Sülearvuti Apple MacBook Pro (2017) / 15'', Touch Bar, ENG, MPTV2ZE/A\nMidagi erilist on saabumas: vaata Samsungi suursündmust Galaxy UNPACKED 2019 juba 20. veebruaril\n7.02.2019Kommentaare - 0\nToo oma vana Mac meile ja saad uue MacBook Airi eriti soodsalt!\n6.02.2019Kommentaare - 0\nNutitelefon Samsung Galaxy S9 Plus Dual SIM\n779.99 € Norm hind 1049 €\nKuumakse 12 kuud75 €\nSülearvuti Apple MacBook Air (2018) / 128 GB, RUS\nKuumakse alates46 €\nSülearvuti Apple MacBook Pro (2017) / 15'', Touch Bar, ENG\nSee on varasematest mudelitest kiirem ja võimsam, kuid samas märkimisväärselt õhem ja kergem. Sellel on kõigi aegade kõige erksam ja värvirikkam Maci sülearvuti ekraan. Ja sel on uuenduslik Touch Bar – klaviatuuri ülaservas asuv Multi-Touchi toega klaasriba, mille kaudu pääsed kiiresti juurde just neile tööriistadele, mida vajad. Uus MacBook Pro põhineb murrangulistel ideedel. Ning on valmis ellu viima sinu ideed.\nSülearvuti Apple MacBook Pro (2018) / 15", 512 GB, SWE\nKuumakse alates110 €\nKasuta Maci täiesti uudsel moel\nTouch Bar lisab kõige asjakohasemad tööriistad otse klaviatuurile ning need muutuvad automaatselt sinu tehtava töö põhjal nii, et asjad saavad tehtud hõlpsamalt kui kunagi varem. Kõik, mis Touch Baril näha, on tuttav ja sa tead kohe, kuidas seda kasutada. Saad ühe puudutusega valida otseteede, emojide ja palju muu seast. Liigu video ajaskaalal või puuduta fotode otsimiseks ja töötlemiseks. Ja esimest korda on Mac-is saadaval Touch ID, mis võimaldab kohest juurdepääsu kasutajatunnustele ja paljule muule.\nÜlim tööriist igaks tööks\nUus MacBook Pro viib sülearvuti jõudluse ja kaasaskantavuse täiesti uuele tasemele. Kuhu iganes su ideed sind ka ei vii, jõuad sinna kiiremini kui kunagi varem, tänu tipptasemel graafikale, suure jõudlusega protsessoritele, rikkalikule salvestusruumile ja paljule muule.\nKõigi aegade kõige erksam ja värvirikkam Maci sülearvuti ekraan\nMacBook Pro uus ekraan on kõigi aegade parim Maci sülearvuti ekraan. Sellel on eredam LED-taustvalgustus ja suurem kontrastsus, mis muudab musta värvi tumedamaks ja valge erksamaks. Suurem piksliava ja muutuv värskenduskiirus muudavad selle eelmiste põlvkondadega võrreldes energiasäästlikumaks. Ja see on esimene Mac-sülearvuti, mis toetab veel erksamate roheliste ja punastega laia värvigammat. See tagab realistlikult erksate üksikasjadega elutruud pildid, mis on graafilise disaini, värvi gradueerimise ja töötlemise juures väga olulised.\nKõlarid, mis räägivad enda eest. Kõvasti.\nKõlarid on täielikult ümber kujundatud ning tagavad kahekordse dünaamilise ulatuse ja kuni 58 protsenti enam helitugevust kaks ja pool korda valjema bassiga. Ning need on ühendatud otse süsteemi toitesse, mis võimaldab kolm korda suuremat tippvõimsust. Seega sobib MacBook Pro ideaalselt lugude miksimiseks, video töötlemiseks ja filmide nautimiseks kus iganes sa ka ei viibiks.\nTundlikum klaviatuur. Ruumikam puuteplaat.\nUue MacBook Proga suhtlemine on igal moel mugavam. Ümberkujundatud klaviatuur sisaldab uut Apple'i disainitud teise põlvkonna liblikmehhanismi, mis on suurema mugavuse ja reageerimisvõime jaoks viimase üksikasjani viimistletud. Ja Force Touch puuteplaat on märkimisväärselt suurem, mis annab sõrmedele rohkem ruumi liikumiseks ja klõpsamiseks.\nSee teebki Maci niivõrd eriliseks\nmacOS on opsüsteem, mis paneb tööle kõik Mac-arvutid. See on spetsiaalselt välja töötatud Maci riistavara jaoks ja seda on mugav kasutada ning ilus vaadata. macOS sisaldab hämmastavaid rakendusi, mille kasutamist naudid iga päev. See sisaldab ka iCloudi ja muid uuenduslikke viise, kuidas Mac ning iOS-seadmed saavad koos töötada.\n2,9 kuni 3,9 GHz\ngraafikakaardi mälu tüüp:\nUSB 3.1 (10 Gb/s):\nMicro SIM kaardipesa:\naku kestvus kuni:\nUSB-C vooluadapter, USB-C voolkaabel (2m)\n49.99 € Norm hind 59.99 €\nPuhastuslapid Hama OfficeClean (100tk)\n5.99 € 0,06 €/tükk


Vahur tunnistab: ei ole kerge saada pidevalt keemiaravi ja võidelda läbi valude kasvajaga - NAISTEKAS\n19.märts 2018 09:38\nVahur. Allikas: Vähiravifond\nAlates eelmise aasta lõpust toetab vähiravifond Kingitud Elu 63-aastast Vahur Talve võitluses soolevähiga. Ravi toimib ja meie toetus Vahurile jätkub. Ta on kingitud elu. Tema ravile kulub järgneval kahel kuul üle 5000 euro, millest kolmandiku katab mees ise.\n“Kõik sai alguse 2013. aasta sügisest, kui pärast uuringuid sain diagnoosi: jämesoole kasvaja.\nSain neli korda keemiaravi ja 2014. aastal käisin operatsioonil. Lääne-Tallinna Keskhaigla kirurgid puhastasid viie tunni jooksul vaagna siiretest.\nSeejärel läksin onkoloog Vivian Esko juurde ravile. Sain aasta keemiaravi ja kompuuter näitas, et tüsistusi ei ole. Kuid 2016. aasta sügisel tekkisid kubeme piirkonda kõvad moodustised ja uuringutel selgus, et vähk oli edasi läinud kubeme lümfidesse. Sain veel keemiaravi ja kiiritust.\nOleme nüüd paar aastat püüdnud seda ravida, peatanud edasise vähi arengu, kuid organismil on unikaalne omadus kohaneda pidevalt saadud preparaatidega. Nüüd tuleb muuta ravi metoodikat ja katsetada teisi keemiaravi variante.\nDoktor Esko otsustas proovida ravimit Lonsurf. Pärast esimest ravikuuri on olnud tulemused positiivsed ja ravi jätkub. Kuna aga haigekassa keeldub ravimit finantseerimast, tuleb see mul omal välja osta. Pöördusin abipalvega vähiravifondi poole ja sain positiivse vastuse.\nTänu teil saan oma ravi jätkata ja sellega pikenda oma elu, jätkata oma töid ja tegemisi nii kuidas tervis lubab ja tunda\nToeta Vahuri ja teiste “mittekulutõhusate” vähihaigete võitlust elu eest: www.kingitudelu.ee/annetajale\nAitame koos! Kopsuvähiga võitlev Andrit tahab veel elada, et oma lapselapsi näha (68) 17.03.2018\nMaailma parim uudis: arst kinnitas, et kasvajat polegi! Vähiravifondi toel sai naine vähist võitu! (8) 11.03.2018\nTee järele! Keila linna rahanduskomisjoni liige Kadri Kalamees loovutab oma kohaliku omavalitsuse järgmise nelja aasta töötasu abivajajatele (53) 28.02.2018\nVIDEO | Südantsoojendav hetk korvpalli Tähtede Mängult: väike vähiga võitlev Annabel tegi suurel mängul avaviske (7) 19.02.2018\nVähist jagu saanud Anika: surma ei saa petta, aga temaga on võimalik läbirääkimisi pidada (16) 19.02.2018


Keskkonnakaitse ja maastikukorralduse õppetoolis alates aastast 2000 kaitstud bakalaureuse- ja magistritööde nimekirjad.\nKõikide töödega on võimalik tutvuda PKI raamatukogus (Fr.R. Kreutzwaldi 5, ruum D178).\nVigadest andke palun teada meiliaadressil janar.raet@emu.ee\nEgle Kons Alvarite taastamise mõju käpaliste populatsioonidele Muhu saarel; juhendajad: Valdo Kuusemets, Kadri Kask\nMerilin Kruuse; Lubatud ja keelatud tegevused Lõuna-Eesti kaitsealadel; juhendaja: Mart Külvik\nJane Kukk Eesti veekogude supluskvaliteedi hindamine; juhendajad: Jane Raamets, Vivika Kängsepp\nVillem Kutti Toidujäätmetest biogaasi tootmise potentsiaali hindamine; juhendaja: Kaja Orupõld\nMari-Liis Puiestik; Päevapaabusilma toidutaimede herbivooriresistentsus erinevate kasvutemperatuuride juures; juhendaja: Triinu Remmel\nSilva Sulg; Kõdra- ja varre-peitkärsaka kahjustuse ja parasiteerituse tase talirapsil; juhendaja: Eve Veromann\nIngrid Tust; Komposti stabiilsuse hindamine; juhendaja: Kaja Orupõld\nKetlin Bergmann; Orhideeliikide arvukuse uuring projekti "Elu alvaritele" raames taastatud ja taastamata loopealsetel Muhu saarel; juhendajad: Annely Holm, Kadri Kask\nKätlin Ild; Tartu ja Pärnu linna kortermajade elanike valmisolek olmejäätmete liigiti kogumiseks; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nMikk Lustmets; Ühekordsete biolagunevate plastnõude kompostitavus; juhendaja: Kaja Orupõld\nJürgen Hendrik Voitka; Plastide biolagunemine aeroobses ning anaeroobses keskkonnas; juhendaja: Kaja Orupõld\nHelari Buht; Uuring klaasijäätmete ladustamisega seonduvatest keskkonnaohtudest; juhendajad: Mait Kriipsalu ja Kaja Orupõld\nEveli Eliaser; Naeri-hiilamardikate (Brassicogethes aenus Fab.) ja tolmeldajate nakatumine entomopatogeense seenega Beauveria bassiana kasutades preparaati BotaniGard 22WP rapsil (Brassica napus L.); juhendajad: Reet Karise ja Marika Mänd\nCarmen Masing-Jugaste; Veeseaduse nõuded ja saavutatud eesmärgid Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikul alal; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nSandra Jürgens; Ristõieliste kultuuride sobivus olulisematele rapsikahjuritele ning parasitoididele; juhendajad: Luule Metspalu, Angela Ploomi ja Katrin Jõgar\nKätlyn Kaart; Hiilamardika erinevate põlvkondade arvukused ja toidutaimede eelistused; juhendaja: Eve Veromann\nMerilyn Kasepuu; Eesti taluaiad maakasutuse muutuste taustal (1918-2018); juhendaja: Mari Nõmmela\nElen Kuningas; Kimalaste (Bombus spp. L.) arvukuse muutused punasel ristikul (Trifolium pratense L.); juhendaja: Marika Mänd\nTriin Lõhmus; Naeri-hiilamardika (Brassicogethes aeneus) lõhnaeelistuste käitumiskatse ja lõhnapüünise tõhusus: juhendajad: Eve Veromann ja Gabriella Kovacs\nPille-Riin Meltsas; Püünistaimed maakirpude tõrjes; juhendajad: Luule Metspalu, Angela Ploomi ja Katrin Jõgar\nKelly Mölder; Maakasutustüüpide mõju kimalaste (Bombus terrestris L.) õietolmu korjele aedmaasika (Fragaria x ananassa Duch.) istandikes; juhendajad: Anna Bontšutsnaja, Reet Karise ja Marika Mänd\nMattias Oga; Rahvastiku olukord sotsiaalselt aktiivsetes Eesti maa-asulates „Aasta külade“ laureaatide näitel; juhendaja: Jaak Kliimask\nTerje Raadom; Elurikkuse teemalise harrastusteaduse andmete kasutus Eestis: võimalused ja problemaatika; juhendajad: Monika Suškevitcs ja Veljo Runnel\nTiina Ait; Keskkonnasõbraliku käitumise muutus Eesti avalik-õiguslikes ülikoolides; juhendajad: Elis Vollmer, Elen Peetsman\nAnnika Anni; Teadlikkus mahetoidust ja selle tarbimisharjumused Eestis; juhendaja: Elen Peetsman\nIlona Jegorkina; Eesti geoportaalis paiknevate INSPIRE ruumiandmete võrdlus Maa-ameti geoportaali andmetega; juhendaja: Anne Kull\nKerdi Koonik; Energiatõhusad hooned Eestis; juhendaja: Valdo Kuusemets\nJaana Leis; Käokeelte seemnekvaliteedi ja viljumisedukuse analüüs majandatud ja majandamata populatsioonides; juhendaja: Marilin Mõtlep\nMarilin Palmist; Turba kaevandamine Eestis ja tekkinud jääksoode korrastamine; juhendaja: Valdo Kuusemets\nMerilyn Rohi; Põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega seotud tööstuspärandi kasutusvõimalused; juhendaja: Kalev Sepp\nKaidi Sootalu; Ida-Virumaa keskkonna kuvand Eesti trükimeedias aastatel 2012-2016; juhendaja: Kadri Kask\nDiana Elisa Tammiste; Tallamisest tuleneva koormuse mõõtmise metoodika väljatöötamine ja rakendamine sookooslustes Kullisoo näitel; juhendajad: Marika Kose, Tiiu Kull\nMadis Aal; Väärtuslike maastike käsitlused Pärnumaa omavalitsuste üldplaneeringutes ja koostatavas maakonnaplaneeringus; juhendaja:Valdo Kuusemets\nGerda Arras; Naeri-hiilamardika (Brassicogethes aeneus) talvitunud ja uue põlvkonna arvukuse erinevused ja nende toidutaimede eelistused; juhendajad: Eve Veromann, Gabriella Kovacs\nKerstin Kaints; Terroir mõju haiguste levikule ja saagi kvaliteedile viinapuu (vitis) istandikes; juhendaja:Kadri Karp\nKertu Kannumäe; Üliõpilaste ja töötajate valmisolek jäätmete sorteerimiseks Eesti Maaülikoolis; juhendajad: Mait Kriipsalu, Elen Peetsmann\nKati Karus; Seitsme päevaliblikaliigi leviku muutused Eestis; juhendajad: Valdo Kuusemets, Kadri Kask\nMerje Lauri; Mehaanilis-bioloogiliselt töödeldud olmejäätmete peenfraktsiooni omaduste uuring; juhendajad:Kaja Orupõld, Mait Kriipsalu, Kaur-Mikk Pehme\nMaris Pritson; Kiletiivaliste parasitoidide (Apocrita: Parasitica) arvukus ja taksonoomiline mitmekesisus talirapsi põllul ja sellega piirneval maastikuelemendil; juhendaja: Eve Veromann\nKristi Pärn; Sõjahaudade kaitse ja hooldus Virumaal; juhendaja: Mari Nõmmela\nTeele Sikka; Eesti festivalide jäätmetekke vähendamise praktika; juhendaja:Eva-Liis Tuvi\nKairi Sosare; Parasitoidsete kiletiivaliste arvukus ja taksonoomiline koosseis erinevatel kultuurpõlluga piirnevatel maastikuelementidel; juhendaja: Eve Veromann\nAnnika Vanamb; Mulla orgaanilise süsiniku stabiilsus rannaniitude majandamise tingimustes; juhendajad:Ülle Püttsepp, Karin Kauer\nDoris Järv; Õpilaste ja õpetajate arvamus loodusõpetuse aine õpetamisest linna-ja maakooli näitel; juhendaja: Kadri Kask\nGrete Klettenberg; Keskkonnasäästlike tarbimisharjumuste uuring jäätmetekke seisukohast Viljandi kooliõpilaste näitel; juhendaja: Diana Pungar\nMaris Rebane; Eesti käokeelte populatsioonide analüüs Lääne-Eestis; juhendaja: Marilin Mõtlep\nRaimo Selgis; Puhkealad kui kaitsealad; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nEliisabet Serg; Eesti rahva hoiakud metsloomade rehabilitatsiooni suhtes ja arvamused sellest; juhendajad: Monika Suškevics, Madis Leivits\nSilva Sulg; Geoinformaatika õpetamine Eesti üldhariduskoolides; juhendaja Anne Kull\nGretta Tamuri; Looduskaitse valdkonna õigusrikkumised Põlvamaal 2004-2016; juhendaja: Janar Raet\nKristi Teder; Eesti käokeelte seemnekvaliteedi analüüs erinevates kasvukohtades; juhendaja:Marilin Mõtlep\nAnnette Tilk; Toidujäätmete biogaasi tootlikkus; juhendaja: Kaja Orupõld\nKaren Katri Voll; Keskkonnaterminite tulek eesti keelde ning nende areng; juhendaja:Kalev Sepp\nKadi Väli; Taimepopulatsioonide taastamispraktika Euroopas; juhendaja: Tiiu Kull\nAnna Koltsa; Ida-Viru maakonna looduskeskkonna õigusrikkumiste dünaamika 2004-2014; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nKätlin Rannamäe; Seltsilistaimede mõju kapsakahjurite arvukusele ja nende parasiteerituse tasemele; juhendajad: Eve Veromann ja Riina Kaasik\nMari Sisask; Keskkonnamõju hindamise alternatiivide võrdlemismetoodikate analüüs Pärnu- ja Viljandimaal 2009-2015 ajavahemikul tehtud aruannete põhjal; juhendaja: Olavi Hiiemäe\nKati Zoobel; Energia tootmine lamminiitude heina põletamisel – kliima soojenemise potentsiaali muutus läbi olelusringi; juhendaja: Sirli Pehme\nKaia Treier; Röövtoiduliste lülijalgsete arvukus ja mitmekesisus põllumajandusmaastiku elementidel; juhendajad: Eve Veromann ja Riina Kaasik\nKeskkonnakaitse õppekava (406)\nAve Ansper; Karula rahvuspargi maastiku muutused viimasel sajal aastal; juhendaja: Maaria Semm\nSandra Jürgens; EMÜ Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi ning Tehnikainstituudi õppejõudude ja tudengite elektrienergia tarbimisharjumused ja energiateadlikkus; juhendaja: Kadri Kask\nMerilyn Kasepuu; Metsa loodusliku uuenduse tekkimine ja formeerumine viis aastat pärast lageraiet; juhendaja: Andres Jäärats\nKristi Loit; Elupaiga muutuste mõju kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) populatsioonile Õisu maastikukaitseala näitel; juhendaja: Tiiu Kull\nKelly Mölder; Väike-kiirgliblika (Apatura ilia) ja suur-kiirgliblika (Apatura iris) levik ja populatsiooni seisund Eestis; juhendaja: Lektor Kadri Kask\nKeskkonnakaitse õppekava (406) spetsialiseerumisega maastikukaitse ja -hoolduse erialale:\nGert Enno; Rannaniitude taimestiku liigilise koosseisu muutused erineva majandamise tingimustes; juhendajad: Kadri Tali ja Marika Kose\nLaura Kapp; Võõrliigiliste ambroosiate (Ambrosia spp. L.) tahtmatu levik Euroopas ja situatsioon Eestis; juhendaja Merle Ööpik\nCarmen Masing - Jugaste; Järvamaa keskkonnavaldkonna rikkumised 2004-2014 Keskkonnainspektsiooni andmetel; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nMaarja Mikk; Männikjärve raba kujunemine ja taastamine; juhendaja: Eva-Liis Tuvi\nMärt Reha; Metsalaigud põllumajandusmaastikel kui biogeograafilised saared; juhendaja: Lauri Laanisto\nOtt Toomsalu; Eesti Rabade päevaliblikad; juhendaja: Valdo Kuusemets\nAnett Uibo; Intsikurmu parkmetsa hooldusettepanekud; juhendaja: Mari Nõmmela (***)\nKai Allikas; Eestis ehitatud põhust elumajade ehituslikud lahendused ja omadused; juhendaja: Valdo Kuusemets\nMarko Ansip; Eerik Kumari preemia laureaatide motivatsiooniprofiil; juhendaja: Mart Külvik\nTiit Hallikma; Liigisisese varieeruvuse mustrid tšiili keerispeal (Phacelia secunda); juhendaja: Lauri Laanisto\nAnneli Haugas; Välkude mõju hindamine õhu koostisele Eesti foonijaamades; juhendaja: Veljo Kimmel\nRiina Kartau; Interpoleerimismeetodite sobivuse hindamine kõrgusmudeli loomisel; juhendaja: Anne Kull\nMaarja-Liisa Linnasmägi; Komposti sertifitseerimine Eestis; juhendaja: Mait Kriipsalu\nLeana Lõhmus; Tolmeldajate arvukus ja liigiline mitmekesisus talirapsipõldudel ja nendega piirnevatel maastikuelementidel; juhendajad: Eve Veromann; Riina Kaasik\nNurana Mamedova; Tartu ühisaedade sotsiaalseid maakasutuslikke ja aianduslikke aspekte; juhendajad: Mart Külvik; Merle Karro- Kalberg\nMaarja Männiste; Talvituvate röövtoiduliste lülijalgsete koosseis erinevatel põllumajandusmaastiku elementidel; juhendajad: Eve Veromann; Gabriella Kovacs\nAlan Olonen; Ühisaiapidajate keskkonnahoiakud ja –teadlikkus: Paide piimakombinaadi aianduskooperatiivi juhtumiuuring; juhendaja: Mart Külvik\nRisto Raimets; Pestitsiidide tau-fluvalinaadi ja tebukonasooli mõju kimalaste füsioloogiale ja suremusele; juhendajad: Reet Karise; Marika Mänd\nKristo Tikk; Õhusaaste mõju uurimine puude kasvule kirde Eesti rabades; juhendaja: Veljo Kimmel\nTauno Tilk; Matsalu rahvuspargi poollooduslike koosluste ökosüsteemi teenuste rahaline väärtus; juhendaja: Aija Kosk\nAnnemai Tuvike; Mahetoodete viitamise võimalused ja turustamine 2014. aastal; juhendajad: Elen Peetsmann; Jana Adari\nSten Urbanik; Harrastusliku ahvenapüügi efektiivsus Saaremaa järvedel; juhendaja: Teet Krause\nEnri Uusna; Kohaseotus Eesti maapiirkondades: kvalitatiivne valimiuuring Lustivere, Adavere ja Obinitsa näitel; juhendajad: Mart Külvik; Joanna Storie\nTriin Viilvere; Eesti inimeste suhtumine geneetiliselt muundatud organismidesse ja teadlikkus keskkonnamõjudest; juhendajad: Eve Veromann; Elen Peetsmann\nTanel Adson; Metsade looduslikkusega seotud struktuurielementide esinemine kaitsealadel Haanja looduspargi ja Karula rahvuspargi näitel; juhendaja: Pille Tomson\nGerda Arras; Tartu linna ökosüsteemiteenused; juhendaja: Aija Kosk\nKristjan Erusk; Uurimustöö biojäätmete käitlemisest Ida –Euroopa riikides; juhendajad: Mait Kriipsalu; Karin Nurme\nKerstin Kaints; Maakasutuse jätkusuutlikkuse analüüs Lahemaa Rahvuspargi näitel; juhendaja: Kalev Sepp\nKertu Kannumäe; Koduskompostimine Võru linna näitel; juhendaja: Mait Kriipsalu\nMarge Kruus; Euroopa Liidu loodusdirektiiviga kaitstud päevaliblika vareskaera-aasasilmiku (Coenonympha hero) elupaiganõudlused ja levik Eestis; juhendaja: Kadri Kask\nElen Kuningas; Kimalaste kui looduslike tolmeldajate tähtsus ja nende kaitsemeetmed agroökosüsteemides; juhendaja: Marika Mänd (***)\nMerje Lauri; Võõrliikide leviku seos matkaradadega Vapramäe-Vellavere-Vitipalu näitel; juhendaja: Merle Ööpik\nMaris Pritson; Hariliku kirikakra (Bellis perennis L.) levik ja tõrjevõimalused Hulja aleviku näitel (Lääne-Virumaa); juhendaja: Merle Ööpik\nMerilyn Rang; Högbytorpi prügilast kaevandatud peenfraktsiooni kirjeldamine; juhendajad: Kaja Orupõld; Mait Kriipsalu (***)\nLiisa Ruuder; Passiivmajad Eesti kliimas; juhendajad: Siiri Römer; Valdo Kuusemets\nKairi Sosare; Karula rahvuspargi ökosüsteemiteenused; juhendaja: Aija Kosk\nAnnika Vanamb; Bioetanooli tootmisjääkide biogaasi tootlikkuse uurimine; juhendajad: Kaja Orupõld; Marion Mitt\nBurtin, Viktoria; Pistesääsklaste (Diptera:Culicidae) liigiline koosseis ja elupaigaeelistused Tartu linnas; juhendaja Olavi Kurina, Phd\nHorn, Ilona; Looduskaitseliste küsimuste analüüs läbi kohalike vaateprisma kolme Lõuna-Eesti kaitseala näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKera Kerti; Meemesilaste Apis mellifera L.ja karukimalaste Bombus terrestris L. efektiivsuse võrdlus preparaadi Prestop Mix siirutajatena aedmaasikal (Fragaria x ananassa Duch.); juhendajad: Reet Karise, PhD; Marika Mänd, PhD\nKruusimägi, Riin; Eesti Vabariigi tööstusheite seaduse rakendamise analüüs ettevõttes Kunda Nordic Tsement AS; juhendajad: Kalev Sepp, PhD; Kalle Kikas\nLääne, Allar; Kudjape prügilast kaevandatud peenfraktsiooni ökotoksilisuse määramine; juhendajad: Kaja Orupõld, PhD; Fabio Kaczala\nMölder Janne; Erinevate maastikuelementide mõju naeri-hiilamardika arvukusele ja vastsete parasiteerituse tasemele talirapsil; juhendajad: Eve Veromann, PhD; Riina Kaasik, PhD\nSapelkov, Kertu; Uuring prügilademest välja sõelutud peenfraktsiooni kasutamisest Kudjape prügila kattematerjalina; juhendajad: Kaja Orupõld, PhD; Mait Kriipsalu, PhD\nVaino, Liis; Maastikuelementide mõju tolmeldajate arvukusele põllumajandusmaastikus; juhendajad: Eve Veromann, PhD; Gabriella Kovacs\nJuhkam, Meelis; Invasiivsed konnatatrad (Fallopia sp. Adans.): situatsioon Eestis ja võimalused ohjamiseks; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nKivisalu, Raili; Tartu Puiestee tänava kalmistud: väärtused ja hooldusettepanekud; juhendaja Mari Nõmmela, PhD\nKoltsa, Anna; Ida-Virumaa kaitsealade ajalooline areng; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nResev, Jane; Ökosüsteemiteenuste kaardistamise vajadus; juhendaja Aija Kosk, MSc\nSarapuu, Marian; Järvede maastikupõhine kaitsekorraldus Eestis; juhendaja Maaria Semm, MSc\nToom, Maarek; Šaakali (Canis aureus L.) areaali laienemine Euroopas viimastel aastakümnetel; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nArras, Kadri; Üliõpilaste teadlikkus bioinvasioonide olemusest; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nAavik, Katrin; Metsatulekahjude mõju õhu kvaliteedile; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nDreyersdorff, Gerit; Konkureerivate toidutaimede mõju aedmaasika (Fragaria x ananassa Duch.) hahkhallituse (Botrytis cinerea Pers.) biotõrjes karukimalaste (Bombus terrestris L.) ja meemesilaste (Apis mellifera L.) näitel; juhendajad Marika Mänd, PhD; Reet Karise, PhD\nEensaar, Triin; Tuult mõjutavate tegurite muutuste analüüs Tartus viimastel kümnenditel; juhendajad Veljo Kimmel, PhD; Anne Kull, MSc\nKikkas, Kadri; Kaadmiumi liikuvus ja fütosaadavus hariliku kuuse (Picea abies L.) enamusega metsade muldades; juhendajad Ülle Püttsepp, PhD; Kaja Orupõld, PhD\nLehtpuu, Kadi; Kompostide stabiilsuse uurimine respiromeetriliste meetoditega; juhendaja Kaja Orupõld, PhD\nLeivategija, Irene; Valgla maakasutuse mõju järve vee kvaliteedile; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nLõhmus, Lii; Kuresoo raba ökosüsteemi teenused ja nende majandusliku väärtuse hindamine; juhendaja Aija Kosk, MSc\nPaara, Mari-Liis; Võõrliikide ohjamine vereva lemmmaltsa (Impatiens glandulifera Royle) näitel; juhendajad Merle Ööpik, MSc; Toomas Kukk, PhD\nPannerlein, Kristin; Pestitsiidide subletaalsete dooside ning nende segu mõju karukimalase (Bombus terrestris L.) hingamisfüsioloogiale; juhendaja Reet Karise, PhD\nPaju, Maris; Metsatulekahjude mõju hindamine õhu koostisele Järvseljal; juhendajad Veljo Kimmel, PhD; Steffen Manfred Noe, PhD\nPurik, Triinu; Parkide restaureerimiseks soovitatud võõrpuittaimede riskihindamine; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nPüvi, Leane; Loodusõpperaja külastaja rahulolu hinnang; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Ain Vellak, PhD; Tarmo Denks\nSavka, Daniel; Ulukikahjustused Lõuna-Eesti männinoorendikes; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nVassar, Liisi; Eesti inimeste teadlikkus toidutootmisega kaasnevatest keskkonnamõjudest; juhendajad Sirli Pehme, MSc; Eve Veromann, PhD (***)\nVesi, Marilyn; Niidukoosluste kujunemine endisele põllumaale; juhendajad Silja Kana, MSc; Marek Sammul, PhD\nAllikmäe, Mark; Poollooduslikud kooslused Ida-Viru kaitsealadel; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nEelnurm, Marili; Lahemaa rahvuspargi ökosüsteemi teenuste muutumine; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKotkas, Meriliis; Tallinna ja Tartu kaitsealused taimed; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nMandel, Maret; Kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) viljumine sõltuvalt ümbritsevast maastikust; juhendajad Tiiu Kull, PhD; Silja Kana, MSc\nMõtlep, Marilin; Eesti käokeelte tolmeldamise jaoks oluliste õietunnuste morfoloogiline võrdlus; juhendaja Kadri Tali, PhD\nMägi, Maarja; Võru maakonda reklaamiv kultuuri-ja looduspärand; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nPehlak, Eva-Triin; Metsamaastikud lageraiejärgselt Roosa metsandikus; juhendaja Eino-Endel Laas\nRaimets, Risto; Mesilasperede hukkumise põhjused Eestis aastatel 2011-2012; juhendaja Taimi Paal, PhD\nRaud, Jaanika, Nõukogude-aegse ehituspärandi kasutamine Torma sovhoosi näitel; juhendaja Simon Bell, PhD (***)\nTõnisalu, Grete; Loodusolude mõju Soomaa asustusele 19.sajandist kuni tänapäevani; Juhendaja Pille Tomson, MSc\nVee, Maris; Põlva kihelkonna ristipuude maastikuline analüüs; Juhendajad Pille Tomson, MSc; Marju Kõivupuu\nVorobjov, Andrei; Kaevandamisega seotud pärandkultuur Ida-Virumaal; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nÖövel, Heidi; Palumaa sood ja nende seisund; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nHaas, Ermo; Kaitseväe harjutusväljade keskkonnakorralduse toimimise tõhususest; juhendaja Olavi Hiiemäe, MSc\nJärve, Kadri; Puistu koosseisu hinnang spektri optilises piirkonnas passiivse kaugseire vahenditega; juhendaja Urmas Peterson, PhD\nMännaste, Rutt; Ranniku roostumise mõju kahlajate pesitsusaladele rannaniitudel; juhendaja Hannes Pehlak, PhD\nNeito, Elen; Kunda lahe rannaprotsessid mõjutatuna Kunda sadamast ja looduslikest teguritest; juhendaja Hannes Tõnisson, PhD\nNurme, Kairi; Eesti rohevöö loodusväärtused, kõlvikuline koosseis ja rahvastik; juhendaja Janar Raet, MSc\nRammo, Marianne; Rohelise turunduse kontseptsioon ja selle rakendamine Eesti ettevõtetes AS Ecoprint ja Eesti Energia AS näitel; juhendajad Mart Külvik, PhD; Viire Viss\nRennel, Liisa; Alutaguse lendoravaelupaikade käsitiivalised; juhendajad Meelis Leivits, MSc; Jaanus Remm, PhD\nSepp, Kärt; Energiavõsa maastikul; juhendaja Elis Vollmer, MSc\nBurtin, Viktoria; Tuuleparkide mõju veelindudele ja nende rändele Eesti näitel; juhendaja Aivar Leito, PhD\nHeinsoo, Helen; Püramiid-koerakäpa (Anacamptis pyramidalis) levik, bioloogia ja ohustatus Eestis; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nHermann, Terje; Luke mõisapargi turuväline väärtus; juhendaja Aija Kosk, MSc\nHorn, Ilona; Puhke-ja virgestusalade kavandamine Võrumaa omavalitsustes; juhendaja Toomas Muru, MSc\nJaagus, Triin; Matsalu rannaniidu pakutavad ökosüsteemi teenused ja nende väärtuse leidmise meetodid; juhendajad Aija Kosk, MSc; Kalev Sepp, PhD\nKartau, Riina; Lehitu pisikäpa bioloogia, levik ja ohustatus Eestis; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nKruusimägi, Riin; Strateegiline mõjude hindamine Tartumaa valdade üldplaneeringutes; Toomas Muru, MSc\nKostabi, Kadri-Liisa; Eesti elumajade energiatarve ja selle võrdlus naaberriikidega; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nLaiverik, Liina; Osakeselise õhusaaste mõõtemeetodite erinevuste analüüs Õismäel; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nLinnasmägi, Maarja-Liisa; Ülevaade Eestis toodetud jäätmekompostidest; juhendajad Mait Kriipsalu, PhD; Helis Rossner, MSc\nLükk, Villu; Tegevusloa taotlemisega seotud keskkonnamõju hindamise algatamisest/algatamata jätmisest teatamine. Avaldatud teadete iseloomustus ja vastavus seadusele aastatel 2010-2011; juhendajad Kaja Peterson, PhD; Aija Kosk, MSc\nMänniste, Maarja; Vegetatiivse liikuvuse mõju kahe hüpoteetilise taimeliigi kooseksisteerimisele; juhendaja Marek Sammul, PhD\nMölder, Janne; Botaanikaaiad ja bioinvasioon: Eesti botaanikaaedade tegevused ja protsessi ohjamiseks; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nNõu, Triin; Rohtsete bioenergiakultuuride invasiivsusriskid Eestis; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nSaar, Mari; Keskkonnasäästlike toodete turunduskommunikatsioon Plastrex plastlaua näitel; juhendajad Mait Kriipsalu, PhD; Ülle Roosma, MSc\nSavikov, Liis; Niidukoosluste liigirikkuse seos taimede vegetatiivse liikuvuse varieeruvusega; juhendaja Marek Sammul, PhD\nTeppo, Tuuli; Maastikuhoiu planeerimine maastikukaitsealadel; juhendaja Pille Tomson, MSc\nTikk, Kristo; Õhusaaste mõju puude kasvule Kirde Eesti rabades uurimine; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nVaino, Liis; Pärandkultuuri objektid Vinni vallas; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nVesso, Elerin; Ettepanekuid Vana-Kuuste mõisapargi hoolduskava koostamiseks; juhendaja Mari Nõmmela\nViilvere, Triin; Arheoloogiliste objektide arvestamine maastikuhoolduse planeerimisel; juhendaja Pille Tomson, MSc\nJürma, Helen; Mahetoidu nõudlus ja pakkumine; juhendajad Eve Veromann; Sirli Pehme, MSc\nKaru, Signe; Pärandkultuuri väärtustamine üldplaneeringutes; juhendaja Mart Külvik, PhD\nKiudorv, Anneli; Põlva linna ja valla biojäätmete käitluse korraldamine; juhendajad Aija Kosk, MSc; Rein Kalle, MSc\nLeibur, Kairi; Kaitsealade kaitsetõhususe hindamine; juhendaja Mart Külvik, PhD\nMagnus, Marek; Kompostrite turu-uuring; juhendaja Aija Kosk, MSc\nMeister, Sigrit; Lammirohumaad ja nende kaitsekorraldus Soomaa rahvuspargis; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nMägi, Merko; Endisel põllumaal kasvava halli lepa (Alnus incana (L.) Moench) kultuuri maapealse biomassi produktsioon ja kasvudünaamika; juhendaja Jürgen Aosaar, MSc; Mats Varik, MSc\nMölter, Merje; Metsa uuendamisel kasutada lubatud võõrpuuliikide riskianalüüs; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nNael, Anu; Invasiivse hulgalehise lupiini (Lupinus polyphyllus Lind.) levik ja selle põhjused Saare vallas Jõgevamaal; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nNurk, Kadri; Mahetootmisest loobumise põhjused ja nende analüüs aastatel 2009-2010; juhendajad Elen Peetsmann, MSc; Eve Veromann, MSc\nRaidla, Mari; Karuputke võõrliikide tõrje tõhusus Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni näitel; juhendajad Bert Holm, MSc; Merle Ööpik, MSc\nTenn, Marili; Seltsilistaimede mõju suur-kapsaliblika (Pieris brassica) ja tema parasitoidide arvukusele ja liigilisele koosseisule valgel peakapsal (Brassica oleracea var. Capitata); juhendajad Eve Veromann, MSc; Riina Kaasik, MSc\nUlm, Antti; Maaturismi olukord ja arengueeldused Läänemaal; juhendaja Jaak Kliimask, MSc\nArras, Kadri; Kooliõpilaste teadlikkus bioinvasioonidest; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nAssmann, Kristiina; Lammastega seotud maastikud ajaloolistel fotodel; juhendaja Maaria Semm, MSc\nBukatš, Anton; Muraka looduskaitseala ülevaade asustusest ja maakattetüüpide kujunemisest, juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nKikkas, Kadri; Lõuna-Eesti keskkonnainfopunktid kui teabe allikad; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nKoni, Kirsika; Ülevaade põllumajanduses toodetavatest avalikest hüvistest ning nende rahalise väärtuse leidmise metoodikatest; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKupri, Hanna-Lii; Looduskaitse mõju valdade toimetulekule; juhendajad Valdeko Palginõmm MSc; Kalev Sepp, PhD\nLõhmus, Lii; Ülevaade Eestis kasutatavatest ja toodetavatest kasvumuldadest; juhendaja Aija Kosk, MSc\nMäll, Andrus; Tartu Kaubamajas tekkivate jäätmeliikide käitlemine ning soovitused jäätmekäitluse tõhustamiseks; juhendaja Aija Kosk, MSc\nPaara, Mari-Liis; Võõrliik verev lemmalts (Impatiens glandulifera Royle):levik Eestis, võimalused ohjamiseks; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nPaju, Maris; Metsatulekahjude mõju hindamine õhu kvaliteedile; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nPurik, Triinu; Looduslikku tasakaalu ohustavate taimeliikide riskihindamine; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nSapelkov, Kertu; Pärandkultuur Eesti rohevöö rannaalal; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTammeorg, Triin; Ülevaade Eestis komposti valmistavatest ettevõtetest; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nAlev, Kadri; Keskkonnaharidusalase koostöövõrgustiku analüüs Tartu-ja Läänemaal; juhendajad Eva-Liis Tuvi, MSc; Helle Kont, MSc\nJärg, Kristi; Keskkonnakaupade ja-teenuste osatähtsus kinnisvarahindade kujundajana; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKruusmaa, Karin; Akvakultuur Eestis: riskid ja eelised; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKostiv, Karina; Eesti-Vene piiriülese rohevõrgustiku planeerimise võimalustest Põlva ja Võru maakondade ning Petseri rajooni näitel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nLindman, Ly; Sõõrsilmiku (Lopinga achine) röövikute toidutaime-eelistus Eestis: olulisus liigikaitse seisukohalt; juhendajad Valdo Kuusemets, PhD; Toomas Tammaru, PhD\nLuts, Anneli; Eesti mahetalunike taimekasvatuse ja-loomakasvatuse nõuete rikkumise analüüs; juhendajad Sirli Pehme, MSc; Anne Luik, PhD\nLõhmus, Luule; Pärandkultuuri objektide inventuur ja kaitsekorralduse analüüs Eesti rohevöös; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nRaska, Marlen; Eesti võõrfloora invasiivsete liikide klassifitseerimine ohtlikkuse alusel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nSahtel, Marko; Erivanuseliste arukaasikute maapealse osa biomass ja produktsioon jänesekapsa kasvukohatüübis; juhendaja Veiko Uri, PhD\nSaar, Kristina; Kohalike ja külastajate maastikulised eelistused Valga ja Pärnu maakondades; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTischler, Monika; Eesti iluaianduse turul pakutavate rohtsete püsikute bioinvasiooniline analüüs; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nTubli, Tiina; Tartu linna lasteaedade võimalused ja valmisolek mahetoidustamiseks; juhendajad Sirli Pehme, MSc; Anne Luik, PhD\nVendla, Varje; Külastajate mõju hindamine Elva puhkepiirkonnas; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nVesi, Annika; Mahe-ja tavatootjate hinnang põllumajandustootjate keskkonnakavale; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nAavik, Katrin; Looduskaitseliste probleemide analüüs Lahemaa rahvuspargis läbi kohalike vaateprisma; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nBalin, Liisi; Metskits (Capreolus capreolus) metsakultuuride kahjustajana Eestis; juhendaja Veiko Uri, PhD\nBuschmann, Mai; Kirde-Eesti rabade aluselistumine; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nHaas, Ermo; Jäätmekäitlus kontoris Kaitseväe Peastaabi näitel; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nKase, Sille; Euroopa Liidu loodusdirektiiviga kaitstud päevaliblika suur-kuldtiiva (Lycaena dispar) elupaiganõudlused ja levik Eestis; juhendaja Kadri Kask, MSc\nKliiman, Maarja; Taimede mõju aerosooliosakestele ja osoonile; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nKuurberg, Kadri; Liigirikkuse, funktsionaalse mitmekesisuse ja keskkonnatingimuste kujunemine Nedrema puisniidu taastatud aladel; juhendajad Kaili Kattai, MSc; Marek Sammul, PhD\nLeivategija, Irene; Klaasi ümbertöötlemine ja uuesti kasutamine; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nLiin, Urmas; Bioinvasioonide kajastamine Eesti Looduse ajakirjas 2000-2009; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nLipp, Ragnar; Põdra arvukuse dünaamika Ida-Virumaal ja seda mõjutavad tegurid; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nNassar, Liis; Päevaliblikate liigiline koosseis ja seisund Ida-Virumaal; juhendajad Jaan Luig, MSc; Ave Liivamägi, MSc\nOrlova, Kristina; Põhjamaade kogemus katkematu rohevõrgustiku tagamisel seoses loomade ohutu teeületamisega ning hinnang vastavale olukorrale Eestis; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nPajumaa, Kaidi; Eesti Maaülikooli Metsamaja töötajate ja tudengite valmisolek jäätmete sorteerimiseks; juhendaja Aija Kosk, MSc\nPindus, Mihkel; Õhusaaste päritolu hindamise metoodikad ja nende rakendamise võimalused Eestis; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nPidmann, Ele; Energiakultuuride kasvatamise toetuste seosed võõrliikide levikuga Eestis rapsi (Brassica napus L.) näitel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nPost, Lauri; Keskkonnaõppemarsruudid Eestis: jäätmekäitluskohad Garmin nüvi 255w näitel; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nPotter, Mirjam; Võru maakonna jäätmejaamade toimimise analüüs; juhendaja Aija Kosk, MSc\nPüvi, Leane; Reaktorkompostimine Eesti Maaülikooli ühiselamu „Torn“ näitel; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nRaja, Triin; Eesti Maaülikooli tudengite suhtumine Tartu linnatransporti ja säästvasse transporti; juhendaja Kadri Kask, MSc, Tiia Rõivas\nRennel, Liisa; Tehispesade kasutamine ohustatud metsaselgroogsete kaitsel; juhendaja Jaanus Remm, PhD\nSepp, Kärt; Energiavõsa maastikul; juhendajad Katrin Heinsoo, PhD; Bert Holm, MSc\nSinijärv, Liis; Biolagunevate jäätmete koduskompostimise suunamine ja korraldamine riiklikul ja kohalikul tasandil; juhendaja Aija Kosk, MSc\nSuurthal, Jana; Otepää jäätmejaama asukoha ja suuruse valik; juhendaja Aija Kosk, MSc\nSusi, Triin; Looduskaitseliste tunnustuste kajastamine ajakirjas „Eesti Loodus“ 1958-2010; juhendaja Mart Külvik, PhD\nSutt, Ott; Lisasöötmine kui metssea (Sus scrofa) elupaiga valikut mõjutav tegur; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nTambik, Tane; Kimalaste (Bombus) liigirikkus Tartus ja selle ümbruses aastatel 1946-1999; juhendajad Ave Liivamägi, MSc; Jaan Luig, MSc\nTatar, Eldin; Tööstuslik pärandkultuur Kolga-Jaani vallas; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nVassar, Teele; Elanike teadlikkus jäätmehoolduseeskirja olemasolust Tallinna Nõmme linnaosas; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKoorberg, Pille; Kõrge loodusväärtusega põllumajandus Eestis: situatsioonianalüüs; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Tambet Kikas, MSc; Tiina Köster, MSc\nKollom, Kuldar; Eeslinnastumise keskkonnaaspektid Tartu linna lähivaldades; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLeetsaar, Kerli; Siseruumide mikrobioloogiline analüüs Tartus; juhendajad Valdo Kuusemets, PhD; Ene Indermitte, MSc\nNiidumaa, Maarika; Looduskaitseliste küsimuste ja probleemide analüüs kaitsealadel läbi kohalike vaateprisma; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nPilm, Kadri; Metallide leostumine puidukaitsevahenditega töödeldud puidus; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nPõder, Indrek; Sookure Grus grus pesitsusaegse kodupiirkonna struktuur ja elupaigaeelistused ida-Eestis; juhendajad Aivar Leito, PhD; Ivar Ojaste, MSc\nKalle, Kadri; Ühiskondlikult aktiivsete noorte teadlikkus säästvast tarbimisest Euroopas tudengiorganisatsiooni AEGEE näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKivipõld, Kauri; Vooremaa maastikukaitseala pärandkultuurmaastike inventeerimine; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKull, Gerli; Kalakasvatuse keskkonnariskid ja veekvaliteet Eesti kalakasvandustes; juhendajad Kaja Orupõld, PhD; Tiit Paaver, PhD\nLeydier, Thomas; Eesti põllukultuuride ja jäätmete koostis ja metaanitekke potentsiaal; juhendaja Henri-Charles Dubourguier, PhD\nLigi, Karli; Saaremaa punahirvepopulatsiooni morfoloogilised ja ökoloogilised iseärasused; juhendaja Tiit Randver, PhD\nLiiva, Helen; Rohevõrgustiku metoodika rakendamise analüüs maakondade teemaplaneeringutes; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Janar Raet, MSc\nLillemets, Marika; Võimalikud ohud jäätmeladestusaladel ja- laoplatsidel ning nende ennetamine; juhendajad Aija Kosk, MSc; Mait Kriipsalu, PhD\nParker, Kati; Mahepõllumajanduse ja mahetoidu teema Eesti üldhariduskoolides; juhendajad Anne Luik, PhD; Sirli Pehme, MSc\nSepp, Liina; Valgeranna golfiväljaku mulla keemiliste ja füüsikaliste näitajate analüüs; juhendaja Endla Reintam, PhD\nViks, Reigo; Eesti istikumüüjate teadlikkus võõrliikide invasioonidest puukoolide näitel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nAkenpärg, Helen; Prügi sortimise korraldamine „Teeme ära 2008“ Tartu Raadi kogumisplatsi näitel; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nAreng, Marit; CORINE maakatte andmebaasi põllumajanduslik maakasutus võrrelduna Eesti Põhikaardiga; juhendaja Janar Raet, MSc\nJürma, Helen; Muutused jäätmekäitluse korralduses aastatel 1995-2008 Tartu linnas; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKaru, Signe; Pärandkultuur Piusa jõe ürgoru maastikukaitsealal Vastseliina vallas; juhendaja Mart Külvik, PhD\nKägu, Maarja; Pärandkooslused ja pärandkultuuri objektid Tori vallas; juhendaja Henn Korjus, PhD\nLaur, Merit; Metsapõlengud Ida-Virumaal aastatel 1999-2008; juhendajad Marika Kose; Merle Ööpik, MSc\nLaurend, Triinu; Jõgeva valla söötis alade analüüs; juhendaja Janar Raet, MSc\nMeister, Sigrit; Lasteaia keskkonnaharidust toetavad projektid Viljandimaa näitel; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nNael, Anu; Lupiini võõrliikide põllumajanduslik kasvatamine kui hilisema invasiooni alus hulgalehise lupiini näitel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nNurk, Kadri; Õpperajad Võrumaal; juhendajad Eva-Liis Tuvi, MSc; Maris Kivistik, MSc\nNurme, Kairi; Eesti metsasus ja CORINE maakatte andmebaasi metsaandmed; juhendaja Janar Raet, MSc\nRaidla, Mari; Metsatulekahjud Põlvamaal aastatel 1999-2008; juhendajad Merle Ööpik, MSc; Marika Kose\nRaudsepp, Raili; Bioinvasiooniliste protsesside ennetamise võimalused; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nRumvolt, Kateriina; Paplid Eesti võõrflooras: ülevaade liikidest ja levikukolded Matsalu Rahvuspargis; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nRunnel, Kadri; Tartumaa rohevõrgustikul asetsevate vääriselupaikade kaitstus; juhendaja Mart Külvik, PhD\nSalutamm, Elo; Kormoranide levik ja sellega seonduvad keskkonnaprobleemid; juhendajad Kadri Kask, MSc; Vilju Lilleleht\nSavka, Daniel; Metskitse (Capreolus capreolus) arvukuse hindamine Kikepera proovialal, juhendaja Tiit Randveer, PhD\nSommer, Sille; Eesti ökopoodide hetkeolukord ja tulevikuvõimalused; juhendaja Elen Peetsmann, MSc\nTenn, Marili; Nahkhiirte käitumine,elupiaga valikud ja orienteerumine maastikul; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD; Lauri Lutsar\nKureoja, Aile; Eesti elanike ootused jäätmekäitluse arendamise suhtes ja soov arendamisprotsessis osalemiseks; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nLaurisson, Piret; Standardite ISO 9001 ja ISO 14001 mõju organisatsiooni tegevuse rakendamisel; juhendaja Katrin Kreegimäe, MSc\nRehema, Merlin; Väärtuslike maastike olemus ja neil rakendatavad meetmed: maakonna teemaplaneeringute põhjal; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nSemm, Maaria; Maastikuhooldusplaani koostamise metoodika maastikuhoolduskava rakendusena; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Mart Külvik, PhD\nJärv, Henri; Ülevaade olmekütmisest Tartu uuseramurajoonides; juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nKaal, Reeda; Kimalaste arvukuse ja liigirikkuse seire erineva tootmisviisiga taludes; juhendaja Marika Mänd, PhD\nKreilis, Raido; Punahirv (Cervus elaphus) Lääne-Virumaal; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nPeetsmann, Elen; Mahepõllumajanduslik turustamine Eestis; juhendaja Anne Luik, PhD\nPehme, Sirli; Eesti tarbija teadlikkus ja suhtumine mahetoitu; juhendaja Anne Luik, PhD\nPersidski, Rainer; Maaharijate hoiakud pool-looduslike koosluste hooldamisel ning hoiakuid mõjutavad tegurid; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Marek Sammul, PhD\nPärk, Britta; Võimalused ja valmisolek biolaguneva plasti kasutuselevõtuks Eestis; juhendajad Aija Kosk, MSc; Mait Kriipsalu, PhD\nRemmelgas, Reeme; Rohevõrgustiku planeerimine linnakeskkonnas-Viljandi linna näitel; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Mart Külvik, PhD\nSuskevics, Monika; Kaasamise korraldus maakonna tasandi rohevõrgustiku planeerimisel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nAlev, Kadri; Keskkonnaharidus Jõgevamaal; juhendajad Eva-Liis Tuvi, MSc; Aita Saksing\nBogdanov, Risto; Karjääride rekultiveerimiskogemused ja Maidla valla elanike eelistused Aidu põlevkivikarjääri rekultiveerimisel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nJermakova, Nadeźda; Põllumajandusmaastike seire Euroopa riikides; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nJärve, Kadri; Metsaga alade pindalamuutused Tartumaa neljas vallas aastate 1987 kuni 2005 vahemikus-hinnang keskmise lahutusega Landsat Thematic Mapper satelliidipiltidelt; juhendaja Urmas Peterson, PhD\nKahusk, Salme; Põllumajanduslik maakasutuse Setumaal aastatel 1990 ja 2006-hinnang keskmise ruumilise lahutusega Landsat TM satelliidipiltidelt; juhendaja Urmas Peterson, PhD\nKool, Karel; Rakvere tammik:seisukord,kaitse ja tulevikuperspektiivid; juhendaja Kadri Meier, 5-aastane diplom\nLaanemets, Anni; Loodushariduse võimaluste kaardistamine RMK Sakala puhkealal; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc\nLaasi, Tõnu; Emajõe Suursoo pärandkoosluste kasutamine ja seisund; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nLeibur, Kairi; Vääriselupaikade olemi muudatused aastatel 2003-2008 Vara ja Tartu valla näitel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nLille, Liis; Põllumajanduslik maakasutus aastatel 1990 ja 2000 Lääne-Viru maakonnas-hinnang Landsat TM satelliidipiltidelt; juhendaja Urmas Peterson, PhD\nLindman, Ly; Euroopa Liidu loodusdirektiiviga kaitstud päevaliblika sõõrsilmiku (Lopinga achine) elupaiganõudlused ja levik Eestis; juhendaja Kadri Meier, 5-aastane diplom\nLuts, Anneli; Korraldatud jäätmevedu ja sellega liitumise olukord Tartumaa valdades; juhendaja Aija Kosk, MSc\nLõhmus, Luule; Väärtustatud maastikud Mikitamäe valla üldplaneeringus; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nMägi, Karl; Energiavõsa maastikuelemendina; juhendajad Toomas Kukk, MSc; Katrin Heinsoo, PhD\nMölter, Merje; Metsanduse roll puittaimede invasiivsuse kujunemisel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nRammo, Marianne; Eestis välja antavate tootemärgiste keskkonnaaspektid; juhendaja Aija Kosk, MSc\nRaska, Marlen; Võõrtaimeliikide poolt põhjustatud eritasemelised mõjud elusloodusele ja ühiskonnale; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nSaar, Kristina; Kohtla-Järve linna jäätmekava koostamise soovitused; juhendaja Aija Kosk, MSc\nTamm, Egle; Tartu linna aluspõhja pealispinna kolmemõõtmeline mudel; juhendaja Urmas Uri, MSc\nTiido, Mihkel; Rohelise võrgustiku käsitlemine üldplaneeringus Veriora valla näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTischler, Monika; Aianduse roll bioinvasioonilistes protsessides; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nVendla, Varje; Risti valla metsade pärandkultuur; juhendaja Eva-Liis Tuvi, MSc; Jürgen Kusmin\nVesi, Annika; Räpina ja Mikitamäe valla jäätmekäitlusjaamade kasutuse uuring; juhendaja Aija Kosk, MSc\nOinberg, Anu; Suletud väikeprügilate keskkonnariskid ja järelhooldus; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Urmas Uri, MSc\nPuhkan, Annika; Teadlikkus ja suhtumine seoses Natura alade moodustamisega Raplamaa näitel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nRaet, Janar; Söötis alade analüüs Jõgeva maakonnas; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nVollmer, Elis; Maade aadeldumine Lahemaa rahvuspargis; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Priit-Kalev Parts, MSc\nÕunsaar, Maris; Sügisrändel peatuvate sookurgede arvukus ja selle seos põllukultuuride kasvupinnaga Eestis; juhendaja Aivar Leito, PhD\nBirnbaum, Christina; Kanada kuldvitsa (Solidago Canadensis L.) kogumike kasvu dünaamika; juhendajad Tiiu Kull, PhD; Marek Sammul, PhD\nKana, Silja; Maakasutuse muutused (1950ndad-2002) ja nende mõju floristilisele liigirikkusele Saare valla näitel; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nKivisaar, Marjaliis; Kollase kiviriku (Saxifraga hirculus) kasvukohad, levik ja paljunemine; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nMaastik, Veiko; Räpina linna ja selle lähiümbruse väärtusliku maastiku maastikuhoolduskava; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nMeikup, Merit; Tumepunase neiuvaiba (Epipactis atrorubens) paljunemisbioloogia; juhendaja Tiiu Kull, PhD\nPulk, Eleri; Võõrliik ida-kitseherne (Galega orientalis Lam.) invasiivsusest (sensu latu) Kesk-Eesti valdade näitel; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nPüü, Kadri; Sisetemperatuuri ja –niiskuse uuring viies Tartu elamus; juhendajad Valdo Kuusemets, PhD; Argo Soon, MD, MPH\nRimm, Diana; Euroopa maastikukonventsiooni rakendamise vajadus ja võimalused Eestis; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTekkel, Ethel; Raskemetallide sadenemise muutlikkus Eestis (sademete seire alusel); juhendaja Veljo Kimmel, PhD\nToots, Mairi; Kihnu pärandkooslused ja nende hooldus; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLaas, Veiko; Tõravere lepaistanduse biomassi produktsiooni hindamine; juhendaja Madis Sulev, 5-years diploma\nLuiga, Jaanika; Majandamise mõju rannaniitude taimkattele ja muldadele (Silma, Matsalu, Haeska, Tõstamaa ja Häädemeeste uurimisalade näitel); juhendaja Marek Sammul, PhD\nMaask, Merlit; Võru linna ja lähiümbruse biolagunevate jäätmete kompostimine; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nTrahv, Liana; Jaan Eilarti uuenduslikud ideed maastikuhoolduses; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nJuhanson, Katrin; REACH situatsioonianalüüs Eestis; juhendaja Valdo Kuusemets, PhD\nKivi, Tarmo; Sinialliku puhkeraja ideekavandi koostamine ja tulu-kulu analüüs; juhendaja Aija Kosk, MSc\nKostiv, Karina; Loodusturismi potentsiaali uurimine Ida-Virumaal; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLiiva, Helen; Maaturismi paindlikus kaitsealadel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLiivet, Martina; Eramaja elanike kaasamine jäätmete valikkogumissüsteemi; juhendajad Aija Kosk, MSc; Kalle Grents\nLoiku, Helis; Tava –ja mahetoidu võrdlus; juhendaja Anne Luik, PhD\nMartin, Anne; Tallamiskoormuse mõju laanekuklase (Formica aquilonia) asurkondadele Akste ja Padakõrve looduskaitsealade näitel; juhendajad Ants-Johannes Martin, PhD; Mart Külvik, PhD\nOks, Elke; Euroopa loodusdirektiiviga kaitstud päevaliblika suur-mosaiikliblika (Euphydryas maturna) elupaiganõudlused ja levik Eestis; juhendaja Kadri Meier, 5-years diploma\nOraste, Eneli; Kabli küla turismitalu projekt; juhendaja Enn Lauringson, PhD; Kalev Sepp, PhD\nParker, Kati; Poollooduslikele kooslustele makstavad subsiidiumid-tõhusad või mitte?; juhendaja Aija Kosk, MSc\nRaiste, Ragni; Euroopa Liidu loodusdirektiiviga kaitstud päevaliblika tähnik-sinitiiva (Maculinea arion) elupaiganõudlus ja levik Eestis; juhendaja Kadri Meier, 5-years diploma\nTani, Aet; Rohevõrgustiku teemaplaneeringu rakendumise analüüs Harju maakonna ja Keila valla näidetel; juhendajad Mart Külvik, PhD; Kadri Kreisman, MSc\nTobreluts, Ingrid; Juhusliku hindamise meetodi kasutamine Luitemaa looduskaitseala tulu leidmiseks; juhendaja Aija Kosk, MSc\nViks, Reigo; Jõgevamaa puukoolides kasvatatavate puittaimede invasiiviohu analüüs; juhendaja Merle Ööpik, MSc\nKattai, Kaili; Taimede elu- ja kasvuvormide ning elustrateegiate osakaalude muutused Laelatu pikaajalises väetuskatses; juhendaja Marek Sammul, PhD\nMeltsov, Vivika; Eesti tarnade palünoloogia; juhendajad Tiiu Kull, PhD; Maret Saar\nMälton, Evely; Rändkarbi Dreissena polymorpha (Pallas) hulk ja filtreerumiskiirus Peipsi järves; juhendaja Külli Kangur, PhD\nOjaste, Ivar; Sookure (Grus grus) kodukasutus; juhendaja Aivar Leito, PhD\nRakko, Aimar; Controlling factors of the growth rate and biomass of two Baltic Sea filamentous cyanobacteria; juhendajad Ingmar Ott, PhD; Jukka Seppälä, MSc\nSeene, Marit; Laguja prügila puhastatud õlitiigi kujundamine märgalaks; juhendajad Mait Kriipsalu, PhD; Jaak Truu, PhD\nTamm, Heidi; Perekond Geopora (Pyronemataceae, Pezizales) fülogeneetiline analüüs rDNA ITS regiooni alusel; juhendaja Bellis Kullman, PhD\nVöö, Tiina; Jäätmete põletamise võimalused Eestis; juhendajad Rein Ratas, PhD; Mart Kont, MSc\nKruuse, Maris; Põdra asustustiheduse määramine talviste ekskrementide loenduse teel. Loendustulemuste usaldatavus.; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nLangus, Angela; Karu kohtumine inimesega; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nPikalo, Natalija; Vaivara maastikukaitseala hoolduskava; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Ene Ilves, MSc\nSumnikova, Jelena; Peipsi kalanduse arengukava 2005-2009; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nAunapuu, Aune; Laenuprojektide keskkonnaanalüüsi teostamise võimalused ettevõtete panganduses; juhendajad Aija Kosk, MSc, Ants Tammepuu, MSc\nKalle, Kadri; Avalikkuse kaasamine kaitsekorralduskava koostamisse Karula rahvuspargi näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKask, Kristi; Keskkonnakaupade ja-teenuste väärtuse leidmine hedoonilise hinna metoodikat rakendades; juhendaja Aija Kosk, MSc\nLigi, Karli; Punahirv (Cervus elaphus) Saaremaal aastatel 1982-2006; juhendaja Tiit Randveer, PhD\nLillemets, Marika; Omavalitsuse jäätmekava koostamine Jõhvi valla näitel; juhendaja Rein Haak, MSc\nMägi, Merko; Kohapärimuse analüüs Sõrve poolsaare maastike näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nOnno, Evelin; Monitoring of endangered plant species in Estonia; juhendajad Malle Leht, PhD; Ülle Kukk, PhD\nPeetsmann, Elen; Keskkonnainvesteeringute keskuse jäätmekäitluse programmi rahastamise analüüs aastatel 2001-2005; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nPehme, Sirli; Seemne ja taimse paljundusmaterjali kasutamine Eesti mahepõllumajanduses; juhendaja Anne Luik, PhD\nPersidski, Rainer; Kohalike elanike ja maaomanike teadmised ning hinnangud looduskaitse korralduse toimimisse Elva-Vitipalu maastikukaitsealal; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Ain Vellak MSc\nPärk, Britta; Kuidas kujuneb põlevkivienergeetika hind koos väliskuluga; juhendaja Aija Kosk, MSc\nSuskevizs, Monika; Teadlikkus ja kaasamine Natura 2000 avalikustamisel Otepää looduspargis; juhendaja Mart Külvik, PhD\nTeever, Diana; Soomaa rahvuspargis Raudna jõe kaldavööndis esinevate looduslike ja inimmõjude hindamine; juhendajad Kadri Meier, 5-years diploma, Valdo Kuusemets, PhD; Meelis Suurkask, MSc\nUnt, Karina; Humallutserni (Medicago lupulina L.) varieerumine Lõuna-Eestis; juhendaja Malle Leht, PhD\nVõsaste, Marit; Aedviljades sisalduvad pestitsiidijäägid ja nende mõju inimese tervisele; juhendaja Anne Luik, PhD\nHeinsoo, Kris; Jääksoode maastikuline uuendamine: ökohüdroloogiline lähenemisviis; juhendaja Elve Lode, PhD\nKalle, Rein; Kalmistujäätmete käitlemine Põlva maakonna näitel; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nKütt, Kristiina; Emajõe reostuskoormus Võrtsjärve ja Tartu linna vahelisel lõigul aastatel 1998-2004; juhendajad Eduard Sizov, MSc; Lembit Nei, PhD\nLeiner, Elina; Ammendatud freesturbatootmisalade taimestumist mõjutavad tegurid Pärnu ja Tartu maakonna jääksoode näitel; juhendajad Taimi Paal, PhD; Jaanus Paal, PhD\nGrünberg, Anne; Heakorrakava koostamise metoodika Viiratsi aleviku pargiala näitel; juhendaja Nele Nutt, MSc\nHeinlaan, Margit; Luminestseeruvatel bakteritel põhinevate testide kasutamine muldade ökotoksikoloogilises uuringus; juhendajad Anne Kahru, PhD; Henri-Charles Dubourguier, PhD; Kalev Sepp, PhD\nHolvandus, Anu; Poollooduslike koosluste majandamine Võru- ja Põlvamaal loodushoiutoetuste abil; juhendaja Toomas Kukk, MSc\nKüppar, Marion; Reostuse mõju Emajõe kaladele; juhendaja Arvo Tuvikene, PhD\nLehemets, Arvo; Maaparandusobjektide hooldus Karula rahvuspargis. Veetaseme muutuse ulatuse hindamise lihtsustatud metoodika ja osaline hindamine; juhendaja Koit Alekand, PhD\nLiiv, Keily; Õigusrikkumiste analüüs kalanduse valdkonna keskkonnainspektsiooni Võrumaa osakonna töö põhjal aastatel 1998-2003; juhendajad Aija Kosk, MSc; Uno Minka, 5-years diploma\nLipping, Moonika; Hädaolukorraks valmisolek Lõuna-Eesti suurõnnetuse ohuga ja ohtlikes ettevõtetes; juhendaja Ants Tammepuu, MSc\nLoorman, Kadri; Mullakaitse õiguslikud, loodusteaduslikud ja eetilised aspektid; juhendaja Mari Ivask, PhD\nLoormann, Heleri; Mõisaansambli maastiku kaitsekorralduslik planeerimine: metoodiline katse Väike-Rõude näitel; methodical test on the example of Väike-Rõude; juhendajad Mart Külvik PhD; Nele Nutt, MSc\nPaas, Margus; Saarnaki laiu haudelinnustik; juhendaja Aivar Leito, PhD\nPaat, Andrus; Jäätmekäitlusarengu võimalused ääremaadel Mustvee linna näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nPariis, Airi; Karula Rahvuspargi karjääride inventeerimine ja rekultiveerimissoovitused; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nPolli, Lilian; Viljandi maastikukaitseala maastikuhoolduskava; juhendaja Age Merila, MSc\nSõelsep, Reeli; Kloororgaanilised ohtlikud ained Eesti rannikumeres; juhendaja Mart Simm, PhD\nTamm, Marianne; Ida-Virumaa jõgede seisund ja seda mõjutavad tegurid; juhendajad Eduard Sizov, MSc; Mari Ivask, PhD\nToom, Gerli; Pärandkultuur Matsalu külas Läänemaal; juhendaja Mart Meriste, MSc\nTorop, Jane; Kaitsealuste ja ohustatud taimeliikide kaitstus Võru maakonnas; juhendaja Ülle Kukk, PhD\nVollmer, Elis; Pärandkultuur Kloostri ja Kelu külades Läänemaal; juhendajad Mart Külvik, PhD; Kaja Lotman, 5-years diploma\nVõrno, Ingrid; Riskianalüüsi teostamine Lõuna-Eesti suurõnnetuse ohuga ja ohtlikes ettevõtetes; juhendaja Ants Tammepuu, MSc\n1. Birnbaum, Christina; Kanada kuldvitsa (Solidago canadensis L.) levik Tartu lähiümbruses; juhendaja Tiiu Kull, PhD\n2. Johanson, Kaiu; Haanja looduspargi maakasutuse muutused 20. sajandil; juhendaja Kalev Sepp, PhD\n3. Järv, Henri; Rohealad linnaplaneerimises Tallinna näitel; juhendaja Maris Järv, MSc\n4. Kana, Silja; Metsasuse muutused Saare valla põhjaosas viimase 50 aasta jooksul; juhendaja Tiiu Kull, PhD\n5. Kaselo, Henri; Haeska küla pärandkultuur ja maakasutus; juhendaja Anneli Palo, PhD\n6. Kivisaar, Maarjaliis; Kollase kiviriku levik ja bioloogia; juhendaja Tiiu Kull, PhD\n7. Kõue, Kerli; Seadusnõuded jäätmekopmpostimisel; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\n8. Lukk, Heinrich; Sõraliste seire võimalused ja nende rakendamine Alam-Pedja looduskaitsealal; juhendaja Tiit Randveer, PhD\n9. Maasik, Anna; Märgalade kadu Ahja ja Võnnu vallas viimasel 50 aastal; juhendaja Tiiu Kull, PhD\n10. Maastik, Veiko; Keskkonnakahjuga metsaõigusnormide rikkumised Põlva maakonnas aastatel 2000-2004; juhendaja Margus Lehiste\n11. Meikup, Merit; Vihmaussid Eesti metsades; juhendaja Mari Ivask, PhD\n12. Nikitin, Gerli; Ökomärgised inimeste tarbimisharjumuste kujundajana; juhendaja Aija Kosk, MSc\n13. Pulk, Eleri; Võõrliik ida-kitseherne (Galega orientalis Lam.) leviku ulatus ja mõju taimekooslustele Karksi vallas Viljandimaal; juhendaja Merle Ööpik, MSc\n14. Püü, Kadri; Energiavõsa istanduste mõju bioloogilisele mitmekesisusele; juhendaja Marek Sammul, PhD\n15. Sahtel, Marko; Endisel põllumaal kasvava arukaasiku maapealse osa biomass ja produktsioon; juhendaja Veiko Uri, PhD\n16. Sepp, Triinu; Invasiivsete karuputkede tõrje tõhusus 2004. aastal Tartu maakonnas; juhendaja Bert Holm, MSc\n17. Tamm, Catheline; Matsalu Rahvuspargi püha- ja pärimustega paigad: seisukord ja hooldus; juhendajad Mart Külvik, PhD; Kaja Lotman, MSc\n18. Tekkel, Ethel; Pärandkultuur ja ajalooline maakasutus Kiideva külas Läänemaal; juhendaja Mart Meriste, MSc\n19. Toots, Mairi; Kihnu pärandkooslused ja nende hooldus; juhendaja Kalev Sepp. PhD\n20. Uibo, Monika; Võõrokaspuuliikide mõju Eesti kohalikule dendrofloorale; juhendaja Urmas Roht, MSc\nAunpuu, Moonika; Jäätmekomposti kasutamise võimalused; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nHaak, Rein; Korraldatud jäätmekäitluse juurutamise metoodika väljatöötamine Tartu linna näitel; juhendaja Aija Kosk, MSc\nLooring, Merle; Merereostuse riskide hindamine ja kontrollimine Liivi lahel;\nTroškin, Tiina; Keskkonnajärelvalvest Eesti kaitsealadel ja vastavate andmestike kasutatavusest; juhendajad Mart Külvik, PhD; Uudo Timm, MSc\nVäärtnõu, Eino; Arengustrateegia Säästev Eesti 21 rahvusliku jätkusuutlikkuse analüüs; juhendaja Rein Ratas, PhD\nErmel, Maigi; Pilliroo tõrjumise mõjust põhjaselgrootutele Võrtsjärves; juhendaja Henn Timm, PhD\nGrosnõi, Helen; Erosioon. Pinnaseerosiooni tõkestamine Viljandi linnas; juhendaja Riho Karjus; MSc\nHirse, Toomas; Nõo Karujärvede ümbruse ja Tatra ürgoru haruldaste taimeliikide levik ja kaitse; juhendaja Ülle Kukk, PhD\nJalak, Merlene; Põllumajanduslikust maakasutusest välja jäänud alade analüüs Jõgeva maakonnas; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKaasik, Merit; Loodus- ja keskkonnakaitsealased piirangud ehitamisel veekogude ääres; juhendaja Uku Alakivi\nKangur, Timo; Aidu põlevkivikarjääri rekultiveerimistulemuste hindamine kase ja männikultuuride põhjal; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Tiit Kangur\nKasvandik, Maia-Liisa; Soontagana väärtusliku maastiku hoolduskava; juhendaja Urmas Vahur, MSc\nKivirand, Maarika; Nõu valla jäätmekäitluse areng lähtudes olemasolevast jäätmekavast ning jäätmeseadusest; juhendaja Hegri Narusk, BSc\nKljutšivski, Piret & Rehema, Merlin; Maakonna teemaplaneeringus määratletud väärtuslike maastike olemus ja korraldus; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Katre Daniel, MSc\nKõiv, Margit; Nõrgvee järelpuhastamine turvasfiltris; juhendajad Pille Kängsepp, MSc; Mait Kriipsalu, MSc\nLaurisson, Piret; Pet-joogipudeli optimaalse tagatisraha uuring Tartu linna näitel; juhendaja Aija Kosk, MSc\nMaasikmets, Marek; Lõhnahäiringu peamised määramismeetodid ja võimalikud lahendused Eestis; juhendajad Rein Ratas, PhD; Joel Valge\nNeljandik, Triin; Pärandkultuur Kirikuküla maastikul; juhendajad Mart Külvik, PhD; Kaja Lotman, MSc\nOlle, Lilian; Toidujäätmete käitlemine vermikompostimise abil sisetingimustes; juhendajad Mari Ivask, PhD; Mait Kriipsalu, MSc\nPeterson, Kristi; Üheksa haruldase metsataime seisundi hinnang kümne seireaasta näitel; juhendaja Ülle Kukk, PhD\nPung, Kristi; Hinnang Järvamaa looduskaitsealustele parkidele; juhendaja Olavi Randver\nRuut, Katri; Feromoonpüüniste kasutamine Lääne-Virumaal Männi ja Karli Uuspõllu Liiva talus ning Jõgeva Sordiaretusjaamas; juhendaja Enno Mõttus\nSillaste, Marit; Energiavõsa kui alternatiivse keskkonnahoidliku energiaallika kasvatamise võimalused Võru maakonnas; juhendaja Peeter Muiste, PhD\nTamm, Piia; Sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemi juurutamist mõjutavad tegurid Eesti ettevõtetes; juhendajad Aija Kosk, MSc; Harri Moora, MSc\nTamm, Sirli; Looduskaitseterminoloogia kujunemise põhijooni ja praeguseid arenguid Eestis; juhendaja Mart Külvik, PhD\nTammla, Tuuli; Trell, Tanel; Põhja-Kõrvemaa puhkeala kasutuskorralduskava; juhendaja Mart Külvik, PhD\nTraks, Katrin; Jäätmekäitlusteenuste kvaliteedi, sortimendi ja hinna võrdlus Jõgeva maakonnas; juhendaja Moonika Aunpuu\nTuvi, Triinu; Keskkonnainvesteeringute Keskuse noorsooprojektid (2001-2002) ja nende mõju õpilaste keskkonnateadlikkusele; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Mai Zernask\nTõnisots, Eve; Veeluba omavad väikepuhastid Pärnumaal ja nende olukord; juhendaja Mihkel Gross\nViik, Eneli; Erinevate kasvatustehnoloogiate mõju suvirapsi tolmeldajate arvukusele; juhendaja Marika Mänd, PhD\nÕigemeel, Reelika; Uuring loometsade kaitsest ja kasutamisest rekreatsioonialadena Kohila vallas; juhendaja Jüri Ehrpais\nKuu, Annely; Põllumuldade elustik ja seda mõjutavad tegurid; juhendaja Mari Ivask, PhD\nLiimand, Kristiina; Võldase (Cottus gobio) elupaikade kui väärtuslike veealadekaitstus Eesti vooluvetes; juhendaja Mart Külvik, PhD\nAndrejeva, Evelin; Kaitsekorralduskava koostamise metoodikast Elva - Vitipalu näitel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nAni, Moonika; Jäätmaade energeetilise potentsiaali analüüs Palamuse ja Saare valla näitel; juhendaja Peeter Muiste, PhD\nJoost, Katrin; Metsakuklased turismiobjektina, rekreatsioonikoormuse mõju metsakuklaste asurkondadele; juhendaja Ants-Johannes Martin, PhD\nKoemets, Kaimar; Satelliidipiltidest koostatud Jõgevamaa metsakaart ja piltidelt mõõdetud lageraiealad; juhendajad Urmas Peterson PhD; Kalev Sepp, PhD\nKollom, Kuldar; Satelliidipiltidest koostatud Põlvamaa metsakaart ja piltidelt mõõdetud lageraiealad; juhendajad Urmas Peterson PhD; Kalev Sepp, PhD\nKurnasov, Ave; Muiste, Merje; Tartu linna mõju Suure Emajõe vee kvaliteedile; juhendaja Lembit Nei, PhD\nKäis, Lilika; Plastide tootmine, tarbimine ning taasväärtustamine; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nKütt, Kristiina; Tartu linna heitvesi ja selle mõju Emajõe vee kvaliteedile aastatel 1992-2002; juhendajad Eduard Sizov, MSc; Pille Vals, MSc\nMärtson, Mariliis; Loodi looduspargi kaitsekorralduskava 2003-2007; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Hille Lapp\nOinberg, Anu; Kagu-Eesti jäätmehooldus; juhendaja Urmas Uri, MSc\nReisenbuk, Lemme; Kalakasvatuse negatiivsed mõjud looduskeskkonnale ja nende vähendamise võimalused; juhendaja Tiit Paaver, PhD\nRuthe, Ain; Orgaaniliste jäätmete kompostimine; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nSemm, Maaria; Põllumajandustootjate teadlikkus maastikuhoolduse tähtsusest; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Argo Peepson\nSinjukina, Galina; Looduskasutuse probleemid Kurtna järvestikus ja võimalikud lahendused; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTanilsoo, Jaanus; Hiilamardikate Meligethes spp. ja maakirpude Phyllotreta spp. kairomoonpreparaatide katsetamine ning kasutamine seireks; juhendaja Enno Mõttus\nToom, Kristi; Võrumaa rohelise võrgustiku täiendav analüüs ja määratlemine; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nÕunsaar, Maris; Muutused Hiiumaa põllumajandus- toodangu ning selle seos sügisrändel peatuvate sookurgede arvukuse ja levikuga; juhendaja Aivar Leito, PhD\nKalde, Enno; Kartuli kadude ja jäätmete tekkepõhjused tootmisel ja hoiustamisel; juhendaja Mari Ivask, PhD\nParts, Priit-Kalev; Väärtuste määratlemine maastikul; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nSizov, Eduard; Narva jõe reostuskoormuse kujunemine aastatel 1990-2000; juhendaja Rein Ratas, PhD\nEiert, Evelin; Vooremaalaste maastikuliste väärtushinnangute ja eelistuste ning Vooremaa maakasutuse muutuste analüüs; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nHarak,Ülle; Natura 2000 võrgustiku moodustamine Võru maakonnas; juhendaja Merit Otsus, PhD\nHämarik, Margit; Keskkonnatasude analüüs vee erikasutustasu ja saastetasu näitel; juhendaja Aija Kosk, MSc\nJaanimäe, Jaana; Rohumaade ja metsade vihmaussikoosluste arvukus ja mitmekesisus; juhendaja Mari Ivask, MSc\nKibuspuu, Ege; Rabad ja nende metsastamine Rae raba näitel; juhendaja Heino Seemen, PhD\nKruuse, Merike; Õliga reostunud pinnase biotervendamine preparaat OXYPRO abil; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nKulp, Katrin; Lokaalne kompostimine Vana-Pärnu näitel; juhendajad Tõnu Mauring, PhD; M. P. Mayer\nKuusepuu, Tiina; Kagu-Eesti maaelanike joogivesi; juhendaja Urmas Uri, MSc\nLeenurm, Diana; Kaleste ja Kalana külade ning Ristna sõjaväe kompleksi hoolduskava; juhendaja Kristiina Hellström, PhD\nLeola, Külli; Matsalu looduskaitseala puisniitude taastamise kaitsekorralduskava; juhendaja Tiit Kaljuste\nLooga, Helen; Paberi tootmine,tarbimine ning taasväärtustamine; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nLoona, Ingrid; Raplamaa pärandkooslused, Estonia; juhendaja Toomas Kukk, MSc\nMark, Merle; Uurimistöö toidujäätmete kogumisest Tartus; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nPedosk, Angelika; Elutingimuste talvine dünaamika karpkala talvitustiikides; juhendaja Tiit Paaver, PhD\nPiho, Katrin; Vee kvaliteedi talvised muutused Ilmatsalu kalakasvanduse peatiigis (Ilmatsalu paisjärves); juhendaja Tiit Paaver, PhD\nRand, Monica; Paikuse prügila teeninduspiirkonna jäätmekäitlus; juhendaja Valdeko Palginõmm, MSc\nRäim, Gerli; Kihnu Väina Merepargi väärtuslikud maastikud; juhendajad Kalev Sepp, PhD; Raine Viitas\nToots,Maiu; Kaitsealused kalaliigid,nende olukord ja kaitsemeetmed Eestis ja Euroopas; juhendaja Tiit Paaver, PhD\nVals, Pille; Välisõhu saaste kujunemise modelleerimine Tartu linna Ropka linnaosa näitel; juhendajad Marko Kaasik, PhD; Eduard Sizov, MSc\nNekrassova, Olga; Kromatograafilised meetodid mõningate antibiootikumide määramiseks mullast; juhendaja Tõnu Püssa, PhD\nPiirsoo, Malle; Jäätmete uurimise metoodika; juhendaja Mait Kriipsalu, PhD\nArik, Aivar & Kalda, Toomas; Otepää Looduspargi maastikuanalüüs ja funktsionaalne tsoneerimine; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nHeinsoo, Kris & Vask, Katrin; Sood, nende kasutamine ja rekultiveerimine Pööravere jääksoo näitel; juhendajad Elve Lode; Heino Seemen\nHelm, Katre & Rüütli, Eve; Kompaktne reoveepuhasti Micro-Step omapuhastina; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nHirv, Kaidi; Hiiumaa laidude maastikukaitseala suuremate saarte: Saarnaki, Hanikatsi, Vareslaiu, Ahelaiu ja Kõrgelaiu haudelinnustike omavaheline võrdlus; juhendaja Aivar Leito, PhD\nKoorberg, Pille; Ekstensiivse katusehaljastuse loomine ja selle linnaökoloogiline tähendus; juhendaja Tõnu Mauring PhD\nKreisman, Kadri; Ökoloogilistest võrgustikest ning nende hierarhiliste tasemete vahelistest seostest Tartu maakonna ja Nõo valla näitel; juhendaja Mart Külvik, PhD\nKukk, Kadi; Peamised aine-ja energiavood erineva saastekoormusega halllepikutes; juhendaja Mari Ivask, PhD\nKuu, Annely; Mullaelustiku koosluste ajaline ja liigiline struktuur ja mitmekesisus tava-ja ökoloogilise maaviljelusega taludes; juhendaja Mari Ivask, PhD\nKõnnusaar, Anu; Rehvide tootmise,kasutamise ja utiliseerimise mõju keskkonnale; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nLuik, Älis & Tilger, Triin; Kultuurmaastike muutused Alam-Pedja looduskaitsealal; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLääne, Aivar; Soojusenergeetika arengusuunad AS Tamme Soojus näitel; juhendaja Lembit Nei, PhD\nNiidumaa, Maarika; Hariliku männi juureparameetrite kasutamine bioindikatsioonis saastatud ja foonialadel; juhendajad Mari Ivask, PhD; Krista Lõhmus\nPertels, Triinu; Elva-Vitipalu maaastikukaitseala taimkate; juhendaja Ülle Kukk\nRätsep, Kaili; Pangodi maastikukaitseala kaitsekorralduskava koostamine; juhendaja Maris Paju\nSelge, Iiri; Viljandi Tänassilma oru kirjeldus ja oru märgala võimalik kujundamine heitveepuhastiks; juhendaja Tõnu Mauring\nKalle, Rein; Põlvamaa jäätmeaudit; juhendaja Mait Kriipsalu, MSc\nKiiver, Siiri; Roheline võrgustik ja selle määratlemine Karksi valla näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nKikas, Kaire; Maastike esteetiline hindamine Viljandi linna lähiümbruse näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nLiimand, Kristiina; Tartu seisuveekogud; juhendajad Mart Külvik, PhD; Helve Arukask\nPeepson, Argo & Tummeleht, Lauri-Indrek; Väärtuslike maastike määratlemine Lõuna-Viljandimaa näitel; juhendaja Kalev Sepp, PhD\nTroškin, Tiina; Metsa vääriselupaikade inventeerimise metoodika analüüs; juhendaja Mart Külvik, PhD\nVendla, Erle; Eesti kaitsealade süsteem lähtudes IUCN kaitsekorralduskategooriatest; juhendaja Mart Külvik, PhD


Toetus Jeltsinile kasvab\nMoskvas koos olnud SRÜ liidrid avaldasid kindlat lootust, et Venemaa reformid jätkuvad ning valimised võidab Boriss Jeltsin. Ukraina president Leonid Kut?ma ütles: Ukraina loodab, et Venemaa reforme jätkavad nende alustajad. Usbekistani president Islam Karimov läks veelgi kaugemale öeldes, et Gennadi Zjuganovi võit oleks «täiesti vastuvõetamatu».\nJeltsini poolehoidjad väidavad, et kommunistide võit presidendivalimistel tähendaks majanduslikku katastroofi, millega kaasnevad Venemaa kodusõda ning Moskva imperialismi jätkumine taastatavas Nõukogude impeeriumis.\nSRÜ liidrite kohtumise üheksa arutlusteema hulgas oli üks peamisi omavahelise integratsiooni süvendamine aastail 1996--1997. Kuna kommunistid süüdistavad Boriss Jeltsinit NSV Liidu hävitamises, siis ongi Venemaa asunud selle kriitika tõrjumiseks forsseerima suhteid teiste SRÜ riikidega. Tuletagem meelde 29. märtsil Venemaa, Valgevene, Kasahstani ja Kõrgõzstani vahel sõlmitud majandus- ja kaubandusliidu kokkulepet ning 2. aprillil sõlmitud Vene--Valgevene kahepoolset lepingut. Viimase kohta on Vene ametiisikud väitnud, et see ei asenda SRÜd, vaid tähendab, et ühisturu loomine käib erinevas tempos.\nTippkohtumisele järgnenud pressikonverentsil rõhutas Jeltsin, et tema näeks heal meelel ka Balti riikide liitumist SRÜga. «Kavatsen kohtuda kolme Balti riigi presidendiga ja arutada koostööd. Rõõmustaksin, kui mõni neist tahaks NATO asemel liituda SRÜga,» sõnas ta.\nNagu näitavad senised rahvaküsitlused, ei ole neljandik valijaid seni veel otsustanud, missugust kandidaati toetada, seepärast käib kõva võitlus nende häälte pärast. Laupäeval Siberis Krasnojarskis valimiskampaaniat jätkanud Boriss Jeltsin tutvustas kaht uut ettepanekut, mis rahvast ükskõikseks ei jäta.\nEsiteks lubas ta aastaks 2000 kaotada kohustusliku sõjaväeteenistuse ja luua palgaarmee. Ja teiseks on ta lubanud hakata järk-järgult inimestele heastama hoiuseid, mis haihtusid inflatsiooniga. Esialgu hõlmab hüvitus küll vaid 80aastasi ja vanemaid.\nKrasnojarskis väljendas president valmisolekut luua laiapõhjaline koalitsioonivalitsus ning pakkus majandusministri portfelli oma ühele rivaalile, demokraatide kandidaadile Grigori Javlinskile. Sõltumatu telejaama NTV andmeil jätkab Javlinski siiski oma valimiskampaaniat ja osa vaatlejate arvates rihib ta peaministri portfelli.\nVenemaa börsidel suureneksid investeeringud mitu korda, kui Boriss Jeltsin peaks tagasi valitama, kinnitas föderaalse väärtpaberikomisjoni juhataja Dmitri Vassiljev Moskvas pressikonverentsil. Ta ütles, et hiljutine elavnemine Venemaa turgudel on tingitud eelkõige välisinvesteerijate süvenenud usust Jeltsini võitu. Vassiljevi sõnul on kasvuturufondid valmis paigutama kuni 2% oma portfellidest Venemaale.\n«Juhul kui Boriss Jeltsin valitakse tagasi, siis suurenevad nii välis- kui kodumaised investeeringud juba septembris-oktoobris mitu korda. Kommunistide võidu korral ei ole enam mõtet väärtpaberiturust rääkida,» lisas ta.\nReedel avaldatud avaliku arvamuse sihtasutuse küsitlusandmete järgi oli eelmisel nädalal peamiste presidendikandidaatide populaarsus järgmine: Boriss Jeltsin (27,8%), Gennadi Zjuganov (23,6%), Grigori Javlinski (8,4%). REUTER-ÄP


Parim aeg muua 60 sekundit binaarsetes voimalustes - Kas maksed maksustatakse binaarvalikutes? - Aktsiaoptsioonid ja tuletisinstrumendid\nParim aeg muua 60 sekundit binaarsetes voimalustes. Binary Valikud: Miks ma valin värve IQ?\nGraafikul võib see välja näha umbes selline:. Siis saab ta panuse ja võib olla rahulik: binaarsete võimaluste autotrading mt5 investeeritud raha tagastatakse bt bitcoini investeerimis sait miinus lepingu minimaalsed kulud. Great video!!! Kuidas krüptovaluuta kasumit välja mõelda krüptovaluutakaupleja sureb 60 sekundi binaarsed valikud bollinger ribad kuidas krüptovaluutadel raha teenida krüptokaevandamisse investeerimine mida on vaja uue krüptoraha teenimiseks kuidas bitcoinidega kaubelda iq variandis. Peacocki strateegia - Üks parimaid binaarsete optsioonide strateegiaid. Müüja peab vara kuidas müüa krüptovaluutat kindla hinnaga, hoolimata sellest, kui palju see erineb turuhinnast, selle eest nõuab ta väikest lisatasu.\nTöö sõltuvus ajakavaga Sisenemine toimub valtsküünaldel ja aegumise aeg on Parim aeg muua 60 sekundit binaarsetes voimalustes minutiga.\nBinaarsete valikute puhul põhinevad professionaalsed kauplemisstrateegiad sagedamini kõrgematel ajavahemikel, kuna nende hind on suur liikumisplatsil. Ta on lisanud erinevaid hinnakäitumise graafilisi mudeleid. Ettevõtjad kasutavad ka neid mudeleid.\nÜks tunnitaseme töötamise strateegiaid nimetatakse "kasti".\nLisateave Bitcoin Wallet-saateprogrammi kohta\nSel juhul on pullide ja karude vahel väike tasakaal. Seejärel moodustatakse suure impulsi küünla vahemikus üks või mitu teist, kelle kehad on väiksemad. Nende varjud ei tohiks investeerida bitcoini alternatiividesse vanema küünla piire. Kõrge ja madala ema küünla moodustatud hinnavahemiku löömine on kaubavahetuse signaaliks. Aegumise aeg on 1 tund. See strateegia krüpto-indoneesiaga kauplemine hästi ka H4 ajakava raames.\nErinevus tähendab, et trendi liikumise tugevus on vähenenud, võimalik on pöördumine. Et lõpuks suunduda trendimuutusele, on vaja täiendavat tegurit. See võib olla liikuv keskmine või suundumus vastasuunaline joon. Ava rida murda. See binaarsete optsioonide kauplemisstrateegia toimib hästi M5, M15 graafikutel. Martingale ja binaarsed optsioonid Aegumistähtaeg on seatud mitmele kolmele Parim aeg muua 60 sekundit binaarsetes voimalustes suhtes.\nBinaarsete valikute uudiste kas goldmansachid hakkavad kauplema bitcoinidega on mitu erinevat lähenemist. Sageli sündmuste avaldamise ajal liigub turuosaliste ootuste hind prognoosi suunas. Seetõttu on väljumise ajal võimalik avada kokkulepe selles suunas koos 3-minutilise lõppemisega.\nKas Saate Bitcoinidest Raha\nOlgu nad kasvõi kuskil registreeritud. Maakler maksab neile kuidas raha võtta 5-minutiliste binaarsete võimalustega liitumise eest korraliku summa, sest nad Panga arukate valikute loppemise strateegia, et suurem osa liitujaid paneb korraliku summa sisse ja kaotab selle ära loe, maksab maaklerile reklaamikulu tagasi ja üsna korralikult pealegi.\nUudised Aktsiad 80 Eesti majandus Konsultatsioon 15 Esimesed sammud Kaubelda Krüptoraha Liikvel Dagcoin on aga mõeldud kasutamiseks, kui turg stabiliseerib ja kõikide DAG-i aksepteerivate kaupmeeste juures saab ilma lisakuludeta oma coini kasutama hakata, siis on juba palju parem. Inimesed ei mõista krüptoraha olemust, puudub asjakohane seadusandlus, kauplemiskohad ning personaalarvutid on pidevalt küberkurjategijate sihikul. Mis on läbistava joone muster? Binaarsed valikud krüpto Olin Loe Edasi. Kui peate PayPalist raha teisele kaardile välja võtma, peate vana konto kustutama ja lisama uue.\nKaubelda Krüptoraha Liikvel\nSina aga maksad selle lõbu kinni. Toon ühe sarnase skeemi näite lähemalt ka maakleri forex krüpto postituse lõpus. Ühtlasi piisab kiirest Google otsingust, et leida üles kohe esimestel kohtadel sellised ülevaated skeemi kohta, mis ütlevad otse välja, et pettusega tegu.\nTere, mulle tuli reklaamvdeo ubinery. Binaarsete optsioonidega kauplemine Reklaamvideos öeldi, et mitte mingit raha ei ole kunagi vaja, mitte kaotatud bitcoini investeering. Hiljem helistati ja öeldi, et ikka on vaja.\nVaja on dollarit, et saaks millegagi alustada, Siis nad nagu ei öelnudki millega üldse tegemist on, millega tegeleb ubinery. Öeldi vaid, et v6id poole aastaga teenida juba miljoni ja et kas oled valmis kandma dollarit neile. Ühesõnaga küsin, et kas tegemist on ikkagi päevakauplemise turuga, nagu on meie forexid? Üleöö rikastumine võtab tavaliselt aastat aega on binaarne võimalus robot legit rasket tööd.\nKui keegi lubab, et saad päevaga, nädalaga või paari kuuga, siis võid üsna rahuliku südamega selle lehekülje kinni panna ja midagi paremat oma ajaga peale hakata. Kui oled hasartmängudest tüdinud ja tahad kuidas bitcoini videoga raha teenida mõne reaalse investeeringu, mis sulle ka tulu teenib, siis alusta investeeringust iseendasse.\nTaavi on investeerimisega tegelenud alates Ta eesmärk on panna nende valdkondade investeerida bitcoini alternatiividesse ja kogemused kokku ning aidata läbi RahaFoorumi, Eesmärgipärase investeerimise e-raamatu ja koolituste inimestel oma suurimate unistuste elluviimiseni jõuda.\nSeetõttu on kõrgsageduslike bitcoinidega kauplemise tunnused hoolikalt valida endale sobiv tööriist. Binaarsete optsioonide tööstuses tegutseva investori peamine ülesanne on leida ja luua oma strateegia. Võib öelda, et see on esimene etapp. Turumahtude mõõtmise algoritmid võib usaldusväärsete filtridena hõlmata sõna otseses mõttes igasse kauplemissüsteemi. Eelkõige töötavad need hästi nii ostsillaatorite kui ka trendialgoritmidega.\nÜks olulisemaid probleeme iga kaupleja jaoks on aga see, et praegune etapp Enamik kauplemisterminalidest ei võimalda teostada täielikku tehnilist analüüsi. Ja neil, mis on varustatud mitme algoritmiga, on napp tööriistakast.\nSeetõttu tuleb kogu analüütiline töö ära teha kas Metatraderi platvormil või kasutades veebikaardid kauplemisvaatest. Sellega seoses ei saa mainimata jätta Forexi ettevõtteid, mis pakuvad ka võimalust töötada binaarsete optsioonidega.\nEelkõige kehtib see selliste maaklerite kohta nagu Instaforex või Grand Capital. Mahtude tundmine võib olla võrdselt kasulik neile, kes armastavad tehnilisi ja põhjalikke prognoosimismeetodeid. Ehkki viimast praktiliselt ei kasutata binaarsete optsioonidega kauplemisel põhjusel, et valdav enamus selle valdkonna investoritest eelistab tehinguid avada ja sulgeda ühe päeva jooksul.\nStrateegia tüüp - binaarsete optsioonidega kauplemine Kauplemisaeg - ööpäevaringselt Ajakava - alates M1 ja kõrgem Valuutapaarid - mis tahes Soovitatavad maaklerid: Alpari, Olymp Trade, Binomo. Binaarsete optsioonide indikaator ilma signaalide uuesti joonistamiseta. BarsStreet 1. Pealegi, mida suurem arv, seda suurem on tehingu eduka tulemuse tõenäosus. Kapitali nõuetekohase haldamise korral on deposiidi kaotamise oht null. Näiteks on teie sissemakse dollarit, sel juhul peate tegema järgmised panused:.\nKuna aegumisperiood on vaid 60 sekundit, piisab õnnestunud tehingu jaoks ühest küünast 1-minutilisel diagrammil, mis on suletud meile vajalikus suunas. See tähendab, et 60ndate binaarsete optsioonide süsteem ilmub Parim aeg muua 60 sekundit binaarsetes voimalustes ring väärtusega 7, siis on see väga tugev signaal ja positiivse territooriumi tehingu lõpetamiseks piisab ühest kandvast ribast.\nSelle strateegiaga saate kaubelda mis tahes valuutapaaride ja -perioodide kaupa. Lihtsalt ärge unustage, kui kauplete M15 ajakava alusel, peaks aegumisaeg olema 15 minutit. Kasutades indikaatorit BarsStreet, saate kaubelda mitte investeerida bitcoini alternatiividesse binaarsete optsioonidega, vaid ka Forexiga.\nKuid sel juhul on vaja, et oleksid täidetud järgmised tingimused:. Altpoolt saate vaadata videot, milles indikaatormüüja ütleb, kuidas seda kaubelda kauplemissüsteem. Kui vaatasite seda kuidas krüptovaluutaga kõige rohkem raha teenida, võisite märgata, et müüja räägib sageli indikaatori väärtustest 3 kuni 7, kuid ei ütle, mida täpselt numbrid näitavad. Tegelikult on kõik väga lihtne, need numbrid näitavad pidevat tulpade jada ühes suunas. Seega, mida suurem arv, seda suurem on tõenäosus, et järgmine küünlajalg on teist värvi.\nSeda kuidas valida krüptovaluutat kauplemiseks saab edukalt rakendada binaarsete optsioonide kauplemisel, kuid Forexis töötab see reegel harva.


Hüpersteen * Obsidiaan @ Miori e-pood\nHüpersteen * Obsidiaan\nKüsi ja ma vastan, palu ja ma aitan.\nMa olen küll suuruselt väike, aga suudan Sind kaitsta, hoida ja toetada rasketel eluhetkedel. Hoian Sind kahe jalaga maas ning aitan Sul sirge seljaga ning hirmu tundmata oma teed käia.\nSellest väikest soutache tehnikas talismanist leiad:\nLisaks leiad ehtest väikesed klaasist seemnehelmed.\nMõõdud: 4.8 x 3.3cm.\nTalisman on mustal tugeval nahast paelal (pikkus 43-46cm)\nPunane jaspis * Tiigrisilm


Postitaja: Kristi Kreek kell 00:21 Kommentaare ei ole:\nPalju önne Beata ja head aega Kristi!\nRomaan algab nüüd: (sorry veidi pikk sai....)\nNeljapäeval Kristi küpsetas perele pavlova kooki retsept - tegin ise esimest korda ja kasutasin seda retsepti, tuli välja väga maitsev, perele ka meeldis. Ja kuna mu host-ema onu elab oma perega Austraalias ja see kook sealt pärit on, siis on see ju eriti super. :)\nReedel oli üks tore päev. Ärkasin varem kui muidu. Pakkisin kokku asjad, mis Beata poole kaasa vötta. Söin hommikust ja enne 12 olin juba linnas, sealt vötsin edasi rongi Osby-sse, käisime poes ostsime taco-de jaoks viimased vajalikud asjad ja muidugi kommi öhtuks! (PS! ma ei saa väga aru, miks Eestis tacod popid pole süüa?!?! Nii hea ju.)\nSiis söitsime autoga edasi Beata juurde, ta elab Älmhult-st 10km väljas. (Älmhult on see tähtis koht, kust sai alguse skandinaavlaste ja üha enam ka eestlaste lemmik IKEA!)\nEdasi oli meil paar tundi aega, enne kui teised ka tulid, nii me söime seal komme, ajasime juttu, jagasime kinke ja jalutasime vörratus Småland-i maastikul. :) Småland on mitmeid kordi ilusam kui Skåne, nii et ma olen vägagi önnelik, et Beata seal elab. :) (Småland on järgmine nii öelda maakond pärast Skånet- pöhjapoole liikudes.)\nSiis oligi aeg, teistel tulla- Alexandra ja Natcha - me mängisime tüüpilist rootsi suvemängu. kaks vöistkonda, mölema vöistkonna ees on 5 puuklotsi püsti, kahe vöistkonna vahel on puust kuningas püsti ja siis korda mööda on mölemal vöistkonnal käes 6pulka mida vistakase. Mängu pöhimöte: Visata nende pulkadega maha teisevöistkonna klotsid ja löpuks kuningas. Kui viskad maha kuninga ennem, on automaatselt teine vöistkond vöitnud.. Lisaks veel möned asjad, mida siin seletama ei hakka :)\nIgaljuhul siis oli aeg süüa teha, tegime siis taco-sid. jaha, Beatas üks vana söber jöudis ka vahepeal sinna, hüüdnimega Kakan- rootsi keeles Kook, mitte kaka. :D\nSiis söime me öues vno maja küljes olevas väikses klaasist majakeses. Väga chill ja mönus aeg, kuidas oma söpradega viimast vötta.\nSiis mängisime skit gubbe-t, ehk siis jube/röve/vastik vana mees - eesti keeles on selle mängu nimi kolm kaarti- ainult eestis mängisin seda veidi erinevalt, lihtsamalt. :)\nSiis oli aeg kunagi varsti süüa jäätist ja komme- kummikommid jäätisega pole hea idee. kövad kui kivid. -.- ja siis käisime veel öues ka... ja siis löpuks südaöö paiku soiusime magamistuppa ära.... mina ja Kakan jäime ööseks, magasime Beata väikses magamis toas...\nSiis tuli laupäev, ja see oli päev, kui Beata oma pere ja sugulastega sünnipäeva pidas. (päris päev, tegelt alles esmaspäev!) See tähendas, et kell 9 hommikul lendas ta pere meie pisikesse tuppa lauluga sisse, terve hunniku kingituste ja hommikusöögiga. nii me laulsime seal, Beata avas kingid ja jöime pisut champagne't. :)\nSöime hommikust, ja enne 11 juba autos ja Älmhulti pooe, sest Kakan pidi poest läbi käima ja siis bussi vöttma jne jne, ja siis mina ka. Köige masendavam osa päevast oligi, kui Beataga rongijaaams hüvsti jätsin, pisaraid oli nii raske tagasi hoida. Lisaks on alanud rootsis suur puhkustele söitmise hooaeg, rong oli reisijaid pungil täis, issand kui masendav, loodan, et homme enam seda jama pole kell pool7 hommikul!!!\nIgaljuhul kell 12 olin ma kodus!thank god, rongid ja bussid tegid kiirelt ja klappisid.\nPesin, pakkisin, katsin lauda, oli sotsiaalne. Siis tulid Martini sünniopäeva külalaised, kuna tal on sünnipäev 30. juuni, siis muidugi oli vaja ennem ära pidada, et Kristi ikka ka osa saaks, et saaks viimast korda smörgåstorta-t saaks süüa ja perega aega veeta.. :D\nNii meile tulid siis Martin muidugi oma tüdruksöbraga, Ronny, Marko ja Kenthi vanemad- Mary ja Ingvar. :)\nMe söime ära siis ikka jälle probleem mida teha, mängime pictionary-t, alugses ma seda teha ei tahtnud, sest eelmine kord mängsime enne jöule, ja mu rootsi keele oskus polnud üldse nii hea, seega oli jube tüütu seda mängida... nüüd aga oli hoopis teine teema, mängu sain kaasa elada korralikult jne, no me siiski kaotasime Markoga, aga see oli rohkem ebaönn, kuna teised veeretasid 6-si, siis meie 1-si ja 2-si. :D\nSöime torti ka veel vahepeal, Martini tüdruksöber küpsetas- maitsev oli- kladdkaka ju. :3\nJaha, sain väikse kingituse Mary-lt ja Ingvarilt ka, üks kena käeehe! See oli super armas.\nTäna ma ärkasin varakult, vno ma ei saanud öösel korrralikult magada, alguses ei uinunud, sest pea oli mötteid täis, löpuks kui magama jäin siis nägin unes vaid, kuidas mul oli ükskohver lubatust liiga palju jne jne jne, appikene. Mul mingi reisipalavik tulnud, ma nii ärevil, mul pole kunagi varem midagi sellist olnud....\nIgaljuhul löuna-aega ma pakkisin köik asjad ära, inimese kaal näitas, et kohver kaalus 22,8kilo, ja kohvrikaal- mingi imelik jubin, näitas ükskord et see kaalus 22.6kilo ja järgmine kord 23.1kilo, no ma midagi sinna enam juurde ei pane ega ära ei vöta. Kui check-in-s arvavad, et liiga palju on, vötan sealt sokolaadi vöi sokipaari välja. :)\nKäsipagas on omaette nali- vöi tösine probleem! Käsipagas kokku kaalub kristi 15,5kilo, aga max on 8kilo!!!!!!! mul on poole rohkem... aga tüüpiline juhtum on see, et nad ei kaalu seda käsipagasit, ainult siis kui liiga suur on ja ei mahu lennikus sinna sahtlisse ära.. no mina loodan, et minu oma mahub ja arvuti vötan omale pörandale..... loodan parimat.\nIgaljuhul, kohe kui ma asjad pakitud sain, tuli Marko siia, no oli vaja ju ikka viimast korda Kristiga aega veeta. Mängisime siis jälle skit gubbe-t, ja kaardimängu Meri. Siis tuli Ronny ja Henrik ka, nii me mängisime seal kaarte ühe tunni ja siis teise tunni ajasime me juttu ja söime maasikaid vahustamata vahukoorega - mu lemmik magustoit nüüd!\nKuna Ronny läks täna Hiina poole siis kolis jälle nädalaks Henrik Ronny poole..\nPärast seda mötlesime sisi host-isaga veid mängida lauamänge. Aga siis sai otsustatud, et läheme Tina ja Magnuse juurde grillima. Nii panime seal hostisaga grilli püsti, siis grillisime ja siis söime ja ajasime niisama juttu. nii veider on möelda, et köike siin viimast korda teen, kölab jubedamalt kui asi tegelt on. Tegelt olen ma üsna tundetud ja emotsioonitu veel- ehk tänu sinna YES seminarile pole mul üldse tunnet, et ma siit ära lähen, et ma koju lähen. KUIDAS KURAT SEE AEG NII RUTTU LÄINUD ON???????????????? alles olid ju jöulud, fy faan.\nNüüd ongi aeg mul viimast korda oma lemmikut krinaal seriaali vaadata, okei, Eesti jöudes tirin selle ilmselt omale alla ja vaatan edasi... :)\nAGA KUNA MU PERE ON IKKA PÄRIS NUNNU, SIIS NAD TULEVAD KÖIK HOMME MIND HÄSSLEHOLMI RONGIJAAMA ÄRA SAATMA, köik ärkavad minu pärast räigelt vara ülesse, ehk 6.23 lähen minu rong ja köik on ennem seda seal. :) mis on nagu minu jaoks üli tähis ja armas!! ::')\nViimast korda kallistada ja head aega öeda ja mis peamine, keegi aitab mind mu kolaga!!! :*\nLöpuks üks tore kirjeldus, "kuidas näeb kristi välja, kui ta lennukisse läheb": jooksu-liibuvad püksid teksapükste all, siis tavaline särk, siis yfu-paks pusa, siis suur sall ja siis kevad-sügis jope, mis on parajalt paks JA SIIS üks pool talve jope, mis on veel suurem ja paksem!! Siis on kristil üle öla, 11kilone spordikott, käes 4 ja poole kilone arvutikott ja siis lohiseb järgi üks 23kilo suur kohver, mis on NII TÄIS topitud kui täis topitud! Ja siis jääb maha sisi üks sorts vanu riideid ja siis mu pildiga tass ja sokolaadi fondüü, need vötab kaasa mu host-pere kui nad kord mind külstama tulevad. :)\nNii et näeme varsti, mu armas Eesti ja eestlased! 4.juuli, tallinn, 16.30! :*\nSeniks on Kristil löbus Saksamaal, Beriliini lähistel. 5 päeva laagrit armsate YFU-katega..\nELU ALGAB VÄLJASPOOL MUGAVUSTSOONI! tehke midagi teistsugust ja näete, milline elu tegelt on!\nPostitaja: Kristi Kreek kell 20:59 Kommentaare ei ole:\nKuna olen siin üpris kodune siin hetkel, siis olen palju lugenud, öppinud ja muidugi ka otsinud tööd Eestis. :)\nMingi aeg jäin lugema ühte inglise keel blogi postitust, mida mötlesin teiega jagada. :)\n"10 asja mida mitte küsida vöi öelda ühele vahetusöpilasele!" tekst on siiski inglise keeles.\nYeah, I would love that too! Unfortunately I already signed up for this thing called an exchange year, so I can´t be doing that anymore since I´ll be too busy learning a new language, trying to fit in with my new family, going to school, adapting to the culture and eating (don´t even try to deny it).\n5. ¨Oh so in your country they *insert random stereotype or crazy*¨\nSo yes, I do miss them, if that answers your questions. But I don´t mind because I know it is all for the greater good.\nViimane eriti levinud minu juures! Kusjuures siiamaani küsitakse "kas sa oma pere ja söpru ei igatse?" ee, ja kui vastan, et mitte väga, näen neid ju varsti - vaadatakse suurte silmadega - jajah. Sellistel hetkedel vötaks selle pea ja loksutaks seda veidi..\nHetkel küsitakse megalt palju "hur känns det?" - ehk kuidas tundub? - kas sa kurb pole? - kas jääd rootsit igatsema? - kas hoiame kontakti fbs? - sellistele küsimustele tahaks ka suurima sarkasmiga vastata.. nt "Ma ei jöua ära oodata, kuna koju jöuan. ma pole üldse kurb, et siit ära saan, olingi kauks jäänud. Rootsit kindlasti igatsema ei jää, imelik riik, imelike inimestega. Ei, ma kavatsen su pärast Eesti jöudmist fb-st ära kustutada... Thank god, et Eestist tulles ma selliseid lolle küsimusi ei saanud. Eestlased on ikka köige normaalsemad inimesed maailmas, ausalt. :D\n______ Aga mul on kohver pakitud- täpselt 23 kilo, käsipagas oli viimati 10kilo + arvuti kogu kraamiga ligikaudu 4kilo.. ja mul osad riided veel kapis, ja möned asjad lauapeal... Ehk terve esmaspäeva ennem lendu hoian ma sörmi ja varbaid ristis, et nad mu käsipagasit kaaluda ei taha, ja et lennukis ruuumi puudust pole. :D Kui keegi jumala abile usub, siis vöiks mu nimel ka palvetada! ;)\nPostitaja: Kristiiiii kell 15:58 Kommentaare ei ole:\nOh rainy day- Midsommar!\nMis toimus Kristi elus eelviimasel nädalal?\nKokkuvötvalt midagi. Täpsemalt magasin peaaegu iga päev 11tundi!\nEsmaspäev oli ikka täielik koorekiht, öues oli ilus ilm (löppes äiksega) ja kooli ju minema ei pidanud.\nEdaspidi olen kaotanud kontrolli, igaljuhul, ükspäev, vist kolmapäeval, rohisime henrikuga mingit peenart (8meetrit, kahepeale, välja polnud peaaeg midagi tömmata) - ehk 15 min lusti :D\nSiis vist neljapäeval oli mu host-emal 1 aasta operatsioonidst, seega küpsetasin talle sokolaadi muffineid, siis tuli host-isa tööintervjult koju ja söitsime tema vanemate juurde fikale ja pärast seda Maxi-sse maasikaid ostma MIDSOMMARi jaoks.\nReede oli siis kaua oodatud MIDSOMMAR! LINK- link videole, mis inglise keele oskajatele ja pildivaatajatele asja selgeks teeb!\nMis on Midsommar? Vöib olla see sama, mis Eestis jaanipäeva tähistamine? Tösi. Rootsis on ainult natuke rohkem traditsiooniline- ja asi, mida Eestlased nimetavad jaanituleks- puudub Rootsis, aga siin on midsommarstång- (pilt all) mille ümber tantsitakse- tantsud on enamjaolt samad, mis jöuludelgi ümber jöulupuu tantsitakse, ehk konnad, pöranda pesud jne.. :D KA mina seadsin host-isa ja Henrikuga autorattad Tydinge poole, et näha seda rahvatatnsu ja tantsida ise. (seal oli ka mu vanem kontaktisik*)\nPärast seda, söitsime tagasi Hässleholmi, Tina ja Magnuse juurde. Seal ootas heeringas!! Oluliseim. Uued kartulid- värksed noh. Hapukoor rohelise sibulaga. Laual oli ka Akvavit- erinevate maitsetega, ehk skandinaavias protutseeritud alkohol, erinevate maitsetaga. Ei midagi maitsvat!\nSiis oli aeg mängudel. "Absoluutne nöusoleks" ja "geni", esimene on pikk seletada, ja teine lihtne mälumäng.\nSiis proovisin ma veidi Magunse kitarre (tal neid neli.) Ja siis löppude löpuks oli öhtu ja siis oli aeg MAASIKATEL! Esimest korda elus söin maasikaid nii, et panin need kaussi, valasin peale vispeldamata kohvikoort ja peale raputasin suhkrut! Aga pagan, kui hästi see maitses. Siis muidugi vahepeal jöime mitu tassi kohvi, sest Magnus on samuti suur kohvi armastaja!\nSiis tuli külla nende naaber, siis räägiti jube palju igastugustes haigustest ja seal kadus minu huvi, sain hoopis koertega söpradeks, öpetasin neid mu käskluste peale lamama, istuma, käppa andma ja keerutama. :D Nii söid nee dkoerad päris palju kröpsu ära. :D Aga neile maitses..\nLöpuks oli vist kell pool 12 öösel kui koju jöudsime.\nTäna, laupäeval, käis Roony ja Martin- host vend oma tüdruk söbraga siin öhtusöögil, söögiks oli jällegi midsommars söök. Heeringas, kartulid, hapukoord, sibul, muna. :) (ei mingit saslöki grillimist!) Seda tehakse küll, kui on ilus ilm, pärast midsommari löunat. Aga kuna siinne ilm on ainult vihm hetkel, siis ei mingit grillmist. Me grillime oma vorstid ja liha homme, kui host-ema söbranna Nine siia tuleb. :)\nMötlesin, et homme vöiks proovida oma asjad ära pakkida, vöi siis esmaspäeval. Igaljuhul neljapäeva öhtuks peavad asjad pakitud olema, et siis reede-laupäev söpradega olla, laupäeval Martini sünnipäeva pidada!\nPS! ma ei jöua YES seminari Saksamaal ära oodata, see tundub liigagi pönev!\nPildid tulevad möni teine kord!\n*ma ei tea, kas olen varem maininud, et mu vanim kontaktisik- kes muga kaks korda aasta jookul ühendust on vötnud, kes on naine, vöi vähemalt veel pool naine- noh ta vahetab sugu! Kui ta muidu lesbi juba oli, ja lapse said ka see talv, siis nüüd otsustasid, et vaja ikka täielik mees olla, ja tuleb teha täielik soovahetusoperatsioon!\nPostitaja: Kristi Kreek kell 22:58 Kommentaare ei ole:


Allahindlus Misfits Padmouse 700x300x2mm Gaming Mousepad Mäng Locrkand Mouse Pad Gamer Arvuti Desk Looduslikust Kummist Matt Notbook Mousemat Tk < Hiir & Klaviatuur \_ www.limusiiniklubi.ee\nMisfits padmouse 700x300x2mm gaming mousepad mäng locrkand mouse pad gamer arvuti desk Looduslikust Kummist matt notbook mousemat tk\nhoiatus: Kõik tooted on käsitsi mõõtmine, palun lubage 1-2cm kõrvalekalle.\nLuku äär Õmblusmaterjalid koht nagu see on normaalne,Ära osta, kui sa meelt.\nmeie lukus serv oli muutus valgeks ( nagu pildil prindi muster peal),kui teil on vaja must lukus serv jätke palun sõnum mulle.\nkui sa tahad teha raha.Toetame tasuta tilk laevandus iga kliendi jaoks.\nkui teil on vaja muud paks või sobivad, palun, et vastavalt link(kohandatud pad )\nPalun kirjuta meile enne lahkumist mis tahes negatiivset tagasisidet või avada mis tahes vaidlus.Palun andke meile võimalus lahendada mingit probleemi.\n6 Tarne Tiem -.Pane tähele, et tarne tähtaegu võib varieeruda.\nBrändi Nimi: ziasmul\nMudeli Number: Suurus 700x300X2MM\nMärksõnad: vooderdatud püksid xxl, voodipesu voodi ruffle, lakers müts must, joodi amazon uk, voodipesu voodi musliin, vooderdatud püksid nina, voodipesu vibud pruun, pesu korvi box, voodipesu krae mao.\nMairuige clapperboard filmi tõmbamisega Ekstra Suur Gaming Mousepad Looduslik Kautšuk Gaming Mouse Mat Puldiga Serva CSGO LOL\nMärkus : 1. Tänu eri jälgida ja valguse mõju, tegelik värv punkt võib olla veidi erinev värv näitas pilte.Aitäh! 2. Palun lubage 0.5-2cm mõõtmise hälve tõttu, manuaal measuremen Mouse Pad Tootja:Mairuige 1.Mouse Pad Suurus:900mm*400mm paksus:2mm 2.Mouse pad Versioon:Kiirus\n80x30cm Suur StarCraft 2 Mouse pad Gaming Mousepad Gamer Suur Grande XL Puldiga Serv MousePad strateegia Gamer Anime Hiirt, Ma\nFFFAS 80x30cm Suur StarCraft 2 Mouse pad Gaming Mousepad Gamer suured Suured Grande Puldiga Serv MousePad jaoks Gamer Anime Hiire Matt Omadused: Kaitseb laia ala oma laua kriimustuste ja voolab Mugavad puhke-pind käed kirjutamise ajal, kirjutades, või kasutades\nAnime 3D Alt Gaming Mouse Pad Anti-skid Randmele Ülejäänud Teaduslik disaini ja kaitse Overwatch Arvuti Sülearvuti\n3D randme ülejäänud mouse pad Suurus：25.5x21.5 cm Heigh：3cm Kaal ：280g Ennetamise randme haigus\nSugupuu 2 mousepad gamer 700x300X3MM gaming mouse pad suur Mood sülearvuti tarvikud sülearvuti padmouse ergonoomiline matt