No vaevalt muidugi, et päris “tava”teadvusele. 😉 Kui, siis ikka pisut rohkem informeeritud seltskonnale.\nNiisiis võrrand, kus kõik tegurid on muutujad. Seda paraku küll.\nOudekki: …Rahm Emanuel on küllalt raudse meelelaadiga mees… jne.\nEi saanud sellest vihjest täpselt aru, kuigi ma vist kusagilt lugesin, et nimetatud tegelene oli ka kampaaniaga seotud või nii.\nMina mõtlesin küll pigem seda tegelast.\nStrateeg, kes tegi Obama\nEesti Ekspress, (07.11.2008)\n“Kampaania juht on 60. aastate vasakintellektuaalide esindaja David Axelrod, kes on seda ka välimuse poolest.” 🙂\n(Linki ei julgenud panna, siis spämmisööja sööb kogu mu loo. Püüan ehk eraldi panna pärast.)\nNo nõnda. Nii palju kui viidatud artiklist aru võib saada, on tegemist “60. aastate vasakpoolse juudi intellektuaaliga”. Kas sellise CV-ga tüüp ja tema kamraadid võiksid järsku mitte teada, mida Punane & Must sümboliseerib? Väheusutav.\nMuidex, Oudekki. Ma arvan, et see USA värk vääriks tegelt tunduvalt rohkem tähelepanu, kui sellele Eestis osutatakse. Ma vihjasin ka 8.mai leheküljel, aga ei reageeritud nigu. Isemõtleja ajas oma blogis sellega seoses mingit niisama juttu. Kahjuks.\nOK! Lühidalt siis asi selles, et mis siis saab, kui tulevad tõepoolest muutust. Loe neid minu viidatud asju 8.mai blogist ja surfa sealt edasi. Neid aadresse peaksid umbes teadma ju. Mulle tundub, et seltskond seal on kohati ikka väga tuuris.\nKuigi, jah, kõigepealt ei ole ju teada, et kas muutused tulevad ja teiseks, et kui tulevad, siis millised. Ma arvan millegipärast, et tõenäosus, et tulevad on raudselt üle 50%. Millised, seda on muidugi üsna võimatu prognoosida.\nA mulle tundub, et Eestis ei olda üldse valmis selleks, et kui muutuste laine siia jõuab – ja ma kaldub arvama, et igal juhul jõuab – et siis selle laine ja paueri pealt saaks ju oma agendat päris lihtsalt promoda. Kusjuures asi on laines ja paueris, mitte niivõrd selles, millised muutused täpselt tulevad. Tähtis on hoog, nii öelda. 🙂\nMa pole aga siin näinud mingit valmisolekut praktiliselt.\nSeda ka, et asi ei ole niivõrd Obamas. Lugege neid lehekülgi – commondreams jne. – asi on selles, et publik on kohati ikka väga valmis. Kuigi, seda muidugi, et ega nad ikka tihtipeale vist ise ka veel aru ei saa, et milleks. 🙂 Aga see on ju sageli ajaloos nii, nõnda et selles ei ole probleem.\nat 9:40 p.l.\nAutor: Andrei Hvostov (07.11.2008)\nat 9:45 p.l.\nMulle see Hvostovi tekst ei meeldi. Tegelt ei meeldi mulle ükski tekst, mis kategooriliselt väidab, et keegi tegi kellegi. Vahest on see lihtsalt minu allergia igasuguste vandenõuteooriate suhtes, sest need Pygmalioni lood, kus keegi loob kellegi, on sellest maailmast. Loomulikult on igal inimesel õpetajad, eeskujud ja abistajad. Neid on palju ja need on erinevatel eluettappidel erinevaid.\nSamasse vandenõuteooriate ooperisse kuulub minu meelest ka kodeeritud signaalide saatmine (ntx värvide kaudu).\nat 5:38 e.l.\nRahm Emanuelist võib wikipediast lugeda: http://en.wikipedia.org/wiki/Rahm_Emanuel , mis selgitab tema sirgjoonelisust ja karmust ning seda, mis jääb külge, kui su isa tuleb Irguni ridadest. Kodeeritud signaalid värvide alal on üks asi (see on rohkem iseenese lõbustuseks), aga kuidas on selle kodeeritud signaaliga, et USA lippu Obama revääril ei kandnud, aga Iisraeli oma küll (ok, siis kui ta juudikogukonda külastas)?\nMitte, et mul midagi Iisraeli vastu oleks, aga ega see konflikt enne ei lõppe, kui need kaks rahvast otsustavad koos ühes riigis elada. Võib-olla jõuavad nad üksteist enne ära tappa, võib-olla mitte, aga tugev ühe poole eelistamine rahule kaasa ei aita.\nAga Hvostovi artikkel ei meeldinud mulle ka, minu arvates oli natuke saba ja sarvedeta.\nSümboolikast veel: on riike, kus punamust tähendab kõigile esimese mõttena “anarhist”. Sellises riigis ei ole tegemist “kodeeritud” signaaliga vaid sõnaselge otseütlemisega. Kui nõuka-ajal tuli keegi sinimustvalges lavale, kuidas selle kodeeringuga oli? Aga, nagu Piret ütleb ja nagu mulle ka endale tundub, USAs punamust midagi ei ütle, seega on lihtsalt meile muigamiseks ja ei omanud muud tähendust, kui et tugevad värvid ja sobisid neile.\nJa selle mürgiämbliku jutu võivad vabariiklased kuhugi mujale pista.\nat 11:37 e.l.\nSelle Hvostovi artikli probleem on (peale selle, et seal pole mingit selget argumenti), et ta on taiesti polveotsas pastakast imetud. Mees on USA presidendikampaaniat natuke jalginud ja tekitab nyyd paberil mingeid seoseid. Seletab seal mingist Obama geniaalsest sonumist New Hampshire’s — aga Obama ju kaotas New Hampshire! Ajalooliselt on juudid USAs vasakpoolsed ja juudi ja mustanahaliste kogukondade vahel on paris kovasti h66rumist olnud kuni rassirahutusteni NYs valja. Pluss mingi kahtlane “juudid manipuleerivad maailmaga” teema — miks muidu oluline, et Axelrod on juut?\nBy: Piret on november 8, 2008\nat 2:01 p.l.\nNoh, kui on kysimuse all on Iisraeli ja USA suhted ja pinged sealkandis, siis àkki on oluline 😛\nat 3:24 p.l.\nOudekki: jah, aga see polnud teema. Pluss, ei ole ikka paris nii, et kui oled USA juut, oled kohe suur Iisraeli pooldaja. Ok, enamus on aga on vaga palju neid, kellele Iisrael ei tahenda eriti midagi. Iisraeli lobi on siin tugev aga Hvostovi artiklis oli mingi yldine sonimine sel teemal, et Axelrod aitab mustanahalisi voimule ja on juut ja siit peaks nyyd mingeid suuri jareldusi tegema.\nat 3:43 p.l.\nHvostovi artikkel on muidugi sonimine, tàitsa nòus 🙂\nMinu kommentaar kàis jah rohkem Emanueli kohta tegelikult, Axelrodi puhul ei ole mingeid selgeid seoseid, seega ma arvan ise, et yldse ei ole oluline.\nMa ei saa küll aru, mis sellel Hvostovi artiklil nii väga viga oli. Mitte et see midagi erilist oleks olnud ja ega mul pole seda põhjust spetsiaalselt kiita, aga…\nMa vaatasin seda vähe uuesti, ei jäänud küll ette mingit kohta, mis kuidagi “sonimine” oleks tundunud. Kui keegi muidugi konkreetselt viitaks, võib-olla et siis.\nNoojah. A see Axelrod ju kuidagi ikka vist nõustas Obamat. No selline PR värk. Nagu ikka. Siin konkreetselt ma siis seostasin, et “60. aastate vasakpoolne juudi intellektuaal” ilmselt ikka teab, mida Punane & Must sümboliseerib. Ja palju tema kambajõmmid ka ilmselt. See oli minu poolt siis nigu üks argument, või nii.\nA Piret siis hakkas nigu vastu tampima, et USAs yldiselt jms. No USAs yldiselt paljud vist arvavad, et Palin on kah täiesti kompetent. (Who’s Nailin’ Paylin 🙂 ) Ja kogu see neo-con kamp samuti. Nii yldiselt lähenedes võib muidugi väita mida iganes.\nMuidex, mis rahvusest see Rahm Emanuel kah on? 😉\nMitte et ma seda kuidagi tähtsustaks – rohkem niisama.\nBy: analyytik on november 9, 2008\nat 12:59 e.l.\nKui suur tähtsus sellel on, et Rahm Emanuel on juudi usku, näitab tulevik. Ta näib olevat seda sorti mees, kes võtab oma juuri väga tõsiselt. Aga sündmustest ette ruttamine on kahtlane värk. Natuke muidugi peab aga mitte nii, et muutub kohvipaksu pealt lugemiseks.\nMinu arusaamist mööda tähendas see Pireti “USAs üldiselt” seda, et avalik arvamus sellest midagi ei tea, st ajalehed ja televisioon. Kindlasti leidub mõni, kes teab. 🙂\nAga laseme Obamal 100 päeva valitseda ja siis vaatame edasi. 🙂\nMirri: Aga laseme Obamal 100 päeva valitseda ja siis vaatame edasi.\nEt umbes nii, et ootame, kui ilmad soojaks lähevad. 😉\nEks võib ju ka nii mõelda, aga vot kui ma neid Ameerika internetilehekülgi vaatan, siis jääb asjast küll pisut teistsugune mulje. Ja nimelt: Asi ei ole üldse Obamas. No vähemalt mitte ainult Obamas. Seda räägiti nii enne kui pärast valimisi. Asi on selles, et kas see orgunn ja kodanikuaktiivsus, mis valimistega seoses käima tõmmati, et kas seda õnnestub jätkata.\nÜks sihuke kirjutis, mis mul õnnestus hetkel leida, on siin. A ma olen sihukest teemat ikka üsna palju märganud.\n(Püüan lingi jälle eraldi panna, kuna ma kardan nii õudsalt seda spämmisööjat.)\n“We need to band together and organize powerful new movements across this country.”\nÜhesõnaga, väga paljud ei arva seal kindlasti nii, et ootame-vaatame. Nad saavad üsna selgelt aru, et tuleb tegutseda. Ja kohe. See on tegelikult võti sellele, et kas muutused tulevad ja millised.\nEks mõnigi allakirjutanu seal ole muidugi jälle näiteks miskit Odessa-Leedu päritolu vist. 🙂\nAga nagu ma juba mainisin, ma ei tähtsustaks seda üle.\nAh-jaa. Ega ma nüüd hetkel ka täpselt ei tea, et kuidas seal Ameerikas seda asja täpselt mõeldakse ja ega ma pole neid jutte kõiki väga põhjalikult lugenud ka. Aga põhimotiiv on küll see, et see on inimeste enda teha, mis saama hakkab.\nNo ja eks sama ole siin. Ma kusagil ülalpool juva vihjasin, et niisuguste muutuste laineharjal saaksid mõjusamalt tegutseda ka need Eesti inimesed, kellele siinne õhkkond väga jäik, konservatiivne ja sumbunud tundub. Aga paraku, jah, minu jaoks on üllatav pisut, et seda võimalust ei ole justkui kasutatud ja ma ei näe ka mingit sellist valmisolekut.\nat 4:49 p.l.\nJah, just spämmisööja! Sinu esimese postituse, kus oli see puna-musta pildi link päästsin ma ka täiesti kogemata spämmide seest. Ma tavaliselt ei vaata, mis seal on, lihtsalt kustutan Aga seekord vaatasin.\nAga nende ilmadega, mis soojaks võiksid minna, on nagu on. 🙂\nLoen su tekste huviga.\nby Theresa Alt and Marty Luster\nAnalyytik – ootame-vaatame kàib pigem nende inimeste kohta, keda Obama puudutab kaudselt. Sest ta on siiski USA president ja mitte nàiteks Itaalia oma. Ja tegutseda selles aspektis tuleb ka ameeriklastel, teised tegutsevad jàlle oma asjades. Ja kui Obama suudaks ellu viia selle, et USA keskenduks mòneks ajaks (jàlle) enda asjadega tegelemisele, siis vòiksidki kòik teised rahul olla 😛\nBy: Oudekki on november 10, 2008\nat 10:17 e.l.\nVaata, kuidas seda nüüd öelda. A minu meelest võiks ka siin maal nii öelda haare pisut laiem olla.\nMu meelest ei ole asi hetkel siiski ainult USA-s ja USA välispoliitikas. Ma ei tea, palju näiteks Sina neid asju lugenud oled (näit. commondreams jne.), aga võib juhtuda, et see, mis USA-s juhtus on kuidagi palju laiema tähendusega. See pole isegi ehk niivõrd poliitiline kui kultuuriline, laiemalt.\nÜhesõnaga. Kui neid Ameerika interneti lugusid lugeda, siis paistab, et võib oodata nö. mentaalset muutust. Või umbes nii. Ja õigupoolest oleks just seda ka Eestis vaja.\nAga ma ei näe siin erilist valmisolekut. No kogu see Tallinna Ülikooli staff näiteks. Sotsiaalteadlased jne. Nemad ju arvavad ka, et Eestis peaks asjad kuidagi teisiti minema. Aga nüüd, kui on selline oluline muutus Ameerikas, mis justkui võiks sellele kaasa aidata, siis on nad vait. Vähemalt mina pole neilt ühtegi kirjutist lugenud.\nAh-jaa. Päevalehes vist Mihkel Raua kirjutis. See on midagi sellist, minu meelest. Tundub, et tema on selle pointi ära tabanud.\nBy: analyytik on november 10, 2008\nMIHKEL RAUD: Change on juba käes\nEPL, 10. november 2008\nat 2:37 p.l.\nPublished on Saturday, November 8\nat 2:38 p.l.\nMihkel Raua iroonia Ansipi-Laari kohta on vàga omal kohal. Muidugi on oluline jàlgida, kui palju imperialistlikku poliitikat yks vòi teine riik jàrgib ja kuidas vòimalike koostòòdega on, aga..\nEesti esimene probleem ei ole see, kes on USA president ja mida ameeriklased millestki arvavad (seesama Raua artikkel eks). Eesti peamine probleem on see, kuidas inimesed Eestis vòiksid vòimalikult hàsti – ja òiglaselt ja vòrdselt ja vabalt – elada ning kuidas Euroopa riigid sel teemal saaksid koostòòd teha. Meid peaks esmajoones huvitama see, et meie inimesed saaksid korralikku kòrgharidust vòi siis turul enda toodetud kapsast myya, et majanduslikult iseseisev olla. Mentaalne muudatus ei teki nii, et keegid kuskil mujal mòtlevad vàlja ja meie vòtame ka omaks.\nTagumine aeg oleks inimestel ise mòtlema hakata. Enda asjade yle kysida. Mida mina tahan? Milline on minu arvates òiglane maailm? Mitte ainult Laaril ja Ansipil. Kuni inimesed ei mòtle ja ootavad, et kirik, partei vòi Ameerika president vòi anarhistlik teooria ytleb kuidas kàituma peab (vòi venemaa president, kuidas ei pea), seni ei tule siin mingit mentaalset muudatust.\nAju tuleks kasutada, selline ketserlik idee on minul.\nat 2:53 p.l.\nOudekki: Eesti peamine probleem on see, kuidas inimesed Eestis vòiksid vòimalikult hàsti – ja òiglaselt ja vòrdselt ja vabalt – elada ning kuidas Euroopa riigid sel teemal saaksid koostòòd teha.\nOudekki: Mentaalne muudatus ei teki nii, et keegid kuskil mujal mòtlevad vàlja ja meie vòtame ka omaks.\nSee ei oleks, tõesti, ainult kopeerimine. See ei viiks kuigi hästi edasi.\nTeisest küljest ei saa mina jälle aru, et kui keegi pakub mingi hea idee välja, et miks seda siis kasutama ei peaks. Või kui tullakse välja kasvõi näiteks sellega, et juhitakse tähelepanu mingitele probleemidele jne & etc.\nNo näiteks, et millest üks või teine probleem tuleneb ja mida nende lahendamiseks eelkõige on vaja teha.\nMa ei saa küll aru, et miks peaks kuulama näiteks Tallinna Ülikooli tegelasi, aga mitte näiteks seda Massachusetts Institute of Technology vanahärrat.\nMinu meelest võib kuulata keda iganes, kellel midagi aktuaalset öelda on.\nMuidex. Ega Sa ometi ei arva, et ma neid viiteid toon mingist niisama huvist USA värgi vastu? 😉\nKindlasti mitte! Asi nimelt selles, et paljud asjad paistavad ikka kangesti sarnased olema. Ja hädad, mis tulenevad sellest, mille kohta öeldakse Reaganomics – noo, kuule, need hädad on ju Eestis üsna samasugused. Ja kui nüüd USA-s nende probleemidega tegeletakse, mida pagana pärast me siin peame siis miskit jalgratast leiutama hakkama?\nOudekki: Tagumine aeg oleks inimestel ise mòtlema hakata.\nOK! Ma juba ütlesin, et ma pole mingi kopeerimise fänn. Seda muidugi. Aga ikkagi. Kuidas ja mismoodi Sina siis välja pakuks? Et kuidas siis…? Kuidas see ise mõtlemine siis käiks? Või kuidas seda siis soodustada?\nNomaeitea. Ma kahtlustan küll, et kogu see kraam, mis sinu peakest näiteks täidab – ma ei usu küll, et see ainult Sinu isikliku hallollluse produkt oleks. Küllap on seal ikka päris palju loetud-kuuldud kraami kah. Ja ideid janiiedasi.\nMaeitea. Minu puhul on see küll nii, et ma olen kusagilt lugenud ühte ja kusagilt teist ja siis mõnikord on isegi õnne olnud pisut ka arutada mõne inimesega ja siis tekivad teatud arusaamad. Umbes nii.\nNo ja näiteks kõik need USA internetileheküljed. Need lihtsalt on väga head tekstid. Hüva. Võib-olla Itaalias on ka sihukesi, a ma ei oska seda keelt paraku.\nNende tekstidega on, muidex, mingi sihuke asi ka veel, et need on väga lahe lugemine. Et kohati on ikka asjas vunki, ja stiili ja tarkust – kohe ülikülluses.\nOK! Ma võib-olla tõesti liiga palju fännan neid, aga need on ikka paganama head kohati – sellest ei saa kohe üle ega ümber.\nOudekki: …seni ei tule siin mingit mentaalset muudatust.\nSelle mentaalse muutusegs, vot sellega on asi muidugi üsna keeruline. Ja mõnikord saabub see ka hoolimata sellest, mida inimesed ise arvavad. Yeah! Ega ma seda ei oska kohe hoobilt seletada ka.\nAga põhimõtteliselt ma siis üritasin veidi tähelepanu juhtida, et kui tõepoolest Ameerikas see asi käima läheb, siis paratamatult levib see ka laiemalt. No Euroopasse kohe kindlasti. Ja mulle tundus pisut üllatav, et näiteks Eesti igasugused mõtlejad, et nad pole seda ära tajunud kuidagi. Mihkel Raua artikkel oli ehk üks vähestest. Priit Hõbemägi kirjutas ka Ekspressis midagi, küll sellises negatiivses võtmes. No et vaat kuidas Ameerikas on ja meil pole midagi. Aga ta tabas igal juhul ära, et Ameerikas on. Lauristin andis ka vist mingi repliigi. No Edgar kah, aga see oli sihuke… ma ütleks, et veidi selline omakasupüüdlik.\nBy: analyytik on november 11, 2008\nat 12:42 e.l.\nAnalyytik – loomulikult tuleb jàlgida, mida teised teevad ja mòtlevad ja kui mòtlevad kavalaid asju vàlja, siis on ju hea neid ka rakendada. Aga Eestis ju Obama-kampaania ei toonud kaasa mingit yhiskondlikku aktiveerumist, meie peame aktiveeruma oma asjade peale (ja miks mitte siis kasutada neid meetoeid 🙂 ).\nMis puutub “USAs millegi àrkamisse”, siis minu arvates on USA puhul hoopis millegi “taasàrkamine”, millegi, mis Euroopas ei olegi vàlja surnud. Itaalias olevad USA tudengid vaatavad suurte silmadega Itaalia tudengeid, kes haridusreformi pòhjalikult làbi uurivad, probleemidest kònelevad, avalikult protestivad, ylikoole okupeerivad ja uusi lahendusi pakuvad.\n“Mida meie tegime, kui meie vòimalusi vàhendati? Virisesime yksteisele natuke, peamiselt òlleklaasi taga. Aga siin…” kirjutas yks Washington Posti hiljuti. Paar mu tuttavat USA vahetustudengit on hàmmastuses ja vaimustuses, kuidas nende Itaalia eakaaslased tunnevad ennast oma kogukonnaga seotuna ning on valmis kòva hààlega karjuma iga kord kui keegi varbale astub.\nJah, USAs on palju hàid mòtlejaid, kelle mòtteid tasub vàga ja vàga lugeda (nagu ka nende kaaslasi Saksamaal, Prantsusmaal, Itaalias, …), aga see “mentaalsus”, see on pigem Euroopa nàhtus, mis nyyd USAs ehk taas kuidagi pead tòstab.\nAga libertarism on pàrast 70-daid mitte ainult USA probleem, ehkki USA ja Suurbritannia tànu Thatcherile ja Reaganile on vast kòige rohkem kannatanud. Kuigi ega Itaalia 90-te majanduspoliitika ei ole ka just kòige mòistlikum olnud, vòib-olla on mòned asjad siin hullemadki kui USAs. Euroopa riigid on aga teisest kyljest vàiksemad ja kompaktsemad, seega ma arvan, et sobivaid lahendusi on siit lihtsam leida (ehkki, kordan, tuleb kindlasti jàlgida ka seda, mida USAs tehakse).\nTeisest kyljest, kas Obama geniaalne rahastamissysteem oleks Eestis vòimalik? Vàga suur osa Obama kampaaniarahast tuli annetustest alla $200, mis teeb teda tòesti presidendina mònevòrra vabamaks kui neid, keda toetavad suurkorporatsioonid. Aga kas Eesti puhul vàikeannetustega saaks hakkama? Kui ei saa, mis siis?\nat 10:25 e.l.\nO: Euroopa riigid on aga teisest kyljest vàiksemad ja kompaktsemad, seega ma arvan, et sobivaid lahendusi on siit lihtsam leida.\nMul jah, näeh, siuke probleem, et ma ei valda neid Mandri-Euroopa keeli eriti. 🙂 Kui valdaks, siis ehk oleks suhtumine… ma ütleks, et erinev ilmselt pisut.\nSee on jah, sihuke kombineeritud küsimus pisut.\nÜhesõnaga: mulle meeldiks lugeda häid jutte ajakirjandusest ja kuna Eesti meedias neid napib (ikka väga napib kohati!), siis pean vaatama, et kust saab. Ja kuna keelte valik on nagu on, siis olengi neile USA lehekülgedele sattunud. Eks internet muidugi suunab ka peaasjalikult sinna, kõik need otsingud jne. Ega see teema polegi alati kõige olulisem. Eks ma olen sealt igasugu huvitavaid asju lugenud.\nOK! Kui ma resideeruks ka Itaalias ja istuks kusagil kohvikus ja võtaks veini – no ilmeslt oleks siis teine asi hoopis. 🙂\nO: Mis puutub “USAs millegi àrkamisse”, siis minu arvates on USA puhul hoopis millegi “taasàrkamine”, millegi, mis Euroopas ei olegi vàlja surnud.\nMulle tundub, et me hakkame vist juba vähehaaval jõudma ühe asja juurde, mis minu meelest on VÄGA oluline.\nMis see “miski” siis ka olla võiks, mis USAs on “taasärkamas” ja mis “Euroopas ei olegi välja surnud” – nagu Sa väljendad.\nVot mulle tundub kangesti, et järsku see “kuuekümnendate vaimsus” – kui kõige üldisemalt väljendada.\nMa ei tea ka ausalt öelda, kust ja kuidas see täpselt algas, aga ma olen üsna palju mõelnud, et see oli ikka väga oluline muutus. Selle tulemusel, ma olen kuulnud, et ühiskonnad on hoopis teistsugused kui enne seda.\nNõnda. Ja Eestis siis see jama, et meile need muutused nigu hästi ei jõudnud. Kuna me sitsisime selle va raudse eesriide taga. Ja ühiskond on selle tõttu eriti konservatiivne.\n(Hüva-hüva. Eks muid põhjuseid on ka, aga ma püüan siin lihtsalt ühte minu meelest väga olulist liini visandada.)\nNõnda. Tees siis selline:\nSelleks, et Eesti ühiskond muutuks normaalseks kaasaegseks ühiskonnaks, peaksid siin aset leidma mingid analoogilised muutused, nagu need olid USA-s ja Euroopas ca 1963-1973. Need siis algasid umbes Kennedy valimistega 1960, aga nii öelda hoo said sisse siis pisut hiljem.\nVaata, see minu jutt võib tunduda küll pisut abstraktne esmapilgul, aga ma olen seda ikka edaspidi ja tagurpidi mõelnud päris tükk aega ja kangesti tundub, et selles just võibki konks olla.\nNo ja kogu meie eelneva jutuga seoses võiks siis öelda, et kui USA-s ikka paljud arvavad, et “nüüd tuleb nagu kuuekümnendatel” – seda juttu/vihjamist on seal erinevates artiklites ikka väga sageli – no siis minu meelest oleks ehk sobiv moment USA muutuste laineharjal see väike asi ka Eestis jutti ajada. 🙂 No et ülikoolide hõivamised ja Marcuse ja seksrevolutsioon – kuidas need asjad seal nüüd käisidki. 😉\nat 1:22 p.l.\nLeidsin ühe sihukese loo:\n‘Obama’ for Lefties\nJa seal oli siis järgmine lõik:\n“Lefties who opposed Obama have to work together with lefties who supported him. And all of us have to work where we can with liberals and even centrists.”\nÜhesõnaga: see lugu iseenesest ei puutu hetkel asjasse (kuigi hea lugu kahtlemata jälle), aga minu tähelepanu köitis selle autori poolt välja pakutud poliitiline ‘skaala’ nii öelda. Kuigi tekstis tuleb see välja ainult osaliselt.\n“Ja kõik meie [VASAKPOOLSED] peame tegema koostööd, seal kus võimalik, LIBERAALIDEGA ja isegi TSENTRISTIDEGA.”\nHuvitav mu meelest. Nii et kui me võtaksime skaala, siis vasakult paremale oleksid kõigepealt vasakpoolsed ja siis liberaalid ja siis tsenter. No ja edasi tuleksid siis ilmselt konservatiivid ja siis parempoolsed.\nMnjah. Eks see pisut konstruitud tundub ja ma ei oska ka öelda, kas autor täpselt sihukest asja mõtleb, aga minu meelest päris hea skaala siiki.\nNo õigupoolest tekkis minu mõttekäik sellest, et minu meelest on Eestis sihukeste skaaladega ikka üsna palju probleeme. No et inimesed ei saa aru, et mis on mis ja kes on kes. No ja eks ole ka neid (poliitikuid), kes on huvitatud sellest, et asi võimalikult segane oleks.\nVõib-olla on tõesti nii, et praktikas on üht või teist parteid raske mingisse konkreetsesse skeemi sobitada, aga kui hakatakse ikka rääkima, et “need skeemid enam ei kehti” vot siis on asi ikka paha. Mis oleks selle jutu eesmärk? Aga minu meelest see, et kui need skeemid ja terminid segi keerata, siis ei saa kodanikud enam üldse aru, mis asja mingi poliitiline jõud ajab.\nNii-jah. Mulle tundus see ülaltoodud skeem siis millegi poolest sümpaatne. Muidugi ei ole liberalism seesama, mis vasakpoolsus, ja alati ei pruugi need asjad ka kõrvuti sobida, aga konkreetsel juhul ja Ameerika konteksti arvestades… No minu meelest on see vähemalt arusaadav.\nJa mulle tegelikult käib kõige rohkem närvidele see, et termin ‘liberaalsus’ ja ‘liberalism’ – et seda on Eestis kohati nigu kuritarvitatud ja sellega on segadust kõige rohkem.\nOK! Reformierakond ütleb, et ta nad on liberaalid. Kas tõesti? 😉 Kas nad ei aja järsku mitte sedasama poliitikat, mida Reagan ja Bush Ameerikas on ajanud? Mulle tundub küll nii.\nKas Bush on ‘liberaal’? Ma kahtleks selles. Minu teada nimetatakse neid Ameerikas neo-con. Ja kui Reformierakond (ja IRL) ajavad sama liini, siis järelikult on ka need parteid neo-con.\nNojah. Eks mulle käib see asi pinda sellepärast, et ma arvan, et ma olen ise kah liberaalne. Võib-olla koguni äärmuslikult liberaalne. Ja loomulikult ei meeldi mulle kui mingid mõtlemisvõimetud jätised ja tagurlased ennast selle sõnaga kaunistavad.\nBy: analyytik on november 14, 2008\nat 2:57 p.l.\nItaalias eristatakse kahte asja – ja ka mujal kirjanduses aina enam. Yks on liberaalsus ja teine on liberism. Liberism tàhendab siis liberaalsust ainult majanduses ja liberalism isikuvabadusest làhtuvat sotsiaalset toimimist.\nSeega reformierakond on tegelikult liberistlik partei.\nNeo-conid on imperialistliku vàlispoliitikaga liberistid (vàikeriikide puhul siis natsionalistidest liberistid).\nBy: Oudekki on november 25, 2008\nO: Meil Itaalias… 🙂\nNo vot meil Ameerikas jälle 😉 öeldakse kohati ‘libertaarid’. Et selle ‘liberismi’ kohta niisiis.\nEks ta sihuke segane värk ole muidugi. Sest siis on veel sellised tegelased nagu ‘libertaarsed sotsialistid’. Kes peaksid olema siis nigu vasakpoolsed anarhistid või midagi sellist.\nÜhesõnaga: eks mulle käib närvidele peamiselt see, et liberaalsus peaks olema nagu vabameelsus või nii. No et igaüks võib mõelda ja arvata mida tahab. Et siis filosoofilises mõttes umbes. Ma kunagi – ei mäleta, kas kuhugi blogisse sai ka kirjutatud – aga ma vaatasin vist isegi järele entsüklopeediast ja võõrsõnade leksikonist. Ja oli vist küll, et eelkõige vabameelsus. Mulle see majanduse värk on kogu aeg tundunud, et see on sinna kuidagi külge poogitud. No et algselt see päris nii ei olnud.\nOK! Aga kuna Ref-erakond on läinud ka suuresti vaba mõtlemise piiramise teed, siis selles suhtes hakkaski mulle tunduma, et mingid liberaalid nad nüüd küll ei ole.\nNii et jah. Ma ei oska öelda, et kas seda asja saaks kuidagi parandada, aga tegelikult peaks ikka ju terminitega suht täpne olema. Muidu läheb asi jamaks.\nA kuidas siis seda nimetada? No et riik korraldab nii öelda praktilised asjad, aga kodanikud võivad arvata mida iganes?\nBy: analyytik on november 26, 2008\nat 12:58 e.l.\nVabandan analyytiku ees, et ta istus nii kaua spämmifiltris kinni. Ma ei käi spämmifiltrit puhastamas iga päev ja ma ei saa aru, miks analyytiku postitused sinna jalutavad.\nBy: Mirri on november 28, 2008\nat 7:40 e.l.\nKui panna link, eks siis ilmselt jalutavad. Vähemalt niimoodi paistab küll juhtuvat sageli.\nNojah. Aga lingid on jälle otstarbekad kohati või siis muudavad viidatu üles leidmise lihtsamaks. Nii et ega ma ei teagi, kuidas seda oleks kõige otsterbekam lahendada.\nBy: analyytik on november 28, 2008\nLibertaarid, liberaalid ja liberistid on kòik kolm ise asja. See on kyll hea asi 8. mai blogi jaoks, jaanuaris kirjutan, enne pole aega.\nBy: Oudekki on detsember 3, 2008\nat 11:25 e.l.\nMirri, kuskil settingutes on (Discussion-comment moderation) koht, kus saab suurendada kommentaaris lubatud linkide arvu. Ma omal ajal lahendasin nii selle analyytiku lingipanemise tuhinast tuleneva segaduse. Kuigi mingi muu kala on ka täitsa võimalik, sest just praegu avastasin akismet’is järjekordse analyytiku kommentaari, mis sinna kinni jäänud…kuigi paistis olevat üksainumas link…\nBy: Tom on detsember 3, 2008\nat 4:06 p.l.\nViimati oli analyytikul küll ainult üks link. Millegipärast teised saavad ühe lingiga sisse. Aga aitäh, vaatan neid settinguid, ma polnud sellisele lahendusele mõelnudki.\nat 6:09 p.l.


FOTOD JA VIDEO ROTTERDAMIST | Tiimikaaslast töganud Andrus Raadik Poolast, sisekonkurentsist ja võimalikust Pärnuga liitumisest - Sport\nFOTOD JA VIDEO ROTTERDAMIST | Tiimikaaslast töganud Andrus Raadik Poolast, sisekonkurentsist ja võimalikust Pärnuga liitumisest\nVaata, kuidas eestlased poolakaid tervitasid!\nEesti võrkpallikoondis tegi täna esimese treeningu Rotterdamis Ahoy areenil. Delfi usutles harjutuskorra järel nurgaründaja Andrus Raadikut.\nVideointervjuu sattus täpselt sellele ajale, kui eestlased saalist lahkusid ja meie homsed vastased poolakad sisenesid. Nagu näha, siis Renee Teppanil oli vastaste seas kõige rohkem tuttavaid, keda tuli kätelda.\nAhoy halli mahub 15 000 inimest ja seal toimub järgmisel aastal ka Eurovisioni lauluvõistlus. „Täitsa tavaline suur saal – mõnus! Õnneks oleme teinud Eestis ka Saku suurhallis üsna piisavalt trenni. Ei ole ühtegi halba sõna öelda, kõik on tipp-topp,” kiitis Andrus Raadik halli.\nKuigi Poola on valitsev maailmameister, loodab Raadik minna homme võitlema võidu nimel. „Lähme võitlema, mängima head võrkpalli, seda, mida oleme teinud kogu suvi. Peame nendest asjadest kinni hoidma, oma asja ajama. Ilmselgelt me läheme võitma, muud varianti ei ole, ei lähe lihtsalt mängima või geimivõidu järele. Lähme võitleme ja võitma!”\nKui temporündaja Ardo Kreek tuli intervjuu ajal veidi Raadikut segama, siis tögas lõbus nurgaründaja teda kohe heatahtlikult: „Minul on vorm hea, Ardol võiks see parem olla.”\nVaata, mida Raadik rääkis Poola koondise liidri Wilfredo Leoni ja enda tööotsingute kohta. Üks variant on, et ta liitub Pärnu võrkpalliklubiga, kui väljas pakkumist ei tule. „Äkki tuleb ikka luuavarrest pauk – kurat seda teab!” pole aastaid Soomes mänginud Raadik kaotanud lootust välismaal jätkata.\nEesti võrkpallikoondise loots Gheorghe Crețu lükkas kuuma spekulatsiooni ümber\nFOTOD | "Jää jumalaga Mann..." Vollekoondis lendas varahommikul Rotterdami viiendale...


Technode MM – II võistluspäev | Eesti Purjelaualiit\nTechnode MM – II võistluspäev\nKirjutas Kristel Oitmaa • aug 6, 2018 • 21:12\nTuulesuunda jälgitakse tihedamini kui kunagi varem. Loodetakse, et läänekas muutub mis iganes teise suunaga tuuleks. Vahutavad murdlained rannas on veelgi vihasemad kui eile…\nAga, tegemist on siiski maailmameistrivõistlustega, kus võistlevad maailma parimad ja korraldajad ei plaani võistluseid üle viia Liepaja sadama akvatooriumisse, kus võistlusolud oleksid oluliselt lihtsamad.\nKõik meie sportlased olid täna stardis ja andsid endast parima. Olid teatud kaod varustuses, aga ei midagi liiga hullu.\nJoonas Väär (U17, NYCS): „Mulle tundus, et oli lihtsam kui eile. Ennelõunal tulin „pesumasinast“ veatult läbi. Pärastlõunal nii hästi ei läinud ja lõhkusin purje, mistõttu starti ei jõudnud. Pean ütlema, et ma pole kunagi sellistes oludes sõitnud. Samas, sain enda arvates hästi hakkama ja mingit hirmu küll ei olnud. Ma ütleks, et isegi täitsa lahe oli sõita nii ekstreemsetes oludes. Näen, et konkurentidel on oluliselt rohkem sõidukogemust kui minul. Käisin ka eelmisel aastal MMil, aga seal olid olud väga lihtsad võrreldes käesoleva aastaga. Minu eesmärgiks sellel MMil on sõita normaalne üldkoht ja anda iga sõiduga endast parim. Usun, et see võistlus on mulle kindlasti väga heaks kogemuseks edaspidiseks.“\nKristofer Rajasalu (U17, TPLK): „Kartsin, et laine on palju hullem. Kaldal oli murdlaine minu arvates veel suurem ja agressiivsem kui eile. Samas avamerel oli kõik väga ok, isegi kui laine oli pisut tihedam ja kiirem, aga mitte nii jõuline. Kaldalt sain nii enne – kui pärastlõunal kohe minema, mis oli väga suur õnnestumine. Kuna mul suurvõistluste ja lisaks sellistes oludes sõitmise kogemus puudus, oli eesmärgiks head stardid teha ja jälgida kogenumaid. Esimesed kaks sõitu olid äärmiselt väsitavad, seda nii vaimselt kui füüsiliselt. Tundsin tugevat rammestust. Pealelõunal merele minnes oli jällegi väga hea tunne. Liepajasse sõites ma suuri eesmärke ei pannud. Püüan teha oma sõite nii hästi kui saan. Elamine Liepajas ja Eesti tiim on väga head. Minu jaoks on suur õnnestumine juba see, et mul avanes võimalus siia sõita. See kogemus on väga suure väärtusega!“\nEestist osaleb Liepajas, 3.-12. 08 toimuval MMil 10 Techno võistlusklassi purjelaudurit. Noblessneri Purjelauakoolist osalevad MMil Lätis Joonas Väär (U17) ja Uku Roosimölder (U17) ning Tallinna Purjelauakoolist Daniel Schneider (U17), Lola Maria Pärna (U17), Helena Lindström (TPlus Open), Romek Roolaht (U15), Margaret Kalm (U17), Alan Mitšulis (U17), Kristofer Rajasalu (U17) ja Marili Ringo (U17).\nEelmine postitusTänane proovivõistlus Techno MMil Liepajas Järgmine postitusRistna Wave Classic purjelaua lainesõidu võistlused


Külalislektorid neljapäeval, 23.05 | Viimsi Gümnaasium\nNeljapäeval esinevad igakuise külalislonegu raames selle õppeaasta viimased külalislektorid Siim Veski ja Merike Aava. Siim Veski kõneleb kliimast, Merike Aava töölepingutest ja töötaja õigustest ja kohustustest (praktiline neile, kes plaanivad suvel tööle minna või juba tööl käivad).\nTalTechist tuleb kõnelema Siim Veski teemal “Kliima eile, täna ja homme”, mis on maateadlase pilguheit meie planeedi kliimaajalukku. Loengus vastab ta mitmele küsimusele, nagu näiteks mis vahe on ilmal ja kliimal? Miks kliima muutus minevikus ja miks ta teeb seda praegu? Milliste meetoditega kliimat uuritakse? Mis on kliimamudelid ja kui kasulikud need on? Miks me peame tuleviku kliimat prognoosides vaatama minevikku ehk mida tähendab printsiip “tuleviku võti peitub minevikus”?\nKui plaanid suvel tööle minna, siis on kasulik teada, millised on sinu õigused ja kohustused töötajana ning mida tähele panna töölepingut sõlmides. Näiteks kas sa teadsid, et tasuta proovipäevi ei ole olemas? Töötaja õigustest ja kohustustest, rahast ja palgast ning sekka ka eetikast ja esteetikast tööga seonduvalt tuleb kõnelema Merike Aava.


Vaadeldaja: Eesti Male Toetusühing: Paul Kerese 95. sünniaastale pühendatud maleturniiride sari 2011. a\nPosted by nikitheone at 3:10 PM\nHuvitav oleks Külaotsa performancet teada.\naga palun: 2641\nKeda kotib, see pole tiitlivõistlus.\nvaadeldaja huumorinurk? said...\nLeili Pärnpuu saab 31. jaanuaril 31 aastaseks?\nEi tea kas Külaotsa partiisid ka kuskil näeb?\nKülaots jäi turniiril ainukesena kaotuseta, täna kirjutas paranka Rozentalise kontole. Tubli teine koht.\nmis Tallinna noorteturniiril ka toimub...\n"... Tubli teine koht." Et teisele asetusele, siis tubli oleks ainult esikoht.\nMida sa vingud kogu aeg? Igati tugev sooritus Kaido poolt!\nIgati kohaselt igavesele teisele.\nSuure eestlase mälestuseks said...\nToredasti tehtud EML. Andke minna!!!!\nKerese turniirile ei kutsuta Eesti esimaletajat Kaidot.\nÜkskõik , kes ja kuidas ei hääletaks ...esimaletaja on hetkel Eesti meister Kaido ..mitte madalama reitinguga IM\nMitte midagi isiklikku, aga miks mitte näiteks Meelist (kui arvestada kiirmale tugevust)? Teisalt Jaani osalemine ise on juba suur asi ja sinna see üks koht ka ära läks.\nMis puutub Kaidosse, siis mina kuulsin raadiost Tammerti suust, et meie suurmeistrid pidavat teistel turniiridel hõivatud olema ja läbirääkimised käivad. Ju siis ei leitud head kompromissi.\nJa endiselt julgen ma oma nime alla kirjutada.\naga Marek, seleta mulle loogika ära: miks kõikidelt eesti kiirmalereitingutelt on 100punkti alla võetud? Nii läheb ju reitinguarvestamine keeruliseks. isegi kui need reitingud ei vasta fide omadele, siis välisvõistlejaid on piisavalt ja need reitingud lähenevad pärast seda turniiri oma fide-tasemele. praegu on need reitingud nagu poolenisti leiutatud...\nKas turniiriga tegeleb Tammert või Olde?\nTere ja edukat aastat kõigile!\nTäpsustused, sest eks traditsiooniliselt mõned anonüümsed malehuvilised loobivad õhku küsimusi stiilis, miks ei kutsutud Külaotsa; kas see või teine, jne., jne...\nEssiteks. Juba aastaid teevad turniiri "Meenutades Paul Kerest" ESS Kalev ja Eesti Maleliit koostöös. Nii on see ka käesoleval aastal. Paraku püütakse ikka neid kahte organisatsiooni vastandada teineteisele. Ühiselt on tehtud võistluse eelarve, ühiselt on tegeletud võistlusjuhendiga, välismängijatega, kohtunikega, jne. Kui tähelepanelikult jälgida fondide toetusi Keres`95 malefestivalile, siis kõik taotlused on tehtud maleliidu poolt ning eraldatud toetuste arvelt finantseeritakse ka suures osas ESS Kalev egiidi all korraldatav kiirturniir.\nSeega - seda võistlust tehakse koostöös ja kokku on selle üritusega seotud kindlasti üle kümne inimese (mitte ainult Tammert ja/või Olde).\nTeiseks. K.Külaots loobus P.Kerese mälestusturniiril osalemast ning mina sain temalt selle vastuse 21.detsembril 2010. Kindlasti on Kaido täna kõrgeima reitinguga Eesti esindaja ja meie esimene valik finaalturniiriks oli tema.\nKui Kaido oli teatanud oma loobumisest, siis tema pakkus Eesti esindajaks Ehlvesti (kes selleks ajaks oli juba ka oma nõusoleku osalemseks andnud ja seega olime tema juba eelnevalt planeerinud finaali). Seepärast otsustasimegi pöörduda A.Volodini poole ettepanekuga, et kas ta ei oleks huvitatud osalema finaalis Eesti esindajana. A.Volodin nõustus(valiti 2010.a. parimaks maletajaks, on 2010.a. Eesti meeste kiir- ja välkmale meister) osalema ilma igasuguste eeltingimuste ja honorarinõudeta meie läinud sajandi parimaks sportlaseks valitud Paul Kerese mälestusturniiril.\nOmaette teema on üldse Eesti maletajate nõudmised sellel võistlusel, sest enamasti küsivad meie kõrgeima reitinguga maletajad ka Kerese turniiril finaalkoha pakkumise eest honorari. Selles küsimuses olen mina alati usaldanud ESS Kalev juhtkonda, kes peab läbirääkimisi maletajatega. Paraku ei ole osapooled tingimustes (honorari suuruse osas) kokkuleppele jõudnud.\nTeades, et enamus maailma tippudest tuleb Kerese turniirile kohale ilma märkimisväärse honorarita (suuresti ainult sõiduraha eest), siis ma ka mõneti mõistan ESS Kalevi seisukohta selles küsimuses meie maletajate osas. Kas kõike saab elus mõõta rahaga või võiks kusagil midagi teha ka austusest Kerese vastu\nEdu alanud aastal!\nIgati nõus härra Oldega. Male on pikkade traditsioonidega kuninglik mäng ja miks peaks selle harrastamise eest üldse keegi raha küsima??\nMina ka nõus ..harrastamise eest ei pea kellelegi midagi maksnma....\ntöötegemise eest aga võiks :)\nMiks pole EML pannud noorteturniiri tulemusi üles?\ntabelis keegi Vladimir Iljitð...kerest mälestavad vist kõrged tegelased.\nTöö tegemist ei saa maletajate õlule veeretada, see roll jäägu ikka funktsionäridele.\nÜsna lihtne on jutumeestel anda soovitusi turniiri korraldajatele, kellele maksta osalemise eest, ning kellele anda auhindasid. Aga kui omad mehed tahavad juba osalemise eest honorari, ning sellevõrra jääb auhinna fond pisikeseks, siis on jällegi häda käes? Või siis ei ei jätku raha enam väliskülaliste kutsumiseks? Vaadates aga väliskülaliste nimekirja (Karpov, Portish, Shirov, Sosonko), siis on organiseerijad päris head tööd teinud!\nOsalemise honorari küsimine on juba omaette küsitava väärtusega: kui mingi raha on juba kindlustatud, siis ei pruugigi enam täie jõuga pingutada.\nKaido mitteosalemisest võib aga isegi arusaada, kuna tal just lõppes turniir Saksamaal. Aga teised?\nMiks EML ei ole suvatsenud üöesse panna Tallinna noorteturniiri tulemusi??\nSelline uudis teile, et Hendrik Osula sai 7.01.2011 täisealiseks! Seega, tehke väike täiendus oma kalendrisse.\nAga kes see küsib?\nmiks hiinat uutes fide reitingutes pole??\nMis eestlastega oli, kõigil poksieemaldamine või?\nOngi turniir läbi...ja lõpuks on tunne, milleks ja kellele seda vaja oli? Shirovile? Kovaljovile?\nVõi vaadates eelturniiri koosseisu?\nKus on siis meie mehed.\nHr. Olde seletas ülalpool asja ära..\nKas saaks aga asju teistmoodi teha? Nii,et ka parimad osaleksid? Et neil ei olks samal ajal muid turniire?Et nad sel juhul honorari ei küsiks???\nÄkki on võimaluseks eelnevate kirjalike lepinute sõlmimine terve aasta peale?\nei suuda leida alaliidu kodulehelt kuskilt infot järgmiste võistluste kohta, kas keegi teab midagi?? mingi kalenderplaani või arengukava moodi asi on äkki kuskil olemas???\nto 5.05 aga kes küsib?\nHuvitav et kommentaari kirjutada oskab, aga artiklit, mille juurde kommentaari kirjutab, lugeda ei oska. Seal ju terve sarja, kokku 28 turniiri, kalenderplaan.\nVõi on see, tänapäeval cool, ainult kommentaare lugeda?\nVõistluste arv jagati 15,6466-ga ...\njagati 15,6466-ga ... Maksuvõlg\n09.01.2011 seisuga on maksuvõlg 3 075 eurot\nsealhulgas on ettevõttel ajatatud maksuvõla summa 3 075 eurot\n09.01.2011 seisuga on ettevõttel intressivõlg 27 eurot, sh tasumisgraafikus 27 eurot\nmiks muretseda, eurodes pole see võlg kunagi nii väike olnud.


Iphone-ekraan, Iphone-ekraan, Iphone-osad - TC\nTC-l on praegu üle 500 töötaja ja üle 5000 ruutmeetri suurused töökojad, kõik need on tolmuvabad, püsiva temperatuuri ja niiskuse töökojad, sealhulgas üle 1000 ruutmeetri 100 klassi tolmuvabad töökojad.\nEttevõttel on tugev tehniline ja juhtimismeeskond, kuhu kuulub üle 20 teadus- ja arendustegevuse meeskonna, töötlemisel, seadmetel ja kvaliteedil on üle 50 professionaalse inseneri.\nKas teate, kas originaalekraan asendatakse taastamisel ...\nTavaliselt puutume sageli kokku olukorraga, kus mobiiltelefoni ekraan on kogemata purunenud, mõnedel juhtudel on klaasikate katki, mõned on sisemine ekraan, mida ei kuvata, samuti katki. See ...\nKas teate mobiiltelefoni arengut? See tõesti ...\nBPM Era Sellest tootest rääkides peavad mõned inimesed seda kindlasti nägema. Tegelikult ei saa seda toodet rangelt võttes nimetada mobiiltelefoniks. See varustus ilmus esmakordselt 20. sajandil, mil ...\nPärast mobiiltelefoni ekraani osakaalu, kus ...\nSuurus on alati olnud oluline suund mobiiltelefoni ekraani väljatöötamisel, kuid üle 6,5 tolli mobiiltelefon ei sobi ühest käest hoidmiseks. Seetõttu pole see erinev ...\nMiks on ekraan kõige paremini allapoole, kui mobiiltelefon ...\nLas ma esitan teile kõigepealt küsimuse. Mobiiltelefon pannakse tavaliselt lauale, kui seda ei kasutata. Kas panete ekraani üles või alla? Aga tead mida? Pange mobiiltelefon ...\nPange alati kvaliteet esikohale ja jälgige rangelt iga protsessi toote kvaliteeti\nTC rakendab ranget kvaliteedijuhtimissüsteemi, on võitnud arenenud tootmistehnoloogia, suurepärase toote kvaliteedi ja professionaalse teenindusega klientide usalduse ja kiituse\nTC-l on praegu üle 500 töötaja ja enam kui 5000 ruutmeetrit töökoja pinda, kõik need on tolmuvabad, püsiva temperatuuri ja niiskuse töökojad, sealhulgas üle 1000 ruutmeetri 100 klassi tolmuvabad töökojad


B&B majutus Ensenada | Hotels.com\nMisionesSüdalinn – 17,9 km\nAcapulcoSüdalinn – 2,7 km\nZona CentroSüdalinn – 1,8 km\nMisionesSüdalinn – 24,2 km\nColinas del MarSüdalinn – 17,2 km\nColinas del MarSüdalinn – 21 km\nColinas del MarSüdalinn – 14,8 km\nEnsenada - hinnatuimad piirkonnad\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Vasastan, mille võlude hulka kuuluvad söögikohad ja vana kindlus. Samuti ootavad sind siin Odenplani väljak ja Stockholmi avalik raamatukogu (Stockholms stadsbibliotek).\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Gamla Stan, mille võlude hulka kuuluvad muuseumid ja söögikohad. Samuti ootavad sind siin Stockholmi loss ja Stockholmi börsihoone.\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Östermalm, mille võlude hulka kuuluvad söögikohad ja muuseumid. Samuti ootavad sind siin Stureplan ja Muusikamuuseum.\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Norrmalm, mille võlude hulka kuuluvad söögikohad ja muuseumid. Samuti ootavad sind siin Drottninggatan ja Stockholmi konverentsikeskus.\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis väärib kindlasti külastamist trendikas SoFo, mille võlude hulka kuuluvad baarid ja söögikohad. Samuti ootavad sind siin Vitabergi park ja Sofia kirik.\nKui sinu sihtkoht on Stockholmi kesklinn, siis võib sinu jaoks ahvatlev peatuspaik olla Sodermalm, mille võlude hulka kuuluvad muuseumid ja kohvikud. Samuti ootavad sind siin Katarina kirik ja Rootsi fotomuuseum.\nKas sinu järgmine peatus on Ensenada ja sa tahad leida sõbraliku peatuspaiga, kus teiste reisisõpradega ühises lauas istuda? Hotels.com kodulehel oleva 3 B&B seast saad endale alati broneerida sobiva. Kui hommikune kehakinnitus võetud, on õige aeg asuda tutvuma kohalike vaatamisväärsustega. Ensenada võlub külastajaid oma söögikohtadega. Kindlasti tasub hommikusöögi ja linade vahele pugemise vahepeal tutvuda kohalike huviväärsustega nagu Avenida Adolfo Lopez Mateos, La Calle Primera ja Playa Hermosa rand.


09.02.09, 22:55 #1\nMida te arvate coachingutest ja kas tuleb kasuks või pole eriti mõtet osta?Kui näiteks tahad nl 50 beatida.\n10.02.09, 00:13 #2\ncoachimine on kindlasti kasulik, aga 1-elt coachilt tuleks osta kindlasti vähemalt 5-6 tundi, et saada maksimaalselt kasu.\nMuidu enne NL100-t ei näe vajadust sellisel teenusel.\n10.02.09, 00:40 #3\nmäletan et olin ise nl50 beatimisega tükk aega hädas kuni spect 2+2st tasuta coachimist pakkus. peale seda oli smallstakes suht ülejooks.\n10.02.09, 03:20 #4\nOlen mõelnud, et kunagi huvi pärast võiks mõnelt LAG tüüpi mängijalt coachi võtta, et aina LAGi ja LAGi maks oma mängu muuta.\n10.02.09, 09:40 #5\nvõib kasu olla, kui teed korraliku valiku. mul õnnestus krayzie nõusse saada ja kõik koos tehtud sessid ning hilisemadki jutuajamised olid väga mõnusad. kuigi paljude jaoks on tõenäoliselt oluline mängus toimuv, siis minu arvates peaks coach suutma edasi anda ka väliseid tegureid ja vaadet pokkerile, mida krayzie tegigi ja mille eest ma olen talle isegi tänulikum.\nseega olge valikut tehes hoolikas, kuigi eks klapp selgub alati hiljem.\n30.11.09, 14:18 #6\nKas keegi oskab soovitada head coachi 50nl ja 100nl 6-max jaoks?\nIse vaatasin, et see tegelane võiks ehk asjalik olla?\nVõi saab nt dc-st kedagi parema hinna/kvaliteedi suhtega? Oskab keegi kommenteerida?\nÜhesõnaga novembri kuu oli mul 50nl 6-max-is 0.07PTBB/100. Ja kuigi jooksin 23k käe kohta ca 650$ (13 bi) alla ev tundub, et vajan esimest korda veidi kõrvalist abi, et 100nl liikuda.\nJa kuidas coachingud toimuvad tavaliselt? Mis soft-i või lisavahendeid mul vaja on?\n30.11.09, 14:23 #7\nMikogo/Teamviewer + Skype, mikriga klappe vaja. Coaching ikka sitaks kasulik imo, ise septembris võtsin 5h, maksin üsna korralikult, miski 1500-2000$, aga jõhkralt kasulik olenemata kõrgest hinnast.\n30.11.09, 14:37 #8\n30.11.09, 15:49 #9\ncoca juhin su tähelepanu coddeci eelmise kuu graafikule :D\n30.11.09, 16:22 #10\ntean...:D, aga nii palju coachile plekkida...mnjaa....obv et sellest on väga palju abi, aga lihtsalt see summa on suur :)\n30.11.09, 16:26 #11\non näha et on abi olnud :D\n30.11.09, 16:35 #12\npm hakkan hetkel vist raha kõrvale panema :D\n30.11.09, 16:43 #13\nvõta õppelaen ja investeeri see kasulikult! :D\n30.11.09, 18:21 #14\nKeegi foorumist ei paku coachingut? Hetkel pusin NL50 FR kallal. Detaile tarvis, siis PM.\n30.11.09, 19:07 #15\njah kui keegi siit foorumist 50-100nl 6-max coachingut pakub siis võiks mulle pm saata


Väljavilistatud Ronaldo aitas Reali kaheksa hulka - Sport - Postimees +\n9. märts 2016 23:55\nCristiano Ronaldo. | FOTO: Scanpix\nJALGPALL. Euroopa jalgpalli Meistrite liigas jõudis kaheksa parema hulka Madridi Real, alistades AS Roma nii avamängus kui ka korduskohtumises 2:0. Pärast mängu pakkus enim kõneainet Reali fännide käitumine, kuna ühe värava söönud ja teisele söödu andnud Cristiano Ronaldo vilistati sellest hoolimata välja.\nVeebruari lõpus avalikult meeskonnakaaslasi kritiseerinud Ronaldot kaitsesid pärast mängu nii peatreener Zinedine Zidane kui ka kapten Sergio Ramos. «Fännid võiksid esmalt natuke järele mõelda. Oma mängijaid tuleb toetada, sest me kõik tahame Realile parimat. Bernabeu tribüünidelt mängijale vilistamise põhjuseks on soov meid tagant tõugata, et näitaksime oma parimat mängu,» sõnas Ramos väljaandele Marca.\nRoma eest pidas tõenäoliselt karjääri viimase Meistrite liiga mängu 39-aastane Francesco Totti, kelle platsile astumist tervitas kogu staadion püsti seistes aplausiga. Kogu elu Roma ridades mänginud Totti tunnistas, et kahetseb karjääri jooksul vaid ühte tegu: otsust mitte liituda Realiga. «Nii võimas tänu üllatas mind. See näitab, et olen jalgpallile palju andnud,» sõnas Totti pärast kohtumist.\nKoha veerandfinaalis kindlustas ka Wolfsburg, kes sai tänu Andre Schürrle väravale 1:0 jagu Gentist ning võitis kahe mängu kokkuvõttes 4:2.


Kas meelelahutus teatris võib ka meele kokku panna? — Sirp\nKas meelelahutus teatris võib ka meele kokku panna?\nKadri Adamson Pipina oli ootuspäraselt hea. muusikaliteater\nMuljed ja elamused on kõige suurem rikkus inimese elus ja ka ainsad asjad, mida keegi ei saa temalt võtta.\nMulle meeldisid väga ajakirja TMK 2006. aasta lõpunumbris teatriteadlaste Ivika Sillari ja Lea Tormise mõtteavaldused rubriigis “Teatriankeet 2005/2006”, kus esimene räägib muuhulgas repertuaarivalikust seoses noore teatrikülastajaga ja teine meelte kokkupanemise võimalustest teatri kaudu.\n“Võõrsõnade leksikon” annab sõnale “teater” (kr k theatron) seletuse – ehitis, koht või asutus, kus näidendeid ette kantakse; laiemas mõttes lavakunst üldse (minu rõhuasetus). Seega peaks ju saama eelmainitud rubriigi all mõtteid vahetada ka muusikaliste lavastuste üle, olgu need siis muusikali või mingi muu nimetusega ning olgu mängupaigaks akadeemiline teatrilava, puitehitis Naissaarel või Linnahall.\nTeemade ring võiks olla ääretult lai, saame rääkida kõigepealt tänase päeva suurimast võimalusest, kuid ka koormast noorele inimesele, s.t meelte killustumisest. Tänu tohutule infotulvale TVs ja Internetis, kus orienteerumine sõkalde ja terade rägastikus väga raske, kui ei tule appi elus, s.t nägemis- ja kuulmismeeli emotsionaalselt mõjutav tegur. Olen seda usku, et hea teater igas vormis on üks kindel abiline.\nKolme žanri süntees\nTeiseks teemaks on näitleja-laulja-tantsija ühes isikus ja tema isikupära lummus. Igal ajastul on noortel olnud omad ebajumalad, kelle pärast on mindud kinno, kontserdile, teatrisse ning on ju õnn, kui ebajumalaiks kujunevad tõeliselt professionaalsed tegijad, mitte kunstlikult üles haibitud ühepäevakangelased.\nKolmas teema on muusika ja sõna kvaliteedi ning sõnumiga seonduv ning lõpuks viimane ja praegu teelahkmel probleem, häälekäsitluse printsiibid alates lapseeast ning helitehnilised vahendid, millest sõltub lõpptulemus.\nKuna mul on õnn olnud vaadata-kuulata koos lapselastega mitmeid väga erinevaid lavastusi, siis julgen tulla välja mõtteavaldustega, mis baseeruvad vahest elul enesel. Mind on alati huvitanud lapse arvamus ja olen üritanud igal etendusel tähele panna ka kogu auditooriumi reageeringuid ning hiljem muljeid kuulanud ja jaganud igas eas teatrisõbraga.\nKõigepealt suurim tänu Eesti Nukuteatrile (nüüdsest Noorsooteater), kes väga mitmekesise repertuaariga on hoolitsenud läbi aegade kõige pisemate ja ka teismeliste eest, Linnateatrile, RO Estoniale ja Vanemuisele, kus on toodud lavale muusikalis-sõnalisi lavastusi ja ballette noorimale eale ja vahel sekka ka teismelisele huvipakkuvat.\nVõib arvata, et kõige raskem on tuua tänases maailmas teatrisse 13 – 18aastaseid. Siinjuures tahakski avaldada kahetsust, et kaks väga kõrge kunstilise tasemega ning mõtlema kutsuvat, antud juhul küll draamalavastust (Anu Lambi Johannes Aaviku tööde põhjal “Keeleuuenduse lõpmatu kurv” NO-teatris ja Merle Karusoo lavastatud “Küpsuskirjand 2005” Eesti Draamateatris) nii ruttu repertuaarist kadusid, et paljudel need nägemata jäi, sealhulgas siinkirjutajalgi.\nOn selge, et tänases, raha poolt nii rängalt dikteeritud olukorras on õpetajatel raske tuua õpilasi klasside kaupa teatrisse. Kuid näiteks Vanemuist külastades olen näinud, kuidas sõidetakse ka maakondadest bussitäie lastega kohale, ja olen istunud Estonias esimesel rõdul ümbritsetuna Prantsuse lütseumi õpilaskonnast. Kindlasti on problemaatiline sponsorite leidmine juhul, kui vanematel ei ole võimalik teatripileteid lunastada, kuid hea tahtmise juures saab palju korda saata ja need pingutused on seda väärt! Tsiteeriksin siinjuures veel kord Adolf Šapirot: “Publikul on teatrit rohkem vaja kui teatril publikut.”\nKui räägime kahetsusväärsetest muutustest õppeprogrammides, eriti aga seoses ilukirjanduse valikuga, siis on ju kõige atraktiivsem variant avardada inimlapse silmaringi teatrietendusel. See, et terves maailmas kahaneb päev-päevalt lugemus, ei peaks ju meiesugusele miljonilisele rahvale ometi lohutus ja ammugi mitte õigustus olema!\nKui avastasin näiteks, et keskkoolist tulnu ei teadnud, kes on Romeo ja Julia, et järgmine polnud midagi kuulnud Peer Gyntist, siis on ju suur õnn, et on võimalus nende lugudega tuttavaks saada kas või muusikali ja balletti vaadata. Ärksam inimeselaps saab ju siit impulsi huvitumaks, mida on Shakespeare veel kirja pannud ja kes on Ibsen ning mis peitub Suure Kõvera ja Nööbivalaja taga – avastab jumaliku Edvard Griegi muusika! Ärgu tundku neist näidetest end puudutatuna lugupeetud kirjandusõpetajad – igas valdkonnas on südamega tegijaid ja neid, kes on külmavereliselt arvutimaailma märksüsteemile ümber orienteerunud.\nOlen nõus nendega, kes väidavad, et muusikalil on küljes kõigi kolme žanri hädaohud: nii draama, ooperi-opereti kui igat sorti tantsuetenduste omad. Olen nõus Lea Tormisega, et muusikalide hulgas on palju kehvakesi ja teatri juhtkonna asi jälgida, et valik oleks õige ning repertuaar tasakaalus – et ei mindaks kaasa maitset lagastava nivelleerumisega. Alati sõltub kõik ju tegijate professionaalsusest.\nKui teha väike tagasivaade umbes kümne aasta jooksul nähtule-kuuldule nii teatrites kui Linnahallis, siis on saanud selgeks: kui laval on tõeline kunstnik näitleja, laulja või tantsija näol, kui lavastaja, kunstnik ja koreograaf ei uputa sõnumit glamuuri ja tühikargamise sisse, siis on mulje lummav ja noore inimese mälus pikkadeks aastateks.\nKaugematest aegadest on väga kõrge kvaliteedimärgi maha pannud näiteks Helgi Sallo ja Jüri Krjukov (“Hello, Dolly!”, “Viiuldaja katusel”, “Kabaree”). Viimasele mõeldes ei saa jätta tõdemata, kuivõrd habras ja maitsekuse piiril balansseeriv on koomika laval, kui harva sünnib häid koomikuid ning kui kahetsusväärselt vara neist paljud siit elust on lahkunud! Seda enam peaks hindama neid, kel seda “soolikat” on. Näiteks kahjutundega peab tõdema, et selle žanri stiilitaju ning kordumatu sarmiga laulvat näitlejat nagu Tõnu Kilgas kohtab veel vaid nn projektlavastustes (hirmus väljend!). Unustamatuks on jäänud näiteks Jüri Lumiste väga groteskne ja äärmiselt musikaalne ning sõnavaldav roll “Oliver Twistis” Vanemuise laval. Jõulised ja väga tõsiselt võetavad näitlejatööd on olnud Marko Matvere Javert “Hüljatutes” ja Georg “Georgis”, need oleksid maailmalavasid väärt. See nimistu võiks veel jätkuda paljude õnnestunud näitlejatöödega.\nJa siinjuures ei tohi ära unustada, milline ennastületav energia on kulunud neil näitlejail, kes on pidanud esmakordselt sukelduma nii sügavale vokaal- ja tantsumaailma, nagu seda nõuab eelmainitud kolme žanri süntees. Kui meenutada Linnateatri lavaaugus 2003. aasta suvel etendunud Jaan Tätte – Olav Ehala “Kaotajaid”, millest tol ajal 13aastane lapselaps lausa sillas oli, siis meenub väga erk ja ehe häälterikkus ning lisaväärtusena veel faktor, et ka muusikuteks olid Linnateatri omad tegijad: Riina Roose, Andres Raag ja Allan Noormets, Hele Kõre, Evelin Pang, Elisabet Tamm, Rain Simmul, Andero Ermel, Marko Matvere. Kõik olid Riina Roose käe all laulma pandud nii, et nende häälte tämbrid, sõnaga see, mis teeb iga hääle kordumatuks, mis sisaldab ainult sellele isiksusele omast energiat, jäid kuulmismeeltesse sedavõrd positiivselt, et hiljem ei vaheta neid ära kellegagi.\nSama kreedo kandis Linnahallis etendunud “Hüljatuid”, kus lausa tämbrite pillerkaari sai nautida kõigepealt muidugi Jassi Zahharovilt ja ka Kaire Vilgatsi, Marko Matvere ja nii mõnegi noore popmuusika tegija puhul. Värskelt ja nauditavalt mõjus Liisi Koiksoni pingeteta ning siiras laulmine (“Grease”, “Georg”, “Talvemuinasjutt”). Oma žanrit hästi valdava Maarja-Liis Ilusa hääle kõla suveräänsus ümbritsevas möllus (“Miss Saigon”, “Cats”) on olnud võluv.\nVanemuise laval on rõõmu pakkunud oma tämbririkka hääle ja nakatava lavasarmiga Siiri Koodres (“Cats”, “Talvemuinasjutt”), fantastiliselt laia diapasooniga on Aivar Tomminga näitlejaanne (“Cats”). Ka tema lummab oskusega säilitada oma hääle tämber ning uskumatult paindlikult fraseerida, mis pani kõrvu kikitama juba draamalavastuses “Mesimees”.\nAjendiks selle artikli sünnile sai tegelikult Linnahallis nähtud “Pipi Pikksuka” etendus (Astrid Lindgreni järgi Sulev Nõmmiku libreto, muusika Ülo Vinter, Ülo Raudmäe, laulutekstid Enn Vetemaa), lavastusmeeskond Marko Matvere, Erki Pehk, Mart Agu, Krista Tool, Gerly Tinn; osades Kadri Adamson, Jaanus Mehikas, Kaili Viidas, Marika Vaarik, Sepo Seeman, Danne Dahlin (Rootsi), Terje Pennie, Andrus Vaarik, Kelli Uustan jpt.\nKuna kuulun sellesse generatsiooni, kes olnud (Kommipoe Tädina lausa kaasa teinud ) “Pipi Pikksuka” lavaloo sünni juures aastal 1969, siis võib arvata, et valdan erilist võrdlusmaterjali. Mingil juhul ei kavatse aga siinjuures võrdlema hakata kõiki Pipi osatäitjaid läbi kolme aastakümne, sest igaüks neist oli omaette nähtus ja igal omad “väikesed nipid, väikesed trikid”.\nKüll aga soovin avaldada tänu viimati nähtu lavastusmeeskonnale, eeskätt lavastaja Marko Matverele. On osatud tõestada, kuivõrd igihaljas ja lapsesõbralik see kunagi “kuivikute” poolt lausa keelustada tahetud lugu on! Lavastuses on tehtud kärpeid ja stseenide ümberpaigutusi, mis on tulnud loole ainult kasuks. Äärmiselt turvaliselt ja hingesoojendavalt mõjuvad Matvere Lindgreni teksti lugemised loo alguses ja lõpus ning uskumatu efekt (eriti pisematele) on elus hobune ning tõeline härra Nilsson (ahv) laval! Lapsed said lustida koos Sepo Seemani Eefraimiga, südamest naerda Marika Vaariku preili Rosenblomi üle ja ratastel lavale veerenud laev, foonile ilmuvad merepildid ning talvine kodupilt – kõik teenisid üht eesmärki.\nKadri Adamson Pipina oli ootuspäraselt hea, sest teatrisõbrale on ta juba jõudnud end tõestada kui näitleja. Kuid suurim üllatus oli (vähemalt nähtud etendusel) tema huvitav häälekäsitlus. Ma ei tea, kui palju on tal varem tulnud laulda, kuid meeldis tema asjale sisuline lähenemine – vastavalt vajadusele kasutada väga erinevaid värve registrite näol ja dünaamikat. Arenguruumi on ees kindlasti veel küllaga, kuid liigutavamat unelaulu on harva kuulda olnud, vahest ainult aastatetaguselt Helgi Sallo Pipilt.\nJa nüüd veidi eelmainitud häälekasutuse tendentsidest näiteks muusikalides “Chess” (Vanemuine) ja “Fame” (Linnahall) ning helivõimenduse probleemidest üldse seoses muusikalidega.\nKuna pean väga lugu oma alasse kiindumusega suhtuvatest laulvatest muusikutest, sõltumata sellest, kas mulle isiklikult kõik stiilid meeldivad, usun ära tundvat, mis on ehe. Kui eespool juba jutuks olnud unikaalsus vahetatakse mingi “trendi” vastu, kui saalisolija ei kuule enam hääle ilu, siis peab otsima selle põhjust. Vanemuise saalis “Chess’i” etendusel istudes olin hämmingus, nähes, kuivõrd jäägitu sisseelamise ja täiesti uue kvaliteediga tegid oma rolle Gerli Padar ja Koit Toome. Kuid kahjuks kaotasid pea kõik kulminatsioonid oma mõju, sest hääl oli maetud müralaviini ja sisuline haprus oli lõhutud. On ju kahju, kui nii eredate rollijooniste puhul, nagu seda olid “Fame’is” Kaire Vilgatsi, Ülle Lichtfeldi, Nele-Liis Vaiksoo ja JZ Belle oma, on kõigi naishäälte kõrgregistri kulminatsioonid täiesti identseks nivelleeritud. Laulmises on kindel kreedo, ükskõik mis žanris (ka heavy metal’is peab vokaal kuulda olema) – energia tuleb hääle mahu, mitte jõu arvelt. Siis jõuab kuulajani ka tekstis sisalduv. On ju meeletult kahju, kui kaotsi läheb näiteks “Fame’i” väga vajalik ning valus sõnum 18aastastele! Trendid võivad trikitada, kuid usun, et näiteks Barbra Streisand jääb veel kauaks ajaks ihaldusväärseks eeskujuks.\nArvan, et helirežiis peaks kindlat vahet tegema, kas etendus toimub 4000 pealtvaatajaga Linnahallis või loomuliku inimhääle jaoks mõeldud teatrisaalis. Ja kindlasti otsima alati õiget tasakaalu vokaali, selle kauneima pilli suhtes. Küsimus ei ole maitses ega kuulaja eas, vaid noore põlvkonna kuulmismeele kasvatamises, sest ka selles valdkonnas on oma esteetika. Laste kõrvakuulmine saab ju küllaga risustatud igat sorti müraga, mis meid ümbritseb, ja on kindlaks tehtud, et niigi habras kontsentreerumisvõime sõltub eeskätt kuulmismeelest. Ning siit vist algabki meelte kokkupanek.


Igihaljad ehitusalased vaidlused: millised need on ja kuidas neid vältida? | DigiPRO\nIgihaljad ehitusalased vaidlused: millised need on ja kuidas neid vältida?\nKsenia Kravtšenko, advokaadibüroo KPMG Law vandeadvokaat, vaidluste lahendamise praksise juht.\nSeaduse järgi määratakse krundi ehitusõigus detailplaneeringuga, millega on vastavalt planeerimisseadusele ära määratletud krundi kasutamise sihtotstarve, hoonete arv, ehitusalune pindala ja hoonete suurim lubatud kõrgus.\nViimastel aastate jooksul on hoogsalt tõusnud ehitusmahud ning nende taustal on endiselt aktuaalsed ka erinevad vaidlused, mida pooled omavahel lahendama peavad ja mille pärast tihtilugu mööda kohtuid käiakse.\nVaatame järele, millised on ehitusõigusega seonduvad levinumad vead, millest üldse vaidlused alguse saavad, uurime natuke lähemalt garantiide ja nende kohaldamise kohta lepingutes ning räägime sellest, kuidas vähendada riske lepingu sõlmimisel.\nMillised on ehitusõigusega seonduvad peamised vaidlused?\nAdvokaadibüroo KPMG Law vandeadvokaadi Ksenia Kravtšenko sõnul on kõige levinum viga see, et pooled ei ole õigel ajal pöördunud kvalifitseeritud õigusabi järele ja seda igal ehitustegevuse etapil alates lepingu sõlmimisest kuni garantiiaja lõpuni.\nKuigi pooltel on võimalus kasutada veebis kättesaadavaid Ehituse töövõtulepingu üldtingimusi (ETÜ 2013), milles on poolte õigused ja kohustused mõistlikus tasakaalus ning leppida tuleb kokku vaid eritingimustes, tuleb massiliselt ette juhtumeid, kus lepingu sõlmimisel kasutatakse näiteks vastaspoole põhja või sootuks võetakse mingi suvaline dokument internetist – see viib selleni, et leping on teise poole kaldu ning pole arvestatud huvitatud osapoole riskidega.\nÜldtingimuste rakendamist peetakse heaks tavaks ka siis, kui selles ei ole poolte vahel eraldi kokku lepitud, aga kui poolte leping on ETÜ 2013-ga vastuolus, siis kohaldatakse ikkagi lepingut. Kui mõni lahkarvamus tekib juba lepingu täitmisel, võidakse allkirjastada õiguslikult siduvale dokumendile (vaheakt, lepingu muutmise või lisatööde kokkulepe) ilma selle tagajärgi mõistmata. Vahel soovib üks pooltest kasutada mõnda õiguskaitsevahendit (nt keeldub töö vastuvõtmisest või jätkamisest), kuna peab ennast selleks õigustatud, kuigi tegelikult see õigus tal puudub.\nVaidluse põhjuseks võib olla ka see, et tihtilugu pole tellija antud juhised piisavalt selged. “Töövõtja puhul on eelduseks, et tema on professionaal ning teeb töö vähemalt keskmise kvaliteediga. Juhul, kui tellija leiab, et midagi peab olema tehtud teisiti või et asi peab vastama kindlale otstarbele, peab ta sellest töövõtjat kindlasti teavitama. Töövõtja peab omakorda veenduma, et on selgelt aru saanud ka tellija juhistest, vajadusel juhiseid täpsustama. Juhiste valesti mõistmine võib omakorda viia lisa- või muudatustööde tegemise vajaduseni ehk päevakorda tõuseb ka nende hinna ja maksmise probleem” selgitas Kravtšenko.\nJärgmine murekoht on maksmine ja tööde vastuvõtmine, mis tihtilugu vaidlusi tekitab. Näiteks kui tehtud töö ei vasta tellija ootustele, seal esineb mingisuguseid puudujääke või ei vasta see kindlale kokkulepitud kvaliteedinõudele, siis kas tellijal on õigus ka töö vastuvõtmisest täielikult loobuda?\n“Reeglina on tellija kohustatud töö vastu võtma ja selle eest maksma, kui seal olevad puudused ei ole määrava tähtsusega, näiteks halvasti värvitud sein. Töö vastuvõtmisest keeldumine on äärmuslik meede ja selle rakendamiseks peab olema väga mõjuv põhjus. Küll aga saab tellija väiksemate puuduste puhul kasutada muid õiguskaitsevahendeid – alandada hinda, nõuda parandamist, lisaks sellele kasutada garantiist tulenevaid õiguseid jne,” rääkis Kravtšenko.\nGarantiid ja nende kohaldamine ehituslepingutes\n2015. aasta 1. juulist hakkas kehtima uus ehitusseadustik, mis enam ei näe ette kohustuslikku ehitise garantiid ehk siis garantii saab tekkida ainult kokkuleppe alusel. Varem oli ehitusettevõte kohustatud andma vähemalt kaheaastase garantii ja tagama selle, et ehitise vajalikud omadused ja kvaliteet sel perioodil säiliksid.\nKuigi garantii andmise kohustus tänasel päeval puudub, teevad seda enamik ehitusettevõtteid turul püsimiseks endiselt edasi.\nKüll aga juhib Kravtšenko tähelepanu asjaolule, et üldjuhul ei kandu garantii ehitise müümisel uuele ostjale edasi. “Praegu läheb garantii üle uuele ostjale ainult juhul, kui esialgses lepingus on vastav kokkulepe tehtud. Enne uue seaduse vastuvõtmist kandus garantii igal juhul edasi uuele omanikule,” rääkis ta. “ Lisaks sellele peaks tellija hoolikalt lugema, mida lepinguline garantii endast kujutab – s.t. millised puudused millise tähtaja jooksul kõrvaldatakse, kas garantii hakkab kehtima uuesti pärast puuduste kõrvaldamist, milline on garantiist tulenevate õiguste realiseerimise kord”.\nSuuremate projektide puhul on tavaks, et tellija hoiab kuni garantiiaja lõpuni arvetest kinni mingi kindla protsendi. Reeglina on see 2,5-5%, vahest kuni 10%. “Kui nüüd garantiitähtaja jooksul peakski ilmnema mingi probleem, siis töövõtja ei saa keelduda paranduste teostamisest, viidates sellele, et talle on osa raha maksmata.”\n“Töövõtja peab kõik puudused kõrvaldama ning viima hoone taolisse seisukorda, nagu lepingus kirja on pandud.”\nArvestada tuleb ka sellega, millal on ettenähtud garantiiülevaatus. Kui on näiteks kokku lepitud, et garantiiperiood on kaks aastat, siis peab kindlasti lepingus olema välja toodud, millal on nii esimene kui ka lõplik ülevaatus. Lisaks peab lepingus olema selgelt kirjas, millise tähtaja jooksul peale ülevaatust peab töövõtja need puudused likvideerima. “Kogu see õigussuhe peab olema lahti selgitatud lepingus.”\nAlati saab midagi viltu minna. Kravtšenko rõhutab, et enne lepingu sõlmimist on alati oluline põhjalikult endale selgeks teha ning seejärel lepingupartneriga üle arutada ka kõik võimalikud riskid, mis võivad lepingu täitmisel ilmneda.\nAlustame näiteks geograafilisest riskist: “Kui ehitatakse nt muinsuskaitse all oleva hoone kõrval või liivasel pinnasel, siis ei saa välistada, et uue hoone ehitamise käigus võib kõrvalhoone kahjustuda, ehitustegevus tuleb peatada ja tegeleda kahjude minimeerimisega. Näiteid tuuakse nii New Yorgist, mis seisab liiva peal, kuid ka Tallinnas on selliseid juhtumeid ette tulnud” rääkis Kravtšenko.\nTeine oluline asi, millele tähelepanu pöörama peaks, on loomulikult finantsriskid. Siinkohal tuleks kindlasti läbi mõelda, kas ehitustegevus sõltub kellegi finantseerimisest. Ehk tuleks põhjalikult üle vaadata ja arutada, millised on võimalikud riskid finantseerimise osas (nt intressi suurenemine, täiendava tagatise nõue finantseerija vahetumisel) ja kuidas neid maandada saaks.\nKui kasutatakse nt välistööjõudu, oleks hea ette näha, mis juhtub siis, kui töölised ei saa mingil põhjusel objektile ilmuda – kust leida asendus ning kui palju see maksma läheb ja ehitustähtaegu edasi lükkab. Tänastes tingimustes oleks paslik lisada lepingusse ka Covid-19 olukorraga seotud sätted.\nViimaks rõhutab Kravtšenko lepingu rikkumisega seotud riske. “Enda riskid tuleb maandada. Lepingu rikkumiste puhul peab selleks ette nägema sanktsioonid – leppetrahvid, viivised jne, ning need peavad olema sellised, et sanktsioonide rakendamise oht stimuleeriks pooli lepingut mitte rikkuma. Leppetrahvi puhul peab arvestama ka nõude esitamise tähtajaga, mis on ETÜ 2013 puhul näiteks kõigest viis tööpäeva.”\nMärksõnad: ehitusleping, ehitusõigus, riskid, vaidlused


Oskar Albert Suursööt oli Eesti poliitik. 1924 lõpetas ta Fürst Leopold-Akademie für Verwaltungswissenschafteni Detmoldis Saksamaal. 1918 Kaitseliidu organiseerija Tallinnas ja Harjumaal. 1920–1922 Harju Maakonnanõukogu esimees. 1925–1928 Kaitsel ...\nGustav Normann oli eesti orelimeister. Gustav Normann õppis orelimeistriks tolle aja Euroopa kõige kuulsama meistri Friedrich Ladegasti juures ning pidas 1840. aastast töökoda Tallinnas Uuel tänaval.\nPaiste on Šveitsis asuv Eesti päritolu löökpillide taldrikute tootmise ja arendamisega tegelev firma. See on maailma suuruselt teine löökpillide taldrikute tootja. Firma nimi tuleneb eesti keele sõnast "paiste" sära, päikesepaiste. Paiste löökpil ...\nRobert Paiste oli eesti päritolu pillimeister, ettevõtte Paiste juht. Ta tegeles löökpillide taldrikute tootmise ja arendamisega Šveitsis. Viimased 13 aastat juhib pereäri Robert Paiste vennapoeg Erik. Ettevõttele pani aluse Roberti vanaisa Mihke ...\nHans Reedi sündis Kooraste valla Alakülas Jüriussaia talus kümnelapselise pere esimese lapsena. Ema Hanna Oja ja isa August Reedi olid kohalikud. Isa August pidas mõnda aega Koorastes vallavanema ametit. Põhitöö oli talupidamine. Koolis käisid la ...\nMihkel Salong oli eesti klaverimeister. Noore mehena ehitas merepaate. Hiljem elas Tallinnas, 1903 siirdus Peterburi, kus õppis kuulsate klaverimeistrite käe all uut ametit. 1906 avas Peterburis oma töökoja. Tema kvaliteetsed, heakõlalised ja suh ...\nTõnu Sepp on vanamuusika õpetaja ja pillimeister. Sepp on õppinud Tallinna Lastemuusikakoolis ja Tallinna Muusikakoolis, Ta on lõpetanud 1979. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi flöödi erialal. Ta alustas 1971. aastal Viljandi Lastemuusika ...\nHeino Tartes on eesti lõõtspillimeister. Heino Tartes on Lõõtspilliseltsi juhatuse esimees, mängib lõõtspilli rahvamuusikaansamblis Heino Tartes ja Sõbrad. Ta on valmistanud üle 100 Teppo-tüüpi lõõtspilli. Õpetanud lõõtspillimängu Põlva Muusikako ...\nJohannes Taul oli Eesti pärimusmuusika traditsioonide edendaja ja torupillimuusika taaselustaja, helilooja, pillimeister ja -õpetaja. Asutas 1972. aastal rahvamuusikaansambli Torupill ning on olnud veel mitme rahvapilliansambli looja ja juht. Ans ...\nAugust Teppo sündis Võrumaal Loosu külas ja puutus kõigepealt kokku oma vanema venna üherealise vabrikus valmistatud tõenäoliselt Vene päritolu lõõtspilliga. August hakkas pilli mängima 8-aastaselt. Kui ta oli 11-aastane, suri vanem vend ja Augus ...\nCarl Georg Thal oli eesti orelimeister. Carl Georg Thal käis 1804 Kambjas leeris. Ta töötas Põltsamaa köstrina. Sel ajal 1816 abiellus ta Catharina Sophia Sonnemanniga Kolga-Jaanist. Viiest lapsest esimene sündis Põltsamaal. Järgnevalt töötas ta ...\nTõnisson sündis koolmeistri ja kirjamehe Mats Tõnissoni esimese pojana Vana-Vändras. Pärast abiellumist 1899. aastal asusid nad naisega elama Türile, kus Tõnissonist sai aktiivne fotograaf, kauplusepidaja ja kandlevalmistaja. Avelinius Tõnisson s ...\nTaavi-Mats Utt on eesti plokkflöödi- ja barokkoboemängija ning varajase muusika stuudio Cantores Vagantes eestvedaja, samuti tegutseb ta pillimeistrina, valmistades ajalooliste puupuhkpillide koopiaid.\nJuhan Mihkel Ainson oli loomaarstiteadlane, doktor ning Eesti Ajutise Maanõukogu ja Eesti Asutava Kogu liige. Loomaarst Juhan Ainson paistis silma 1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal. 28. augustil 1917 toimunud Kuressaare linna volikogu kooso ...\nEduard Alver sündis 15. märtsil 1886 Valgas. Ta lõpetas 1906. aastal Tartu Aleksander II gümnaasiumi ja valis esialgu arsti elukutse, siirdudes õppima Viini ülikooli. Mõne aja pärast naasis Tartusse ja asus õppima Tartu ülikoolis õigusteadust. Ta ...\nAdo Anderkopp sündis Virtsus, Kaseküla Sootooma talus, Hanilas. Oma hariduse sai Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis, mille lõpetas 1913 aastal, edasi õppis 1913–1917 Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas ja lisaks 1922 aastal lõpetas eksternina Tartu ...\nTa õppis Erastvere vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis. Aastal 1903 lõpetas ta Tartu Reaalkooli ja aastal 1905 Tartu Veterinaariainstituudi, kus hiljem töötas haavakliiniku assistendina. Tema algatusel loodi 1906. aastal EÜS Ühendus, mille üks ...\nGottlieb Jaan Ast oli Eesti poliitik ja Tallinna linnapea 1919. aastal. Gottlieb Jaan Ast õppis aastatel 1902–1906 Tartu ülikoolis õigusteadust. 20. sajandi alguses liitus ta poliitilise liikumisega ning oli tegev Lõuna-Eestis sotsialistliku Vene ...\nMarie Helene Aul oli eesti õpetaja, Eesti Asutava Kogu liige. Aul oli üks Eesti Asutava Kogu üheksast naisliikmest. Asutavasse Kokku pääses ta valimised võitnud Eesti Sotsiaaldemokraatilise Tööliste Partei esindajana Järvamaalt, kuid astus tagasi ...\nKarl August Baars oli eesti advokaat ja poliitik. Baars lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1900. aastal. 1903. aastast alates oli tema alaline elukoht Viljandi, kus ta töötas vandeadvokaadina. Karl Baars kuulus Maanõukogusse, Asutavasse Kogu ...\nEduard Birkenberg oli eesti põllumees, seltskonnategelane ja poliitik, Asutava Kogu, Riigikogu I ja II koosseisu saadik. Birkenberg oli Tallinna Eesti Majandusühisuse asutaja ja juhatuse liige. Aastal 1905 oli ta Tartus ja Tallinnas rahvakoosolek ...\nTa on lõpetanud Tallinna Ühisgümnaasiumi. Bakalaureusekraadi BA sai Tallinna Ülikoolis psühholoogia erialal. 2017. aastal asus ta magistri tasemel õppima kommunikatsioonijuhtimist Tartu Ülikoolis. 2020. aastal astus ta Tallinna Ülikooli, et omand ...\nChristian Brüller sündis Sulustveres Reinu talu omaniku pojana. Ta õppis Sulustvere vallakoolis 1885–1888, Eesti Aleksandrikoolis 1889–1892, Priipalu kihelkonnakoolis 1892–1893, Tartu II koolis 1893–1896 ja lõpetas eksternina Tallinna Nikolai Güm ...\nGeorgi Bõstrov oli Eesti poliitik. Ta on lõpetanud 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-ökonomistina, Peterburi Riigiteenistuse Instituudi riikliku ja munitsipaaljuhtimise eriala, 1993 ja Moskva Sotsiaalteaduste Ülikooli õigusteadus, 20 ...\nNikolai Degtjarenko on Eesti poliitik, ühiskonnategelane, ettevõtja, Vene Akadeemilise Seltsi liige, Tallinna Linnavolikogu VI koosseisu liige, Maardu Linnavolikogu VII ja VIII koosseisu liige. Maardu Linnavolikogu opositsiooniliider, NV Trade OÜ ...\nAndres Dido oli eesti haridustegelane ja poliitik. Dido sündis talupidaja perekonnas, õppis Tartu gümnaasiumis ning tegutses seejärel koduõpetajana. Anarhistlikus tegevuses süüdistatuna saadeti ta aga asumisele, kust ta välismaale põgenes. Nii el ...\nBernhard Eilman oli eesti poliitik. Eilman sündis Peterburis vabrikutöölise pojana. Hariduse sai ta algkoolist Kroonlinnas. Ta on töötanud Peterburis ja Tallinnas raudtee tehastes lukksepana. Sotsialistlikust töölisliikumisest on ta osa võtnud aa ...\nHillar Eller oli eesti poliitik. Ta lõpetas aastal 1958 Kärdla Keskkooli ja aastal 1973 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1958–1964 Hiiumaal spordiühingus Jõud. Aastatel 1970–1972 oli ta kalurikolhoos Hiiu Kaluri osakon ...\nVillem Ernits oli eesti keeleteadlane ja karskusliikumise edendaja. Ta lõpetas 1918. aastal Tartu Ülikooli cand. phil. Tema juhendajaks oli Dmitri Kudrjavski. V. Ernits töötas vaheaegadega Tartu Ülikoolis õppejõuna, 1930. aastatel aga Varssavi Ül ...\nRudolf Georg Gabrel oli eesti jurist, poliitik ja kohtunik. Ta õppis aastatel 1882–1883 Rakvere linna algkoolis, aastatel 1884–1886 Rakvere kreiskoolis, aastatel 1887–1888 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, aastatel 1889–1892 Tartu kroonugümnaasiumis. ...\nIvar Grünthal oli ajakirjanik Vera Poska-Grünthali ja jurist Timotheus Grünthali teine laps, riigimees Jaan Poska lapselaps. Õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis aastatel 1932–1941. Pärast seda jätkas õpinguid Tartu, Helsingi ja Lundi ülikoolis, õpp ...\nTimotheus Grünthal oli eesti jurist, riigikohtunik. Grünthal õppis 1920–1922 lõpetas Tartu Ülikoolis õigusteadust, mag. jur. 1936. Grünthal oli aastatel 1918–1920 Saaremaa Maavalitsuse esimees, 1921–1922 Tartu 1. jaoskonna kohtunik, 1922–1924 Tar ...\nOskar Gustavson oli Eesti poliitik ja ajakirjanik. Ta lõpetas Kaarma õpetajate seminari. Ta on olnud ametis Hiiumaal ja Pärnumaal. Ta oli I maailmasõja invaliid. Sotsialistlikust töölisliikumisest on ta osa võtnud aastast 1917. Saksa okupatsiooni ...\nKlara Hallik on eesti politoloog ja poliitik. Ta lõpetas aastal 1948 Kaarepere 7-klassilise kooli ja aastal 1954 Tartu Õpetajate Instituudi. Aastal 1961 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aastal 1965 lõpetas ta aspirantuuri NLKP Keskko ...\nVoldemar Hammer oli eesti kommunist. Illegaalses tegevuses kasutas varjunimesid Lord ja Vasar. Voldemar Hammer lõpetas Tallinnas viieklassilise algkooli ja kaubanduslikud kursused. 1910. aastal läks ta tisleriõpilasena tööle Raudtee tehastesse, k ...\n2013–2015 Tallinna Ülikool, kommunikatsiooni instituut, magistriõpe. Eriala: Organisatsioonikommunikatsioon ja suhtekorraldus 2005–2008 Valga Gümnaasium, humanitaarklass 2008–2011 Tartu Ülikool, sotsiaalteaduskond, bakalaureuseõpe. Eriala: Ajakir ...\nArvo Haug on Eesti psühhiaater, tervishoiujuht ja poliitik. Eesti Rooma Klubi liige. Lõpetas 1957 Tallinna 2. Keskkooli ja 1963 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, oli psühhiaatriaringi vanem. Koos E. Rebase ja V. Mustaga sai üleliidulisel ...\nAnti Haugas on eesti poliitik ja ettevõtja. Ta on Eesti Reformierakonna liige. Anti Haugas on Reformierakonna Võru piirkonna esimees ning Võru Linnavolikogu liige. Varem on ta olnud Eesti Reformierakonna Noortekogu välissekretär 2013–2014 ning pe ...\nAleksander Hellat õppis paar aastat Peterburi Sõjaväemeditsiiniakadeemias, kuid valis siis juristi elukutse. 1909. aastal pärast Peterburi ülikooli lõpetamist alustas ta tööd vandeadvokaadi abina Riias. Peagi sai temast vandeadvokaat. Tallinna as ...\nKarl Hellat sündis 1862. aastal Koigil Aru vallas talurentniku hilisema Sangaste Savi talu omaniku Peeter Hellati peres. Varasemates kirikuraamatutes on tema perekonna nimi Hällat, mis on pärit Hällato talu nimest. Karl Hellat õppis Tartus algkoo ...\nHenrik Hololei on Eesti poliitik ja Euroopa Liidu ametnik. Ta oli Isamaa asutajaliige 1992 peale erakondade lagunemiste ning ühinemiste hiljem Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna liige ning Rahvaerakonna Mõõdukad liige ja alates 15. mä ...\nSvetlana Ivnitskaja oli Eesti kodanik, kes kandideeris mitmetel valimistel üksikkandidaadina. Ivnitskaja alustas õpinguid Viljandis, hiljem õppis Tallinna 2. tehnikakoolis. Ta on töötanud telefonirikete dispetšerina. Ta kandideeris 2011. aasta Ri ...\nJüri Jaakson VR III/1 oli Eesti poliitik, riigivanem 1924–1925. Jüri Jaakson õppis Hugo Treffneri eragümnaasiumis ja aastatel 1892–1896 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas I järgu diplomiga. Aastatel 1897–1901 vandeadvokaadi abi Viljandis, ...\nJohannes Jaanis oli eesti kooliõpetaja ja poliitik. Johannes Jaanis sündis Viru-Nigula kihelkonnas Kalvi külas. Õppis Tallinna ja Peterburi gümnaasiumides. Aastal 1915 lõpetas Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduse osakonna. Ta oli aastast 1916 õ ...\nPeeter Jalakas on eesti poliitik. Ta on lõpetanud 1967. aastal Leningradi Mereakadeemia raadioinseneri erialal. 1967–1973 töötas Jalakas Kamtšatka Merelaevanduse sideameti raadioinsenerina. 1973–1983 oli ta Tallinna Kalatööstusliku Merekooli õppe ...\nTema isa Vidrik oli Vene kroonuteenistuses allohvitseri kraadini jõudnud ja seejärel kodukandis popsikohas kingsepa ametit pidama asunud; ema Ann oli vaese külarätsepa tütar, peres oli kokku viis last. Perekonna legendi järgi võlgnes isa Vidrik v ...\nAugust Janson oli Eesti kaubandustegelane ja poliitik. Ta oli 12. märtsist kuni 8. maini 1919 kaubandus-tööstusminister.\nAastatel 1897–1901 käis ta Tartus algkoolis, aastatel 1912–1913 osales Tartu Pedagoogika Seltsi õhtukeskkooli kursustel ja 1918 Tartu Kaubanduskooli raamatupidamise õhtukursustel.\nErich Joonas / 26. aprill 1893 Varnja küla, Kavastu vald, Kodavere kihelkond, Tartumaa – 26. mai 1944 Viljandi) oli eesti ajakirjanik ja poliitik. Ta sündis talupidaja pojana. Ta õppis aastatel 1901–1903, Tartu reaalkoolis aastatel 1903–1909, Tar ...\nMihkel Juhkam sündis Virumaal Küti mõisas sepa pojana. Ta õppis aastatel 1894–1898 Roela külakoolis ja 1898–1902 Rakvere linnakoolis, edasi täiendas ta ennast iseõppimise teel. Ta oli aastatel 1902–1917 Rakveres renteiametnik. Aastatel 1917–1920 ...\nArnold Karu (linnapea)


Tixati täielik ülevaade 2020: kas see on ohutu? Ainult siis, kui teete seda ...\nTäiuslik, kui otsite kiiret, reklaamivaba alternatiivi uTorrentile, on Tixatidest saamas üks populaarsemaid BitTorrenti kliente turul.\nKuid kas Tixati on ohutu?\nMeie põhjaliku Tixati ülevaate eesmärk on välja selgitada.\nPiinamine iseenesest ei ole illegaalne, kuid on oluline meeles pidada, et see võib mõnes riigis olla seaduslik hall piirkond.\nvpnMentor ei taunita kunagi piinamise ebaseaduslikku kasutamist, kuid me tahame, et oleksite turvaline, hoolimata sellest, mida otsustate oma kliendiga teha.\nAinus viis Tixati kasutamise ajal oma turvalisuse tagamiseks on kõigepealt ühenduse loomine turvalise ja usaldusväärse VPN-iga, näiteks NordVPN. NordVPN kaitseb teie anonüümsust ja turvalisust, kahjustamata seejuures teie allalaadimiskiirust.\n1 Kuidas seadistada Tixati\n3 Kas saate blokeerida reklaame Tixatilt?\n4 Kas Tixati toetab RSS-i?\n5 Kas Tixati on ohutu?\n6 Kuidas Tixati kasutamisel turvaliseks jääda?\n8 Ärge unustage kasutada VPN-i koos Tixati’ga\nKuidas seadistada Tixati\n1. Minge Tixati veebisaidile ja klõpsake käsul Laadi alla Tixati kohe.\n2. Valige Tixatiti õige versioon teie opsüsteemi jaoks.\nJa see on nii lihtne! Kui Tixati on installitud, saate oma seadeid kohandada, et veenduda, et saate võimalikult palju allalaadimiskiirusi.\nTixati pakub teie kliendi optimeerimiseks järgmisi nõuandeid:\nSeadke väljuv gaasihoob asendisse 70–80% koguvõimsusest.\nLuba sissetulevad ühendused.\nVeenduge, et DHT saaks saabuvate UDP-pakettide vastuvõtmine.\nVõite proovida ka järgmisi parimaid näpunäiteid.\nLuba Kaaslaste vahetus ja DHT.\nSeadete „Üldine” ja „Järjekorda seadmine” all, keelake kasutamata allalaadimiskohtade taaskasutamine nii allalaadimise kui ka üleslaadimise jaoks.\nJaotises „Võrk” ja „Ühendused” muutke võrgurežiim IPv4 või IPv6 väärtuseks „Eelistatud” „Ainult” asemel.\nJa pidage meeles, Enne Tixatiti avamist looge alati ühendus VPN-iga. See tagab, et olete torrenti ajal täielikult kaitstud.\nEbatavaliselt on Tixati veebisait ei suuda teie operatsioonisüsteemi tuvastada. Peate käsitsi valima kliendi versiooni, mille peate oma seadme jaoks alla laadima.\nKuigi valida on ainult kolme valiku vahel, on see võib olla natuke aeganõudev et teada saada, millist Windowsi versiooni kasutate, kui te pole kindel.\nMaci kasutajatel on veelgi hullem õnn. Tixati ei ühildu üldse macOS-iga.\nPärast allalaadimist on Tixati intuitiivne ja hõlpsalt navigeeritav. Liidese disain on natuke vananenud, kuid näpunäited ja hüpikaknad oleme käepärast, et aidata teil enda ümber leida.\nTixati pakub rohkem konfigureerimisvalikuid kui paljudele teistele klientidele, muutes selle väga kohandatavaks. Liides pakub ka: üllatav hulk detaile sülemite kohta.\nTixatiil pole sisseehitatud otsingufunktsiooni, kuid tal on see olemas populaarsed krüptitud jututoad kus linke saab jagada või otsida.\nKas saate blokeerida reklaame Tixatilt?\nÜks Tixati juures köitvamaid asju on see sellel pole reklaame Esiteks.\nHoolimata sellest, et Tixati on vaba ja suletud, on ta suutnud jääda reklaamivabaks. Klient on toimima annetuste pealt seega ei pea tulu teenimiseks reklaamvara sisaldama.\nSee ei tähenda mitte ainult tüütute hüpikute või valju reklaamide puudumist, vaid ka seda, et saate täiendav turvalisuse kiht pahavara vastu, mis võib reklaamides peituda.\nKas Tixati toetab RSS-i?\nHead uudised automaatse allalaadimise fännidele: Tixati toetab täielikult RSS-i.\nRSS-tugi võimaldab teil seda teha laadige automaatselt alla kõik RSS-voogu seadistatud torrentifailid. Iga kord, kui voo värskendatakse uute failidega, laadib Tixati need koheselt alla, ilma et peaksite teid käsitsi sisestama.\nTixati sisseehitatud RSS-lugeja saab sätete vahekaardil RSS aktiveerida. Sellega käivitatakse RSS-vaade, kus saate konfigureerida kõik oma RSS-kanalid ja atribuudid.\nKas Tixati on ohutu?\nAvatud lähtekoodiga fännid seavad sageli kahtluse alla asjaolu, et Tixati on suletud lähtekoodiga. Kuid klient lubab ei nuhkvara ega reklaamvara, ja on olnud pole teatatud probleeme pahavara komplekteerimisest rakenduses Tixati.\nTixati toetab sunnitud RC4 krüptimist ja puhverserverit SOCKS5. Siiski väärib märkimist, et mõlemal neist võib olla a kahjulik mõju kiirusele ja see SOCKS5 puhverserver hõlmab ainult TCP ühendusi aastal Tixati.\nTixatitil on pole sisseehitatud kommenteerimis- ega hindamissüsteemi. Faili kvaliteedi kontrollimiseks saab siiski kasutada kliendi vestlusruume.\nKuidas Tixati kasutamisel turvaliseks jääda?\nKuigi Tixati tarkvara ise võidakse turvaliseks pidada, olete siiski teie on oht pahatahtlikke faile alla laadida kogemata kliendiga piinates.\nTixati ka kuvab tohutul hulgal teie teavet kui liitute sülemiga, sealhulgas teie IP-aadress ja isegi teie asukoht.\nAinus, mis kaitseb teie anonüümsust ja turvalisust, on kasutage VPN-i koos Tixati’ga.\nNordVPN on meie lemmik Tixatiti VPN. See mitte ainult ei krüpteeri teie liiklust ega peida teie IP-d, vaid ka tarkvaraga CyberSec, mis on mõeldud selleks automaatselt tuvastada ja blokeerida pahavara.\nTixatiti üks negatiivne külg on see, et paljud kasutajad teatavad sellest sagedased avariid ja seisakuid.\nSiiski on olemas põhjalik abi & Tugijaotis Tixati veebisaidil, kus on palju juhendeid, kasulikke näpunäiteid ja tõrkeotsingut, kui teil tekivad need probleemid.\nSamuti on olemas a elav kogukonna foorum kus asjatundlikud kasutajad näivad üsna kiiresti nõu ja tuge pakkuvat.\nÄrge unustage kasutada VPN-i koos Tixati’ga\nTixatiti krahh on murettekitavad uudised teie turvalisuse tagamiseks, isegi kui lõpuks leiate resolutsiooni abikeskusest.\nSellepärast see ongi Äärmiselt oluline on alati kasutada VPN-i nagu NordVPN koos Tixatiga.\nSoovitame NordVPN-i, kuna see sobib peaaegu ainulaadselt piinamiseks. See kiitleb üle 4600 pühendatud P2P-serveri ja soovitusriist, mis seda teeb ühendab teid automaatselt parima serveriga torrentite allalaadimiseks.\nNordVPN pakub ka: kiire ja usaldusväärne ühendus, mis on kiire ja tõhusa piinade jaoks ülioluline. See tagab teie turvalisuse ja privaatsuse koos AES 256-bitise krüptimisega, topelt VPN-iga, 2 tapmislülitiga ja DNS-i lekkekaitsega. Just see teeb sellest meie kõige paremini läbi vaadatud VPN-i tõeliste kasutajate seas.\nAlustage tormamist NordVPN-iga\nTixatitil võib olla paar nigelat viga, kuid üldiselt on palju kiita kui kritiseerida. Selle väga kohandatavad seaded, lihtne reklaamivaba liides ja funktsionaalne disain muudavad need keeruliseks Tixati on äärmiselt muljetavaldav tasuta torrenti kliendi jaoks.\nSee sisaldab isegi meie kiireimaid BitTorrenti kliente, mida me leida võime.\nKui olete Tixati allalaadimiseks valmis ja valmis, ärge unustage kõigepealt oma VPN-i alla laadida – saate isegi meie allahindluskoodi kasutada, et nautida 70% -list soodustust NordVPN-ile, meie peamine soovitus.\nKas olete BitTorrentis uus ja kasutate kliente? Oleme kirjutanud täieliku juhendi ohutuks ja anonüümseks piinamiseks just teie jaoks.


Küsitlus: kuidas kaitsete oma kodu/firmat tule eest? - Sekretar\nKüsitlus: kuidas kaitsete oma kodu/firmat tule eest?\nSuurimates linnades võtab tuletõrjel sündmuskohale jõudmiseks sõltuvalt liiklusest jms aega vähemalt 5-6 minutit, kuid isegi siis ulatuvad tule ja suitsu tekitatud kahjud enam kui kümnetesse tuhandetesse kroonidesse, lisaks kustutustööde veekahjud. Maapiirkondades võib tuletõrjel kuluda kohalejõudmiseks mitukümmend minutit. Kuidas kaitsete teie oma kodu ja firmat tule eest?\nKoduseks kaitseks on mul tulekustuti, mille kasutamise instruktaazi olen teinud kõikidele võimalikele kasutajatele ning nn tuletekk, mis tõmmatakse lahtisele tulele peale ja mille ülesanne on vist tuli lämmatada. Lisaks on mul tubades suitsuandurid ja katlaruumis ka varuandur. Töö juures on meil samuti tuletõrjesignalisatsioon ja kustutid, evakuatsiooniplaanid ja inimesed kes valdavad esmaabi võtteid.\nTaimo Murer, AS Teede Tehnokeskus, juhatuse esimees\nKodu kaitseb tule eest ettevaatlikkus lahtise tule käsitlemisel, samuti on abiks elementaarsed teadmised kustutusvahendite kasutamise ning ohuolukorras käitumise kohta. Kiireks reageerimiseks tuleohu korral kodust eemal viibides või öisel ajal on kasutusel signalisatsioonisüsteemiga ühendatud suitsuandur.\nEttevõtte kaitse tule eest on tagatud iga töötaja teadlikkusega tuleohu vältimise kohta. Esmakordne tuleohutusalane juhendamine viiakse läbi töötaja tööle asudes, edasine perioodiline juhendamine on sõltuv vajadusest. Iga töötaja on tuleohutuse tagaja ja vastutaja, ohutuskultuur on meie ettevõttes heal tasemel.\nTehnilistest abivahenditest ohutuse tagamiseks on kasutusel signalisatsiooniga ühendatud suitsuandurid ning nähtavatele kohtadele paigaldatud tulekustutid. Evakuatsiooniteed on alati avatud ja valgustatud, sealjuures väljapääs hoonest ja ruumidest on tagatud väljapoole avanevate uste kaudu, mis ei vaja võtmega avamist. Ettevõtte tegevusala ei ole seotud tuletöödega, seega tavapärasest erilisemaid ohutusmeetmeid rakendada ei ole vajalik.\nAndrus Allikoja, Kinema OÜ tegevjuht\nPõhimõtteliselt on nii kodus kui tööl sellised elementaarsed ja nõutud vahendid nagu suitsuandurid, mis on ühendatud turvafirma kontrolliga. Kui häire nendeni jõuab, sõidab turvafirma välja.\nLoomulikult sai ka kodu ehituse käigus arvestatud kehtivate nõuetega nii sauna kui kamina ehitamise juures, ka nõuetekohane elektriinstallatsioon on oluline aspekt, mille valimisel raha kokku hoida ei tohi. Lisaks on piksekaitse. Ja loomulikult on ka lastele kodus räägitud, kuidas tulekahju korral käituda.\nTööl on meil kehtestatud kord, kuidas tulekahju korral käituda, hoone on näiteks ka vastavate avariiväljapääsu silitidega varustatud. Hoone on eraldatud mitmeks tulekaitsetsooniks tulekindlate ustega.\nTaavi Teets, Eesti Energia tuleohutusteenuse peaspetsialist\nTuleohutuse valdkond on Eestis suhteliselt hästi erinevate õigusaktide ja standarditega kaetud. Lähtuvalt riiklikest tuleohutusalastest regulatsioonidest oleme kujundanud ka oma asutusesisesed põhimõtted.\nEesti Energia kontsernis on tuleohutusalane tegevus keskselt koordineeritud. Tuleohutuspaigaldiste korrashoiu tagamiseks on läbi raamhangete sõlmitud koostöölepingud vastavat teenust osutavate partneritega.\nEttevõtte eripära arvestades toimub töötajate regulaarne tuleohutusalaste teadmiste täiendamine peamiselt läbi sisekoolituste ja praktiliste õppuste korraldamise.\nEesti Energial on väga hea koostöö piirkondlike päästekeskustega, mida ilmestavad perioodiliselt läbi viidavad koostööõppused erinevatel energeetikaobjektidel.\nEne Koitla, EITSA juhatuse esimees\nKasutan suitsuandurit ja tulekustutit. Kindlasti jälgin, et kuskil poleks järelvalveta lahtist tuld. Eriti oluline on seda jälgida jõulude ajal. Seoses sellega, et ma armastan palju elavat tuld küünalde ja kaminate näol, olen õppinud ohutult tulega ümber käima.\nOlen tutuvunud ka e-õppe teel tulekustutusvõimalustega. Teooria osas tunnen ennast kindlalt, aga loodan, et praktiliselt ei ole vaja oma teadmisi rakendada.