Tõlkimine - Localisedweb\nSuurenenud müügimaht ja veebisaidi külastatavus, lihtsam turule sisenemine ning suurem kliendirahulolu ja konkurentsivõime on vaid mõned näited sellest, millist kasu oma sisu professionaalsest tõlkimisest saate.\nSõltumata sellest, kas teie eesmärgiks on oma rahvusvahelise veebipositsiooni tugevdamine, tegevuse uutele turgudele laiendamine või online-turundusstrateegia tõhustamine, suudab Localised Web pakkuda teile just teie vajaduste järgi kohandatud kvaliteetseid tõlkeid. Üks edukuse jaoks olulisi aspekte, mis veebisaitide või rakenduste loomisel sageli kahe silma vahele jääb, on kasutusmugavus.\nKui saidi kasutamine või saidil liikumine on liiga keeruline või ebaloogiline, võib kasutaja teie saidi vaatamise lõpetada ja avada järgmise, mugavama ülesehitusega saidi. Seepärast rõhutab Localised Web kasutajaliidese (sh menüüde, moodulite, päise, jaluse, ankeetide jmt) professionaalse lokaliseerimise olulisust.\nMeie lokaliseerimistoimingute aluseks on ekspertteadmised kasutajasõbralikust veebikujundusest ja lihtsa navigeerimise põhitõdedest. Uusimatehnoloogia ja optimeeritud tõlkeprotsessi toel tõlgime paljude erinevate valdkondade tekste mitmetesse keeltesse. Meie hoolikalt valitud, ainult oma emakeelde tõlkivad tõlkijad on erinevate elualade spetsialistid, kes on läbinud meie põhjaliku hindamis- ja valikuprotsessi.


Soovitage meigitooteid - EEVA naistekas\nKõik jumestamisest, jumestusvahendid, uudistooted.\nTEEMA: Soovitage meigitooteid\nSoovitage meigitooteid\t13/06/2016 23:53\t#1\n1. Kas soovitaksite normaalsele/rasusele nahale pigem CC või BB kreemi? Näonahk on üsna korras, seega vistrikke vms. otseselt varjata ei ole vaja. Sooviks rohkem näotooni lihtsalt ühtlustada (kohati mõned punetavad kohad). Võite soovitada ka kindla firma tooteid, mida kasutanud olete ja mis on hästi toiminud.\n2. Kas CC/BB kreemi alla peab ka panema mingisugust toodet (primerit?) või pesen näo ära ja kannan lihtsalt peale? (sõrmedega, nagu kreemi või meigisvammi või pintsliga, nagu jumestuskreemi?). Ning kas lõpuks läheb peale ka puuder või nende puhul seda vaja pole?\n3. Laineriga igapäevaselt ei jõua möllata ning kuna ma ei ole päris osav selles, kipub joon ikka liiga konkreetne ja lai jääma. Seega eelistaks igapäevaseks meigiks ehk hoopiski silmapliiatsit. Muidugi tavalised odavad silmapliiatsid, nendega olen katsetanud ja kipuvad tükki ning laiali minema ja üldse raske on peenikest joont teha. Kas oskate soovitada tooteid, mis toimiksid nagu lainer, aga oleks pliiatsi kujul e. siis tulemus jääks loomulikum ja pehmem, hajutatum - mitte nii konkreetne. Ja mis kestaks.


Tegevlinnapea meedianõuniku vastulause: lame sõim munitsipaalpolitsei aadressil - Tänane leht\nTegevlinnapea meedianõuniku vastulause: lame sõim munitsipaalpolitsei aadressil\nPriit Simson Tallinna tegevlinnapea meedianõunik\n8. oktoober 2017, 17:49 2 min lugemist\nMupo sinise-kollase-valge-kirjud Jeepid. FOTO: Tairo Lutter\nPostimehe tegevtoimetaja Margus Mihkelsi arvamusloost saime teada, et maailm on idioote täis, Tallinna linnavalitsusega eesotsas, munitsipaalpolitsei takkapihta. Ajakirjanikule valmistas viha Raku järve ääres metsa alla pandud prügi («Lolluse võidukäik», PM 29.09).\nPaistab, et ajakirjaniku debatikultuuri esimeseks reegliks on kedagi idioodiks nimetada. Kuna olen Tallinna linnavalitsuse töötaja ja lävin tihedalt munitsipaalpolitseiga, siis mõne sõnaga sellest, millest siis meiesuguste «idiootide» maailm koosneb.\n«Selle asemel, et «tasuta» ühistranspordis «jäneseid» jahtida, võiks mupo püüda tõelisi kahjureid,» kirjutab Mihkels. «Näiteks neid, kes prügi parkidesse, mere äärde või järvekallastele – võimalusel ka nende sisse – loobivad.»\nKui ta oleks tutvunud selle tööga, mida ebaseadusliku prügistamise osas juba tehakse, oleks ta teada saanud, et prügistamise osas tehakse pea iga päev mõni otsus.\nÜle kolmesaja prügitrahvi\nSellel aastal on munitsipaalpolitsei teinud jäätmeseaduse alusel trahve ligi 23 000 euro eest ja 325 korral.\nJah, kindlasti on kohti, kuhu pole munitsipaalpolitsei silm veel jõudnud, see on ressursi küsimus. Selleks, et ebaseaduslike prügiladustamistega võidelda, peaks munitsipaalpolitsei õigused olema märksa suuremad, kasvõi selleks, et prügistaja vajadusel kinni pidada. Praegu paraku on munitsipaalpolitsei õigused väiksemad kui eraturvafirma omad.\nKas trammide ja busside kontroll on «idiootsus»? Neli aastat tagasi otsustas suur osa valijatest tänase linnavõimu kasuks just nimelt selle põhjal, et tallinlastele lubati tasuta sõitu ühistranspordis. Veel kord – tasuta sõitu lubati Tallinna elanikele. Mitte kõigile.\nVähe on otsuseid, mille taga oleks suurem rahva mandaat. Tallinn on selle poliitikaga võitnud juurde tuhandeid, isegi kümneid tuhandeid elanikke.\nLevib hüpotees, et validaatorid bussides-trammides ei mängi mitte mingit rolli. Nende ridade kirjutamise ajal räägib Tallinna pressikonverentsil TTÜ liikluse ja logistika professor Dago Antov värskest ühistranspordi uuringust, mille sisu koosneb suuresti validaatorite infost. Postimehe tarkasid kohal pole.\nMihkelsi jutt stiilis «buss sõidab ju niikuinii, milleks valideerida» on lahmimine, sest seda, kas buss sõidab antud liini mööda, langetatakse sõitjate arvu põhjal. Rumalat juttu saanuks vältida, kui eelnevalt inimestega veidi rääkida.\nMunitsipaalpolitsei ülesanne on üldine turvalisus, mitte üksnes valideerimiskontroll, ja seda ka ühistranspordis. Kui meie riigis nähakse abipolitseinike kutsumisega nii palju vaeva, siis jääb arusaamatuks, miks ei hinnata munitsipaalpolitseinike panust.\nMupo juht on täna inimene, kes on oma elust üheksa aastat kulutanud Eesti politseinike harimiseks. Kui tema on null, kes siis veel võiks linna turvalisusest midagi jagada?


Nozzu Kawasaki KLR 650 (s.1999) - Leht 3 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 28 Okt 2021, 08:31\nLugemata postitus Postitas will111 » 23 Sept 2021, 02:46\nNozzu, annan sulle seoses momentvõtmega oma "klaviatuurivõitleja" vaatenurgast ühe sellise natuke teist tüüpi nõuande ka siia profitööriistade jutu vahele. Kui sul on valida, kas a) vähekogenud mutrikeerajana võtad suvalise pikkusega saba ja keerad sellega suvalise jõuga näiteks 20nm (ette nähtud) jõu asemel peale 70nm või b) kasutad seda üüüberebatäpset odavat prügikastist leitud jesperi poolt ära visatud hiina momentvõtit ning keerad samale poldile võtmelt sätitud 20nm asemel peale hoopis 30nm...siis mina soovitaksin valida selle viimase. Each and every fucking time! Noh, unless muidugi sa ei soovi minna ostma mõnda neist 200 või 300 euristest supervõtmetest.\nÜks päris hea moodus on veel, mida kunagi aastaid tagasi ka ise kasutasin. Leiad kellegi, kes laenab sulle ühte neist puhtast kullast ja iga keeramise järel paika kalibreeritud momendikat ning teed sellega paar katse "keeramist" erinevate nm juures. Jätad saba pikkused meelde või kasvõi kirjutad üles ning jätad ka enamvähem meelde, millist jõudu sabale rakendasid milliste väärtuste saamiseks. 1nm täpsusega sa peale seda oma polte kodus keerama ei lähe aga aitab väga hästi ära hoida 10nm asemel 50-100nm keeramist ja vastupidi\nLugemata postitus Postitas Irual » 23 Sept 2021, 04:19\nTavalisel lehtvõtmel on saba pikkus seoses keermega (umbes-täpselt muidugi) - mõistusega keerates saadki hea tulemuse. Narrega on üle-või alapingutuse oht suurem.\nLugemata postitus Postitas will111 » 23 Sept 2021, 05:12\nwell, kui ma võtan oma riiulist võtmed näiteks mõõdust 12 ja 19 siis väiksema ja kõige suurema saba pikkus erineb kõige rohkem 50% võrra ehk siis umbes midagi sellist, et nii 12 on ligi 150mm ja 19 on ehk natuke üle 200mm. kui nüüd võrdled keermete torque'i siis m8 ja m12 erinevad ligikaudu 4 korda! kusjuures isegi 10 võti on tavaliselt pool või rohkemgi 19st oma pikkusega ning vähemalt minul on kõik erinevad 10 ja 12 võtmed praktiliselt sama pika sabaga. nii et go figure\nka narred on aga tehtud samal põhimõttel, sellepärast ongi 1/4, 3/8, 1/2 jne sabad. 1/4 mõõdud on tavaliselt 8mm kuni 13/14mm max. 3/8'ga keerad ka 19mm mõõtu polte ja mutreid kui vaja jne. sabade pikkused on erinevad ja tavaliselt 1/2 on topelt pikkus võrreldes 1/4.\nmina sellest saba pikkusest siiski reaalses elus ei lähtuks mõistusega keeramine samas tuleb elus kasuks pea igas olukorras, seega see on kindlasti hea soovitus aga kui midagi on vaja tõesti keerata täpselt siis võib alati osta ka odavama momendika, selle ära kalibreerida ning oma keeramised ära teha. suurem osa polte ja mutreid tsikli juures kohe päris kindlasti mitte momentvõtmega keeramist ei vaja, vaid vajavad lihtsalt kerget kogemust, et mis jõuga mingit polti umbes pingutama peaks\nLugemata postitus Postitas Virks » 23 Sept 2021, 07:30\nVõtmete saba pikkusest.\nScanni tehase esindaja väitis, et veljevõtmete sabad on viimasel ajal lühemaks tehtud, sest juhtide kehakaal on tõusnud...\nLugemata postitus Postitas kalju1 » 23 Sept 2021, 08:43\nSaab momentvõtmeid ka kalibreedida lasta (Metrosert nt.). Teenus teenuse hind ületab kordades odava momentvõtme hinna.\nVAG lepingilistel teeninduspartneritel on kohustus momentvõtmeid iga 6 kuu järel kalibreerida. Kalibreerimistunnistusi peab säilitama 5 aastat.\nLugemata postitus Postitas Tort » 23 Sept 2021, 08:48\nKui õli soodukaid ei soovi pingsalt otsida, siis osta ja unusta:\nhttps://avsk.ee/?action=Products%2Fsear ... &limit=100\nLugemata postitus Postitas laurikaks » 23 Sept 2021, 09:06\n23 Sept 2021, 02:46\nSee õige momendi kättesaamine ei ole isegi selle supervõtmega väga lihtne. Kui keerme vahel on sodi (mõni liivatera näiteks, veidi roostet), siis ei pruugi see peale keeratud 20nm tegelikult olla see, mida soovitakse ja polt-mutter võib ikka lahti jääda.\nLugemata postitus Postitas bitter » 23 Sept 2021, 11:47\nJõumomendi ühikust Nm saad ettekujutuse ka ilma kalli võtmeta. Nm = njuuton x meeter. 1N = ~ 0,1 kg (9,8N=1kg), seega 15 Nm jõumomendi annab 1,5kg raskus 1m horisontaalse jõuõla otsas. Või siis 3kg x 0,5m. Jne. Ja mõistlik mitte unustada, et praktikas kipub ka jõuõlg (harjavars vms) siiski midagi kaaluma.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 23 Sept 2021, 12:09\n23 Sept 2021, 11:47\nTänud arusaadava selgituse eest. Kaks korda läbi lugenud ja mõlenud, sain aru küll.\nMatemaatika ei ole mu tugevaim külg aga:\nKui mul ei ole mitte meetrine, vaid 0,5 meetrine kaigas, saavutan jõumomendi 15Nm, riputades kaika otsa 3 kilose raskuse. Eksju.\nMutrivõtit, mille pikkus on ütleme, et lihtsam oleks, 25 sentmeetrit, pean sikutama 10Nm jõumomendi saavutamiseks 4 kilogrammise raskusega.\nEhk siis kui ma kinnitaks mingi kalakaalu 25 sentimeetri pikkuse mutrivõtme külge, siis tuleks mul sikutada kaalust kuni osuti näiteb 4 kg.\nKalakaalud muidugi jah, vaevalt et taadeldud ja sertifitseeritud on aga noh...põhimõtteliselt. Täpsema tulemuse saavutamsieks ei tuleks mitte sikutada kaalu vaid riputada 4 kilone pomm võtme otsa. Sest noh, kaaluvihu kaal vaevalt et aastate jooksul sellisel määral muutub, et seda taatlema peaks.\nEDIT: Mis siit aga kaasa võtta, on see, et kui tead, et polt tuleb kinni keerata jõuga 10Nm, siis tuleks arvestada, et see on umbes nagu tõstaks nelja kilost raskust. Ehk pole vaja hambad ristis kahe käega sikutada.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 28 Sept 2021, 12:34\nNii, järgmine etapp - õlivahetus - tehtud!\nLäks siis sisse 10W40 Gulf õli.\nÜlivahetus, nagu arvata võis, miski väga keeruline protsess pole. Olen seda ennegi teinud. Mitte küll Kawal aga Ducal. Siiski, päris ilma pisisekeldustetga ei möödunud.\nPõhjaaluse poldi lahti keeranud, avastasin, et poldil puudus seib. Ei olnud ka õlikaussi kukkundu, kontrollisin. Käsin paar poodi läbi, lõpuks ühest sain vaskseibi. Mitte küll päris mõõdus aga ehk peab.\nEdasi õlifiltri pesa lahti. Õnneks polnud poldid kinni roostetanud ja sai kenasti kätte. Tagasi panekuga jälle tõrge. No ei lähe kaan tihkelt kinni. Seal on see läbi filtri jooksev mingi metall pulk, aukudega, mõtlesin, et see äkki pole korralikult pesas. Võtsin välja, panin uuesti, võtsin välja, panin uuest. No ikka ei lähe filtripesa kaan tihkelt kinni vaid jääb miski 3 milli vahe. Lõpuks otsisin Youtubest lahendust. Lahendus oli lihtne, kaanele tuleb anda käega üks mats, ja paigas ta ongi.\nNo ja siis juba uus õli sisse.\nPragu muidugi garaazhi kontrollima minnes sain paraja ehmatuse. Ratta all oli väike õlilaik. Mõtsin, et ongi nii, et lekib. Et tuleb lahti võtta ja ilma seibita tagasi panna polt, sest enne ju pidas. Asja üle natuke juurelnud, jõudsin siiski järeldusele, et see õli tilkus põrandale ilmselt põhjaksitse pealt kuhu see ilmselt valgus, kui poldi maha keerasin ja voolava joa all sobrades polti otsisin.\nViimati muutis Nozzu, 28 Sept 2021, 15:32, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 28 Sept 2021, 12:41\nHuvitav kuidas see õlipunn enne üldse pidas? Oma kogemuse järgi ilma seibita 95% juhtudel hakkab lekkima.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 28 Sept 2021, 14:14\nEks ta ilmselt ei pidanudki. Hinnates selle õlikoguse järgi, mis ma välja lasin. Ehk siis eriti polnud seda õli seal. Pakun et liiter, maks poolteist.\nA tundub, et suuremat kahju pole rattale sellest sündinud.\nIgaks juhuks, et enda meel rahu saaks, viisin ratta ikkagi täna spetsialistile kah vaadata. Motardisse.\n"Sõidab ju küll," andis Rait proovisõidult tagasi tulles hinnangu. Hakkas kohe palju kergem. Siiani oli ikka väike kahtlus hinges, et äkki ostsin endale mingi koletise, millest ei saagi kunagi asja saada.\nSelle tegi kah kindlaks, et spidomeetri mittetöötamises on ikkagi süüdi puruks tross mitte tigu. Selgus kohe, kui nipli sealt esiaratta küljes oleva suporti küljest maha keerasime ja tross eraldus. Trossi jala jätsime sisse ning ratast ringi ajades see ka ringi pöörles ilusti.\nA ja see müstiline vigur "karbuss", sellega pidi kah kõik korras olema. Sest tühikäigul tuksub kenasti.\nAinus tõsisem probleem - seesama sidur või siduritross. Heeblit vajutades ei liigu see mitte sujuvalt vaid kuidagi nõka-nõka, poob kinni. Ma ise sellest aru ei saanud aga spetsialisti käsi on spetsialisti käsi.\nMillest ma aru sain, oli see, et esimene käik nagu ei võta alguses, kui kohapealt liikuma hakata. Tuurid lähevad üles aga käik ei lähe, ei ole sees. Ja siis ühelt maalt läraki võtab käigu taha ja viskub edasi ilge jõuga.\nLugemata postitus Postitas will111 » 28 Sept 2021, 15:19\nSee viimane lõik on küll väga kahtlane asi...kui see asi sul pikemalt ja mitmekordselt niimoodi jätkub, et midagi võtab läraki taha ja hakkab ilge jõuga edasi viskama...siis varem või hiljem, aga ilmselt varem lendab kuskil mingi asi laiali. Ja kuivõrd sellised taha hakkamised saavad tsiklil ikka tulla vaid mootori seest siis ilmselt lendab ka laiali midagi mootori sees. Nii et see teema tasuks kohe kindlasti korda saada...enne kui laiali lendab\nMinu kunagisel kawasakil (kle500) oli teine käik selline, mis ei püsinud sees ja vahepeal käisin ka vist mingid lärakad kui see jälle kuidagi haakis. Sellel mootoril oli ka tervet kasti sisu juba enne mind vahetatud (vana tükid sain kastiga kaasa) nii et võiks eeldada, et oli selle mootori nõrk koht või siis oli eriti sadist eelmine kasutaja\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 28 Sept 2021, 15:26\n28 Sept 2021, 15:19\nJap. Saigi Motardiga kokku lepitud, et spido tross - selle vahetan ise. Piduriklotsid - kah ise. Muud nipet-näpet nagu amordiõli vahetus, teen ise - ei hakka tema aega ja minu raha kulutama. Aga siduri koos käigukastiga jätsin nende teha. On siis asi vaid trossis või milleski enamas, noh hea kui need mehed seda näpivad, kes asjast midagi teavad kah.\nPraegu jätsingi ratta sinna.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 28 Sept 2021, 17:02\nAaa... See "läraki" on minupoolne kunstiline ebatäpsus. Selles mõttes, et tegelikult mingeid normist hälbivaid heliefekte edasi sööstmisega ei kaasne.\nLugemata postitus Postitas morse » 29 Sept 2021, 07:33\nMinu panused on, et see kunstiliselt liialdatud läraki on siduri viga.\nKõige lihtsam oleks see, et tross käib nii kehvalt, et ei tule sujuvalt tagasi. Aga sellist kogemust mul endal pole.\nMingi asi on seisnud ratastel kleepuvate ketastega. Seda ka ise kogenud ei ole aga midagi sarnast võiks vist juhtuda.\nMinu ratas tegi kunagi sama moodi, kui ma olin just värsked sidurikettad sisse pannud. Korvi servad olid suht krobeliseks kulutatud ketaste poolt ja siduri lahti laskmisel käis väga sarnane kunstiliselt liialdatud läraki. Mul käis see sidur kiirelt sisse ja hakkas normaalselt tööle.\nMa arvan, et sidurit tuleks natuke uurida. Alustada võiks trossist. Tavaline motopoe tehnik suudab ka ilmselt natukese uurimise järel diagnoosi anda.\nMa olen ka kunagi tundud, mis on Kawasaki käigukasti teise käigu “LÄRAKI” (ilmselt sama asi, millest Will räägib). Kui antud juhul oleks see olukord, siis teemaalgatajal oleks postitustes pisaratega emotikonid. Kurja millist laksu see Kawa kast tegi. Aga too pill sõitis tegelikult pikad kilomeetrid ilma päriselt laiali lendamata…\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 29 Sept 2021, 10:21\n29 Sept 2021, 07:33\nSee! Ilmsetl nii ongi. Motardist öeldi kah kohe, et see tross liigub nii heeblit tõmmates kuui lahti lastes mitte sujuvalt vaid nõks-nõks-nõks.\nKui nüüd mõtlen, siis proovisõidu ajal mul seda probleemi ei olnud. Samuti ka ülevaatusele sõites. Aga nüüd oli esimene sõit pärast seda, kui olin ise siduri trossi lõdvemaks ja heebli logisema lasknud.\nEhk siis ilmselt oli põhjusega siduri tross räigelt pingule tõmmatud, sest muidu ta ei...mis see on...lahutanud....sidurit ära.\nLihtne vigade parandus oleks tross uuesti pinge alla kruvida. Aga ilmsetl oleks õigem trossi õlitada ja proovida, kas hakkab korralikult käima. Kui see ei aita, siis uus tross. Ja kui see kah ei aita, siis sidur lahti võtta ja vaadata, mis nägu on kettad ja siduri korv.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 29 Sept 2021, 10:35\nKui päris aus olla, siis nii vanal rattal oleks trosside vahetamine esimene asi koos õlivahetusega mis tuleks kohe ära teha, seal võivad vabalt kiud puruks olla ja kõrisse kinni jääda. Lisaks ka risk kuskil suvalises kohas teele jääda\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 29 Sept 2021, 10:51\n29 Sept 2021, 10:35\nMhmh, tundub nii jah. Ise teadsin, et jah...kindlasti, kui tood uue vana ratta majja, siis esimese asjana õlivahetus. Sest tont seda teab, kas ja millal eelmine omanik seda tegi. Aga trosside peale ei osanud mõelda. Seda pole väga toonitatud kah kuskil. Aga üldiselt Youtuberitest arvamusliidreid ei osta ka 20 aastat vanu rattaid. Ja 5 aastat vana ratta puhul pole see ehk nii kriitiline.\nLugemata postitus Postitas Jesper » 29 Sept 2021, 11:05\nSee Internetist asjade õppimine on üks rist ja viletsus, võta parem mingi enam-vähem asjalik manual ette, nii populaarsele rattale on kindlasti olemas Haynes ja vbl mõni asjalik veel. Kuigi seal leiduv ei ole alati puhas kuld, siis vähemalt on asjad esitatud struktuurselt, et mida esimesena, mida teisena jne. Muidu kipub asi natuke sinnapoole minema, et bulbulaatori kalibratsioon tehakse mikroni täpsusega, samal ajal kui rattalaager on seest kolmnurkne.\nB-osa trossid on jah nii odavad tänapäeval, et kui juba kahtlus on, siis pole vaja pikalt mõelda. Samas need tulevad nii õhkõrna määrdekihiga, et enne paigaldamist võiks ikka üle määrida, muidu kestab rõõm mõni tuhat versta.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 29 Sept 2021, 11:19\nÜldiselt on tross kulumaterjal ja tasuks vahetada näiteks iga 5 aasta tagant kui tsikliga piisavalt palju sõidetakse. Sellel rattal on trosside hind vahemikus 12-15 eurot, seega täielikult no-brainer (võrdluseks krossika push-pull gaasitross maksab ca 50 eur)\nSiit peaksid saama hooldusmanuaali: https://www.manualesdemecanica.com/soci ... ion&id=208\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 29 Sept 2021, 11:39\nMulle kuidagi itundub, et Youtubest vaadates, edasi tagasi kerides, ja erinevaid videosi kõrvutades, saan paremini pihta kuidas misikt tööd teha, kui lihtsalt lugedes.\nAga tõepoolest, elektroonilise manuaali hankisin endale kohe, kui ratta soetasin. Ja läinud nädalal ka paberversiooni:\nNiipalju kui lapanud olen, tundub tõesti asjalik. Samm sammu haaval kõik lahti seletatud ning ka vajalikud tööriistad välja toodud. Tõsi küll, näed, seda polnud öeldud, et õlifiltri pesa kaanele tuleb sulgemiseks üks mats käega pihta anda.\nEhk siis jah, ilmselt tuleb algajal nagu mina kombineerida käsiraamatuid "vaata kuidas ma seda teen" videodega.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 29 Sept 2021, 11:43\n29 Sept 2021, 11:39\nTõsi küll, näed, seda polnud öeldud, et õlifiltri pesa kaanele tuleb sulgemiseks üks mats käega pihta anda.\nTuleta meelde mis klassikud on öelnud: mis kinni ei jää tuleb kinni lüüa\nLugemata postitus Postitas pühak » 29 Sept 2021, 12:34\n28 Sept 2021, 12:41\nMõnikord võib pidada ka. Kui ma oma Kawa VN ostsin ja esimest korda õli vahetama hakkasin, avastasin sama nalja. Et ilma tihendita kork otsa keeratud. Aga korgi ümbrus oli kenasti kuiv ja õli tuli piisavas koguses karterist välja. Pärast kinni pannes panin ikkagi seibi alla ja edaspidi olen ka pannud ikka uue seibi. Ei tea, kas see mingi vana Euroopa mood, et seibi ei panda? Ma selle tsikli Eesti esimene omanik.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 29 Sept 2021, 16:56\n29 Sept 2021, 12:34\nMuuseas päris tihti kasutatakse ka alumiiniumseibe ja neil on omadus ühele poole kinni kleepuda. Kui see jääb sul näiteks korgi või väljalaskeava külge, siis ei panegi teist üldse tähele.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 29 Sept 2021, 20:51\nKahtlustasin kah, et ehk on seib veel kere küljes kinni. Sest kuidas nii, et seibi pole. Sobrasin ja kompisin ja kangutasin aga ei tundunud olevat.\nLugemata postitus Postitas pühak » 04 Okt 2021, 09:51\n29 Sept 2021, 16:56\nMa uurisin tookord spetsiaalselt asja, et ega seib külge pole kleepunud. Tänaseks on see tsikkel juba 8 aastat minu käes olnud, selle aja peale oleks ikka selgunud, kui esimesel korral olekski kahe silma vahele jäänud.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 12 Okt 2021, 14:57\nOlin siin vahepeal töölähetuses ja andsin ratta spetsialistidele kõpitseda.\nJust see siduriteema. Tross vahetati ära ja voila igasugused anomaaliad kadunud ja kõik toimib.\nMöödarääkimiste tulmusena mitte ei tellitud uusi piduriklotsee vaid ka paigaldati need ja puhastati suppordid ära. Noh, hästi. Nüüd see mure kah maas.\nTäna sain ratta kätte ja kasutasin esimest korda, kui proovisõit välja arvata, ka asfaltilt maha keerata. Kodulähedasele teele, kuhu ma oma Ducatit kunagi viia polnud söandanud.\nAga nüüd natuke nõu vaja.\nKuna mul pole kunagi...mis....vesijahutusega ratas olnud...või on..ja ma pole sellele tähelepanu pööranud...aga, kas oleks mõistlik ära vahetada ka jahutusvedelik radiaatori ja paisupaagi seest (eeldusel, et seda viimase kuue aasta jooksul tehtud pole)? Ja kui, siis millist jahutusvedelikku soovitate?\nEDIT: Ahsoo jah, foori all ajas üks Poola rekkamees, kellele ma eelnevalt kõrvalteelt peateele keerates vähe ette keerasin (no midagi ohtliku polnud, nägin teda küll ja arvestasin oma võimalusi õigesti), mulle oma masina külje alla, lasi törtsu signaali, näitas avatud aknast ülespoole krutitud pöialt ning uuris palju kuubikuid on.\nEhk naisi selle rattaga ei saa, küll aga nalja\nNäiteks nagu...10 minuit hiljem, kui linna ümbersõiduteel (kiirusepiirang 70 reaalne 80+) minu ees sõitev auto vasemale pöörde punast tuld otseliikumise punaseks pidas ning piduritele hüppas, nõnda, et ma kiiresti möödapõike pidin tegema, vältimaks selle juhmaka ja minu numbrimärgist poole meetri kaugusel sitsiva masina vahele lömastatud saamist. Seljataha jäi närviline signaalitamine ja meile järgi jõudnud rekkamehe suust välja lennanud kurwa matt (viimast küll ei kuulnud aga olles poolakatega koos reisinud, olen üsna kindel, et nimetatud sidesõna käiku läks).\nPärast sellist tralli oli ikka väga relax ja chill metsavaheteel paarutada.\nLugemata postitus Postitas Nozzu » 14 Okt 2021, 12:39\nEile sai siis katkenud spidoka tross ratta küljest eemaldatud.\nHullu ei miskit - alt suppordi ja amordi küljest lahti. Seejärel tuld ja juhtmeid kattev mask maha.\nTäitsa põneva linnupesa avastasin maski alt.\nTegin endale seal juhtmerägastikus teed ja sain näpparid spidokaabli ülemise otsa keerme külge.\nJa käes see tross oligi. Nüüd on vaja kaubandusvõrgust leida täpselt samasugune aga toimiv tross.\nEnne nimetatud remonttöid, sai õhtul korra ka metsas käidud. Sedakorda päris single trackil. Tegin täpselt risti vastupidiselt sellele, mis soovitatud. Ehk siis läksin üksi, kellelegi ei öelnud kuhu, ning täiesti tundmatule rajale.\nAga pagana äge oli ikka lasta. Vasaklul käel miski rohekas sinise vedelikuga kaetud kraav, paremal puud ja võss ning sõitmiseks kõnniteelaiune mudane, künklik, kord ühele siis teisele poole ära vajunud rajake.\nSelle, natuke lagedama koha peal võetud foto tegemse järel pani ka telefon pildi tasku. Mistõttu otsustasin kiusatusele edasi sõita mitte järgi anda ja otsa ringi keerata. Andsin endale aru, et kui mul nüüd rattaga midagi juhtub ja ma abi kutsuda ei saa, pean ise ratta kuidagi metsast välja nügima.\nPeaks aga minuga midagi juhtuma, ei oska mind sealt keegi otsida.\nEt edaspidi oma võiamlusi, jamadest puhtalt välja tulla, suurendada, tellisin endale nüüd ka lenksu külge krutitava laadija.\nLugemata postitus Postitas mx77 » 14 Okt 2021, 13:11\nMis süsteemi järgi need tsiklitootjad seda elektrijuhtmestikku välja mõtlevad ja paigaldavad on täiesti võimatu aru saada. Vahest jääb mulje, et neil on juhtme kulutamise plaan peal. Kui ma oma Cafe racerit ehitasin, siis selle tuli tulekopsiku seest mitu meetri täiesti mõttetuid juhtmeid välja ja kui ma juhtmestiku ära optimeerida lasin, siis jäi pea täpselt pool üle.


Kuidas viia ettevõtlusõppes läbi enesehindamist? : Õpetajate Leht\nÕpilased ideejahil oma ideed esitlemas. Foto: Põltsamaa ühisgümnaasium\nJuhendis on toodud ettevõtluspädevuse mudeli alapädevuste detailsed kirjeldused ja selgitused ettevõtjate videote kasutamiseks, mis näitavad pädevuste olulisust elus. Antakse soovitusi alapädevuste arutelude ja rühmatööde läbiviimiseks ning ettevõtluspädevuses oluliste teemade mõtestamiseks, kirjeldatakse enesehindamise rakendamise võimalusi õppetöös. Olemas on ka nõuanded ja tagasiside tekstid nii õppijale kui ka õpetajale enesehindamise tulemuste tõlgendamiseks.\nTiina Aidnik: Räägime nii ettevõtlikkus- kui ka ettevõtluspädevusest. Mille poolest need erinevad?\nUrve Venesaar: Ettevõtluspädevusel on kaks funktsiooni. See on võtmepädevus elukestva õppe kontekstis, samas ka erialane pädevus, mida on vaja nii ettevõtja kui töötajana.\nTekkinud ongi terminoloogiline segadus. Esmane dokument 2006. aastast kirjeldas ettevõtlikkuspädevust ja nii on kirjas ka riiklikus õppekavas. 2018. aastal muutis europarlament oma dokumendis pädevuse nimetust ja nimetas selle ettevõtluspädevuseks. See selgitab, et ettevõtlikkus sisaldub ettevõtluspädevuses. Kas meie riiklik õppekava läheb edasi vana väljendiga või võtab uue? See pole meie otsustada, aga ehk on õpetajail võimalus kaasa rääkida.\nKertu Liebert: Juhendi materjal on mahukas. Millest peaks õpetaja alustama, mis on kõige tähtsam?\nUrve Venesaar: Kõik on tähtis, kõik alapädevused on olulised. Alustada võiks lähtuvalt pädevuse tasanditest. Ettevõtluspädevuse rattakujulises mudelis on alapädevused samaväärsed, kuid õigem oleks mudelit kirjeldada hierarhiliselt, kus kõige alumisel tasemel on enesejuhtimist toetavad pädevused (nt uskumused, motivatsioon), mis on aluseks teiste pädevuste arengule. Sellega peaks alustama juba lasteaias. Edasi tulevad mõtlemisoskused ja sotsiaalsete oskuste arendamine, lõpuks erialapädevused.\nKertu Liebert: Kas juhendist on kokkuvõtlikku materjali? Õpetajad tunnevad puudust ka ülesannetest, kas on plaanis teha kogumik?\nUrve Venesaar: Ei ole plaanis, juhend ongi kõige kompaktsem materjal. Juhend sisaldab alapädevuste selgitusi, antakse soovitusi, milliseid arutelusid läbi viia. Kõiki pädevusi ei saagi ülesannete kaudu harjutada. Väga paljud pädevused saavad õppijale selgeks arutledes, eluliste situatsioonide mõistmise kaudu. Klassis võiks teha mingi tegevuse läbi. Näited on juhendis toodud. Aga kõigepealt peab õpetaja endale selgeks tegema ettevõtluspädevuse mudeli ja kuidas pädevusi õppes käsitleda.\nKertu Liebert: Ettevõtluspädevuste arendamine nõuab eelkõige õpetajalt endalt nende olemasolu ja tundmist. Kuidas kindlustada, et need endal olemas on?\nUrve Venesaar: Polegi muud varianti kui enesehindamise ülesanne läbi teha. Enesehindamine on üks harjutustest, mis aitab pädevust õppijale selgitada. Õpetaja ülesanne on arendada ennast ja oma arusaamist pädevustest, kui hinnang tuleb liiga madal. Juhend sisaldab ka tagasisidet. Meil on hindamisel kolm taset. See on ka õpetajale parim viis enda hinnangut tõlgendada. On ka soovitused, kuidas võiks pädevust arendada.\nJuhendis on ka tagasiside õpetajale − kuidas ta võiks toetada õppijat pädevust arendama. Selline tagasiside mõlemale aitab pädevusest aru saada.\nKertu Liebert: Kas enesehindamisest piisab hindamiseks või peab õpetaja veel eraldi ettevõtluspädevust hindama?\nUrve Venesaar: Ettevõtluspädevus pole numbriga hindamiseks. Enesehindamine on õppija ettevõtluspädevuse arengu toetamiseks ja õppija kaasamiseks õppeprotsessi, et ta saaks individuaalse tagasiside enda kohta. Õpetaja ei pea teadma õppija enesehindamise tulemust.\nÕpetaja ülesanne on ikkagi motiveerida õpilast pädevust arendama.\nKertu Liebert: Kas ettevõtluspädevuse enesehindamine on seotud teiste pädevustega? Kas enesehindamist saab teha ka koos teiste pädevustega, näiteks matemaatikapädevusega, et ennast uurida ja tundma õppida?\nTeeme TTÜ-s semestri algul lühiküsitlust, et saada teada, milline on grupi tase. See aitab õpetajal otsustada, millised pädevused on madalamalt hinnatud, ja neile klassis rohkem tähelepanu pöörata.\nUrve Venesaar: Õppija ettevõtlikkus toetab kindlasti matemaatika õppimist ja matemaatikatunnis saab ettevõtlikkust toetavaid alapädevusi arendada. Ka uuringud ütlevad, et näiteks loovuse arendamine parandab õppeedukust. Ettevõtluspädevuse alapädevused on omavahel seotud. Kui arendada ühte, toetame ka teise arengut. Näiteks kui usun oma arengusse, toetab see motivatsiooni uusi oskusi juurde õppida.\nTiina Aidnik: Koolides arvatakse sageli, et ettevõtluspädevuse arendamine on vaid ettevõtlusõpetaja rida. Võtmeküsimus ongi, kuidas panna kolleege uskuma, et see pole ainult meie ülesanne, vaid rakendatav ka teistes ainetes. Kas ettevõtluspädevuse mudelis olevaid alapädevusi saab arendada ühekaupa? Mina arvan, et mitte. Kuidas seda koolis ühiselt toimima panna?\nUrve Venesaar: Kõige komplekssem lahendus oleks integreerida pädevuste areng koordineeritult eri ainetesse. Üldine mõte on toetada kõiki alapädevusi. Ühekorraga saab ikka ühte pädevust arendada ja selgitada neid õppijale ükshaaval. Toetudes ettevõtluse laiale käsitlusele, on ettevõtlikkuse pool oluline kõigis ainetes. Mingid pädevused on olulised matemaatikas, teised kunstiõppes, kolmandad ajaloos jne. Oleks ideaalne arendada neid koordineeritult. Igasse ainesse pädevuse integreerimine sõltub aine eesmärgist ja sisust. Pole hea, kui võtame pädevuse ainesse kui eraldi küsimuse. Peaksime siduma selle aine teemaga. Isegi ettevõtlusõppes seome pädevuse tegevusega, mis on tunni põhiteema.\nSeost peab selgitama ka õppijale.\nTiina Aidnik: Mida annab enesehindamine õppijale ja õpetajale?\nUrve Venesaar: Enesehindamine aitab kaasata õppijat pädevusest rohkem aru saama ja see toimib koos sekkumisega. Ta hindab väiteid iseenda seisukohalt ja saab tagasisidest teada, kuidas oma hinnangut tõlgendada. Enesehindamine ei ole kõikvõimas ja ainus hindamise viis. Mõne pädevuse puhul on olulised ka vaatlused ja muud meetodid. Hariduspsühholoogide Grete Arro ja Elina Malleuse arvates enesehindamine noorematele klassidele ei sobi, see sobib alates east, kui õppija on võimeline ennast hindama. Õpetaja saab teada klassi hinnangute kokkuvõtte ja saab mõtteid, kuidas nendega töötada ja millisele pädevusele eriti tähelepanu pöörata.\nTiina Aidnik: Kutseharidusse tulevad noored põhikooli järel. Kui oleme enesehindamise grupiga läbi teinud, kas võiks jagada tulemusi kolleegidega, et nad teaksid, millele ainetundides rohkem tähelepanu pöörata? Kas jõuaksime niiviisi teatud ohtudele jälile, et arendada õiges suunas noori? Ja veel: kas enesehindamises on ka puudusi?\nUrve Venesaar: Enesehindamise puhul peab alati arvestama, et see on hinnang enesele mingil ajahetkel. Põhiline on see, et õppija saab tagasisidet. On hea mõte teha kohe õppeaasta alguses lühiküsimustik läbi, et saada teada hinnangute kokkuvõte grupi kohta ja jagada seda kolleegidega. Kui õppija pärast õpet hindab mõnda pädevust madalamalt kui enne õpet, võis ta end alguses üle hinnata, sest tema arusaam pädevusest oli teistsugune. Oluline on see, et arusaam muutus. Seda pädevuste arendamine taotlebki − muuta õppija arusaamu.\nEnesehindamise kaudu saame kaasata õppijat tema enda pädevusest aru saama ja anda teadmise, mida ja kuidas on vaja veel õppida, et paremaks saada. See juhend ongi ettevõtluspädevuse arendamise juhend. Ehk aitab see juhendist aru saada ka õpetajal.\nJuhend on leitav „Edu ja tegu“ kodulehelt https://ettevotlusope.edu.ee/materjalid/ettevotluspadevuse-enesehindamise-juhend/\nKevadised „Edu ja tegu“ koolitused ning seminarid\n03.05. Ettevõtluse omapärad vene keelt kõneleval sihtturul. Müük ja turundus vene-eestlastele. (EEK Mainor)\n05.05. Koolide ja ettevõtete virtuaalne koostööseminar. („Edu ja tegu“, ETAG, Kaubanduskoda)\n13. ja 21.05. Enesehindamise juhendi rakendamine ettevõtlikkust toetavate alapädevuste lõimimiseks õppesse. (TalTech)\n13.05. Kooliastme ettevõtluspädevust ning rahatarkust arendavaid töölehti tutvustav virtuaalseminar. (HARNO)\n24.05. III kooliastme lõimitud ainekava „Ettevõtlikuna töömaailma“ tutvustav virtuaalseminar. (HARNO)\n08.06. Canvas kui väikeettevõtja tasuta tööriist. (EEK Mainor)\nKevad 2021 (1 päev). Kuidas mõtestada õppimist ja kujundada õppijat toetavat keskkonda ettevõtluspädevuse arendamisel? (TalTech)\nKevad 2021 (1 päev). Digitehnoloogia rakendamine ettevõtlusõppes ja ettevõtluspädevuse lõimimisel teistesse ainetesse. (TalTech)\nRegisteeru seminaridele ja koolitustele ning vaata täpsemat infot „Edu ja tegu“ kodulehelt https://ettevotlusope.edu.ee/koolitused/.


Videokaamera Sony PJ410, HDRPJ410B.CEN\nVideokaamera Sony PJ410\nKõrgetasemelise tehnoloogiaga varustatud PJ410 loomisel on pööratud suuremat tähelepanu kasutajamugavusele. See võimaldab sul luua uusi viise kaunite videote jäädvustamiseks ning lubab keskenduda sellele, mis on oluline.\nOptical SteadyShot™ koos Intelligent Active režiimiga\nJäädvusta stabiilseid videoid isegi kõndides või suurendades. Arenenud pildistabilisaator kompenseerib kaamera rappumise 13x efektiivsemalt võrreldes standardrežiimiga.\nElu uues valguses\nMitme tipptasemel tehnoloogia ühendamine koos suurepärase disainiga on viinud kaamera pildikvaliteedi uuele tasemele. ZEISS objektiiv, Exmor R CMOS pildisensor ja BIONZ X pildiprotsessor teevad pideavalt koostööd, et tuua sinuni ülim jõudlus ja parim kvaliteet.\nPikem video parema kvaliteediga\nProfessionaalsel XAVC formaadil põhinev XAVC S formaat toetab kõrget bitikiirust parima resolutsiooniga kaadrite jäädvustamiseks.\nNaudi jäädvustusi koheselt kõikjal\nSisseehitatud projektor võimaldab sul kuvada jäädvustusi koheselt seinale, ilma igasuguste muude lisatarvikuteta. Ei mingit telerit ega juhtmeid.\nWiFi ja NFC\nTasuta PlayMemories rakendus tahvelarvutile ja nutitelefonile võimaldab sul juhtida kaamerat ning kasutades WiFit ja NFC-d on võimalik edastada andmeid õhe lihtsa puudutusega.\nRechargeable Battery Pack (NP-BX1) AC Adaptor USB Connection Support Cable HDMI (micro) Cable Operating Guide


Kõik selle kohta, kuidas korralikult matta - Sinusiit - 2020\nImikute vanemate jaoks on eriti oluline küsimus „kuidas nina õige tee panna”, sest nina tuleb niisutada ja lima regulaarselt puhastada. Fakt on see, et mõni aeg pärast sündi on lastel lima isegi ilma külma või muu haigusega, väga oluline on see õigeaegselt eemaldada. Limaskestade niisutamiseks süstitakse seejärel nina tilka.\nProtseduur algab täiskasvanute käte pesemisega. Järgmine tuleb puhastada vastsündinu nina, kasutada toatemperatuuril soolalahust või keedetud vett. Sest see laps pani oma selja taha, siis tegeles manipuleerimisega, pöörates lapse pea vastavas suunas. Lima eemaldatakse kergesti iga apteegis asuvate spetsiaalsete tööriistade abil.\nKülma ilmaga hakkavad paljud täiskasvanud ja lapsed haigestuma. See on tingitud keha lüüasaamisest patogeensete mikroobide poolt. Selle patoloogia tulemusena on inimesel kurguvalu, kriimustatud.


Skepast&Puhkim OÜ keskkonnaekspertide kaasabil valmis Nord Stream 2 piiriülese KMH aruanne - Skepast & Puhkim\nNord Stream 2 on kavandatav maagaasi torujuhtmesüsteem, mis suurendab transpordivõimsust Euroopasse, et täita selle piirkonna kasvavat impordivajadust. Kaks torujuhet on planeeritud kulgema Venemaa Läänemere-rannikult läbi Läänemere kuni Saksamaal Greifswaldi lähedal asuva maaletulekukohani, sealjuures suurel määral paralleelselt olemasolevate Nord Stream 1 torujuhtmetega. Kavandatud torujuhtmete kogupikkus on ligikaudu 1200 km ning nende prognoositud ehitamise aeg on 2018-2019. Torujuhtmed suudavad tarnida aastas 55 miljardit m3 maagaasi keskkonnasäästlikult ja töökindlalt otse ELi turule.\n17. aprillist kuni 19. maini oli keskkonnaministeeriumi veebilehel võimalik tutvuda Nord Stream 2 projekti piiriülese keskkonnamõju hindamise aruandega (nn Espoo aruanne). Aruande avalik arutelu toimus 24.05.2017 keskkonnaministeeriumi saalis.\nEspoo aruandes kirjeldati ja hinnati võimalikke piiriüleseid mõjusid ning kogu projekti üldist mõju riikides, keda see võib mõjutada. Kavandatav gaasitrass läbib Venemaa, Soome, Rootsi, Taani ja Saksamaa majandusvööndit ja/või territoriaalvett. Ehkki torujuhe ei kulge läbi Eesti, on Eesti territoriaalmerel ja majandusvööndil ühine piir Venemaaga ning majandusvööndi piir Soome ja Rootsiga ning seega võib Eestile avalduda nende riikide vetest pärit piiriülene mõju. Eesti majandusvööndi kaugus Nord Stream 2 torujuhtmetrassist on 1,5-18 km Venemaa osas ning 1,8-6 km Soome osas. Võrreldes olemasolevate Nord Stream 1 torujuhtmetega paiknevad uued torujuhtmed Eesti territoriaalvetest veelgi kaugemal.\nNord Stream 2 projekti jaoks on tehtud kavandatava torujuhtme marsruudi ümbruses mitu aastat teadustöid ja uuringuid, ulatudes tehnilistest ja keskkonnaalastest uuringutest kuni riikliku ja rahvusvahelise tasandi sotsiaalsete ning sotsiaal-majanduslike mõjude analüüsimiseni.\nOsana Soome keskkonnamõju hindamisest viis Nord Stream 2 AG projekti raames Eestis 2016. aasta kevadel läbi elanike küsitluse, et saada teada muredest ja ootustest, mis Eesti elanikel võivad seoses Nord Stream 2 torujuhtmega olla. Küsitluses osalenud 501 intervjueeritavat valiti linnadest ja valdadest, mis asusid trassi äärsel rannajoonel. Küsimustik sisaldas punkte, mis käsitlesid üldist keskkonnateadlikkust, Nord Streami 1 ja 2 projekti, Eesti ja Soome vahelisi veealuseid elektrikaableid Estlink 1 ja 2 ning kavandatavat Eesti ja Soome vahelist veealust maagaasi torujuhet Balticconnector.\nKüsitluse tulemused näitasid, et Nord Stream 2 torujuhe paneb teatava osa Eesti uuringule vastajatest muretsema. Ainult iga neljas vastaja (25%) pidas torujuhtme ehitamist üsna positiivseks või väga positiivseks. Kui neil paluti kirjeldada oma suhtumist Nord Stream 2 projekti oma sõnadega, nimetasid vastajad kõige rohkem (17%) projekti kahjulikkust mere-elustikule. Huvitavaks võib pidada asjaolu, et kui vastajatel paluti hinnata erinevaid maagaasi transpordiviise, peeti maagaasi torujuhet kõige ohutumaks viisiks (kokku 49% vastajatest). Elanike küsitluses väljendatud mure tõttu tehti Soome keskkonnamõju hinnangus järeldus, et Nord Stream 2 torujuhtmega seotud tegevusel Soomes võib olla väike piiriülene mõju Eesti rannaalade elanikele. Nord Stream 2 AG püüab neid muresid leevendada, suheldes kogu projekti vältel Eesti avalikkusega ennetavalt ja läbipaistvalt.\nPiiriüleste mõjude hindamise aruande kokkuvõttes on leitud, et Nord Stream 2 torujuhtme rajamisega kaasneb väheoluline piiriülene mõju merevee kvaliteedile kivide kaadamise, süvendamise ja laskemoona kahjutustamise tõttu. Väike ja keskmine mõju avaldub laskemoona kahjutustamisel mereimetajatele ja kaladele. Kokkuvõttes ei teki Nord Stream 2 torujuhtme rajamisega Eestile olulist negatiivset piiriülest mõju.


Lennupiletid Phi Phi Island (Tai)-s, odavad lennupiletid Phi Phi Island (Tai) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Phi Phi Island, Tai kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Tai > Phi Phi Island\nLennupiletid linna Phi Phi Island (PHZ)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Phi Phi Island. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Phi Phi Island. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Bridgeport.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Phi Phi Island, Tai ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Phi Phi Island\nLennupiletite hind linna Phi Phi Island linnast Bridgeport sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Phi Phi Island? Millised lennujaamad on linnas Phi Phi Island?\nLinnas Phi Phi Island on järgnevad lennujaamad: Phi Phi Island.\nPopular flight destinations to Phi Phi Island and back\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2109759889


MILLISED ON EESTI NAISTE lemmikbrändid? | Buduaar\n2018. aasta 3. detsember 10:56\nPaljudel meist on igas eluvaldkonnas välja kujunenud teatud brändid, mille juurde naaseme ikka ja jälle isegi siis, kui oleme proovinud alternatiive. Alates moebrändidest kuni toidukaupade või meelelahutuseni – alljärgnevalt toome välja 10 sellist brändi, mis on aja jooksul osutunud populaarseteks ning mida enamus eestlaseid ka teavad väga hästi.\nValio on mitte lihtsalt Soome suurim piimatootja, vaid on ühtlasi ka Eesti armastatuim piimatoodete pakkuja. 1992. aastal loodud ettevõtte levinuim bränd on Alma piim, mis kuulub pea iga eestlase igapäevase toidulaua juurde, kuid sellele lisaks on armastatud ka Valio juustutooted.\n2. Unibet kasiino\nKuigi hasartmängud ei pruugi olla nii levinud, on internetikasiinod nagu Unibet muutnud paljude eestlaste arvamust hasartmängude suhtes, näidates, et kasiino on loodud meelelahutuse jaoks. Unibet on üks kõige kuulsamaid internetikasiinosid Eestis, jäädes silma pokkeri ja spordiennustuste poolest ning olles ka aktiivne sporditiimide toetaja.\n3. Tiina Talumees\nTiina Talumees on paljudele Eesti naistele tuntud kodumaine moedisainer, kelle loomingud õhkavad naiselikkusest. Andekas naine juhib omanimelist moestuudiot ning loob nii pidulikke riideid oma couture-toodete näol kui ka igapäevarõivaid brändi TIINA kaudu. Talumehe looming on eriti levinud pruutkleitide hulgas ning ka presidendivastuvõtu tualettide seas.\nKes meist ei naudiks imelisi lõhnu, mis hellitavad meeli? JOIK on 2005. aastal loodud kodumaine bränd, mis on lausa tormina vallutanud lõhnaküünlate maailma. Pole liialdus öelda, et pea iga Eesti naine on kas või korra elus ostnud JOIK küünlaid, mis on valmistatud looduslikust sojavahast ning lõhnavad erilisemalt kui enamus teisi poeletil olevaid parafiiniküünlaid. Lisaks küünaldele pakub bränd ka näo- ja kehahooldusvahendeid.\nEesti nõudlikus kliimas on raske leida riideid, mis oleksid ühtaegu soojad ning ka naiselikud. Rootsist pärit bränd Didriksons ühendab aga just need kaks omadust, pakkudes kõrge kvaliteediga talveriideid igale maitsele. Bränd tõestab ikka ja jälle kuulsat ütlust: pole olemas halba ilma, on üksnes vale riietus. Didriksonsiga ei ole aga kunagi võimalik valesti riietuda.\nSoome bränd Dermosil tegeleb näohooldusvahendite ja meigitoodete müügiga, pakkudes enamat kui 300 erinevat toodet. Üks peamiseid põhjuseid, miks Dermosil on Eesti naiste seas nii populaarne, on toodete kõrge kvaliteet ning looduslik olemus – tooteid pole testitud loomade peal ning need ei sisalda kahjulikke ühendeid, mis nahka rikuksid.\nGuess on Ameerikast pärit moebränd, mille teksad ja kotid on hullutanud Eesti naisi juba aastaid. Brändi suurimad eelised on mugavus, kvaliteet ja glamuursus – isegi Guessi teksased on naiselikud ning eelistatud kõigi poolt, kes otsivad head hinna ja kvaliteedi suhet. Üle Eesti on ka mitu Guessi esinduspoodi, mis tervitavad sõbralikult kõiki moesõpru, kes soovivad lisada oma ellu pisut glamuuri.\nMAC Cosmetics on kümneid aastaid tegutsenud Kanada bränd, mis on populaarne mitte üksnes Eestis, vaid üle kogu maailma – ettevõtte käive ulatub sadade miljonite dollariteni ning brändipoode on üle 500 üle kogu maailma. Paljude Eesti naiste jaoks on MAC Cosmetics esmavalik meigitoodete valimisel, kuna brändi valikus on tohutult palju erinevaid variante, sobides niiviisi igale nahatüübile.\nEhkki üks mängukoht on siin nimistus mainitud, siis Kingswin on unikaalne eelkõige oma lojaalsusprogrammi poolest, mis on üks põhjuseid, miks paljud eestlased on otsustanud õnne proovida just selles kasiinos – kõrgematel lojaalsusprogrammi tasanditel võib endale saada lausa luksusauto või reisi. Kes vähegi tahab õnne proovida, võib Kingswini näol avastada enda jaoks sobiva mängulehe.\nKui Didriksons on eelistatud bränd talveriiete valdkonnas, siis Timberland on kõige populaarsem bränd talvejalatsite valdkonnas. Samas on tegemist ka ühe suurima moeettevõttega – brändil on sadu esindusi üle kogu maailma ning käive ulatub miljardite dollariteni. Kõik Eesti naised, kes soovivad hoida oma jalgu talvel soojas, eelistavad Timberlandi saapaid.\nNeed 10 brändi esindavad kõike, mida võiks ühelt brändilt oodata – usaldusväärsus, kvaliteet ning meeldejääv kogemus. Milline neist on sinu lemmikbränd?


Rajaleidja.ee > Ühisteemad > Karjäärituul > Karjäärituul > Numbrilises järjekorras > Karjäärituul 29 > Karjääriõpe uutes õppekavades\nKarjääriõpe uutes õppekavades\nKarjääri planeerimise temaatika käsitlemine üldhariduskoolis ei ole midagi päris uut – sellest on kavandatult või kavandamata räägitud ikka ja jälle. Parimad õpetajad on alati oma õpetatavat ainet sidunud ametite ja tööaladega, kus selle aine alased teadmised on olulised.\nUuendatud põhikooli ja gümnaasiumi õppekavas on aga esimest korda karjääriõpetus soovitusliku valikainena sisse kirjutatud. Valikaine ainekava näol on tegemist siiski näidisega. Sellele lisaks esindab karjääriteemat eelmise õppekavavariandi eeskujul ka läbiv teema „Elukestev õpe ja karjääri planeerimine“. Mitmetes ainekavades on karjäärivalikutele viitavad õpitulemused (nt „Õpilane on omandanud ülevaate bioloogiaga seotud elukutsetest“).\nIga kool saab ja peab kaaluma ning otsustama, kuidas nemad karjääriteemasid käsitlevad. Võimalusi on palju: eraldi valikainena, lõimituna teiste õppeainete tundidesse, klassi- ja kooliväliste üritustena jne. Selle planeerimisega on hea alustada õppijakesksete eesmärkide ehk õpitulemuste sõnastamisest. Õpitulemused kirjeldavad seda, mida õppijad õppeprotsessi lõpuks peaksid olema õppinud (nt „Õpilane analüüsib ennast“). Kui varem on õppimise kavandamine toimunud eelkõige läbi õppesisu, siis nüüd on põhirõhk lisaks sisule sellel, kuidas sisu on omandatud.\nUute õppekavade rakendamise juhendmaterjalid valmivad Haridus- ja Teadusministeeriumi tellimusel ning rahastamisel. Tänaseks on valmis saanud ja veebilehel www.oppekava.ee kättesaadavad põhikooli õpetajatele suunatud materjalid. Gümnaasiumi taseme materjalid valmivad 2012. a alguses. Karjääriõpetuse valikaine õpetamise tugimaterjal „Karjääriõpetuse aineraamat põhikooliõpetajale“ koostati SA Innove karjääriteenuste arenduskeskuse ja tegevõpetajate koostöös.\nRaamatust leiab kasulikku nii kogemustega kui ka tööd alustav karjääriõpetuse õpetaja. Õppeprotsessi kirjelduse näidis aitab õpetajal väljundipõhise õppekava loogikat mõista, st näitab kätte suuna, kuidas analüüsida ja hinnata, kas õppesisu ja valitud meetodid reaalselt toetavad kavandatud õpitulemuste saavutamist. Teemat, õpitulemusi ja õppesisu on suhteliselt kerge omavahel kokku panna; lisaks on soovitav neid ka kõrvutada ja vaadata, kas kõik aspektid on sobivas kooskõlas.\nLoogilise ja tulemusliku õppeprotsessi kavandamine saab alguse õpitulemuste sõnastamisest. Esmapilgul võib tunduda, et selles ei ole midagi uut – nii on kogu aeg toimitud. Tõsi. Varem ei seotud aga õpitulemust sedavõrd üheselt hindamismeetodiga. Õpilane ju õpib seda, mida kontrollitakse ehk seda, milles teda hinnatakse. Õpitulemustes kokku leppimine võimaldab keskenduda kõige olulisemale. Alati õpitakse koolis rohkem kui õpitulemustes kirjas on. Konstruktiivse sidususe printsiibi abil saab hinnata, kas õppeprotsessi osad on omavahel kooskõlas. Kui teema, õppesisu, õppemeetodid ja hindamine sobivad õpitulemustega ning omavahel, võib rääkida hästi kavandatud õppeprotsessist.\nKa õppeprotsessi muud toetavad elemendid, nt nõuded õppekeskkonnale, tuleb samuti siduda õpitulemustega. Kui õppekeskkond ei toeta väga ambitsioonikaid õpitulemusi, siis tuleb õpitulemusi kohendada. Näiteks ei ole mõttekas karjääriõpetuses kirjutada õpitulemuseks „Oskab hinnata, mis ametikohad sobivad tema tugevustega kõige paremini”, sest suure tõenäosusega ei ole õpilasel võimalik õppeprotsessi jooksul seda sobivust järele proovida. Oluline on leida selline tasakaal, mida koolis on võimalik saavutada.\nMare Lehtsalu, KTK karjääriõppe juhtivspetsialist\nEinike Pilli, Tartu Ülikooli elukestva õppe keskuse konsultant


Vooremaa Juhtkiri: Külaliikumise kaudu maale tagasi\nJuhtkiri: Külaliikumise kaudu maale tagasi\nOleme siin Maarjamaal tegelikult kõik juuripidi maas kinni. Vahest viimased põlved on kippunud linna. Aga et suuremad linnad on ülerahvastatud, hakkavad noored juba tasapisi maale tagasi tulema. Kaugeltki kõiki ei ahvatle enam linnatuled ja rahvarohkus. Igatsetakse vaikust ja looduses olemist. Linnatuhin hakkab mööda minema. Mõnigi leiab uuesti üles esivanemate teerajad.\nEga lapsed ole süüdi, elu on selline, tahaks öelda nii mõnelgi puhul. Kasvõi näiteks siis, kui keegi tõsimeeli hurjutab televisiooni tõsielusarja “Lihtne elu” kahte noort rõõmsameelset tüdrukut, kes vaatavad maaelu nähtusi kui ilmaimet. Kui ikka tüdrukud oma senises elus pole maaga kokku puutunud, ei ole imestada midagi. On ju paljude nendeealiste isad-emad kunagi kõigest hingest linna trüginud, et aga saaks ära igavuse ja raske elu eest sinna, kus elu kihab ja keeb, kus on loendamatuid võimalusi aega veeta ja ennast teostada. Kui siis see linnamineku unistus täide läks, aga kõik edasine ei pruukinud nii minna, nagu oleks tahtnud, püüti kohaneda ja maa poole enam ei vaadatud, kes põhimõtteliselt, kes oli tagasitee lihtsalt enneaegu ära lõiganud. Suhtumine, et linnainimene on peen olla ja maale jääjad on peamiselt kõik ühed ullikesed, oli vahepeal tõepoolest üsna valdav.\nEi maksa siis imestada sedagi, et nende kunagiste linna põgenenute lapsed ja lapselapsed maast vahel nii võõrdunud on, et see tõelisele maainimesele isegi naeruväärne tunduda võib. Pole nad ju harjunudki kuulama linnulaulu ega loodust tähele panema selle loomulikus keskkonnas, on ehk seda jälginud vaid teleekraanilt. Siis võtabki see inimesehakatis maale sattudes kaasa oma linnamaailma, selle hääled ja ilmingud, paneb muusika mängima ja pole vahet, on ta looduses või kusagil kohvikus.\nAga meie omapära on just maal. Mujalt maailmast tullakse otsima eelkõige seda, mitte tavalist linnasaginat, nagu on kõikjal mujal. Seepärast on hea, et maa ärkab külaliikumise kaudu taas ellu, meid koolitatakse olema see, kes eestlane kunagi olnud, otsima üles oma juuri ja samas minema edasi, võttes kaasa tänapäevased võimalused. Avastame sel moel enda jaoks tagasi maa võlud ja võimalused. Nimetatagu neid maakohtade elluäratajaid kas sädeinimesteks või kelleks tahes. Igatahes ootab neid suur ja tänuväärne tööpõld.


Reaktor :: Palju õnne, Christopher Lambert\nPalju õnne, Christopher Lambert\nChristophe Guy Denis Lambert on Prantsuse diplomaadi poeg, kes küll sündis Ameerikas, aga koolis käis ja kasvas ikkagi Euroopas. Põhiliselt tuntud näitlejana, veidi proovinud ka produtsendiametit. Sünnipäev tal 29.03.1957, nii et ilus ümmargune juubel just selja taga. Ja murrab ikka tööd teha, isegi ehk jõulisemalt kui nooruspõlves. Üks film tema osalusel on juba selle aastanumbri sees linastunud, neli tükki veel linastumiseks valmimas. Neist üks põgusal vaatlusel ekstra huvitav – Itaalia düstoopiline ulmetriller „Broken Key“, kus lisaks Lambertile ka Rutger Hauer, Michael Madsen ja Franco Nero.\nAlustas Christophe oma näitlejakarjääri vähetuntud prantsuse komöödia- ja draamafilmides ja on aegade jooksul mänginud ka mitmetes krimitrillerites. Kuulsus tuli aga 1984. aasta filmiga „Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes“, aasta hiljem järgnes sellele Luc Bessoni „Subway“ milles osalemise eest ulatati Christophele parima meesnäitleja César ning 1986 „Highlander“. Surematu Connor MacLeod, keda koolitas uskumatult jaburalt riietatud Sean Connery ja kollitas oma rolli viimase peal nautiv Clancy Brown. No ja Queen tegi mussi. Näidake mulle meessoost isikut, kes ei harjutanud pärast selle filmi nägemist puukuuri taga teibaga varustatult võimalikult stiilselt „There can be only one“ hüüdmist, endal „Princes of the Universe“ kõrvus kumisemas ja ma näitan teile meessoost isikut, kel puudub nii filmi- kui muusikamaitse.\nHighlanderit lüpsti järgnevatel aastatel muidugi veel mõnuga, lisaks päris korralikule telesarjale veel säravalt halb „Highlander II: The Quickening“ (1991), „Highlander: The Final Dimension“ (1994) ja „Highlander: Endgame“ (2000) Viimast kahte ma näinud ei ole ja nende osas ei julge lubada, et kas nad on lihtsalt halvad või säravalt.\nOma esimeses düstoopias mängis Christophe 1992. aastal, filmiks „The Fortress“. Vangla, kuhu sattumine oli imelihtsaks tehtud, aga millest väljamurdmine nõudis kõva rabelemist. Täiustatud inimese Kurtwood Smithi käe all kõrvetatakse meie kangelast laseriga, loetakse ta unenägusid, varastatakse naine ja kui väga kõvasti vigisema hakkab, keeratakse kõhus valumasin käima. Mõnusalt hoogne. Kes soovib, siis on olemas ka järg „Fortress 2“ (2000).\n1995. aasta „Mortal Kombatis“ oli Christophel küll kõrvalosa, aga no ma ei saa mainimata jätta kõige eepilisema tunnusmuusikaga filmi filmiajaloos. MORTAL KOMBAT.\nAasta 1997 ja järgmine düstoopia „Nirvana“, seekord küberpungi võtmes. Tarkavara arendaja uusim looming saab eneseteadlikuks ja otsustab, et ta ei taha väga mängija suva järgi surma saada. Arendaja võtab endale paar abilist ja läheb oma loomingut kolepaha korporatsiooni käest päästma. Virtuaalreaalsus ja tehissilmad ja läbikärssamisohus aju.\n1999. aastal post-apo võtmes „Beowulf“. Kettmõõgad! Techno! Grendeli ema! Keda lugu huvitab, siis vudinal raamatukokku, see adaptsioon on silmale kaunis vaadata.\nNing hetke seisuga mehe viimane düstoopia „Absolon“ (2003). Post-apo maailmast, mille elanikkonda on jõudsalt harvendanud surmaviirus ja Christophe on detektiiv, kes peab uurima teadlase mõrva, kes ravimi väljatöötamisega tegeles. Moepärast ka korra kinodes vilksatanud, aga siis joonelt DVD ja TV turule sisenenud film, mis osutus üllatavalt põneva sisuga vaatamiseks.\nVäiksemaid rolle ja põgusamalt ulmeteemat puudutavate filmides osalusi on mehel veel, aga olulisematele žanrifilmidele ongi nüüd tiir peal. Pole üldse paha saak. Sest kurjemalt meelestatum\nfilmisõber võiks käesoleva valimi vaatamise järel küsida, kuidas üldse selline mees niipaljudes filmides mänginud on (kokku osatäitmisi 80+ filmis ja seriaalis). Asetub ju Christophe skaalal Lon „Tuhande näoga mees“ Chaney ja Mark „Konstantne kõhukinnisus“ selgelt sinna ebaihaldusväärsemale poolele. Meeldiv on aga tõdeda, et näitleja on niipalju enesekriitiline, et end Robert de Niroga võrdlema ei kipu, vaid loeb oma edu saladuseks kirge ja armastust näitlemise vastu (tegelikult on viimase aja tegemistest kiidetud tema osatäitmist puhtas draamafilmis „White Material“ (2009), nii et kes soovib veenduda, et mees on suuteline näomiimikaks, võtke vaatamiseks).\nMul ei jää aga hetkel muud üle kui mehe sõna uskuda ja loota, et seda kirge ja huvitavaid projekte ikka jätkuks. Õnne juubilarile!


häälestumine Archives - Page 2 of 2 - Aeternum Koolitus ja Konsultatsioonid\nÜkskõik kui hästi Te ka teenindate, suure tõenäosusega puutute aeg-ajalt ikkagi kokku klientidega, kes on ärritunud ja pahas tujus. Mida teha, et jääda professionaalseks? Järgnevad kuus lihtsat nõuannet aitavad Teil sellised situatsioonid enda kasuks pöörata! […]\n6 nõuannet “raske” kliendi teenindamiseks\tadmin\t2012-01-12T16:49:03+02:00\nPühadetervitus + intervjuu teenindajaga: kuidas kiirel ajal rahu säilitada?\nDetsember on teeninduses alati väga kiire aeg, mis paneb Teie teeninduskvaliteedi tõsiselt proovile. Paljudes teenindusasutustes on järjekorrad isegi kordades pikemad kui tavaliselt. Seetõttu võivad muutuda närviliseks nii kliendid kui ka teenindajad. Pingeline aeg on küll raske, aga samuti ka heaks võimaluseks, et märgata oma teeninduses arengukohti! Vestlesime noore teenindajaga Kristiine Keskuse New Yorkerist ja uurisime, [...]\nPühadetervitus + intervjuu teenindajaga: kuidas kiirel ajal rahu säilitada?\tadmin\t2011-12-22T16:12:32+02:00\nHea klienditeeninduse juures on väga oluline osa veenval esinemisel. Teenindajal tuleb keerulistes situatsioonides tunda end kindlalt nii oma igapäevatöös kui ka kliendi ees. Kuidas mõjustamisvõtete efektiivne tundmine ja kasutamine aitab kliendi mõtteviisi soovitud suunas muuta? Postitus on lühikokkuvõte psühholoogiaprofessor Mare Teichmanni videoloengust Teenindaja.ee pilgu läbi. […]\nKuidas kliente efektiivselt mõjustada?\tadmin\t2011-11-04T08:57:23+02:00\nMillised on mu teadmised ja ettevalmistus? Mõelge sellele, kas olete lugenud vajalikke tööjuhendeid ning end tööks piisavalt ette valmistanud. Kas oskate vastata kliendi küsimustele ning teda vajadusel juhendada? Hea ettevalmistus tagab suurema enesekindluse teeninduskontakti ajal. […]\n5 olulist küsimust telefoniteenindajale\tadmin\t2011-09-28T16:06:41+02:00\nmüük Hea Teeninduse Kuu häälestumine organisatsiooni tulevik kliendisuhtlus klienditeenindus hea klienditeeninduse abc suhtumine teeninduskultuur suhtlemispsühholoogia halb teenindus kutseoskused teenindusprotsess teenindusetapid visioon meeskond süsteemne juhtimine missioon juhi funktsioonid kampaania Aeternum juhtimisoskus tagasiside juhtimine motivatsioon lisamüük teeninduskoolitus Hea Teeninduse Kuu 2012 teenindusjuhtimine teenindusvaatlus koolitus väärtused hoiakud sõnumid müügistrateegia rasked kliendid suurepärane teenindus eesmärgid müügikultuur teenindus testostlus Teenindus- ja müügitreff professionaalsus hea teenindus suhtlemine


Pildid! Seminar-ringreis Energiasäästlikud lahendused - Tööstusuudised\nAutor: Harro Puusild • 16. september 2016\nPildid! Seminar-ringreis Energiasäästlikud lahendused\nTechnopolis Ülemiste kasutab energialahendusena päikeseenergiat.\nAutor: Harro Puusild\n15. septembril toimus Äripäeva teemaveebi tööstusuudised.ee korraldatud ringreis, kus tutvuti erinevate energiasäästlike lahendustega. Meenutuseks avaldame sündmusest fotogalerii.\nSeminar-ringreis algas kell 8.45 hommikul ja esimesena külastati Technopol Ülemistet. Technopolises räägiti päikeseenergia tasuvusest ja probleemidest. Oma kogemustest rääkisid Technopolise haldusjuht Vahur Tippo ja Naps Solar Estonia OÜ juhatuse liige Ander Pukk.\nSeejärel sõideti edasi metallitööstusesse Favor, kus tutvuti energiasäästlike valguslahendustega ja Favori enda valgustibrändiga Leden. Valguslahendustest rääkisid ettevõtte arendusinsener Taavi Hallikma ja müügiinsener Hermo Soodla.\nPärast Favori külastust alustati sõitu Koerusse, kus külastati Konesko tehast. Veel enne Koerusse jõudmist räägiti bussis TTÜ uuringutest, energiatootmise lahenduste võrdlusest, kulutõhusatest tarbimislahendustest ja uutest trendidest energeetikas. Kuulajatele esines TTÜ Elektrotehnika instituudi ja energeetikateaduskonna vanemteadur ja teadusprodekaan Argo Rosin.\nSellest, kuidas kujuneb tasuvus päikeseelektrisüsteemides ja millised on tüüpilised probleemid, kõneles bussisõidu ajal Ander Pukk Naps Solarist.\nKonesko tehases räägiti sellest, kuidas ja miks otsustas ettevõte üle minna maaküttele. Kuulajatele kõnelesid Konesko esindaja Ahto Härm ja Maaküte OÜ juhataja Tanel Gehrke.\nKonesko tehasest jätkus sõit edasi E-Piima, kus E-Piim Tootmise AS juhatuse esimees Jaanus Murakas tutvustas ettevõtte uut hakkepuidul töötavat katlamaja.\nTagasiteel Tallinnasse bussisõidu ajal rääkis Green Fuel Energy OÜ partner ja tegevjuht Sander Saat, milline on energiasäästliku lahenduse rakendamine reaalsuses.\nViimasena tutvustas Keskkonnainvesteeringute Keskuse juhatuse liige Veiko Kaufmann, millised on alternatiivenergia toetuse võimalused.


Stipendiumikonkurss | Rakvere JK Tarvas\nEesti Jalgpalli Liit (EJL) kuulutab välja avaliku konkursi 2021. a stipendiumite taotlemiseks tulevikku suunatud tegevuse toetuseks jalgpalliliste individuaalsete võimete arendamiseks ning õppetegevuseks teadmiste või oskuste omandamiseks. Stipendiumi saaja peab oma tegevusega olulisel määral toetama ja edendama Eesti jalgpalli.\nEJL SPORDISTIPENDIUM: VÕIMETE ARENDAMISEKS NOORMÄNGIJATE ARENGUSTIPENDIUM\nRohkem infot Eesti Jalgpalli Liidu stipendiumite kohta leiab nende koduleheküljelt: https://jalgpall.ee/ejl/konkursid\nPalume enda kandideerimissoovist klubi teavitada. Klubipoolse soovituse otsustab MTÜ Rakvere JK Tarvas juhatus. Täiendav info klubi poolt: info@jktarvas.ee


Findorff hotellid | Hotels.com\nFindorff hotellid – Bremen\nHotellid piirkonnas Findorff\nFindorff – rohkem teavet\nOstuvõimaluste küllus ja baarid on need visiitkaardid, millega Findorff külastajatele muljet avaldab. Lähipiirkonna populaarsete vaatamisväärsuste seas on Universum Bremen - muuseum. Ära unusta ka tutvumast lähiümbrusega, kus leidub huvitavaid paiku nagu Bürgerpark ja GOP varietee.\nParimad majutusvõimalused, mida Findorff pakub\nMeie kodulehelt leiad 9 majutusasutust selles piirkonnas. Valik parimaid majutusasutusi asukohas Findorff:\nFindorff asub 2,8 km kaugusel keskusest (Bremen, südalinn).\n• Bremen (BRE), 5,5 km\n• Bürgerpark (1,6 km)\n• Bremeni linna moosekandid (2,7 km)\n• Vana raekoda ja Roland (2,7 km)\n• Bremeni katedraal (2,8 km)\n• Bremeni ülikool (3 km)\n• Universum Bremen - muuseum (2,3 km)\n• GOP varietee (2,5 km)\n• Becki õlletehas (2,9 km)\n• Casino Bremen (2,7 km)\n• Paula Modersohn Beckeri Muuseum (2,9 km)


Viivi ja Siiri Sõnajalg esitasid koos abikaasadega keskkonnaministrile ettepaneku võtta Salme valla Laidunina hoiuala koosseisu Kadakaranna kinnistu, mille üks omanik on Viivi ja Siiri Sõnajala ema Elvi Maripuu ja teiseks omanikuks Solar Invest OÜ.\n“Kui ehitustööd teostatakse taotluse menetlemise ajal, võivad vastavad ehitustööd pöördumatult kahjustada seda objekti,” seisab pöördumises.\n“Nad taotlevad, et kinnistu teised omanikud ei saaks sellele alale ehitada,” kommenteeris Kluge.\nValla maanõuniku sõnul puudutab antud ala nelja veel valmimata majapidamist, mis on planeeringus olemas ja selleks kooskõlastuse saanud.\nKluge kinnitusel on selline olukord Salme vallas esmakordne, et eiratakse planeerimisseadust ja ametlikke tähtaegu ning hakatakse tagantjärele protestima ja kaitsealade moodustamist nõudma.\nSaaremaa keskkonnateenistuse spetsialisti Piret Langi sõnul saab maa-ala looduskaitse alla võtmise ettepaneku keskkonnaministrile esitada igaüks ning selleks ei pea olema kooskõlastust maa-omanikuga.\nEttepanekut loodusobjekt kaitse alla võtta menetletakse sätestatud korras. “Esmalt kontrollitakse, kas loodusobjekti kaitse alla võtmisel on seaduses sätestatud eeldused,” selgitas Merisalu.\nSaaremaa keskkonnateenistuse looduskaitse peaspetsialist Mari Koppel-Lepik ütles Oma Saarele, et maa-ala saatuse üle otsustatakse eksperthinnangu järgi, milles käsitletakse alade loodusväärtusi. “See on seaduslik võimalus, kuid seda pole väga palju kasutatud,” ütles Koppel-Lepik.\nSõnajalgasid esindavast advokaadibüroost Luiga Mody Hääl Borenius öeldi, et tegemist on tõesti looduslikult väärtusliku alaga ning sellele maa-alale looduskaitseala kehtestamise ettepanek ei ole tehtud perekonna oma huvides, vaid eesmärgiga hoida loodust.\nLisatud: 16.04.2008 / 07:48\nKruuda ostis naaberkrundi(d) ära, et naabrid liiga lähedal ei oleks ja saaks jalutamisel suuremaid tiire võtta. Sõnajalgadel vist raha otsas, et vaja paragrahve väänama hakata. Aga võimalik kohtujama võib ju kallimaks minna.\nLisatud: 16.04.2008 / 20:26\nKuulge Sõrajalad. Äkki panete end põlema ajaviiteks:)\nLisatud: 16.04.2008 / 08:27\nja nad on vist unustanud,kuidas nad ise omad majad sinna ebaseaduslikult ehitasid ja ehitusloa tagantjärgi juurde sahkerdasid…tõsised seaduskuulekad kodanikud ja loodusehoidjad..\nLisatud: 16.04.2008 / 09:04\nSõnajalad kohe kindlasti “muretsevad ” meie loodushoiu pärast! Ja kõik on siiras, mis nad teevad! kahjuks on nende ainus jumal viimased aastakümned mammona olnud.\nLisatud: 16.04.2008 / 22:06\nkes sõnajalgasi puutub saab molli\nLisatud: 16.04.2008 / 10:26\nKas Sõnajaperel juba kord ka häbi ei hakka?\nLisatud: 16.04.2008 / 10:28\nSellel perekonnal pole kunagi häbi. Jumala päike läheb enne looja kui neil häbi hakkab.\nLisatud: 16.04.2008 / 10:45\nkui seal kõrvalkrundil ämmamamma omanik on, kas siis perekond on omavahel tülli pööranud\nLisatud: 16.04.2008 / 11:37\nmingi skeem seal on, aga kurat seda teab mis…\nLisatud: 16.04.2008 / 13:26\nKui loodus nende jaoks esmatähtis, võiks ju ka mõne kaugemal-asuva objekti suhtes taolise ettepaneku teha\nLisatud: 16.04.2008 / 14:00\nhuvitav, Kunagi oli mul juhus, kui töötasin ühe looduskaitse ala valvurina, ning valvasin et keegi antud kohas ei teeks lõket ja ei sõidaks mootorsõidukiga jne (samblike kaitseala). Siis ühel päeval tundisn kärsahaisu, enne seda olin kuulnud mootorratta hääält. Jooksin kohale ja mis ma näen: 2 sõnajalga (naine ja mees, ma eesnimesid ei tea neil) tegid lõket, ja 5cm kärnadega kummiga enduuro tsikkel lõkke kõrval! Kusjuures lõket tehti lõkke keelu märgi all. Aga noh, see vaikiti maha, kuigi dokumenteeritud peaks see siiamaani olema..\nVäidetavalt koristati ja kraamiti maapinda. Aga seda tegelikult teevad sealkandis ainult riigihanke korras töd saanud firmad.\nVot sellised looduskaitsjad on meie sõnajalad. Kahju et sellel ajal (miski 4-5 aastat tagasi) polnud levinud massiliselt veel digifotokad, oleks pilti teinud neist.\nLisatud: 16.04.2008 / 14:52\nKui tahad privaatsust, osta naaberkinnistud kokku aga sellise jamaga tegeledes võib lõpuks väga täbarasti ju minna. Ega inimeste kannatus pole lõpmatult veniv kumm, see kipub katkema suure pauguga.\nLisatud: 17.04.2008 / 09:44\nKui sõrajalad nii vaeselt elavad, et endile molli osta ei jaksa, siis ega mul kahju ei ole, üks vana seamold mul siin vedelab juba aastaid, võiksin selle neile ju söömiseks annetada! Kohe kahju hakkab neist, kui nad peavad oma kärssadega samblas tuhnima . . .\nJa kui keegi sõrajalgu ei puutu, siis nad turva käest endile ka molli ei saa?! Seetõttu on ka teistel sõralistel hea võimalus see minu sealaudast endale tasuta soetada, sest arvata on, et turva tahab molli eest kindlasti pappi saada?! Pealegi seab ta tingimuse, et sõrajalgu peab enne puutuma . . .\nnii jah oli\nLisatud: 17.04.2008 / 14:03\naastaid neli-viis tagasi sattusin kohtuma keskkonnateenistuses hr.sõnajalaga(andres vist).kabinetist väljudes nähvas ta sealsele töötajale,et töötaja asi ei ole talle küsimusi esitada vaid täita pabereid.hääletoonist ei tasu rääkidagi.tundus nagu oleks olnud tegemist keskkonna teenistuse ülemaga ,mitte jumalasulasega.vanakuri istub vist neil hinges.\nLisatud: 18.04.2008 / 06:45\nnii madalalaubalistele ei tohi ikka raha kätte anda-kohutav millisteks ülbikuteks muutuvad


Kaia Kanepi andis võimsale Williamsile vägeva lahingu, kuid pidi siiski reketid pakkima | Õhtuleht\nKaia Kanepi andis võimsale Williamsile vägeva lahingu, kuid pidi siiski reketid pakkima (9)\nKaia Kanepi matšis Serena Williamsi vastu. DON EMMERT/AFP\nNew Yorgis peetaval US Openi Suure slämmi tenniseturniiril jäi Kaia Kanepi (WTA 44.) neljandas ringis 0:6, 6:4, 3:6 alla kodupubliku ees mänginud Serena Williamsile (WTA 26.).\nMatši avasett kujunes äärmiselt šokeerivaks. Williams tegi sotid selgeks 18 minutiga, loovutades Kanepile kuue geimi peale vaid kuus punkti. Ülivõimsa serviga ameeriklanna lõi neli serviässa ning eestlannat kordagi mängu ei lasknudki.\nValdo Randpere nimetas platsil karjunud Serena Williamsit loomaks (51)\nKanepi ei löönud aga verest välja. Teist setti alustas ta servimurdega, hoidis kindlalt enda pallingut ning pääses 2:0 juhtima. Enesekindlalt tegutsenud eestlanna suutis ka teist korda Williamsi servi murda ning 5:2 juhtima pääseda, misjärel läks ta geimivõidu eest servima.\nSiis sai vastane aga omakorda murdegeimi kätte ning Kanepi mängu tekkis väike ärevus. Williams vähendaski vahe 4:5 peale ning omas siis veel kahte murdepalligi, ent eestlanna pöörast seti 6:4 ikkagi enda kasuks. Kusjuures varasema nelja mängu jooksul polnud Kanepi kunagi tema vastu setti võitnud.\nOtsustava vaatuse avageimis andis Kanepi Williamsi servil kõva lahingu, kuid ameeriklanna sai oma ikkagi kätte. Seejärel loovutas eestlanna lihtvigade tõttu kergelt oma pallingu ning andis vastasele kiire 2:0 edu.\nVajalikku vastumurret Kanepil enam kahjuks teha ei õnnestunudki. Williams teenis 6:3 setivõidu ja kallutas veidi üle pooleteist tunni kestnud matši enda kasuks.\nAmeeriklannale tõi edu võimas serv, kokku lõi ta 18 pallinguässa eestlanna 4 vastu.\nKanepi tegi siiski ilusa turniiri. Mäletatavasti alistas ta avavoorus maailma esireketi Simona Halepi. Mullu jõudis Kanepi US Openil sammu võrra kaugemale.\n36aastane Williams on US Openil triumfeerinud kuuel korral, viimati aastal 2014. Suurfavoriit on ta tänavugi. Ühtekokku on endine maailma esinumber võitnud karjääri jooksul 23 Suure slämmi turniiri.\nVeerandfinaalis läheb Williams vastamisi Karolina Pliskovaga (WTA 8.), kes alistas 6:4, 6:4 Ashleigh Barty.\nTõnu Anton 3. september 2018, 10:05\nMillal ükskord täiskasvanuks saadakse. Polnud ju Kaia poolt mingit vägevat lahingut. Pärast 6:0 avasetti laskis Serena lihtsalt jala sirgeks ja pärast...\nAts 3. september 2018, 08:31


Valud paremas küljes ära tagasi - Motion Free Valu allosas kõhu võib tunnistada\nKui kleit ei ole vastavalt ilmastikule, istuda külmade pindade puhastamiseks — võib tekkida alajahtumine. Samadel eesmärkidel kasutatakse santike ja bioloogilisi aineid. See signaal näitab ka patogeense taimestiku reprodutseerimist, mis esineb limaskestadel ja nõuab suurt tähelepanu. Iseloomulik poos koos painutatud, et kõht jalad. See on tingitud asjaolust, et küljevalud tekivad mitte ainult seedesüsteemi mitmesuguste haiguste, vaid ka kõhuõõne ja retroperitoneaalse ruumi teiste organite haiguste põrn, neerud, kusejuha, põis, emaka lisad jne , hingamisteede haiguste ja muude haiguste korral.\nÄge valu paremal pool Patsientidel esineb ägeda valu paremal pool kõige sagedamini maksa, sapi või neerude katkemisel. Väga harva süüdlane sellise kohaliku valu muutuvad soole silmuseid.\nNeeruteoste rikkumise korral põhjustab selle põletikkus ägeda paroksüvalusid, mida suurendavad teravalt peopesa servaga patsiendi elundi prognoosimise tagaküljel. Selline väljendatud eksam on võimeline juhtima arsti. Maksa rikkumise kaasneb sageli suurenemine. Sellisel juhul on parempoolse külje terava valu järsult intensiivistunud kõlari palpimisega vastu võitlemise maksa tervislikus vormis, maksas välismaal.\nProbleemid sapipõie töös põhjustavad teravaid valu, oksendamisel ja valu kiirituse tekitamisel. Ka parema külje valude suhtes tuleks apndaitsiidi põletiku kahtluse korral tähelepanu pöörata. Igal juhul nõuab parempoolse külje ägeda valu uuringut ja täpne diagnoosi, enne valuvaigisterite vastuvõtmise algust.\nÄge valu vasakul küljel Vajalik äge valu vasakul küljel peaks patsienti hoiatama. Vasakul on kõhunääre, põrn ja neeru. Pankrease ise põletik võib anda valu sündroomi, tunda ägeda valu vasakul küljel, kuid see asub keha sügavale ja lähemale selja kujuteldava telje keskele.\nSharp värvimise valu tekitab põrna ja neeru.\nPõrnane põleb äärmiselt harva, selle spasm ja valu sündroom põhjustab füüsilise pingutuse ja närvi kogemusi, see funktsioon on füsioloogiline ja valu läbib iseseisvalt. Diagnoosi täpsuse tõttu tuleb põrna vaheaega mehaaniline kahjustus kustutada.\nÄge valu hüpoknondriumi Mõnikord on hüpohondriumi terav valu raske diagnoosida elundite arvu suure kaasamise tõttu. Kõige sagedamini tekitab see valu või põletik suurema maksa mulli mulli paremal või põletikulise saba kõhunäärme vasakul või neerud sümmeetriliselt kas üks või rikkumisi töö mao ees Päikese plexuse projektsioon.\nÄge neeruvalu Iseenesest on neerude terav valu kergesti tunnustatud ja seda ei ole segaduses. Neerud haiget pyelonefriitiga põletik Sustav Sweep turse perioodil.\nSel juhul tekivad rikkumised patogeense mikrofloora arengu tulemusena. Samuti ilmneb akuutne valu neerude ajal, kivide ja liiva evakueerimisel eksiilis mehaanilise ärrituse tagajärjel. Sustav Sweep turse ilmneb ägeda neeruvalu nakkushaiguse taustal selle elundi tõhustatud toimimise tulemusena lagunemise toodete lagundamisel. Äge valu rinnus Rindkere õõnsuses näitab ägeda valu seisund kõige sagedamini südamelihase kahjustuse olemasolu südameinfarkti ja eelinfarkti kahjustusi, tuleb meeles pidada, et kopsukangaste kahjustused ei põhjusta kunagi valu.\nÄge valu rinnus ja valu kahjustusi hingamisteede elundites võib viidata võõrkehadele nendes, spasma sujuva lihaste Bronchi, valu interkostaatlihaseid, valu kahjustuste luud ribide, kuid mitte kunagi äge valu Rinnal ei tunnista tuberkuloosi ja sarnaste haiguste olemasolu, mis põhjustab kopsukanga muutusi. Südame äge valu Kui patsient väidab, et tal on südames äge valu, siis tuleb eeldada südameatakk või isheemiline rikkumine südamelihaste töös, võib tekkida tingimus närvilise šoki või põhjendamatult raske füüsilise pingutuse tõttu.\nTerav valu Patsiendis on ägeda valuvalu sündroom erinevate süsteemsete haigustega. Sagedamini valus protsessis osalevad kõige kaugemad liigesed sõrmeliigud kõigepealt aja jooksul, protsess mõjutab randmete ja pahkluu liigeseid. Isik on äge valu liigestes signaali põletikuline protsess liigese kotis, umbes degeneratiivsete protsesside muutuste muutused kõhre koes, muutused hormonaalse taustal. Ühendite valu diagnoosimine on kõige sagedamini pikk ja hoolikas protsess. Seda tüüpi artriiti peetakse tõsisemaks haiguseks kui eespool.\nSümptomid Kogu liigeste rühma saab pumbata tavaliselt suur. Isu söögiisu halveneb, unisus suureneb mõnel juhul, erutanisiiveldus ilmub mõnikord oksendamiseni.\nVärvid suurendatakse mõjutatud kohtade ärevuse ajal. Algusest peale olen tundnud kubemes valu. Pole ka pidamatusele aidanud. Kaks aastat on kubemevalu on muutunud hullemaks, kiirgub enne magama jäämist jalgadesse ja kõhtu. Kas on võimalik seda lingu kirurgiliselt eemaldada? Vastus: Tere, saab eemaldada. Enne peaks aga täpsustama milline ling teile pandud, osade lingude eemaldamine raskendatud. Kas on olemas tabletid ja laserravi uriinipidamatuse raviks?\nOlen 35 aastane kahe lapse ema ja mul tekkis paar aastat tagasi uriinipidamatus kui ma köhin, jooksen jne. Kuulsinet on olemas tabletid ja isegi laseravi selle vastu. Mis kirurgiline ravi maksaks ja mida oleks mõistlik proovida? Vastus: Tere, teil on pingutusuriinipidamatus ja seda esialgu ravitakse võimlemisharjutustega. Spetsiaalseid harjutusi näete kliinik. On vaja välistada praetud, rasvase ja vürtsika toidu sagedased vastuvõtud.\nEbamugavate helide kõrvaldamiseks peate kehtestama dieedi, kõrvaldama toidud, mis võivad mao tööd keelata. Ravimite võtmine kõhupiirkonna pigistamisel Kõhuprobleemide peamine süüdlane haiguse ravis on ravimid. Eelkõige antibiootikumid. Antibiootikum on antimikroobne aine, mis osaleb patogeenide kõrvaldamises. Kuid seal on tõsine kõrvaltoime, mis väljendub soole düsbioosi provokatsioonis. Antibiootikumid hävitavad mitte ainult patogeensed bakterid, vaid ka kasulikud. Seejärel häiritakse normaalset mikrofloorat, seedimisprotsess muutub raskeks.\nÄrge jooge ravimeid mahlade, kohvi, tee ega gaseeritud jookidega. Lisaks asjaolule, et need joogid mõjutavad seedetrakti negatiivselt, reageerivad nad ka antibiootikumiga. Pärast segu valutab kõht ja keeb. Enne ravimi kasutamist laske kergelt hammustada.\nTühja kõhuga ravi mõjutab seda kahjulikult. Ülesöömine pole samuti seda väärt, kuna toidu ja terapeutiliste komponentide seedimine on häiritud. Jälgi vastuvõtu kursust.\nRavimi annuse vähendamine või suurendamine, kasutamise sageduse muutmine on rangelt keelatud. Ravi peab olema kooskõlas kõigi arsti soovitustega. Neerudes on palju närvilõpmeid ja seetõttu võib neerukapsli turse põhjustada valu ka paremal küljel nagu ka vasakus küljes.\nUrolitiaasi haigus Neerude valu võib olla nii tugev, et inimene ei leia valu leevendamiseks isegi mugavat kehahoia.\nKui kivi liigub mööda kusejuhti, põhjustab see ka talumatut valu. Nad annavad alakõhule, kubemesse. Kui kivi väljub ja võtab pideva positsiooni, vaibub valu sama järsult, kui see algas. Ta saab muuta oma iseloomu teravaks, teravaks ja lõikavaks tuhmiks, valutavaks, kuid pikaks. Selja parem külg valutab allapoole, selles suunas, kuhu kivi läks, ärritas ja kriimustas kusejuhi seinu.\nValu kõrval tunneb inimene sageli iiveldust, pearinglust, oksendab, jookseb sageli tualetti, kehatemperatuur tõusis 39 kraadini ja kõrgemale.\nNeeruhaigus Kui inimesel on püelonefriidi või glomerulonefriidi tagajärjel valu paremas neerus, ilmneb valu tapjana - ootamatult, kuid selle iseloom on ebastabiilne. Valu kasvab, intensiivistub, muutub talumatuks. Kui haiguse iseloom on äge, siis on valud ägedad ja kui see on aeglaselt kulgev põletikuline protsess, siis on valud tuimad, tõmbavad, ei kesta pikka aega.\nvalu | Perearst - streetbasket.ee\nHiina meditsiin tsüstiidi ravi\nLisasümptomid - palavik vahemikus 37 kuni 39 kraadi, tugev turse alaseljas ja jalgades, uriin muutub erkpunaseks põletiku tunnused või häguseks uriinis on valke ja neerude halb funktsioonurineerimine on häiritud. Helbed ja võõrkehad uriinis on palja silmaga nähtavad, isegi ilma laborikatseteta.\nUriin - neeruravi toode - võib mädaste sekretsioonide tõttu värvi muuta, vererakud - punased verelibled, mis jäävad glomerulonefriidi diagnoosiga sinna. Kui leiate, et teil on sarnased sümptomid - uriini värvuse muutus, üldine halb enesetunne, oksendamistunne või isegi parema külje valu ilma muude sümptomiteta - pöörduge oma arsti poole, et uurida, sest selliseid haigusi ei saa iseseisvalt ravida.\nMis võib tunnistada hüpohondriumis keemist - Tüsistused\nParema külje valu mehhanism Kui haige elund asub paremal, siis valu ilmneb enamasti paremal, näiteks võib parem neer anda valu paremal küljel seljas või kõhus.\nKuid võib esineda olukord, kus valu ilmneb paremal küljel, kuid selle allikas on vasakul või keskel asuv elund. Näiteks pimesoolepõletikuga, kui pimesool asub kõhu paremas alaosas, kuid valu loobub või kõhu keskel.\nKuna pimesoolepõletikku võib segi ajada neeruvaluga, neeruhaigusega, võivad esineda sarnased sümptomid. Selleks, et kirurgiline sekkumine tugeva valu korral ei oleks asjatu pimesoolepõletik oli välja lõigatud ja neerud valutasidon vaja täpset põhjalikku diagnoosi. Vastasel juhul võib valu lokaliseerimine petta patsienti ja, kõige solvavamalt, arsti. Kõhuvalu esinemise mehhanismi järgi eristatakse vistseraalseid, kõhukelme ja peegeldunud valusid.\nParema külje siseelundite valud ilmnevad siis, kui on halvenenud mao, soolte, sapipõie motoorika siledate lihaskiudude spasm või venitus. Need valud on kas kramplikud näiteks maksa koolikute, soolestiku koolikutega või vastupidi, tuimad, valutavad kõhupuhitus, sapipõie hüpomotoorsed düskineesiad ja sageli kaasnevad nende kiiritamisega keha erinevad osad. Parempoolne peritoneaalne somaatiline valu ilmneb kõhukelme parietaalse lehe ärritusest, näiteks perforeeritud maohaavandiga, äge pimesoolepõletik.\nSellised valud on tavaliselt selgelt lokaliseeritud, püsivad; on teravad, lõikavad, liikumist ja hingamist intensiivistavad, millega kaasneb eesmise kõhuseina lihaspinge.\nParempoolse külje peegeldunud valud on valu kiiritamise iseäralik variant, mida võib täheldada eriti parempoolse alakeha kopsupõletiku, pleuriidi ja mõne muu haiguse korral. Paremal küljel oleva valu õige täpsustamine tähendab kõigepealt sellise olulise valu tunnuse nagu valu lokaliseerimine selgitamist. Omakorda on patsiendi valu õigesti võimalik lokaliseerida ainult siis, kui kõhu topograafilistest piirkondadest on hästi aru saadud.\nKaks vertikaaljoont, mis on tõmmatud piki rectus abdominis lihaste väliseid külgmisi servi need jooned on sisuliselt keskklalavikulaarsete joonte jätkuksjaotavad iga piirkonna veel kolmeks.\nKokku saadakse kõhu 9 topograafilist piirkonda. Sel juhul koosneb ülemine "korrus" epigastrilisest epigastriklikust piirkonnast regio epigastricasamuti paremast ja vasakust hüpohondriumist regio hypochondriaca dextra et sinistra. Nabapiirkond regio umbilicaliskõhu parempoolne ja vasakpoolne külg või küljed regio abdomis lateralis dextra et sinistra asuvad mesogastraalses piirkonnas. Lõpuks koosneb hüpogastrium häbemepiirkonnast regio pubicaparempoolsest ja vasakpoolsest kubemepiirkonnast regio inguinalis dextra et sinistra.\nViimaseid piirkondi nimetatakse mõnikord ka ileo-inguinal või iliac. Millised elundid võivad valu paremas küljes provotseerida Valu lokaliseerimine paremal küljel Kuna enamus elutähtsaid organeid paiknevad täpselt kõhuõõnes, võib valu anda paremale ja vasakule ning kõhu keskele ja taha ning küljele. Nõuanded teemal: Perearst Kas antibiootikumi klaritromütsiin Klacid mg.\nKiirgab valu nõuavad kohest ravi arsti poole. Sellised sümptomid alati aru ohtudest. Locatam äge, näriv valu selja allosas vasakul või paremaltavaliselt ei kanna tõsist ohtu, kuid pöörduda arsti poole, on ikka vaja. Seal on mõned haigused ähmane sümptomid, kui nii juhtub, ja läbi diagnostika. Valu allosas kõhu võib tunnistada kõige ohtlikumaid juhtudel — alaselja valu taga vasakul või paremal, mis ei lõpe isegi mugavas asendis keha pikali. Väga sageli on nii tekitavad vähki kasvajad.\nDiagnostika Kui valu põhja selja paremale, vasakule või muude kõige õigem lahendus oleks pöörduda õu arsti arstiga.\nPärast individuaalne kontroll, määrates muudatuse analüüse ja mõned protseduurid, arst määrab vajadust ühendada ka teisi spetsialiste. Kui haigus on tõsine, terapeut määrab nõu ja neuroloog, günekoloog, nephrologist, oncologist. Pärast soovitud uuringu, arstid teevad sõlmimine ja määravad haigus. Väga väike võimalus, et patsiendil metastaatilise, kuid biopsia tehakse kohustuslikus korras, sest iga minut on oluline sellisel juhul.\nRavi Iga valu alaselja valu naistel on põhjused ja ravi. Oluline on õige panna diagnoos ja määrata kindlaks selle põhjus. Mõned haigused raske on ravitavad, mõned saab ravida, sest mitu nädalat. Ütlematagi selge, et iga haigus on oma ravi, sageli kasutatakse integreeritud ravi. Kuid kui kopsu-haiguste või isegi lihtsad komplikatsioonidest kui menstruatsioon või rasedus on võimalik rakendada inimeste raha.\nPärast täielikult diagnoosi, kui arst annab loa, saate nautida mõned on jätkuvalt püsib, valuvaigistav traditsioonilise meditsiini vahenditega. Selliseid ravimeid kasutatakse koos valud paremal pool seljatükid, vasakul pool. Ühesõnaga, lokaliseerimine ei ole oluline. Mõned retseptid, et võidelda valu sündroom, et rahulikult vaadata ümbritsevat maailma: Tinktuura põhjalikult, elecampane efektiivne vastu alaseljavalu naistel.\nTuleb võtta umbes 5 grammi juure ja pane klaasi keeva veega.\nKas tsüstiidi korral on võimalik täita külma veega\nTsüstiidi kiire vahend\nValus paremale all kõhuga naistel