European Commission - PRESS RELEASES - Press release - Uus süvendatud Euroopa naabruspoliitika\nLiidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresident Catherine Ashton ning liidu laienemise ja naabruspoliitika volinik Štefan Füle panid täna aluse uuele süvendatud Euroopa naabruspoliitikale (ENP) ja kinnitasid seega Euroopa Liidu kindlat soovi tugevdada naaberriikidega tehtavat koostööd.\nEuroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni tänases ettepanekus liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile on välja toodud uuendatud Euroopa naabruspoliitika strateegia prioriteedid ja suunad. Strateegiaga soovitakse tugevdada individuaalseid ja piirkondlikke suhteid Euroopa Liidu ja tema naaberriikide vahel ning edendada põhimõtet, mille kohaselt tuleks reformide toetamiseks vastastikuse usalduse alusel kättesaadavaks teha rohkem vahendeid.\nLisaks ajavahemikuks 2011–2013 juba eraldatud 5,7 miljardile eurole on Euroopa naabruspoliitika toetuseks muudest olemasolevatest allikatest ette nähtud veel 1,24 miljardit eurot.\nLisaks sellele kiitis Euroopa Ülemkogu heaks kõrge esindaja ja asepresidendi ettepaneku suurendada kõnealuses ajavahemikus Euroopa Investeerimispanga (EIP) laene Vahemere lõunapiirkonna riikidele miljardi euro võrra. Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank toetas tema taotlust laiendada panga tegevust Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikidesse, eelkõige Egiptusesse. 2013. aastaks loodetakse panga aastase laenumahu suurenemist ligikaudu 2,5 miljardi euroni.\n„Ajal, mil paljudes meie naaberriikides toimuvad suured muutused demokraatlikuma riigikorralduse suunas, on naabruspoliitika strateegia läbivaatamine eriti oluline. Euroopa Liit peab ulatama oma naabritele abikäe ja looma nendega püsiva partnerluse,” sõnas Catherine Ashton.\n„Täna paneme me aluse uuele käsitusele, mis on suunatud rahvastevahelise partnerluse toetamisele ning demokraatia ja majandusliku heaolu edendamisele meie naaberriikides. See on meie kõigi huvides. Teeme oma naaberriikidele kättesaadavaks rahalised vahendid selliste poliitiliste ja majandusreformide toetamiseks, mida need riigid soovivad ellu viia. Meie toetuse aluseks on partnerlus, mitte kohustus, ja meie suhted peavad põhinema vastastikusel usaldusel, mis aitab mõlemal poolel kinni pidada kokkulepitud eesmärkidest.”\nAshton lisas, et ebastabiilse majanduskliima taustal, ent pidades silmas Euroopa Liidu vajadust tegutseda, tuli ettepanek koostada nii, et see oleks rahanduslikus mõttes innovatiivne, ning seetõttu tuli tal kindlustada täiendavad vahendid Euroopa Investeerimispangast ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast.\nŠtefan Füle rõhutas: „Paljudes meie naaberriikides nii idas kui ka lõunas on toimumas suured muutused, mis peaksid aitama neil liikuda demokraatlikuma ja jõukama ühiskonna kujundamise suunas. Euroopa Liit peab neile muutustele reageerima otsusekindlalt Euroopa naabruspoliitika uuendamise kaudu. Ta peaks seni saadud kogemusi ära kasutades püüdma lahendada naabruskonnas toimuvate kiirete muutustega seotud probleeme.\nUuendatud naabruspoliitika tähendab suuremat diferentseerimist – niimoodi tagatakse, et iga naaberriigiga sõlmitakse individuaalsed suhted, mille raames võetakse arvesse tema püüdlusi, vajadusi ja suutlikkust. Individuaalsele lähenemisele pannakse uues käsituses eriti suurt rõhku. Euroopa Liidu suurem toetus on seotud konkreetsete tingimustega. See sõltub demokraatia kujundamise ja kindlustamise kiirusest ning edust õigusriigi põhimõtte järgimisel. Mida kiiremad ja ulatuslikumad on riigi edusammud reformide elluviimisel, seda suuremat toetust võimaldab talle Euroopa Liit.\nOleme valmis toetama edasipüüdlikke riike nende eesmärkide saavutamisel suuremate rahaliste vahendite ja paremate stiimulitega. Püüame muuta oma abi paindlikumaks ja kiiremaks, et paremini reageerida naabruskonnas toimuvatele kiiretele muutustele. Loodan, et kõik Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid avaldavad meie ettepanekutele toetust ja aitavad viia uut strateegiat ellu ELi ja tema naabrite hüvanguks.”\nUuendatud Euroopa naabruspoliitika põhineb alates 2004. aastast rakendatud varasema ELi naabruspoliitika senistel saavutustel ja toetab partnerriikide püüdlusi suurema vabaduse ja parema elu suunas. Selle raames pakutakse uut liiki toetust suuremale hulgale eri ühiskonnakihtidele ning rohkem stiimuleid reformide algatamiseks.\nTänane teatis on koostatud naabruspoliitika põhjaliku läbivaatamise järel ning selle aluseks on valitsuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetud arutelud nii ELi liikmesriikides kui ka Lõuna- ja Ida-Euroopas asuvas 16 partnerriigis.\nSellega jätkatakse 2011. aasta märtsis heakskiidetud dokumendi „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” põhimõtete edasiarendamist. Kõnealune dokument kujutas endast kiiret vastust Põhja-Aafrikas praegu toimuvatele pöördelistele sündmustele, mis on seotud liikumisega demokraatia suunas. Samuti põhineb teatis 2009. aastal algatatud idapartnerlusel.\nLisateabe saamiseks vt MEMO/11/342.


JD kontsentratsioon perekonnaõiguse, Hempstead, Ameerika Ühendriigid 2021/2022\nJD kontsentratsioon perekonnaõiguse\nÕpilane Perekonnaseadus Kontsentratsioon saavad juhendamise ja väljaõppe nendes valdkondades oluline perekonnaõiguse praktikas lisaks õpetust spetsialiseeritud seotud valdkondades oma valikul. Koondumine ära õiguse kooli jõuline perekonnaõiguse õppekava annab õpilastele huvitatud perekonnaõiguse võimaluse saada intensiivset juhised oma õpinguid, ja ametlikult tunnustama õpilasi, kes otsustavad jätkata erialaseid teadmisi ja oskusi valdkonna pere õigusega. Matemaatika Kontsentratsioon Advisors ja advisement Professorid Barbara S. Barron, Barbara J. Stark Herbie DiFonzo ja Theo Liebmann toimib teaduskonna Kontsentratsioon Advisors selle kontsentratsioon. Õpilased peavad vastama nende kontsentratsiooni teaduskonna nõunik enne kohaldatakse kontsentratsiooni, et arutada nende sobivust kontsentratsioon. Õpilased peavad täitma oma nõustajaga niipea, kui nad satuvad huvitatud kontsentratsioon, kuid mitte mingil juhul hiljem kui muidugi valik tähtajaks oma neljanda semestri õppe. Nõunik võib lubada üliõpilane registreeruda Kontsentratsioon hiljem, kuid alles pärast kindlaks, et õpilane saab reaalselt vasta kontsentratsiooni enne lõpetamist. Kui osalesid kontsentratsioon, õpilased peavad täitma oma teaduskonna nõustaja vähemalt kord semestris, enne seda semestri muidugi valik tähtaega, et planeerida oma muidugi valik ja vaadata oma edu täitmisel kontsentratsioon nõuetele. Sisu ja nõuded Nõutav Core Kursused Õpilased peavad võtma üks kahest järgmisest kursusi: Perekonnaseadus (3) Perekonnaseadus (oskused Component) (4) Vajalikud oskused Kursused Õpilased peavad võtma vähemalt üks järgmistest kursustest: Sissejuhatus Laps ja Pere Advocacy (2-3) Abieluvara Oskused (2) Juriidiline otsuse tegemine Laste ja ebakompetentne Täiskasvanud (3) Nassau County District Attorney Noorte Kohus Externship (3) Kaasaegne Lahutus Advocacy (1) Abieluvara seadus Externship (3) Vahendus Externship (3) Valikainete kursused Õpilased peavad võtma vähemalt kaks valikainete kursused järgmisest loetelust: Laste ja seadus (2-3) LGBT Lawyering (2) Vananemine ja seadus Seminar (2) Rahvusvaheline perekonnaseaduse (2-3) Õiguste LGBT Noored: võrdlev lähenemine (1) Eripedagoogika seadus (2) Collaborative perekonnaseaduse Seminar (2) Kogenud perekonnaõigus (2) Alternatiivid Litigation (2) Laste väärkohtlemise ja hooletussejätmise (2-3) Perekonnaseadus Policy Seminar (2) Vahendus põhimõtted ja praktika (2) Täpsem Vahendus Seminar (2-3) Iga muu, nagu sõltumatu uuringu või ajakirja tähele, et on heaks kiitnud õpilase kontsentratsioon nõunik. Nurgakiviks / Clinical Kursused Õpilased peavad võtma vähemalt üks järgmistest nurgakiviks / Clinical Kursused: Noorte Advocacy Clinic (6) Koduvägivalla Seminar (oskused) (4) Alaealiste kriminaalmenetluse Clinic praktikum (2) Kirjutamine nõue Vähemalt üks õpilane kontsentratsiooniga kursused vastama kas kirjutamine Nõue I või kirjutamine II nõue. Õpilase Kontsentratsioon nõunik peab dokumendi heaks kiitma teema. Kooskõlastatult kontsentratsiooni nõunik, õpilane märgib perekonna- Kohus Review, või muudel seadusega ülevaateid, võib kasutada ka nõude täitmiseks. Kirjalikult kasutatakse, et rahuldada see nõue võib olla sama kirjalikult kasutatud üliõpilasel teise Law School nõue.


Krambid (konvulsiooniline sündroom) lastel - Skisofreenia November\nKrambid (konvulsiooniline sündroom) lastel\nLaste konvulsiooniline sündroom on epilepsia, spasmofiilia, toksoplasmoosi, entsefaliidi, meningiidi ja muude haiguste tüüpiline ilming. Krambid tekivad ainevahetushäirete (hüpokaltseemia, hüpoglükeemia, atsidoos), endokrinopaatia, hüpovoleemia (oksendamine, kõhulahtisus), ülekuumenemisega.\nKrampide teket võivad põhjustada paljud endogeensed ja eksogeensed tegurid: joobeseisund, infektsioon, trauma ja kesknärvisüsteemi haigused. Vastsündinutel võivad krampide põhjustajaks olla asfüksia, hemolüütiline haigus, kesknärvisüsteemi kaasasündinud defektid..\nKrambi sündroomi sümptomid\nLaste konvulsiooniline sündroom areneb äkki. Motoorne elevus tekib. Pilk muutub ekslevaks, pea visatakse tagasi, lõualuud sulguvad. Iseloomulik on ülajäsemete paindumine randme ja küünarnuki liigestes, millega kaasneb alajäsemete sirgendamine. Bradükardia areneb. Võimalik on hingamise peatamine. Naha värvus muutub, kuni tsüanoosini. Seejärel muutub hingamine pärast sügavat hingamist lärmakaks ja tsüanoos asendatakse kahvatusega. Krambid võivad olla kloonilised, toonilised või kloonilis-toonilised, sõltuvalt ajustruktuuride osalusest. Mida noorem laps, seda sagedamini esinevad üldised krambid..\nKuidas ära tunda krampide sündroomi lastel?\nKrampide sündroom imikutel ja väikelastel on reeglina toonilis-klooniline ja esineb peamiselt neuroinfektsiooni, ägedate hingamisteede viirusnakkuste ja ägedate hingamisteede infektsioonide toksiliste vormide, harvemini epilepsia ja spasmofiiliaga.\nKrambid palavikuga lastel on tõenäoliselt palavikud. Sel juhul pole lapse peres konvulsioonsete krambihoogudega patsiente, normaalse kehatemperatuuri korral ei ole krambihoogude esinemist..\nFebriilkrambid arenevad tavaliselt 6 kuu kuni 5 aasta vanuselt. Samal ajal on iseloomulik nende lühike kestus ja madal sagedus (1-2 korda palaviku perioodil). Krambihoogude ajal on kehatemperatuur üle 38 ° C, aju ja selle membraanide nakkusliku kahjustuse kliinilised sümptomid puuduvad. EEG väliste krampide korral fokaalset ja kramplikku aktiivsust ei tuvastata, ehkki on tõendeid lapse perinataalse entsefalopaatia kohta.\nPalavikuliste krampide keskmes on kesknärvisüsteemi patoloogiline reaktsioon nakkus-toksilisele toimele koos aju suurenenud konvulsioonivalmidusega. Viimane on seotud geneetilise eelsoodumusega paroksüsmaalsetele seisunditele, kergele ajukahjustusele perinataalsel perioodil või nende tegurite koosmõjul.\nFebriilsete krampide rünnaku kestus reeglina ei ületa 15 minutit (tavaliselt 1-2 minutit). Tavaliselt ilmneb krambihoog palaviku kõrgusel ja see on generaliseerunud, mida iseloomustab nahavärvi muutus (kahvatus koos erinevate difuusse tsüanoosi varjunditega) ja hingamisrütm (see muutub kähedaks, harvemini - pealiskaudseks)..\nNeurasthenia ja neuroosiga lastel tekivad afektiivsed-hingamisteede krambid, mille tekke põhjuseks on lühiajaliselt spontaanselt taanduva apnoe tõttu anoksia. Need krambid arenevad peamiselt 1–3-aastastel lastel ja tähistavad muutuvaid (hüsteerilisi) krampe. Tavaliselt tekivad need peredes, kus on ülekaitstud. Krampidega võib kaasneda teadvusekaotus, kuid lapsed taastuvad sellest seisundist kiiresti. Kehatemperatuur koos afektiivsete-hingamisteede krampidega on normaalne, joobeseisundi nähtusi ei täheldata.\nMinestusega kaasnevad krambid ei ole eluohtlikud ega vaja ravi. Lihaste kokkutõmbed (krõmpsud) tekivad ainevahetushäirete, tavaliselt soola metabolismi tagajärjel. Näiteks korduvate lühiajaliste krambihoogude tekkimine 2–3 minutit 3–7 elupäeva jooksul („viienda päeva krambid“) on seletatav tsingi kontsentratsiooni langusega vastsündinutel.\nVastsündinu epilepsilise entsefalopaatia (Otahari sündroom) korral tekivad toonilised spasmid, mis esinevad järjestikku nii ärkveloleku kui ka une ajal.\nAtonilised krambid tekivad lihastoonuse järsu kaotuse tõttu kukkumistel. Lennox-Gastauti sündroomi korral kaotavad pea toetavad lihased järsult toonuse ja lapse pea langeb. Lennox-Gastauti sündroom debüteerib 1-8-aastaselt. Kliiniliselt iseloomustab seda krambihoogude triaad: toonilised aksiaalsed, ebatüüpilised puudumised ja müatonilised langused. Krambid esinevad suure sagedusega, arenedes sageli status epilepticus, mis on ravile vastupidav.\nWesti sündroom debüteerib esimesel eluaastal (keskmiselt 5–7 kuud). Krambid esinevad epileptiliste spasmide kujul (fleksor, ekstensor, segatud), mõjutades nii aksiaalseid lihaseid kui ka jäsemeid. Tüüpilised on rünnakute lühike kestus ja kõrge sagedus päevas, rühmitades need seeriate kaupa. Vaimse ja motoorse arengu viivitused sünnist alates.\nLaste konvulsioonilise sündroomi vältimatu abi\nKui krambiga kaasnevad teravad hingamis-, vereringe- ja vee-elektrolüütide ainevahetuse häired, s.o. ilmingud, mis otseselt ohustavad lapse elu, peaks ravi alustama nende korrigeerimisega.\nKrambihoogude leevendamiseks eelistatakse ravimeid, mis põhjustavad kõige vähem hingamisteede depressiooni - midasolaami või diasepaami (sedukseen, relanium, relium), samuti naatriumoksübaati. Kiire ja usaldusväärse efekti annab heksobarbitaali (heksenaal) või naatriumtioppentaali kasutuselevõtt. Efekti puudumisel võib rakendada hapniku-hapniku anesteesiat koos halotaani (fluorotaani) lisamisega.\nTõsise hingamispuudulikkuse korral on näidatud pikaajalise mehaanilise ventilatsiooni kasutamist lihasrelaksantide (eelistatavalt atracuria besilat (trarium)) kasutamise taustal. Vastsündinutel ja imikutel tuleb hüpokaltseemia või hüpoglükeemia kahtluse korral manustada vastavalt glükoos ja kaltsiumglükonaat..\nLaste krampide ravi\nEnamiku neuropatoloogide sõnul ei soovitata pärast 1. krambi paroksüsmi pikaajalist krambivastast ravi välja kirjutada. Põhihaiguse ravis saab tõhusalt peatada palaviku, ainevahetushäirete, ägedate infektsioonide ja mürgistuse taustal esinevad üksikud krambid. Eelistatav on monoteraapia.\nDiasepaam on febriilsete krampide peamine ravi. Seda saab kasutada intravenoosselt (sibazon, sedukseen, relanium) ühekordse annusena 0,2–0,5 mg / kg (väikelastel suurenenud 1 mg / kg), rektaalselt ja suu kaudu (klonasepaam) annuses 0,1–0,3 mg / (kg päevas) mitu päeva pärast krampe või perioodiliselt nende ennetamiseks. Pikaajalise ravi korral on tavaliselt ette nähtud fenobarbitaal (ühekordne annus 1 kuni 3 mg / kg), naatriumvalproaat. Kõige tavalisemad suukaudsed krambivastased ained hõlmavad finlepsiini (10–25 mg / kg päevas), antelepsiini (0,1–0,3 mg / kg päevas), suksiilepi (10–35 mg / kg päevas), difeniini (2–2). 4 mg / kg).\nAntihistamiinikumid ja antipsühhootikumid tugevdavad krambivastaste ravimite toimet. Krambistaatuse korral, millega kaasneb hingamispuudulikkus ja südame seiskumise oht, on võimalik kasutada anesteetikume ja lihaslõõgasteid. Sellisel juhul viiakse lapsed viivitamatult mehaanilisse ventilatsiooni..\nKrambivastase toimega ICU-s kasutatakse GHB-d annuses 75–150 mg / kg, kiiretoimelisi barbituraate (tiopentaalnaatrium, heksenaal) annuses 5–10 mg / kg jne..\nVastsündinu ja lapseea (afebriili) krambihoogude korral on valitud ravimid fenobarbitaal ja difeniin (fenütoiin). Fenobarbitaali algannus on 5-15 mg / kg päevas), säilitusannus on 5-10 mg / kg päevas). Kui fenobarbitaal on ebaefektiivne, on ette nähtud difeniin; algannus on 5-15 mg / (kg-päevas), säilitusannus on 2,5-4,0 mg / (kg / päevas). Mõlema ravimi esimese annuse osa võib manustada intravenoosselt, ülejäänud suu kaudu. Näidatud annuste kasutamisel tuleb ravi läbi viia intensiivravi osakondades, kuna lastel on võimalik hingamise peatada.\nLapsed ühekordse annusega krambivastased ained\nKrambi sündroom lastel\nSageli võivad vanemad esimesel eluaastal märgata vastsündinul kramplikku sündroomi. See on närvisüsteemi patoloogia, mis võib varjata vaimsete ja neuroloogiliste häirete algust. Laste keha pole täielikult välja arenenud, sellega seoses võib esineda näo ühe osa näolihaste tõmblemine. Krambid võivad ulatuda keha vastasküljele ja muudesse kehaosadesse (käed, jalad).\nKrambi tõmblemist võib täheldada erinevatel kehaosadel. Seda tüüpi nimetatakse üldistatud kloonilisteks krampideks..\nBeebil võivad esineda fookuskaugused, mis mõjutavad ainult ühte kehaosa. Liikumine sarnaneb tantsuga, silmamuna võib tõmbuda samas suunas. See pilt sarnaneb rohkem grimassiga. Sageli on vegetatiivne funktsioon häiritud, kahvatu nahaaluse koe taustal muutub nägu punaseks.\nHarvem võite leida mokokloonilisi krampe. Selle tüübi korral hakkavad jäsemed kõverdumisel tõmblema. Liigutused on sarnased jäsemete värinad. Tõmblustega kaasnevad valuliku käigu tõttu sageli karjed.\nKrampide peamine sümptom on lihaste lõdvestamine koos skeletilihaste pingetega. Laps võib tahtmatult urineerida või esineda roojamist.\nKonvulsioonilise sündroomi põhjused\nKonvulsioonilise sündroomi peamine põhjus on impulsside kontrollimatu mõju aju teatud piirkondadele. Need piirkonnad on kõige erutatavamad ja kõrvalekallete tõttu võib tekkida tõmblemine. Lapse keha pole veel välja kujunenud. Närvisüsteem reageerib stiimulitele tugevamalt kui täiskasvanu. Aju hüpoksia peamine tegur on mõju kesksüsteemile.\nMis võib põhjustada krampe lastel?\nAju tsüstoidsed patoloogiad\nKehatemperatuuri tõus kuni 39 kraadi\nBeebil võib olla peavalu, lõualuud sulguvad, käed hakkavad küünarnukites kiiresti painutama. Lapse kogu keha hakkab kurnama. Rünnaku ajal visatakse pea tagasi, käed küünarnuki liigestes painduvad. Krampide kestus võib olla kuni viis kuni viisteist minutit, tavaliselt üks või kaks minutit. Koljusisese vigastusega lastel võib tekkida lämbumine, regurgitatsioon ja oksendamine..\nEpilepsiaga võivad lapsed kogeda:\nRünnak algab lapse nutuga ja sellega kaasnevad krambid. Pärast rünnaku lõppu jääb laps magama. Krampidega kaasneb minestamine kõrge temperatuuri (39 kraadi) tõttu. Kui lapsel on meningeaalseid ilminguid kuni kuus kuud, uurivad arstid meningiidi välistamiseks tserebrospinaalvedelikku.\nKrambiga muutub kogu keha justkui jäigaks. Pea vajub sageli tagasi. Lapse nägu muutub sinakaks. Krambihoogude lõppedes taastub lapse teadvus, kuid jäsemete nõrkus on endiselt olemas. Järk-järgult normaliseerub tervislik jume.\nVanusega kaovad palavikulised krambid üldiselt. Patoloogia vältimiseks ei tohiks laps olla nakkushaigustega haige.\nKui sündroom püsib, areneb lapsel epilepsia. Konvulsioonilise sündroomi ravi pakuvad ainult kvalifitseeritud arstid. Kui krambid kestavad rohkem kui kakskümmend minutit, peate kutsuma kiirabi.\nKonvulsioonilise sündroomi ravi on jagatud 3 valdkonda:\nKeha peamiste funktsioonide, see tähendab hingamise ja vereringe säilitamine. Arst tagab hingamisteede avatuse, vabastab suu süljest, oksendab.\nKrambivastane ravi. Kasutatakse esmaabi ravimit diasepaami. Seda manustatakse intravenoosselt või intramuskulaarselt. Selle tegevus kestab keskmiselt kaks tundi.\nKrambivastase ravi valik. Kasutatakse palavikuvastaseid ravimeid, süstitakse glükoosi või kaltsiumi sisaldavaid ravimeid. Krambihoogude kordumise vältimiseks määratakse sageli toetavaid ravimeid. Iga ravim määratakse lapsele individuaalselt..\nKrambihoogudega peate konsulteerima lastearsti või neuroloogiga. Korduvad krambid esinevad 40 protsendil juhtudest ja kui patsiendi sugulastel esines palavikulisi krampe, suureneb tõenäosus.\nKevadine adonis. Üks supilusikatäis lahjendatakse klaasi keeva veega. Võetakse lusikaga kolm korda päevas.\nKäte või jalgade kokku viimisel kasutage sinepiõli.\nUnimaguna kroonlehed keedetakse piimas või vees.\nKuum koirohi segatakse oliiviõliga ja seejärel infundeeritakse kuni kaheksa tundi. Segu võetakse 2 tilka lusikatäis suhkrut.\nKummeliõli kasutatakse krampide välise abinõuna.\nSurm krambi ajal\nKehatemperatuuri tõusuga seotud krampe nimetatakse febriilseteks krampideks. Krambid surutakse tavaliselt välja vanusega ja ilma täiendavate komplikatsioonideta. Haigus ise on väikelastele väga ohtlik..\nKui lapsel on seda tüüpi krambid juba olnud, on kõrge temperatuur tema jaoks ebasoovitav. Kui kehatemperatuur tõuseb, tuleb lapsele kohe anda palavikuvastaseid ravimeid. Seda kasutatakse selleks, et temperatuur ei jõuaks 38 kraadini. Koos nende ravimitega võib anda kaltsiumi ja ärevusvastaseid ravimeid. Pillide mis tahes kasutamisel tuleb siiski kokku leppida raviarstiga..\nKrampide ennetamine põhineb tasakaalustatud toitumisel ja lihaste koormamisel. Haiguse tuvastamisel on vaja kohe alustada ravi, et vältida tüsistuste teket. Krampide korral on vaja jälgida vee-soola tasakaalu. Lapse toitumine peaks sisaldama:\nKui krambid on valusad, võib lapsele teha kerge massaaži. Lihaste lõdvestamiseks võib võtta valuvaigisteid. Lapsel peavad olema mugavad kingad. Imiku elu peaks olema stressivaba ja stressivaba. Vaja on magada ja puhata. Vajadusel võite juua mineraalide komplekse. Mis tahes ravimite tarbimisest tuleks üldarstiga nõu pidada. Krampide kõige olulisem põhjus on kehatemperatuuri tõus, nii et vanemad ei tohiks lubada temperatuuril tõusta 39 kraadini. Laps peaks magama kõval pinnal hästi ventileeritavas ruumis. Mingil juhul ei tohiks last krampide ajal üksi jätta..\nKui krambid jätkuvad sageli, on vajalik krambivastaste ravimite süstimine. Sisenemise otsuse peaks tegema ainult arst. Kui rünnak ei kesta kauem kui 15 minutit, on toetav ravi lubatud.\nKonvulsioonilise sündroomi oht lastel\nKontrollimatu lihasspasmid (krambid) esinevad 4% imikutest. See on kesknärvisüsteemi (KNS) reageerimine sisemistele või välistele stiimulitele. Seda seisundit ei peeta iseseisvaks patoloogiaks, reaktsioon on neuroloogiliste kõrvalekallete näitaja. Reeglina kaovad sümptomid pärast lapse 12-kuuseks saamist. Kui ebanormaalseid protsesse iseloomustab krampide kestus ja sagedus, määratakse sündroomile staatus epilepticus..\nSpasmiliste ilmingute esinemine on tüüpiline väikestele lastele, rünnakuid täheldatakse sagedusega 20 juhtu 1000 kohta. Aja jooksul mööduvad nad iseseisvalt. Ebanormaalset seisundit seletatakse eelsoodumusega negatiivsete reaktsioonide tekkele aju käivituspunktides ebatäielikult moodustatud närvisüsteemi tõttu.\nLaste konvulsiooniline sündroom on paljude haiguste indikaator. Vastsündinute lihasspasmide teke põhineb kesknärvisüsteemi depressioonil, mis on põhjustatud:\nhüpoksia perinataalsel perioodil;\npeavigastus sünnituse ajal.\nArenguvead: holoproentsefaalia, ajukoore hüpotroofia.\nKesknärvisüsteemi ebanormaalsed protsessid, mis põhjustavad paroksüsme, hõlmavad tserebraalparalüüsi. Lihase kokkutõmbed beebi esimesel eluaastal on haiguse arengu eelkäijad. Tsüstilised neoplasmid, veresoonte aneurüsmid ja onkoloogia võivad samuti provotseerida rünnakuid. Loote emakasisene nakatumine või lapse nakatumine sünnituse ajal võib põhjustada krampe. Patoloogia kaasneb vastsündinute abstinentsiga, kui naine kuritarvitab raseduse ajal alkoholi või on narkomaania.\nLaste konvulsiooniline sündroom ilmneb metaboolsete protsesside ebapiisavuse tõttu, enneaegselt sündinud imikud on patoloogia arengu suhtes vastuvõtlikumad. Elektrolüütide metabolismi tasakaalustamatus põhjustab haigusi, mille sümptomiteks on kontrollimatud lihaste kokkutõmbed:\nAnomaalia avaldub neerupealiste, kilpnäärme talitlushäirete tõttu. Endokriinsüsteemi häired põhjustavad hüpoparatüreoidismi, spasmofiiliat. Sageli põhjustab imikute kramplikku seisundit kokkupuude neuro- ja tavaliste infektsioonidega:\nLapse vormistamata närvisüsteem on pidevalt valmis erinevate stiimulite tajumiseks, see seisund kestab kuni aasta elu.\nVastus on mitu korda suurem kui täiskasvanu CNR-i vastus. Seetõttu võib krampliku sündroomi põhjus olla:\njoove majapidamiskemikaalide, ravimitega;\nlapse ülekuumenemine või hüpotermia.\nPatoloogia võimalik genees on madala krambiläve pärilik eelsoodumus, kaasasündinud kardiovaskulaarsed arenguhäired, geneetiline eelsoodumus epilepsia tekkeks.\nKlassifikatsioon ja peamised ilmingud\nSündroom klassifitseeritakse selle geneesi järgi epilepsiaks ja sümptomaatiliseks. Mitte-epileptiline kategooria tähendab:\nManifestatsioonide olemuse järgi iseloomustatakse seda kui lokaliseeritud teatud lihase piirkonnas (osaline). Üldine (üldine) haigushoog, milles osalevad kõik rühmad. Patoloogia avaldub klooniliste krampidega, mille puhul lihaste kokkutõmbumine toimub lainetena, langus asendatakse suurenemisega või toonusega, jätkates lihaste pikaajalist kokkutõmbumist, ilma et toon väheneks.\n80% -l juhtudest avaldub anomaalia toonilis-kloonilises vormis üldiste spasmidena, millel on järgmised sümptomid:\nKiire algus ilma eelnevate märkideta.\nSilmamunade liikumine eksleb, pilk pole koondunud, keskendunud üles.\nLastel tekivad toonilised krambid:\nPea tahtmatu viskamine.\nTugev lõualuu kokkutõmbumine.\nAlajäsemete järsk sirgendamine.\nKäte painutamine küünarnukis.\nKõigi keha lihaste toonimine.\nLühiajaline hingamise seiskumine (apnoe).\nPallor, sinakas nahatoon.\nSüdame löögisageduse langus (bradükardia).\nRünnak lõpeb kloonilise faasiga, mida iseloomustab:\nHingamisfunktsioonide järkjärguline taastamine.\nNäo ja keha lihaste killustunud tõmblemine.\nKiire südametegevus (tahhükardia).\nSündroomi kõige levinum vorm, alates sünnist kuni neljanda eluaastani, on palavikulised spasmid. Sel juhul aju ebanormaalseid muutusi ei täheldata. Hüpertermia provotseerib paroksüsme üle 38,5 kraadi. Krampide kestus umbes kaks minutit ei põhjusta neuroloogilisi häireid.\nKui patoloogia on tingitud koljusisesest vigastusest, kaasnevad sündroomiga:\nkolju luustumata varruka mõhk;\noksendamine või regurgitatsioon;\nMärgitakse vahelduvaid näospasme, krambid on üldist laadi, toonilise vormi sümptomid. Neooninfektsioonide tooniliste-klooniliste krampidega kaasnevad:\nteetania kaltsiumipuudusest tingitud;\nlihaste jäikus pea tagumises osas;\npüloorne ja larüngospasm;\nAnomaalia mõjutab lihaseid, mis vastutavad näoilme ja jäsemete paindumise eest.\nSündroomi epileptilise olemusega kaasnevad lastel krambivalmidusega sümptomid:\nlapse äkiline nutt;\nkülmavärinad, ekslevad silmad;\nmõneks sekundiks apnoe, seejärel muutub hingamine sagedaseks, millega kaasneb vilistav hingamine;\nKrambid lõppevad sügavas, pikaajalise unega, mille järel laps muutub passiivseks, uniseks ja aeglaseks. Teadlikumas vanuses, rünnaku lõpus, ei mäleta beebi midagi..\nKonvulsioonilise sündroomi esimestel ilmingutel näidatakse pöördumist lastearsti poole, kes analüüsib ajalugu ja määrab konsultatsiooni erineva profiiliga arstidega. Vanematega küsitletakse, et teada saada:\nmilline oli vastsündinu haigus enne krambihoo algust;\nmillised nakkused naisel raseduse perioodil olid;\nmillised lähisugulased on krambihoogude suhtes altid;\nrünnaku kestus, lihaste krampide olemus, korduste sagedus;\nvigastuste olemasolu, vaktsineerimised.\nHinnatakse lapse üldist seisundit, mõõdetakse kehatemperatuuri, arvutatakse südamelöökide arv ja hingamine minutis. Vererõhk määratakse, nahka uuritakse. Diagnostika järgmine samm on laboratoorsete ja instrumentaalsete uuringute määramine, mis hõlmab:\nVere ja uriini biokeemilise koostise uuring glükoosi, kaltsiumi, aminohapete kontsentratsiooni analüüsimiseks.\nAju bioelektriline erutuvus määratakse EEG abil.\nVerevarustuse aste määratakse rheoencefalograafia abil.\nKolju seisundit uuritakse röntgenograafia abil.\nKompuutertomograafia näitab ebanormaalseid protsesse käivitustsoonides.\nSündroomi varases staadiumis läbiviidud terviklik tehnika aitab välja selgitada ja kõrvaldada põhjuse, vältida võimalikke tüsistusi.\nRavi meetodid väikeste patsientide jaoks\nKrambihoogude ajal on vaja kontrollida hingamisfunktsiooni ja üldist seisundit. Laste konvulsioonilise sündroomi korral erakorralise abi osutamine on ülitähtis ülesanne, mis võib lapse elus hoida. Vanemate tegevuse algoritm:\nLamage stabiilsel pinnal.\nEemaldage suust oksendamine.\nKinnitage keel spaatliga (lusikas).\nVigastuste vältimiseks hoidke last vaos.\nTagage juurdepääs õhule (rõivaste avatud krae).\nArvutage südamelöögid minutis (pulss).\nMõõtke vererõhku võimaluse korral.\nKrambid jätkuvad koos teadvusekaotuse ja hingamisteede seiskumisega.\nKiireloomulise ravi kontekstis on diagnoosimine võimatu, seetõttu kasutatakse rünnaku leevendamiseks ja lapse seisundi normaliseerimiseks ravimite komplekti. Laste krampide esmaabi seisneb järgmiste ravimite intravenoosses või lihasesiseses süstimises:\nOrgaaniline ühend GHB;\nNaatriumoksübutüraat või "diasepaam";\nNarkootikumide ravi viiakse läbi patoloogia põhjuste kõrvaldamiseks, krampide sageduse ja intensiivsuse vähendamiseks.\nLaste konvulsioonilise sündroomi leevendamiseks kasutage vastavalt vanusele annuseid "Aminazin", "Pipolfen", "Fentanyl", "Droperidol".\nKui hingamine on häiritud, kasutatakse kopsude ventilatsiooni korral ka lihaslõõgasteid: Trakrium, Vecuronia bromiid, Nimbex.\nAjuödeemi ennetamiseks on soovitatav kasutada ravimeid ravimitega "Veroshpiron", "Lasix", "Mannitol"..\nPalavikulise vormi korral on näidustatud palavikuvastased ravimid, hüpertermia põhjuse kõrvaldamine toimub viirusevastaste, antibakteriaalsete ainetega, vajadusel määratakse antibiootikumid antibiootikumidega.\nVäikesed patsiendid, kellel on teadmata päritoluga konvulsioonilise sündroomi korduvad ilmingud, võetakse haiglasse täieliku läbivaatuse jaoks.\nAlternatiivse meditsiini retseptid põhinevad taimsete koostisosade meditsiinilistel omadustel, millel on sedatiivsed ja antimikroobsed omadused. Konservatiivse ravi soodustamiseks on soovitatav kasutada dekokte ja tinktuure. Kompleksne vastuvõtt suurendab ravimite toimet ja tagab pikaajalise toime.\nNärvisüsteemi suurenenud erutuvuse normaliseerimiseks pakub traditsiooniline meditsiin järgmiste komponentide retsepti:\npiimaga valminud kaer;\nTinktuura komponendid võetakse võrdsetes osades (100 g), valatakse üle 1 liitri keeva veega. Infusiooni hoitakse auruvannis 15 minutit. Lapsele antakse teelusikatäis 10 minutit enne sööki (vajalik on konsulteerimine lastearstiga).\nKõrge palaviku tagajärjel tekkinud febriilsete krampide korral soovitatakse järgmisi retsepte:\nVaarikavarred, noored lutserni võrsed, roosi puusad sama kogusega 50 g pannakse mahutisse, kus on 0,5 liitrit vett, pannakse aeglasele tulele, keedetakse 10 minutit, infundeeritakse, filtreeritakse. Lapsele antakse 100 g 5 korda päevas.\nVähendab klistiiri temperatuuri kastanipuu põhjal (30 g 200 g keeva vee kohta). Nõudke 40 minutit, lahjendage destilleeritud veega 1: 1 lahusega.\nKasutatakse ehhinatsea tinktuuri, annuse arvutamisel võetakse arvesse lapse kaalu - 1 tilk 1 kg kohta. See on purjus iga 4 tunni tagant. Kui temperatuur langeb 37,5 kraadini, vastuvõtt peatub.\nRavi traditsioonilise meditsiiniga viiakse läbi, võttes arvesse koostisosade individuaalset taluvust, lapse vanust ja alles pärast arstiga konsulteerimist..\nPatoloogia febriilne vorm ei kujuta endast ohtu lapse tervisele ja arengule. Vanusega ja kehatemperatuuri tõusuga krambid peatuvad. Sel juhul on tulemus positiivne. Kui algpõhjus on tõsisem, sõltub prognoos rünnakute kestusest ja komplikatsioonidest pärast neid. Igal juhul on haiguse etioloogia selgitamiseks soovitatav läbivaatus, kuna krampide avaldumine võib olla epilepsia alguse sümptom.\nKui krampe korratakse mitu korda päevas, millega kaasneb teadvusekaotus, võivad tagajärjed muutuda pöördumatuks. On oht vereringe puudulikkuseks, kopsuturse moodustumiseks, aju. Selline seisund selline seisund ohustab lapse elu..\nEnnetamise nõuanded vanematele\nLaste krampide vältimiseks soovitab dr Komarovsky:\nvältige beebi hüpotermiat või ülekuumenemist;\nkaitsta verevalumite eest, mis võivad põhjustada põrutust;\närge laske temperatuuril viirusnakkuste korral tõusta üle 38 kraadi;\nvältida stressi tekitavaid olukordi.\nSündroomi esimestel ilmingutel on vaja läbi viia eksam. Kui rünnakud korduvad, kõrvaldage põhjus. Soovitatav on luua beebi asukohas rahulik keskkond, välistada valjud helisignaalid, vilkuv tuli, värvilised välgud ja pimestamine. Lapse toas ei tohiks olla töötavat telerit ega arvutit. Tulevased vanemad ei tohiks tähelepanuta jätta perinataalset diagnostikat.\nKrambid on tahtmatud lihaste kokkutõmbed, mis erinevad põhjuse, asukoha ja kestuse poolest. Arengumehhanismi kohaselt on krambid epileptilised ja mitteepileptilised. Nende krampide eristamine on oluline neuroloogias ja psühhiaatrias. Epilepsiahoogud tekivad ainult koos närvisüsteemi patoloogiaga ja mitte epilepsiahooge ei seostata nii kesknärvisüsteemi kui ka perifeerse närvisüsteemi patoloogiaga.\nInimesel võib olla epilepsia (haigus) ja epilepsiahoog, mis kajastab aju seisundit ja on provotseeritud seisund, kuna provotseeriva teguri puudumisel krampe ei esine. Epilepsiahoogud tekivad spontaanselt, neid ei provotseeri miski ja need on seotud ajukoore mis tahes osa epileptilise aktiivsusega. Mitteepileptiline konvulsioonisündroom on keha mittespetsiifiline reaktsioon stiimulile. Konvulsioonilise sündroomi kood vastavalt RHK-10 R56.8-le ja kõik epilepsia tüübid on välja jäetud, mille kood on RHK-10 G40-le vastav.\nKrambid, nii epilepsia korral kui ka epilepsiaga seostamata, võivad olla laialt levinud (üldistatud) või osalised (lokaliseeritud), mis ilmnevad ainult suvalises kehaosas. Kui epilepsia, kuna haigus pole nii levinud, on lihaskrambid üsna tavalised - keeruline on leida inimest, kellel pole vähemalt korra elus olnud jala- ja varbakrampe, ebameeldiv teabe tunne varvastes või vasika- ja hüppelihase lihaskrambid..\nÖösel esinevad väga haruldased jalakrambid ei valmista muret, kuna need tekivad tervetel inimestel teatud tingimustel (liigne füüsiline koormus, ebamugavad kingad, vedelikukaotus, näiteks sagedane vanni või sauna külastus). Sageli korduvad aga juhtumi põhjuse väljaselgitamiseks. Selles artiklis analüüsime erinevat tüüpi krambiomadusi ja nende esinemise põhjuseid, samuti anname vastuse küsimusele - miks varbad krampivad.\nVaatamata mitmesugustele põhjustele esinevad keskse vereringe häirete korral mitte-epilepsiahoogud, mis põhjustab kesknärvisüsteemi hüpoksia ja ainevahetushäireid. Suurenenud veresoonte läbilaskvus ja muutused vee-soola metabolismis põhjustavad aju turset. Ainevahetushäirete ja hüpoksia mõjul muutub aju energiatasakaal ja see põhjustab suurenenud konvulsioonivalmidust.\nEpilepsiaga aju erinevates osades tekitavad mõned neuronid teadmata põhjustel patoloogilisi impulsse, mis muudavad rakkude membraanipotentsiaali. Muutunud potentsiaaliga rakud moodustavad "epileptilise fookuse", mis häirib teiste külgnevate rakkude aktiivsust ja moodustab "aju epileptilise valmisoleku". Mõned poolkera ja väikeaju moodustised takistavad epilepsiavalmiduse teostumist krambihoogudes, seetõttu ei teki mõnda aega (isegi kogu elu) epilepsiahooge. Kuid seda normaalsete ja patoloogiliste impulsside tasakaalu võivad häirida hüpoksia, palavik, suhkru ja naatriumi taseme langus, endogeenne joove, ajukahjustus, emotsioonid, stiimulid (muusika, virvendav tuli) või unehäired. Arvestades, et desünkroniseeritud neuronites on rakumembraanide läbilaskvus suurenenud, muutuvad seetõttu väikesed biokeemiliste parameetrite muutused konvulsiooniliseks rünnakuks.\nNeuronite patoloogilise aktiivsuse kiire levimisega suurtele aladele kaob teadvus. Epileptilises seisundis ei peatu neuronite epileptiline väljutamine, mis kahandab närvirakkude ressursse ja kahjustab neid pöördumatult, mis on staatuse raskete tagajärgede põhjustaja. Kui patoloogiline aktiivsus piirdub väikese alaga, tekivad osalised krambid teadvuse kaotuseta.\nKohalikud lihaskrambid on põhjustatud häiritud erutuvusest ja juhtivusest neis. Skeletilihas koosneb lihaskiududest, mida seovad sidekoe kiud. Lihase kokkutõmbumine on lihaskiudude pinge lühenemine või muutus. Tavaliselt viiakse läbi regulaarsed kokkutõmbumis- ja lõdvestustsüklid ning krampide korral on selle protsessi tsüklilisus häiritud..\nLihaste kokkutõmbumine põhjustab närviimpulssi ja seda protsessi kontrollivad kaltsium, naatrium, kaalium ja magneesium. Magneesiumioonid põhjustavad lihaseid moodustavate müofibrillide lõdvestumist. Magneesium on rakkude erutuvuse regulaator, see on vajalik närvi- ja lihasrakkude membraanide depolariseerimiseks. Selle puudumisega muutuvad neuronid ja lihasrakud ülemääraseks.\nHüpomagnesemia põhjustab neuronite ülitundlikkust ja on seotud mitte ainult lihaste krampidega, vaid ka epileptilise aktiivsusega. Epilepsia korral leiti vere magneesiumi taseme oluline langus. Mõne autori arvates vähendab magneesiumipreparaatide võtmine epilepsiahoogude esinemissagedust ja seda kinnitab ravi kõrge efektiivsus magneesiumipreparaatide kasutamisel.\nVasika lihaste krambid tekivad sageli mitte ainult magneesiumi, vaid ka kaltsiumi puuduse taustal, mis ilmneb paratüreoidhormooni taseme languse korral. Hüpokaltseemia põhjused on selle halb imendumine soolestikus ja selle ebapiisav reabsorptsioon (reabsorptsioon) neerutuubulites. Hüpokaltseemia põhjuste hulgas on ka D-vitamiini metaboliidi sünteesi vähenemine neerudes, mille tootmine sõltub otseselt paratüreoidhormoonist. Negatiivne kaltsiumi tasakaal ja liigne fosforisisaldus põhjustab neuromuskulaarse erutuvuse suurenemist ning suurenenud krampide aktiivsuse tagajärjel tekivad vasikatel krambid.\nKrampide patogenees ja lokaliseerimine on erinevad. Millised on krambid?\nOsaline (fokaalne või lokaalne) - need hõlmavad konkreetseid lihasrühmi või piiratud kehapiirkonda. Nende olemasolu näitab ajupiirkondade fokaalset kahjustust. Nendega ei kaasne kunagi teadvuselangust..\nÜldistatud - need on krambid, mis katavad kogu keha ja tekib krambihoog. Epilepsia on ehe näide. Seda tüüpi krambid ilmnevad, kui mõlemad poolkerad on kaasatud erutuse patoloogilisse protsessi. Enamasti on need tõsiste haiguste ilming ja peaaegu alati kaasneb loomingu kadumisega..\nLihaste kontraktsioonide olemuse järgi:\nSee on skeletilihaste kontraktsiooni ja lõdvestuse kiire muutus. Lühikesed rütmilised lihaste kokkutõmbed järgivad üksteist ja võivad kesta pikka aega. Väliselt võivad need tunduda värisevatena. Kui väikesed lihased tõmbuvad kokku, räägivad nad tikidest. Klooniliste krambihoogudega ei kaasne lihasvalu, nendega säilitatakse hingamine ja kõne, kuid need on katkendlikud. Kloonilisi generaliseerunud krampe nimetatakse krampideks (kontraktsioonideks).\nPikaajaline lihaste kokkutõmbumine ilma lõdvestuseta. Kui räägime lokaalsest protsessist, siis on tunne, et lihas on "pigistanud". Jalakrambid on seda tüüpi. Seda tüüpi krampidega kaasneb alati ebamugavustunne ja valu. Epilepsia toonilised krambid hõlmavad kõiki hingamisteede lihaseid ja isegi lihaseid. Patsiendi keha venitatakse, pea visatakse tagasi ja keha võtab kaare kuju. Käed on kõverdatud, hambad on kokku pressitud ja kõik lihased on liiga pinges. Hingamine ja kõne on selles olekus võimatud. Lastel esinevad toonilised krambid harva, sageli segatud - toonilised-kloonilised krambid, mis ühendavad mõlemat tüüpi. Toonilis-kloonilises seisundis epilepsiahoo ajal asendatakse kogu keha tugev lihaspinge väiksemate krampidega.\nToonilis-kloonilised krambid algavad äkki teadvuse hägustumisega või teadvuse kaotusega, õpilased laienevad. Toonilises faasis (see kestab paar sekundit) kogu lihaskond kipub ja silmad veerevad ülespoole. Seejärel algab klooniliste krampide faas, mis kestab 40 sekundit. Krambihoogu saanud inimestel on suu juures vaht või vere hambumus, kui keel on hammustatud. Keele hammustamine ja süljeeritus on tooniliste-klooniliste spasmide iseloomulikud tunnused. Krambijärgne seisund võib avalduda lühiajalise uimastamisena ja lõppeb sageli unega. Soki ja kooma korral täheldatakse kloonilis-toonilisi krampe..\nNeid leidub epilepsia sündroomis. Neile kõige iseloomulikum on ühe käe, jala või keha, poole näo tõmblemine või pingutamine. Teadvuse kaotust ei toimu, mõnikord märgitakse selle rikkumist. Võib esineda kuulmishallutsinatsioone, tunne "juba kuulnud". Osaliste krambihoogudega kaasnevad harva nurisemine, neelamis- või närimisliigutused ning kõne katkendid. Rünnak piirdub sageli ainult närimis- ja näolihastega. Samuti on silmade ja pea klooniline tõmblemine. Krampide kestus on kuni 15-20 sekundit, kuid krampide sagedus on suurem kui üldise episündroomi korral. Tooniline staadium puudub või ilmneb rünnaku lõpus. Fokaalse epilepsia sündroomi korral jääb teadvus pausidesse, kuid kui rünnakud on sagedased ja pikaajalised, võivad tekkida homöostaasi ja kooma häired.\nMuud terminid on noogutav eklampsia, killustatud krambid, infantiilsed spasmid, imikueas noogutavad rünnakud, salaamik. See on teatud tüüpi epilepsiahoog epilepsia korral ja mitte epilepsia eraldi vorm. Tulevikus võivad tekkida tüüpilised epilepsiahoogud. Enamasti avalduvad need pea noogutavate liigutustega seoses kaela lihaste krambidega, kuid mõlemal küljel võivad esineda pagasiruumi ja jäsemete lihased. Krampide tüüp on erinev - tooniline, müoklooniline või segatud. Spasmid on pikemad kui müokloonilised, kuid lühemad kui toonilised ega võta aega rohkem kui kaks sekundit. Mõne patsiendi puhul algab rünnak silmade ja pea vältimisega, lapse nutmise / naermisega. Kui varem usuti, et salaami krambid on piiratud vanusevahemikuga - need esinevad alla 1-aastastel imikutel, kuid siis selgus, et need võivad esineda ka alla aasta vanustel lastel.\nNeed tekivad siis, kui üldkaltsiumi sisaldus veres langeb alla 1,75 mmol / l. Kõige sagedamini esinevad need lastel vanuses 6 kuud kuni 1,5 aastat, kannatades spasmofiilia all. Harvemini esinevad hüpokaltseemilised spasmid paratüreoidsete näärmete hüpofunktsiooniga (areneb teetania), pikaajalise kõhulahtisuse ja oksendamisega. Spasmofiilia on rahhiidiga seotud kaltsiumi-fosfori metabolismi häire. Avaldub neuromuskulaarse erutuvuse ja krampide (toonilised ja kloonilised) tagajärjel.\nSpasmofiilia rünnakuid täheldatakse talve-kevadisel perioodil. Lapsed muutuvad ärrituvaks ja valgeks, rahhiidi tunnuseid leitakse. Ilmselge spasmofiilia korral tekivad larüngospasmid ja carpopedaalsed spasmid - käte ja jalgade lihaste kokkutõmbed, mille käigus käed on painutatud ning sõrmed sirutatud ja sirged ning pöidla viidud peopessa. Jalg tõmmatakse tagasi ja varbad surutakse vastu tallaosa.\nHüpokaltseemilised krambid koos spasmofiiliaga on üldistatud toonilised krambid koos hingamisseiskusehoogudega. Beebi tüüpiline välimus: käed on küünarnukites painutatud ja viidud keha külge, käed on allapoole langetatud ja välimuselt meenutavad "sünnitusabi kätt"..\nMüokloonus on lihase lühike ja kiire kokkutõmbumine (tõmblemine), rütmiline või ebaregulaarne. Tõmblus toimub spontaanselt või väliste stiimulite (müra, liikumine, valgus, igasugune oht) mõjul. Eripäraks on valutusetus kontraktsiooni ajal. Tugeva heli ajal vilkumine on teatud tüüpi müoklooniline kokkutõmbumine. Mõned autorid märgivad epilepsiahoo ja müokloonuse kombinatsiooni. Müokloonus võib olla üldistatud, fokaalne või segmentaalne.\nMüokloonilised spasmid esinevad mitmesuguste haiguste ja seisundite korral:\nMürgiste ravimite võtmine.\nPatoloogilise protsessi pika käiguga võivad tekkida generaliseerunud müokloonused ja lõpuks ka epilepsiahoogud.\nFebriilne haigushoog (RHK-10 kood R56.0) ilmneb lapseeas ja on seotud palavikuga, kuid ei ole põhjustatud kesknärvisüsteemi nakkusest. Lastel tekivad febriilikrambid tõenäolisemalt üle 38 C palavikuga, imikutel, kellel pole varem vastsündinu krampe olnud. Märgitakse, et 2-5% -l lastest toimub enne 5. eluaastat mitu febriilsete krampide rünnakut.\nKõige sagedamini arenevad nad 6 kuust 3 aastani, kuid ülemine vanusepiir vastab kuuele aastale. Lihtsad febriilsed krambid on üldistatud toonilis-kloonilised, kuid võivad olla ka toonilised või atoonilised. Tavaliselt on krambid seotud näo ja hingamislihastega. Nende kestus on 5 minutit ja neid korratakse päeva jooksul mitu korda. Enamikul juhtudel on prognoos soodne, kuna neuroloogilisi tüsistusi pole. Imikute neuropsühhiline areng on eakohane. Subfebriili temperatuuril ilmnevad subfebriilsed krambid. Subfebriilsed krambid avalduvad samamoodi nagu palavikulised: beebi külmub, lõpetab nutmise, ta silmad veerevad ja jäsemed hakkavad värisema.\nInimese surmajuhtumid on piina ilmingud ja kestavad lühikest aega. Seal on siledate ja skeletilihaste spasm, nii et alati on urineerimine ja roojamine. Väga harvadel juhtudel täheldatakse uriinipeetust ja põis laieneb. Ajuvaevuste korral täheldatakse soole lihaste halvatust ja see põhjustab soolestiku agonaalset sissetungimist. Surma korral on krambid kerged. Isegi kliinilise surma korral püsib õpilaste reaktsioon valgusele. Krampide tagajärjel esimestel sekunditel pärast surma on õpilased maksimaalselt laienenud.\nVaatame, miks on krambid ja kuidas need tekivad? Miks on mõnel patsiendil piisavalt käsi või jalgu, samal ajal kui teistel on üldised krambid? Esinemise põhjused on erinevad ja käsitleme lühidalt kõige olulisemat.\nKõigepealt selgitame välja krambi põhjused kogu kehas. Enamasti on need seotud:\nAju orgaaniline patoloogia, näiteks epilepsia. Epilepsia on põhjustatud kaootilisest ajutegevusest, mille tulemuseks on teadvuse kaotus ja krambid kogu kehas, mis kestavad 1–2 minutit.\nAjuveresoonte mitmesugused patoloogiad. Aju mõjutab otseselt veresoonkonna haigused ja insuldid. Sel juhul ei kahjustata mitte ainult kognitiivseid funktsioone, emotsionaalse sfääri ja meeleolu halvenemist, vaid ka krampe..\nMürgistus raskete bakteriaalsete infektsioonide või endogeense joobeseisundi korral, näiteks ägeda neerupuudulikkuse korral, mis väljendub oliguuria, anuuria, perifeerse turse, hüponatreemia suurenemisega koos iivelduse ja krampidega.\nRavimireaktsioonid (nt lokaalanesteetikumid).\nKehalisi krampe nähakse ka dissotsiatiivsetes pseudohoogides, mis jäljendavad tihedalt epilepsiahooge - krambid levivad kogu kehas. Teadvuse kaotust, keele hammustamist, uriini ja väljaheidete eraldumist ning kukkumistest tingitud verevalumeid ei ole. Puuduvad ka epilepsiale iseloomulikud elektroencefalograafilised muutused. Pärast rünnakut võib täheldada transsi või stuupori seisundit. Ka krampijärgne periood avaldub väsimusest, unisusest, selja- või põlvevaludest. Epilepsiavälise dissotsiatiivse pseudohoogude põhjused on psühholoogiline konflikt või psüühikahäire (näiteks bipolaarne häire). Krambihoogude provotseerivad tegurid on: unetus, stress, müra, suure hulga inimeste viibimine. Mitteepilepssete paroksüsmaalsete seisunditega patsientidel ilmnevad emotsionaalse regulatsiooni häired.\nÄge hüpertensioonne entsefalopaatia pahaloomulise hüpertensiooni korral avaldub teadvuselanguse, iivelduse, oksendamise ja krampliku sündroomi korral.\nKrampliku rünnaku ilmnemine on võimalik pärast joobe (võõrutussündroom) või koos alkoholi kuritarvitamise ja palavikuga. Mõlemad tegurid on krambihoogude käivitajad..\nSuhkurtõvega patsientidel esinevad insuliini üledoosiga hüpoglükeemilised krambid. Hüperglükeemia - vastupidine seisund, kuid sellega võivad kaasneda ka krambid.\nElektrolüütide metabolismi muutused kehas. Kõigepealt vere kaltsiumitaseme langus, eriti hüpoparatüreoidismi korral. Samal ajal märgitakse erinevate lihasrühmade kramplikke kontraktsioone ja rasketel juhtudel isegi toonilisi krampe. Jaotage postoperatiivne hüpoparatüreoidism ja seisund, mis on välja arenenud paratüreoidsete näärmete kahjustuste tõttu (radiatsioonikiirus, nakkusfaktor, amüloidoos, hemorraagia). Nende seisunditega kaasneb paratüreoidhormooni tootmise vähenemine.\nHüpokaltseemia areneb vähi (kopsu, eesnäärme, rinna) metastaaside muutumisel luuks, samuti juhtudel, kui kasvaja tekitab kaltsitoniini. Sageli peetakse krampide sündroomi epilepsiaks, kui vere kaltsiumisisaldust ei määrata, seetõttu määratakse krambivastaseid ravimeid tarbetult.\nToksilised seisundid: ureemia, neerupuudulikkus, alkohoolne entsefalopaatia, mürgistus strihniiniga, olmekemikaalid, vingugaas, unerohud, barbituraadid.\nSüsteemsed sidekoehaigused. Süsteemse erütematoosluupuse korral on mõjutatud kesknärvisüsteem, millega kaasnevad krambid või psühhoos. Kirjeldatakse erinevat tüüpi krampe. Selle põhjuseks on SLE-i veresoonte patoloogia (vaskulopaatia, tromboos, vaskuliit, hemorraagia või südameatakid).\nToksoplasmoos. 70–90% juhtudest, kui lastel on kaasasündinud toksoplasmoos, pole sümptomeid ja haigus avaldub aastate pärast. See võib olla lööve, lümfadenopaatia, maksa ja põrna suurenemine, kollatõbi. Emakasisese meningoentsefaliidi tagajärjel areneb konvulsiooniline sündroom.\nAlzheimeri tõbi. Krambid esinevad 10% kaugelearenenud Alzheimeri tõvega patsientidest. Alzheimeri tõve epilepsiahooge saab lokaliseerida ja üldistada.\nKõik need tegurid eeldavad epilepsiataolise seisundi tekkimist, seetõttu on krampide kaotamise tingimus põhjuse kõrvaldamine. Mitte-epilepsiahoogude tunnused:\nkrampe põhjustavate neuroloogiliste ja vaimsete häirete esinemine, siseorganite haigused;\nprovotseeriva teguri olemasolu;\ntõsised emotsionaalsed häired patsiendil;\nsegaduse puudumine pärast krambihoogu ja und;\nelektroentsefalogrammis muudatusi ei rünnaku ajal ega rünnakute vahel.\nKõige tavalisemad on üksikute lihaste valulikud krambid, mida ei seostata koljusisese patoloogiaga. Nende levinumad põhjused on:\nÄge ja krooniline joobeseisund.\nKrambivalmidust suurendavate ravimite võtmine.\nVere elektrolüütide häired.\nSiiski tasub kaaluda krambihoogude põhjuseid üksikute lokaliseerimiste korral..\nMiks jalakrambid tekivad??\nKui inimesel on jalgades sageli krampe, võib selle põhjuseks olla mitu põhjust:\nSuurenenud jalgade stress (eriti sportlastel).\nVere magneesiumi taseme langus.\nDehüdratsioon ja mikrotoitainete kadu diureetikumide, kõhulahtisuse ja oksendamise tagajärjel.\nLamedad jalad, jala kaasasündinud deformatsioonid.\nJalade tugevate krampide põhjused peituvad ka kaaliumi taseme olulises languses veres. Väga sageli kaasneb kaaliumipuudusega magneesiumipuudus. Hüpomagneseemia ilmingute hulka kuuluvad: tähelepanu halvenemine, apaatia, nõrkus. Esimesteks sümptomiteks võivad olla sagedane pearinglus, lihaskrambid, jalgade kipitus, värinad ja sageli kramplikud jalad. Kummalisel kombel on kramplike kontraktsioonide põhjuseks stress ja seda seletatakse asjaoluga, et pikaajalise stressi korral tarbitakse magneesiumi ja B-vitamiine kiiresti.\nJalakrambid võivad olla tõsise haiguse tunnuseks. Kõigepealt peate mõtlema suhkruhaiguse üle, mille komplikatsiooniks on polüneuropaatia. Enamasti diabeedi korral täheldatakse jalgade konvulsioone, kuid käte, selja ja kõhu seina lihaste kokkutõmbed pole välistatud. Lihaste kontraktsioonide kestus võib olla mõnest sekundist kuni 4 minutini.\nMis on suhkurtõve lihasspasmide põhjus? Kõrgenenud veresuhkru tase mõjutab negatiivselt perifeersete veresoonte ja närvide seisundit. Jalalihaste valulike kontraktsioonide peamiseks põhjuseks on kudede hüpoksia ja diabeetiline polüneuropaatia. Teine punkt, mis mõjutab varbaid krampi, on suhkruhaigetel kaaliumi ja magneesiumi puudus.\nKaaliumi- ja magneesiumasparaginaati sisaldavate preparaatide kasutamine annab hea efekti isegi raske neuropaatia ja kõrge glükeemiaga patsientidel. Juba kahe nädala jooksul pärast diabeetilise polüneuropaatia jaoks ravimi võtmist vähenevad jalgade polüneuropaatia ilmingud, väheneb jalgade ja jalgade valu ning krambid jalgade lihastes. Krampide ühe põhjusena väärib märkimist ka neuromuskulaarsed haigused. Selles rühmas on teada rohkem kui 100 haigust, enamik neist on geneetilised ja avalduvad lapseeas.\nJalakrambide põhjused öösel\nMiks jalad krampivad öösel? Kõigepealt peaksite välistama tegurid, mis nende esinemist soodustavad:\nEbamugav asend une ajal, kus vereringe on häiritud\nEbamugavad kingad. Need võivad olla väga kõrgete kontsadega kingad, ebamugavad sussid, mida hoitakse jalal õhukese ribaga, nii et neid tuleb hoida varvaste kiskumisega. Kõigil juhtudel saavad lihased päeva jooksul liigset pinget ja krampi öösel..\nÜlekuumenemine ja dehüdratsioon. Suurenenud higistamise ja dehüdratsiooniga kaasneb kaaliumi kadu.\nDiureetikumide võtmine, mis loputavad kehast kaaliumi.\nLiigne kohvi ja kange tee tarbimine.\nMainimist väärivad ka öösel sagedamini esinevate jalakrambide tõsisemad põhjused:\nDüsplastiline polüneuropaatia koos sidekoe düsplaasiaga (see on geneetiliselt määratud haigus, mille korral esinevad defektid sidekoe kiulistes struktuurides).\nKaaliumi ja magneesiumi puudus.\nVenoosse staasi tõttu tekkivate veenilaiendite korral on kudede toitumine häiritud ja lihaste innervatsioon kannatab. See põhjustab lihaste tahtmatut kokkutõmbumist ja pikenemist.\nMiks on unekrambid ja öised krambid? Öösel vasika lihastes esinevate krampide põhjused on seotud päeva jooksul esinevate ülekoormustega, seetõttu on vasika lihaste ja varvaste lokaalse spasmi piirkondi. Lokaalse lihasspasmi piirkonnad on määratletud hüljestega, mida on valus uurida. Lihaste ülekoormus pole ainus põhjus, miks krambid tekivad.\nOn võimatu välistada muid põhjuseid, miks kramp krampleb jalgade vasikaid. Kõigepealt tuleks kaaluda magneesiumi puudust. Regulaarselt korduvad krambid ja isegi lühiajalised krambid viitavad magneesiumivaegusele. Selliste patsientide kaltsiumravi võib vasika lihase krampe veelgi süvendada, kuna vasika lihase krambid on põhjustatud magneesiumivaegusest. Seetõttu, kui patsiendil on öösel sageli vasikalihas kramp, peate kontrollima vere magneesiumi sisaldust. See mängib olulist rolli närviimpulsside ülekandmisel - see on rakkude erutuvuse regulaator. See mikroelement on vajalik lihasrakkude rakumembraani depolariseerumiseks (lõdvestamiseks). Selle puudumisel muutuvad rakud liigselt erutuvaks ja öösel tekivad jalakrambid.\nLatentse magneesiumipuuduse korral ilmneb suurenenud konvulsioonivalmidus, mis väljendub jalgade surisumises (paresteesia), inimese hüperaktiivsuses päeval ja öösel (rahutute jalgade sündroom, mis on seotud skeletilihaste erutuvusega), sageli piisab spasmist. Eakate inimeste vanuse korral suureneb vasika lihaste kramplike kontraktsioonide, selja lihaste tõmblemise tõenäosus 3 korda, kuna magneesiumi tase väheneb, mis on seotud ebapiisava tarbimisega, imendumise vähenemisega, selle kaotuse suurenemisega uriinis (diureetikumide võtmine)..\nMiks jalakrambid tekivad öösel? See on tingitud asjaolust, et magneesiumi, nagu ka teiste elementide, tase langeb õhtul ja öösel, seetõttu tekivad unes jalgade vasikatel krambid ja krambid. Kui magneesiumivaegus on väljendunud, on lihasspasmid tugevad ja pikenenud ning siis "jalg valutab pikka aega pärast vasika lihaskrampe". Lisaks aeglustub öösel vereringe ja lihaste kudede mikroelementide varustamine halveneb. Kaaliumi, kaltsiumi, D-vitamiini ja magneesiumi puudus on krambihoogude peamine põhjus eakatel ja rasedatel, kellel on puudus.\nAlajäsemete krambid ja neis esinev valu on perifeerne polüneuropaatia suhkruhaiguse korral. Tüüpilised kaebused diabeetilise neuropaatia korral: öösel süvenev põletav valu, jalgade tuimus, roomav tunne, krambid, mis tekivad puhkeolekus ja sagedamini öösel. Uuring näitab tundlikkuse vähenemist, reflekside vähenemist, lihaste atroofiat koos motoorsete kiudude kahjustustega, mis viib lõpuks jala deformatsioonini.\nNaiste öiseid jalgade krampe võib seostada veenilaienditega, nii et peate hoolikalt uurima alajäsemete veene. Diagnoosimise standardiks on veenide dupleksne skaneerimine ultraheli abil, mis annab teavet pindmiste, sügavate veenide ja nende ventiilide seisundi kohta. Veenhaiguste iseloomulikeks sümptomiteks on veenisoonte venoosse mustri tugevdamine, veenilaiendite ja telangiektaasiate ilmnemine, tursed, raskustunne, vasikalihaste krambid ja valu..\nMiks vasika lihased krampivad öösel? See võib olla hüpotüreoidismiga müopaatia. Patsiendid on mures lihasnõrkuse, valulike krampide ja lihasvalu pärast. Palju harvemini on jäikus ja lihaste laienemine.\nVeres määratakse müoglobiini ja kreatiinfosfokinaasi suurenenud sisaldus. Lihaste histoloogilised muutused on mittespetsiifilised.\nVaatame: miks sõrmed krampivad. Hüpoglükeemilised seisundid on I tüüpi diabeedi üks levinumaid tüsistusi, mis on seotud insuliini ebapiisavate annuste kasutamisega. Suhkru taseme langus alla lubatud taseme häirib üldist heaolu, põhjustab jäsemete värisemist ja krampe. Hüpoglükeemia taustal (1,8–2,5 mmol / l) ilmnevad patsiendi kätes kramp ja sõrmedes krambid.\nArvestades nii kätekrampide kui ka vasaku käe krampide põhjuseid, võime öelda, et neid saab seostada sklerodermia lineaarsete ja sügavate vormidega. Sügava sklerodermia korral jõuavad kahjustused lihaste fastsiani ja lihasteni, tekivad lihas- ja liigesevalud. Kui lihased ja fastsia on kahjustatud, samuti kui protsess lokaliseerub liigeste lähedal, tekivad krambid ja moodustuvad käte kontraktuurid. Reumatoidartriidi korral on mõjutatud käte lihased ja liigesed ning käte deformatsioon põhjustab krampe.\nSamuti tekivad krambid kätes hüpoparatüreoidismi ja sellele haigusele iseloomuliku hüpokaltseemia arenguga. Ioniseeritud kaltsiumi taseme langus põhjustab närvide ja lihaste erutuvuse suurenemist ning selle tagajärjel lihaskrampe (nägu, silmalaud, käed ja jalad). Selgub Trousseau iseloomulik sümptom - pärast žgutiga õla pigistamist ilmub kätele konstrueeriv kramp "sünnitusabi käe" kujul. Selle põhjused on verevarustuse halvenemine kokkusurumise ajal ja motoorsete närvide suurenenud erutuvus. Kaltsiumipuudusel on tõsised metaboolsed tagajärjed. Selle elemendi varajasteks sümptomiteks on tuimus sõrmedes, aeg-ajalt lihaste tõmblused ja krambid sõrmedes. Pikaajaliselt ilma kompensatsioonita kaltsiumipuudus põhjustab ainevahetushäireid osteopeenia ja osteoporoosi kujul.\nJalade ja käte krambid võivad samaaegselt olla seotud hüsteeriaga (hüsteerilised häired). Hüsteerilise krambi korral visatakse pea tagasi, silmad veerevad ning keel ja huuled on spasmilised. Motoorsete ilmingute raskusaste - varieeruda alates jäsemete pingest ning käte ja jalgade krampide ilmnemisest kuni vajaduseni "kogu keha painutada". Kui patsiendil ei esine hüsteerilisi krampe, tasub kaaluda ülalnimetatud kohalike krampide põhjuseid ja uurida patsienti.\nKui arvestada lapse krambihoogude põhjuseid, siis võib märkida, et lapsepõlves on krambihoo põhjustajaks sageli palavikulised seisundid. Eeldatakse, et rünnaku võivad vallandada interleukiinid, mis põhjustavad põletikku ja palavikku, samuti elektrolüütide ja ainevahetushäireid, mis tekivad kõrgemal temperatuuril. Need krambid ei kahjusta aju. Vastsündinutel on konvulsioonilise sündroomi põhjuseks toksoplasmoos, kaasasündinud ainevahetushäired, tserebraalparalüüs ja muud kesknärvisüsteemi haigused..\nLaste konvulsioonivalmiduse sümptomite tuvastamiseks tuleb läbi viia mitu testi ja teha kaudsetest märkidest järeldusi. Kui võtate lapse käest kinni õla- ja küünarliigese vahelise vahemaa keskelt ja pigistate kergelt, siis käe krampis sõrmed. Lõpuks veendumaks, et lapsel on suurenenud krambivalmidus, peate oma nimetissõrmega beebi põske kergelt koputama - see tõmbab tahtmatult sellele küljele. Ühepoolne grimass hõlmab suu, nina tiibu ja silmalaugu.\nSuurenenud konvulsioonivalmidusega lastel võivad tekkida krambid reageerimisel mitmesugustele teguritele, st need on sümptomaatilised krambid. Provotseerib neid:\nHüpoksilised seisundid (raske bronhiit või bronhiaalastma).\nAinevahetus- ja ainevahetushäired (rahhiit, hüpoglükeemia, vere kaaliumi taseme langus).\nKõigil neil juhtudel meenutavad krambid epilepsiat. Lapse vanusega väheneb epilepsiahoogude oht, mis on tingitud asjaolust, et epileptiline aktiivsus väheneb märkimisväärselt.\nMitteepilepsiahoogude sündroomi sümptomid febriilsete krampide korral:\nilmnevad haiguse esimestel tundidel temperatuuril üle 38 ° C;\nkestus 5-10 minutit;\närge korrake päeva jooksul;\nperekonna anamneesis on märke palavikuhoogudest sugulastel.\nEpilepsiavälise krambihoogudest võib nimetada spasmofiilia krampe, mis on seotud kaltsiumi ja fosfori häiritud metabolismiga. Sellel seisundil on iseloomulikud ilmingud:\nparoksüsm algab apnoega (hingamise seiskumine);\nsissehingamisel taastatakse olek;\nafebriilsed krambid (esinevad normaalse temperatuuri taustal);\nkalduvus korrata rünnakuid päeva jooksul;\nrünnakut provotseerib koputus, müra, terav heli, nutt;\nnärvisüsteemi fokaalsed sümptomid puuduvad;\nTrousseau, Chvosteki positiivsed sümptomid, võib esineda rahhiidi tunnuseid.\nKrambi sündroom täiskasvanutel\nKõige sagedamini esinevad konvulsioonilised spasmid alajäsemetel. Vähemalt kaasnevad nendega ebameeldivad aistingud, kuid sagedamini tugevad valud, mis püsivad isegi pärast kramplikku spasmi. Jalg on tuimus, jalga pole võimalik liigutada ega liigutada. Samuti ei õnnestu lihaseid lõdvestada.\nTäiskasvanutel esinevatel unekrampidel, mis mõjutavad ala- või ülajäsemeid, on peaaegu samad ilmnemise põhjused - neid seostatakse magneesiumivaeguse ja halvenenud verevarustusega. See avaldub eriti eakatel, kuna nende toitumine ei taga piisavat magneesiumivarustust, lisaks ei imendu see soolestikus piisavalt. Vanemal inimesel on öösel jalakrambid, kuna öösel langeb magneesiumi tase veelgi. Samaaegne perifeersete arterite ateroskleroos ja vähenenud verevool muudavad olukorra keeruliseks. Need krambid on lühiajalised, esinevad sageli ühes jalas ja spasmilise lihase masseerimine, jala sirgendamine ja mugava asendi andmine kõrvaldab need. Ravi käsitletakse üksikasjalikumalt vastavas jaotises..\nAlumiste jäsemete unega seotud krambid (eriti vasikrambid) esinevad 60% patsientidest. Nende esinemine suureneb vanusega. Äkki keset ööd ilmuvad tahtmatud valulikud kokkutõmbed ja jalad krampivad. Spasm kestab mitte rohkem kui kümme minutit ja taandub spontaanselt. Rünnaku võib katkestada lihaste suurenenud venitamine. Sagedased spastilised rünnakud halvendavad une kvaliteeti, eriti kuna pärast neid püsib jääv valu mitu tundi.\nKrambid on põhjustatud dehüdratsioonist, lihaste väsimusest, elektrolüütide ja mineraalide tasakaalustamatusest ning perifeerse verevoolu halvenemisest. Kolmandal trimestril esinevad jalakrambid 30% rasedatest. Põhjus peitub magneesiumipuuduses, mis on vajalik krampide ennetamiseks, platsenta õigeks arenguks ja hüpertensiooni ennetamiseks. Magneesiumisoolad vähendavad rünnakute sagedust ja intensiivsust. Magneesiumipuuduse taustal tekivad valulikud aistingud ka reie- ja vaagnapiirkonna lihastes. Neid sümptomeid tõlgendatakse sageli valesti kui ähvardatud raseduse katkemist..\nKrambid ja vaht suus inimesel näitavad kõige sagedamini epilepsiahoogu. Tüüpiline generaliseerunud haigushoog on toonilis-klooniline. See algab äkki teadvuse depressioonist, pilgu fikseerimisega küljele või ujuvate silmaliigutustega. Pärast seda algab krampliku rünnaku tooniline faas: pea visatakse tagasi, käed on painutatud, jalad sirutatud ja kogu keha on pinges nagu sitt. Hingamine sel hetkel peatub ja nahk muutub kahvatuks tsüanootiliseks, pulss väheneb. Minuti pärast hingamine taastub ja näolihased tõmblevad. Pärast seda katavad lihaskontraktsioonid pagasiruumi ja jäsemeid - tekivad krambid (krampide klooniline faas). Rünnaku ajal märgitakse tahtmatu soolestiku liikumine ja urineerimine. Krambihoogudel vabaneb suust vaht, mis segatakse mõnikord verega, kui keel on hammustatud. Pärast rünnakut taastub aeglaselt teadvus. Teadvuse kahjustuse kestus ja sügavus näitavad rünnaku raskust.\nKrambihoogude instrumentaalsed uurimismeetodid:\nElektroencefalograafia (EEG), on parem jälgida EEG-d.\nBiokeemilised uuringud ainevahetushäirete välistamiseks. Hädaolukorras naatriumi, kaltsiumi, glükoosi ja magneesiumi sisaldus veres.\nElektroentsefalograafia abil määratakse ajurakkude bioelektriline aktiivsus ja krampide valmisoleku lävi - see on krampliku suindroomi eelsoodumuse näitaja. Aju krambivalmiduse läve vähenemine näitab selle esinemise suurenenud tõenäosust.\nKonvulsioonivalmidust määravad erinevad testid: silmade avamine-sulgemine (mõnel juhul silmade sulgemine kutsub esile epileptivormi aktiivsuse), farmakoloogiline test, valgus (fotostimulatsioon valguse sähvatusega), hingamine (hingamise suurenemine - hüperventilatsioon toimub 3-5 minutit), fonostimulatsioon (test valjude helidega)... Samal ajal registreeritakse aju elektriline aktiivsus.\nHüpoparatüreoidismi korral on olulised laboratoorsed parameetrid: kaltsiumi taseme langus, fosforitaseme tõus ja paratüreoidhormooni taseme langus veres. Uriinis - hüpokaltsiuuria.\nMuidugi on üldine krambid oht, seetõttu on oluline teada ja õigesti täita kõiki abistamise toiminguid. Krambihoogude esmaabi sisaldab:\npatsiendi asetamine tema küljele padjaga või pea alla rullitud riietega;\nkui võimalik, pange hammaste vahele õhuke rätik või puuvillane salvrätik (vigastuste vältimiseks ärge sisestage kõvasid esemeid);\njäsemete mitte sunniviisiline hoidmine, nii et sidemeid ei dislokeeruks ega rebeneks.\npärast rünnakut taastage hingamisteede avatus, kui keel on sulanud, peatage keele veritsus.\nRünnaku ajal ei anta ravimeid. Arstiabi saabumisel manustatakse klooniliste krampide korduvate rünnakute korral rünnakute vahel Sibazonit, Fenazepaami ja magneesiumsulfaati. Vajadusel intramuskulaarselt - lihasrelaksandid ja sissehingatav anesteesia. Alkohoolse päritoluga krampide korral on efektiivne klometiasool (Gemeneurin), millel on rahustav toime, surub maha sümpaatiline närvisüsteem ja sellel on krambivastane toime..\nSeda kasutatakse sagedamini bensodiasepiinides, mis vähendavad deliiriumi ja korduvate krampide riski. Diasepaami manustatakse intravenoosselt aeglaselt, vajadusel korratakse sisseviimist 15 minuti pärast koguannuseni 30 mg. Mõnedel patsientidel on vaja täiendavalt kasutada barbituraate anesteesia, heksobarbitaali ja naatriumtiopentaali kujul. Karbamasepiin kõrvaldab I järgu alkohoolses deliiriumis tõhusalt agitatsiooni ja krampe.\nKohalikud krambid pole nii ohtlikud, kuid patsiendile ebameeldivad. Foorumites küsitakse sageli küsimusi: “mida teha jalgade tugeva krambi korral”, “milliseid toiminguid tuleks teha, kui teil on kramp”, “mida teha, kui jalg on krampis”, “kuidas seda ebameeldivat seisundit eemaldada”? Esmaabi osutamine on võimalik ja vajalik, kuid peamine ravi peaks olema suunatud krampide põhjustanud põhjuse kõrvaldamisele. Mida teha, kui ilmnevad jalakrambid? Jalakrampide esmaabi on:\nKeha asendi muutmisel - istuge voodis ja sirutage oma jalgu.\nKui ta jala alla viib, tuleb sirgendatud jalgadega voodis istumisasendis varbad haarata ja tõmmata jalg enda suunas kahes etapis: kõigepealt pisut ja vabastada jalg ning seejärel proovida jalg hästi tõmmata ja hoida seda selles asendis, kuni krambid lakkavad..\nProovige püsti tõusta ja seista kogu oma paljaste jalgadega põrandal.\nTehke mitu korda veerevat liikumist varbast kannani.\nJalakrambide edasine ravi sõltub põhjusest - magneesiumi-, kaaliumi- või kaltsiumipuudus, suhkurtõbi või veenilaiendid. Jalakrambid on võimalik kõrvaldada ja korralikult ravida, kui põhjus on kindlaks tehtud. Selleks peate nägema arsti ja teda kontrollima. Kuni testi tulemused on valmis, mida saab kodus teha ja kuidas end selles olukorras aidata?\nKuidas leevendada jalgade krampe kodus?\nLihaste kokkutõmbumisega kaasneb tugev valu, nii et peate kiiresti vabanema jalgade krampidest. Jalakrampide esmaabi kodus on masseerimine, valuliku kehaosa kerge hõõrumine ja mugava asendi andmine ning lihtne manipuleerimine aitab parandada vereringet.\nJalakrampe saate leevendada, kandes lihasele sooja soojenduspadja ja soojendatud rätiku. Võite võtta sooja jalavanni või soojendada spasmilisi lihaseid sooja veega. Esmaabi hõlmab ka neid tehnikaid. Päeva jooksul on oluline vältida tegureid, mis provotseerivad turset ja venoosseid ummikuid alajäsemetes. Pikka aega istudes või seistes viib see varbad kokku ja öösel tekivad krambid. Selle all kannatavad kontoritöötajad, juuksurid ja müüjad. Pärast pikki lende muutuvad varbad tuimaks ja ilmnevad ka krambid vasika lihastes. Sellega seoses peate muutma oma kehaasendit, kõndima, tegema harjutusi (kükitama, võimaluse korral jalgu keerutama) ja vältima ka liigset soola tarbimist, mis hoiab kehas vedelikku..\nVõite kasutada rahvapäraseid abinõusid. Paljusid aitab profülaktiliselt piirkondade, kus sageli esinevad krambivad spasmid, määrimisega salviga - 5 g tärpentini, 1 spl õunasiidri äädikat ja üks munakollane. Seda salvi kantakse öösel iga päev. Konvulsioonilise spasmiga aitab toime tulla äädika ja viina kompress, mis võetakse võrdsetes osades, või sooja mee kompress, mida kantakse valulikkuse kohale ja tugevdatakse kudedega..\nRahvapärased abinõud näevad ette ka sinepipulbrist kompresside kasutamist sooja veega, mis on viidud tuhmiks. Tänu soojendavale toimele kõrvaldatakse spasmid ja valu. Samuti on soovitatav tallad ja vasika lihased määrida sidrunimahlaga kaks korda (hommikul ja õhtul). Naha mahl peaks looduslikult kuivama. Seda protseduuri tuleb läbi viia vähemalt kaks nädalat. Teine levinud krambidest vabanemise meetod on glütseriin, mida kasutatakse vasika lihaste määrimiseks öösel. Päeva jooksul võite võtta koriandri seemnete infusiooni - 1 tl klaasi keeva vee kohta, nõuda, kurnata ja juua kogu päeva jooksul.\nÖiste jalgade krampide ravimine\nJalakrampide häirimiseks öösel mitte häirida, peate päeva jooksul vältima pikemat viibimist ühes asendis. Kontoris töötades peate sageli üles tõusma, ringi kõndima ja pisut soojendama - liigutused parandavad vereringet ja hoiavad ära alajäsemete venoosse staasi. Naised peavad kandma madala kontsaga kingi, mille kandmine ei pane säärelihastele palju stressi ega häiri vereringet.\nMida teha, kui jalad krampi lähevad öösel? On selge, et igasugune liikumine on keeruline, kuid peate proovima muuta keha asendit. Vereringe parandamiseks on kõige parem seista põrandal või langetada jalg. Võite proovida lihaseid venitada, tõmmates sokki enda poole ja masseerida lihaseid, kuni rünnak on läbi. Massaaž on tõhus viis krampide leevendamiseks, kuna see loob neurostimulatsiooni, mille tagajärjel lihas lõdvestub.\nJalade krampides öösel spetsiifilist ravimit pole, kuid igapäevaste krampide korral peate võtma magneesiumipreparaate, kuna 70% juhtudest põhjustab kramplikke spasme just selle elemendi puudumine. On hea, kui ravim sisaldab mitte ainult magneesiumi, vaid ka B-vitamiini (näiteks Magne B6, Magnikum, Magnemax, Magnefar B6, Magneesium + B6). Veenduge, et dieet sisaldaks kaaliumi, magneesiumi ja kaltsiumi rikkaid toite: kodujuust, juust, piimatooted, täisteratooted, ürdid, kuivatatud puuviljad, pähklid. Võtke vajadusel vitamiinide ja mineraalide komplekse.\nKrampide ravi vasika lihastes\nOn märgatud, et kõige sagedamini tekivad konvulsioonilised kokkutõmbed jalgade vasikatel. Vasikalihaste krampide vältimiseks öösel võite enne magamaminekut teha kontrastseid jalavanne: valada jalgadele ja jalgadele mitu minutit vaheldumisi sooja ja jahedat vett. See protseduur toniseerib veresooni ja parandab vereringet. Enne magamaminekut saate teha mõnda lihtsat jalgade harjutust:\nJalutage põrandal paljajalu.\nIstudes toolil, pöörake jalad sissepoole ja väljapoole, asetades need vaheldumisi sisemisele ja välimisele "ribile".\nPigistage ja keerake oma varbad lahti. Tehke 3 komplekti 10 korda.\nJala ümmargused liikumised ühes ja teises suunas.\nTõstke kõhuli asendis jalad üles ja toetage need seinale.\nVõimlemine parandab vereringet, venoosse väljavoolu ja lümfiringet - tursed ja krambid elimineeritakse.\nKui need abinõud ei aita ja krambivad kontraktsioonid ilmnevad endiselt, mida teha vasika lihase spasmiga?\nPeate proovima tõusta ja ringi kõndida. Seisates seina poole ja toetades seda kätega, võtke valus jalg tagasi ja asetage see terve jalaga põrandale - see asend saavutab spasmilise vasika lihase maksimaalse venituse. Jala langetamisel ja selle ülaltoodud viisil venitamisel vereringe tugevdamine põhjustab lihaste lõdvestamist. Kui see ei lõõgastu, pigistage seda sõrmedega, kuni kramplik kontraktsioon kaob. Proovige lihaseid peopesadega patsutada - see peaks löögile reageerima. Võite spasmilise lihase näppida mitmes kohas.\nPärast krampliku kontraktsiooni kaotamist võib paikselt manustada soojendavat salvi, näiteks Finalgon, Nikoflex, Kapsikam, tärpentini salv, Deep Hit, Viprosal V. Kui kramplikke kontraktsioone korratakse väga sageli, on see vajalik põhjus pöörduda arsti poole, kes määrab uuringu. Pärast põhjuse väljaselgitamist on kõige tõhusam vasikalihaste öiste krampide ravi.\nJalakrampide ravimine vanemas eas ei erine ülalnimetatud meetoditest. Kuid selles vanuses peavad patsiendid eriti hoolikalt jälgima oma dieeti. Igapäevane dieet peaks sisaldama piimatooteid ja seesamiseemneid kaltsiumi, kuivatatud puuviljade, banaanide, kooritud kartulite, rosinate, aprikooside kui kaaliumi allikana ja kõrge magneesiumisisaldusega toitu - teravilja, mandleid, indiapähkleid, kliisid. Arvestades, et vanas eas on neil elementidel juba puudus, ei aita toitumissoovituste rakendamine puudust taastada, seetõttu on tõhusam võtta sobivaid ravimeid, mis on ära toodud allpool. Suurt tähelepanu pööratakse D-vitamiinile, mis on oluline kaltsiumi imendumiseks. Selle saate kala, kalaõli ja mereande söödes. Parim viis on päikese käes viibimine, mis toodab seda vitamiini nahas. Talvel võite võtta D-vitamiini toidulisandeid.Mee lisamine päevamenüüsse aitab vältida öiseid krampe..\nVanemas eas peate liikuma iga päev - kõndige aeglases tempos, et parandada verevarustust ja vältida osteoporoosi. Külastage võimalusel basseini, kuna kõik veeprotseduurid parandavad vereringet. Samuti saate igal päeval öösel teha jalamassaaži, alustades jalgadest üleminekuga sääreosale ja kõrgemale, arendades hoolikalt ümmarguste liikumistega mõlema jala vasika lihaseid. Pärast massaaži võite rakendada soojendava salvi, mis aitab suurendada vereringet lihastes. Rünnaku ajal peate lihaseid korralikult sõtkuma, vaheldumisi sõtkuma ja paitama. Kui rünnaku ajal ei suuda eakas inimene iseseisvalt massaaži teha, peaksid sugulased venitama lihaseid. Massaaži ajal ja pärast rünnakut võite kasutada mis tahes soojendavaid salve - Finalgon, Nikoflex, Capsicam, tärpentini salv, Deep Hit, Viprosal.\nSageli on olukordi, kus sama tüüpi liigutusi, mida korratakse pikka aega (näiteks liikumised arvutihiirega), esinevad sõrmekrambid. Sõrmekrampide ravi hõlmab käe lõdvestamist, selle langetamist ja raputamist, et vereringet pisut parandada. Siis peate käe ja käsivarre hästi lihvima, sõrmi masseerima. Käed vähenevad ebamugavas asendis öise une ajal ja emakakaela osteokondroosi korral. Sel juhul tuleb kätekrampide ravi alustada osteokondroosi raviga..\nKolme kasutamise juhised\n"Noorukite stressi sotsiaal-psühholoogilised omadused"\nPuudulikkus psühholoogias, selle liigid ja tagajärjed\nPsühholoogi abi tasuta vihjeliini kaudu: ööpäevaringne telefon\nPsühholoogi nõuanded: 2-aastase, 3, 4, 5-aastase lapse tantrumid\nMaania depressiivne pedantsus\nRaseduse stress võib mõjutada teie lapse sugu\nPosttraumaatiline stressihäire või traumajärgne stressihäire - põhjused, sümptomid, diagnoosimine, ravi ja taastusravi\nPisarad - vesi või see, kuidas hüsteeria hävitab suhteid\nReieluu närvide ravi\nStressi mõju inimkehale: kuidas stress mõjutab meie kehasid\nMiks on buliimia ravimine oluline ja kuidas seda õigesti teha\nMaskeeritud depressioon: kuidas õigesti diagnoosida ja ravida?\nBekhterev ajakirja Psühhiaatria ja meditsiinipsühholoogia ülevaade\nPehmed põsesarnad, kindlad põsed ja peitsitud lõug moodustavad naise näo kauni ovaali. Nooruse säilimise lootuses kasutavad paljud naised imelist kosmeetikat, millel on tõstev toime.\nLichko tähemärgi rõhutamine: metoodika, tüübid, klassifikatsioon\nPerversne nartsissism - mis see on\nKuidas tulla toime apaatia ja depressiooniga


Compaqi arvuti Eesti põllumeestele ja USA postitöötajatele\nRaimo Ülavere • 2. veebruar 2001 kell 8:59\nSel ajal kui Eestis jagab Helmes soodustingimustel arvuteid põllumeestele, suurendades käivet sadades miljonites kroonides, jagab Compaq ise arvuteid USA postitöötajatele kümnete miljardite dollarite ulatuses.\nVastavalt lepingule USA postiteenistusega USPS on 800 000 töötajal õigus osta kuni kaks arvutit koduseks kasutuseks. Üks lauaarvuti maksab keskmiselt 1000 USA dollarit (ca 16700 krooni) ja sülearvuti poole rohkem, mis teeb tehingu mahuks tohutu summa: miljardeid dollareid.\nTollitöötajatele on tehtud spetsiaalne kodulehekülg, kus nad saavad tellida ja valida varustust oma laua- või sülearvutile. Samuti tagab Compaq postitöötajatele kodutöökoha lahendused Virtual Private networking tehnoloogiaga, ehk siis loob kodust turvakanali üle Interneti postiteenistuse kontoritsesse, mille abil kodustöötaja pääseb turvaliselt ligi postiteenistuse arvutivõrgule.\nUudise vahendas Kaido Einamaa, ÄP arvutirubriigi leheküljele saad <#siit=http://www.aripaev.ee/1855/rubr_artiklid_185514.html>


Millest tekib vannituppa hallitus ja kuidas sellest lahti saada? - Kiilto Estonia\nMillest tekib vannituppa hallitus ja kuidas sellest lahti saada?\nMida teha, kui teie kodu vannitoa või duširuumi nurkadesse, lakke või plaadivuukidesse on tekkinud inetud tumedad hallitustäpid ning ebameeldiv kopituselõhn? Miks kipuvad hallitusseened võimust võtma, kuidas neist tõhusalt lahti saada ning miks peab üldse selle probleemiga tegelema?\nHallituse vältimine ja selle likvideerimine on oluline, sest sarnaselt toidule ja veele mõjutab meie tervist sissehingatava õhu puhtus. Tervisekaitseinspektsiooni andmeil on kolmandiku allergiliste laste haigusetekitajateks just ruumiõhus olevad hallitusseente eosed, mis vajavad eluks niiskust, soojust ning toitu naha- ja seebitükikeste, tolmu ning mustuse näol. Meie organism tajub läbi väsimuse, peavalu ning pealtnäha põhjuseta nohu ja köha tekkimise lendlevaid kahjulikke eoseid juba siis, kui neid veel silmaga näha pole. Kui aga hallitus on juba märgatav, on viimane aeg selle eemaldamiseks midagi ette võtta.\nSiseruumides tekib hallitus peamiselt ebapiisava või olematu ventilatsiooni, liigse niiskuse või puuduliku hüdroisolatsiooni tulemusel. Seega ongi kõige soodsam koht hallitusele just niisked ruumid. Ühe märja ruumi vee läbilaskvus aastas võib olla sõltuvalt hüdroisolatsiooni kvaliteedist, vuugitäidise tüübist ja laiusest ning ka kasutatava vee kogusest koguni mitukümmend liitrit.\nMärgade ruumide seinad ja põrandad vajavad 100% ulatuses hüdroisoleerimist\nKui ventilatsiooni saab ruumi paigaldada ka pärast remonti ning määrdunud vuugid ja silikooni puhastada ning välja vahetada, siis hüdroisolatsioon peab olema tehtud enne edasist remonti. Seejuures on väga oluline, et trapiga märgades ruumides seina- ja põrandapinnad, mis lähevad plaadi alla, peavad olema 100% ulatuses hüdroisoleeritud. Hüdroisolatsioon tagab märjale ruumile hea õhukvaliteedi ning tervisele hea keskkonna, leevendab konstruktsiooni nihkeid ning kaitseb seda veeavarii puhul.\nHüdroisoleerida tuleb nii kips- kui ka kiviseinu, sest niiskus on suuteline läbima pealmiste materjalide poorseid pindu ja tekitama aluspinnas niiskuskahjustusi ja hallitust. Aluspinna hüdroisoleerimiseks on kõige lihtsam kasutada võõbatavaid hüdroisolatsioonimastikseid, näiteks fiiberkiude sisaldav Kiilto Fibergum moodustab kuivanult efektiivse niiskust tõkestava kummilaadse kihi. Sama mastiksit kasutatakse lisaks seintele ka põrandal, mis puutub lausveega enamasti kõige rohkem kokku. Kuigi ehituskauplustes pakutakse erinevate tootjate hüdroisolatsioonisüsteeme, on oluline valida kogu märja ruumi tootepakett ühelt tootjalt, et tagada toodete omavaheline sobivus ja toimivus.\nKui plaatimise alustamisega on kiire, võiks valida kõige uuem hüdroisolatsioonisüsteem Kiilto KeraSafe. Mastiksi rullimise asemel liimitakse KeraSafe Speed liimiga pindadele spetsiaalne KeraSafe+ veetõkkekangas. Selle süsteemi puhul võib plaatimistöödega alustada seintel koheselt ja põrandatel kahe tunni pärast. Kasutades plaatimiseks Kerapid DF kiirkivinevat plaatimissegu on võimalik pinnad vuukida juba kahe tunni pärast.\nHüdroisolatsioon on vajalik investeering, mis moodustab rahaliselt kogu vannitoa või duširuumi ehitamisest/remondist suhteliselt väikese osa. Samas annab just hüdroisolatsioon kindlustunde, et teie kodu on tervislik, seina- ja põrandakonstruktsioonid niiskuskahjude eest kaitstud ning tehtud remont kestab kaua kaunina. Mõistlik on loomulikult ka heaperemehelik käitumine: oma pesuruumi pikemaajalisemaks püsimiseks tuleks lisaks hüdroisolatsioonile ning heale ventilatsioonile kuivatada alati pärast duši all käimist põrandat ning hoida puhtust, et hallitusseentel poleks piisavalt niiskust ja toitaineid.\nKuna peamiseks hallitusseente tekkimise põhjuseks hoonetes on niiskus, tasub vannitubade renoveerimisel olla eriti hoolikas. Küsi julgelt nõu Kiilto asjatundjatelt!\nMärksõnad Esileht Uudised ESI Ehitus


Meie kunsttaimi iseloomustab kõige paremini tipptasemel kvaliteet ja elutruu välimus. Kuidas sulle meeldiks olla igapäevaselt ümbritsetud rohelusega, mille eest hoolitsemine ei rööviks sinu aega? Sõnajalg (60 cm) muudab selle võimalikuks!\nOlulised tunnused: 🌿 Kõrgus 60 cm 🌿 Diameeter 35 cm\nUnistad efektsest sisekujunduselemendist, mis ei jätaks kedagi külmaks? Sõnajalg (60 cm) on niisugusel juhul täpselt sobiv.\nNimetatud isend toob rohkelt silmailu ega esita edaspidi mingeid nõudmisi. See 60 cm kõrgune kunsttaim on niisiis ideaalseks täienduseks sinu koju, kontorisse, restorani või hotelli. Green4Ever'i kvaliteetsete kunsttaimede üheks suurimaks plussiks on nende vastupidavus – imeilus värvitoon ja vorm säilivad aastaid. Tegemist on rippuva taimega, mis sobib imehästi ka erinevaid defekte ja ebatäiuseid varjama. Säti see vaid oma käe järgi ära ning taim jääb paigale. Lihtne ja praktiline!\nKas tead, kus võiksid rippuvaid taimi veel kasutada? Muidugi sisekujunduses, mille puhul on ideid ammutatud üha enam populaarsust koguvast Urban Jungle stiilist! Loe selle kohta lähemalt meie vastavasisulisest blogipostitusest Urban Jungle – ühetaolisusest pole juttugi. Inspireeru ning too end ümbritsevasse ruumi üks korralik doos rohelust!


Olla truu – gloria.tv\nJeesuse sündimisest on möödunud 40 päeva ja Püha Perekond asub teele, et täide viia see, mida on kirjutatud Moosese Seaduses: Iga poeglast, kes on avanud lapsekoja, hüütagu Issandale pühaks.  Petlemm ei ole Jeruusalemmast kaugel, kuid eesli seljas võtab teekond aega mitmeid tunde. Jeruusalemma jõudes, seadsid Maarja ja Joosep sammud templi poole. Enne sisenemist täitsid nad suure pühendumusega puhastuskombeid ja ostsid lähedalasuvast müügikohast vaestele inimestele kohase ohvrianni: paar turteltuvi või kaks noort samalaadset lindu. Seejärel läbisid nad kesk tulevaid ja minevaid palverändureid Jeruusalemma templimäe lõunaväravad ja tohutud maa-alused käigud ning jõudsid välja suurele esplanaadile. Ei ole raske ette kujutada nende palvemeelset emotsiooni, kui nad pöördusid Jeruusalemma templi Naiste Õu poole.\nVõib-olla juhtus see just siis, et nende juurde tuli üks vana mees, nägu rõõmust säramas. Siimeon tervitas Maarjat ja Joosepit soojalt ning ütles neile, kui palavalt oli ta seda hetke oodanud. Ta oli teadlik sellest, et tema elu lähenes lõpule, aga ta teadis ka – , sest Püha Vaim oli seda talle ilmutanud  – , et ta ei sure enne, kui on saanud näha Maailma Lunastajat. Kui Siimeon nägi neid sisenemas, anti talle valgust, et ta võiks nende Lapses ära tunda Jumala Püha. Suure hoolega, sest Jeesus oli üksnes kuus nädalat vana, võttis Siimeon Jeesuse oma kätele ja, tulvil täis meeleliigutust, lasi ta oma palvel Jumala poole tõusta: Issand, nüüd sa lased oma sulasel lahkuda rahus oma ütlust mööda, sest mu silmad on näinud sinu päästet, mille sa oled valmistanud kõigi rahvaste silme ees: valgust, mis on ilmutuseks paganaile, ja kirkust sinu rahvale Iisraelile. \nOma palve lõpus pöördus Siimeon eriliselt Maarja poole, varjutades seda valguse ja rõõmu stseeni. Lunastusest rääkides lisas ta, et Jeesus pidi saama tähiseks, mille vastu räägitakse, et tuleksid ilmsiks paljude südamete mõtted, ning ta ütles Maarjale: ja sinu endagi hinge läbistab mõõk.  See oli esimene kord, kui Maarja ja Joosep kuulsid kedagi nõnda rääkivat.\nSenimaani olid nii peaingel Gaabrieli kuulutamine Maarjale, pühale Joosepile osaks saanud ilmutused, kui ka Maarja sugulase Eliisabeti ja karjaste inspireeritud sõnad kuulutanud ette rõõmu Jeesuse, Maailma Päästja, sündimisest. Nüüd aga kuulutab Siimeon ette, et Maarja hakkab kandma oma enda elus tema rahva saatust ja mängima üht peaosa lunastustöös. Ta hakkab saatma oma Poega, seistes keset erinevaid hoiakuid Jeesuse poolt või vastu, milles saavad paljastatud inimeste südamed.\nKontemplatsioon: mõtisklemine usus\nJumalaema nägi selgesti, et Siimeoni ettekuulutus mitte ei vastandunud sellele, mida Jumal oli talle eelnevalt näidanud, vaid viis selle kõik lõpuni. Tema hoiak oli tol hetkel selline, nagu me näeme evangeeliumites kajastuvat mujal: ent Maarja jättis kõik need lood meelde, mõtiskledes nende üle oma südames.  Jumalaema mõtiskles tema ümber toimuvate sündmuste üle, „otsides” neis Jumala tahtmist. Ta pööras ümber küsimused, mille Jahve tema hinges tõstatas, ega langenud kunagi passiivsusesse. Nagu Johannes Paulus II meile meelde tuletas, on see viis olemaks Jumalale lojaalne: „Maarja oli ustav, ennekõike siis, kui ta püüdis armastavalt välja otsida sügavaimat mõtet Jumala plaanis tema ja maailma jaoks...Ustavus ei saa eksisteerida, kui seal – selle juuretasandil – ei ole tulihingelist, kannatlikku ja heldet otsimist; kui seal – inimsüdames – ei ole küsimust, millele on vastus üksnes Jumalal, või pigem, mille vastus on üksnes Jumal.” \nJumala tahte otsing juhib Maarja vastu võtma ja aktsepteerima seda, mida ta leiab. Oma elu jooksul leidis Maarja lugematul hulgal võimalusi öelda: „Olgu nii, ma olen valmis, ma olen nõus.”  Need olid truuduse suhtes otsustavad hetked, mida saatis tõenäoliselt arusaamine, et ta ei võinud mõista Jumala plaani kogu selle sügavuses või seda, kuidas see saab täide viidud. Ja ometi, nende hetkede üle hoolikalt mõtiskledes näitas ta, kui väga ta soovib, et sünniks Jumala tahtmine. Maarja võttis need sündmused vastu kogu nende müstilisuses, tehes oma hinges nende jaoks ruumi, „mitte alistumusega nagu keegi, kes millegi võimatuna näivaga silmitsi seistes alla annab, vaid valmiduse ja saadaval olemisega, mille juurde kuulus enese avamine, et tema sees võiks elule ärgata miski –Keegi! – suurem tema enda südamest.” \nJumalaema tähelepaneliku pilgu all kasvas Jeesus tarkuses ja pikkuses ja armus Jumala ja inimeste juures.  Kui jõudsid kätte meie Issanda avaliku elu aastad, sai Maarja näha, kuidas Siimeoni ettekuulutus täide läheb: see laps on seatud languseks ja tõusuks paljudele Iisraelis ja tähiseks, mille vastu räägitakse.  Nendel aastatel väljendus Maarja truudus „elamises vastavuses sellega, mida ta usub: kohandades oma elu vastavalt objektile, millest usus kinni peetakse; nõustudes ennem vääritimõistmise ja isegi tagakiusamisega, kui mistahes katke tekkimisega oma usu ja eluviisi vahel”. Need olid aastad, mil Maarja näitas tuhandel erineval moel oma armastust ja truudust Jeesuse vastu; aastad, mida saaks kokku võtta ühe sõnaga: järjekindlus – „ustavuse varjatuim tuum”. Kuid kõiksugune truudus „peab kindlasti läbima nõudlikeima proovi – ajaproovi”, püsivuse proovi. „On lihtne elada oma uskumuste järgi päeva või paar. Rakse ja samas oluline on elada nende järgi kogu elu. Järjekindel olla on lihtne innukatel hetkedel, kuid keeruline katsumustes. Ja üksnes sellist järjekindlust, mis kestab kogu elu, saab tõeliselt nimetada truuduseks.” \nJumalaema käitus nõnda: ta oli alati lojaalne ja seda veel enam rasketel aegadel. Maarja oli kohal ülima proovilepaneku – Risti – juures, kus teda saatis väike salk naisi ja apostel Johannes. Pimedus kattis maad. Puusse naelutatud Jeesus saatis tohutus füüsilises ja vaimses valus taeva poole palve, milles ühinesid isiklik kannatus ja kõikehõlmav usaldus oma Isa vastu: „Eloii, Eloii, lemaa sabahtani?” , mis tähendab: „Mu Jumal, mu Jumal, miks sa mu maha jätsid?”  Need on psalmi 22 avasõnad, mis kulmineerub usaldusavaldusega: Kõik maailma ääred tuletavad teda meelde ja pöörduvad tagasi Issanda juurde. \nMida võis meie Ema mõelda, kui ta kuulis oma Poja hüüet? Ta oli aastaid mõelnud selle üle, mida Jumal temast tahab. Nüüd, nähes oma Poega ristil peaaegu kõigi poolt hüljatuna, pidid Jumalaemale veelkord meenuma Siimeoni sõnad – mõõk läbistas tema südant. Ta kannatas tugevalt ebaõigluse pärast, mis aset leidis, ent sellele vaatamata, Risti pimeduses, tegi usk tema jaoks nähtavaks selle Müsteeriumi tegelikkuse: iga hinge lunastamise.\nJeesuse usalduslikud sõnad andsid Jumalaemale uut valgust mõistmaks, kui lähedalt tema enda kannatus teda Lunastusega sidus. Ristile tõstetuna, vahetult enne oma surma, kohtus Jeesuse pilk tema Ema omaga. Ta leidis Ema enda kõrvalt, ühinenuna intentsioonides ja ohverduses. Ja nii „leiab fiat, mille Maarja andis Ingli kuulutamisel, oma täiuse selles vaikses fiat’is, mida ta kordab Risti jalutsis. Olla truu tähendab mitte ära pöörata, kui sellest, millega avalikult nõustuti, tuleb pimedus.”  Jumalaema oli valmistunud selleks hetkeks oma igapäevase puhtsüdamliku vastusega. Ta teadis, et tema tingimusteta enesesalgamine Ingli kuulutamise päeval sisaldas ka – mingil kombel – neid sündmusi, millest ta nüüd täieliku sisemise vabadusega osa sai. „Tema kannatus on ühendatud tema Poja omaga. See on usu ja armastusega täidetud kannatus. Kolgata Jumalaema osaleb Kristuse kannatuse päästvas väes, liites oma fiat’i – oma jah-i – enda Poja omaga.”  Maarja jääb ustavaks ning „kingib oma Pojale õrnuse palsamit, ühesolemist, ustavust – nõusolemist jumaliku tahtega.”  Meie Issand andis Jumalaema truuduse kaitse alla apostel Johannese ja ühes temaga kogu Kiriku läbi aegade: Vaata, see on su ema! \nUstavus: vastamine usu pärast\nOlla ustav: otsida, vastu võtta, olla järjekindel ja püsiv. Maarja elu oli usuga täidetud vastus kõige erinevamates olukordades. See vastus sai võimalikuks, sest ta oli Jumalalt sõnumeid saades ja nende üle mõtiskledes sügavalt liigutatud. Kui üks entusiastlik naine pahvatas välja ülistussõnu Maarja kohta, osutas meie Issand ise tõelisele põhjusele, miks Tema Ema neid sõnu vääris: õndsad on need, kes Jumala sõna kuulevad ja seda järgivad.  See on üks olulisemaid õpetusi, mida me võime Maarjalt õppida: ustavus ei ole improviseeritud; see on pigem päeva päeva järel üles ehitatud. Inimene ei saa spontaanselt õppida ustav olema. On tõsi, et ustavuse voorus on omadus, mis sünnib kindlast otsusest vastata kutsele, mis me oleme saanud, ja see valmistab meid ette vastu võtmaks plaani, mis on Jumalal meie jaoks. Kuid see otsus nõuab igaühelt „püsivat järjekindlust”.\nSihikindlusel, mida truudus nõuab, ei ole mingit pistmist loiduse või üksluisusega. Meie elud kulgevad katkematus muljete, mõtete ja tegude jadas; meie meeled, tahtmised ja tunded liiguvad pidevalt ühelt asjalt teisele ja kogemus näitab, et inimese meeltel on võimatu jääda pikaks ajaks ühele asjale keskendunuks. Seepärast nõuab elu ühtsus arusaamist, et mistahes sündmuste üleselt, võime me koostada oma enda väärtuste skaala, mõtiskledes sündmuste üle ja sorteerides nõnda välja need, mis on tõeliselt olulised olemaks püsiv järjekindel enesele valitud eluteel. Vastasel juhul suudaksime me keskenduda üksnes hetkelisele kogemusele ning lõpetaksime pealiskaudselt ja ebajärjekindlalt. Nagu ütles üha Paulus: „ Öeldakse: „Mulle on kõik lubatud!” – Siiski, kõigest ei ole kasu. „Mulle on kõik lubatud!” – Siiski, miski ärgu saagu meelevalda minu üle!” \nKristlane hindab sündmusi usu valguses; selle valguse abil avastame me, millised sündmused on tõeliselt olulised, võtame vastu neis sisalduva sõnumi ning teeme neist oma tegude lähtepunkti. Ustav inimene on juhitud oma elu sündmuste ehedast tähendusest nõnda, et tõeliselt olulised reaalsused nagu Jumala armastus, meie jumalik lapseseisus, meie kutsumuse kindlus ja Kristuse ligiolek sakramentides, juhivad efektiivselt meie käitumist ja toovad meis välja kindlad hoiakud.\nPüha Josemaría ütles: „Ainult need, kes on püsimatud ja pealiskaudsed, muudavad päevast päeva oma armastuse objekti”  Ja viidates tähele, mis juhtis Kolme Kuningat, ütles ta: „Kui kutsumus on esimene, kui täht särab eespool, et meid Jumala armastuse teel juhtida, siis ei ole mõistlik kahelda, kui see mõnikord peitu poeb. Mõnel siseelu hetkel juhtub see – peaaegu alati meie süü läbi –, mis juhtus tähetarkadest kuningate reisil: täht kaob. Tunneme juba oma kutsumuse jumalikku sära, oleme veendunud selle lõplikkuses, kuid võib-olla tolm, mille minnes üles keerutame – meie armetus – moodustab tuunja pilve, mis ei lase valgusel läbi tungida.” \nKui midagi sellist meiega juhtub, peame me meelde tuletama neid otsustavaid hetki oma elus, mil me nägime, mida Jumal meilt palub, ja tegime suuremeelse otsuse Talle ustavaks jääda.\nSeega mängib mälu meie truuduse puhul võtmerolli, sest see võib meis esile kutsuda magnalia Dei – need suured asjad, mida Jumal on teinud meie elus. Meie isiklik kogemus saab meie ja Jumala vahelise dialoogi allikaks: see on veel midagi, mis kannustab meid olema püsiv järjekindel ja ustav. Püha Josemaría nägi truuduse vooruses inimese vabaduse täieliku – kõrgeimate andide poole püüdleva – pühendamise mõjusat tulemust; see on katkematu eneseandmine: armastus, heldus, enesest loobumine, mis on kestev ega tulene üksnes inertsist. Seda võib näha Maarja elus ja Jumala valitud rahva ajaloos: Tuleta seda meelde, Jaakob, ja sina, Iisrael, sest sa oled mu sulane: mina olen su valmistanud, sa oled mu sulane: Iisrael, ma ei unusta sind! Ma kaotan su üleastumised nagu pilved ja su patud nagu pilvituse. Pöördu minu poole, sest ma lunastan sinu!  Jumala headuse meeles pidamine, maailmas ja igas inimeses, ajendab meid olema lojaalsed.\nValgus ja arm, mida Jumal annab meile sakramentide vastuvõtmise, palve, kujundamisvahendite, samuti koosviibimiste ja meie töö kaudu, näitavad meile spetsiifilisi võimalusi olemaks ustav meie igapäevaelus. Need valgusallikad aitavad meil olla peenekombelisemad oma vagaduses ja kasvada vennalikkuses; need kannustavad meid edasi meie apostolaadis ning aitavad meil teha meie tavapärast tööd rõõmsalt ja teenimise vaimus. Kui me kuuletume nendele mõtetele, otsustele ja tundmustele, millega Püha Vaim meid inspireerib, kasvame me ühtlaselt ustavuses ja töötame kaasa Jumala plaanide elluviimisele, isegi, kui me seda ei teadvusta.\nKui viljakas on meie usk, kui see hõlmab sündmusi meie enda elukogemusest! Me ei ole üksi. Me kõik sõltume Jumala armust ja üksteisest, ning meie kristlik kutsumus seab meid seisma näost näkku vastutusega tuua palju inimesi Jumala armastusse. Seistes silmitsi olukordadega, mis näivad rasked vastu võtta või mõista – keerukused peresuhetes, halb tervis, siseelu kuivus, tagasilöögid töös – , otsime me ja võtame vastu Jumala tahet . „Kas me peaksime Jumalalt vastu võtma ainult head, aga mitte kurja?” ütleb jumalik Tarkus Iiobi suu läbi. \nNõnda ei vaata me kiusatusi kui midagi, mis seisavad meie varasematest inspiratsioonidest või otsustest eraldi ja on nendega ühitamatud. Sest ka kiusatused on osa jumalikust lunastusplaanist. „Pärast Risti tragöödiat on pagenud kõik jüngrid! Nad kõik! Sinna on jäänud üksnes mõned naised ja üks nooruk, Johannes, kelle truudus sai tasutud Lunastaja sõnadega: Vaata, see on su ema! (Jh 19: 27) Vastates truudusele, mis oli kestnud mõne lühikese aasta, usaldas meie Issand talle selle, mida Ta maa peal kõige enam armastas ja andis talle ka enese. Silmitsedes seda väikest naiste salka – tugev kurvastusetunnil, lojaalne vaatamata kõigele – uuendagem oma kindlat otsust mitte kunagi Jumalat uuesti maha jätta! Ja kui me siiski oleme mõnikord pagenud, lubagem Talle, et rohkem seda ei juhtu, paludes Tal anda meile kõigile tugevust püsima jääda.” \n Lk 2: 23\n Vrd Lk 2: 26\n Lk 2: 29–32\n Vrd Lk 2: 34–35\n Lk 2:19; Vrd Lk 2:51\n Paavst Johannes Paulus II. Jutlus Mehhiko katedraalis , 26. jaanuaril 1979\n Lk 2: 52\n Lk 2: 34\n Ps 22: 28\n Paavst Benedictus XVI. Angelus, 17. septembril 2006\n Püha Josemaría. Ristitee, 4. peatus\n Jh 19: 27\n Lk 11: 28\n 1Kr 6: 12\n Püha Josemaría. Kui Kristus on möödumas , 75\n Püha Josemaría. Kui Kristus on möödumas , 34\n Js 44: 21–22\n Ii 2: 10\n Püha Josemaría. Märkmed 22. juulil 1964 antud meditatsioonist.