Filosoof Mart Raukas  hinnatud poliitiline erak\nküsis: Virkko Lepassalu\nfotod: Raukase erakogu\nFilosoof Mart Raukas soovitab kasutada praeguseid keerukaid olusid ja muutuste aega kui vahendit, millega lihvida oma karakterit ning koguda teadmisi.\nTalentide võõrsilt koju kutsumise kampaania taustal on mind alati huvitanud, kuidas elavad inimesed, kes asuvad Eestis, aga samal ajal just nagu ei asu ka. Elu teistes diapasoonides tähendab, et nad ei käi tavaliselt valimas. Nad tarvitavad suhteliselt minimaalselt eestikeelset meediat, kasutades rohkem inglis-, saksa- või venekeelset. Kuigi emakeel on eesti ja neil leidub teatav eestikeelne suhtlusringkond, lävivad nad rohkem inimestega teistest riikidest. Enamikesse teemadesse, mille üle Eesti nn avalikus ruumis arutatakse, suhtuvad nad leebe iroonia, vahel ka kaastundmusega, aga see on ka kõik.\nNeid ei saa kuidagimoodi nimetada ka pettunuteks või kibestunuteks, sest neil leiduvad kõik niinimetatud kaasaegse eduka inimese aksessuaarid, kaasa arvatud paeluv töö, korralik sissetulek ja sagedased välisreisid. Oleksid just nagu musterkodanikud, aga siseeksiilis elajad on Eesti (poliitilisest) elust end maksimaalsel võimalikul viisil eemaldanud.\nVõiks ju küsida, miks siis veel asutakse Eestis, aga mitte mõnes soojemas riigis. Aga mõnesid hoiavad siin mälestused või kinnisvara, mõnel sugulased, mõni armastab Eesti ilusat loodust ja kaasaegsete suhtlusvõimaluste juures pole ju paljudel elualadel vahet, kus oma tööd teed.\nSee ei tähenda, et sisepagulased Eestit või siin elavaid inimesi kuidagi põlgaksid. Kaugel sellest. Aga hetkel nad ei näe lihtsalt võimalust ega tahtmist oma loovat energiat siin suuremal määral rakendada. Moodne sõna ütleks selle kohta võõrandumine. Aga too sõna poleks õigupoolest päris täpne. Kumb on kummast rohkem võõrandunud, kas laiem ühiskond oma valitseva mentaliteediga nendest või nemad ühiskonnast, ja kumb on seeläbi rohkem kaotanud, on minu arvates päris huvitav küsimus. Millegipärast kaldun arvama, et nemad pole küll, vähemalt praegusel ajal, kaotaja pool. Ei üheski kitsamas ega ka laiemas plaanis.\nKui palju selliseid inimesi võib olla? Ja kas võtab sisepagulust keegi kunagi sotsioloogiliselt uurida?\nMart Raukas, kes paljuski eelkirjeldatud inimtüübile vastab, õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat. Seejärel avastas ta endas huvi loogika ja filosoofia vastu. 1988. aastal pälvis ta filosoofia erialal doktorikraadi ning hiljem täiendas end Freiburgi, Leuveni ja Oxfordi ülikooli juures.\nRaukas on kirjutanud artikleid keelefilosoofiast ja filosoofilist esseistikat ning ta on tegutsenud õppejõuna Eesti Kunstikadeemias, Tallinna Ülikoolis, Õigusinstituudis. Praegu on ta Usuteaduse Instituudi filosoofiaprofessor. Lisaks on ta ka Mauritiuse Instituudi ning koolitusfirma Paideia üks asutajaid. Ilmselt on tegemist Eesti ühe mõjukama lektori ja helleenliku kultuuri tundjaga.\nFilosoofia, Sipsik ja Eesti Vabariik\nMillal te üldse hakkasite mõistma, mida tähendavad sõnad filosoof või filosoofia? Noore poisina sellist huvi tavaliselt vist ei teki.\nMart Raukas: Ma olen üldiselt olnud päris hilise küpsemisega. Hinded läksid heaks alles 11. klassis  tänu avastusele, et asju tuleb enda jaoks selgeks teha ise õigeid allikaid otsides. Kuni tolle ajani kasutasin koolis raamatuid, mis olid seotud ametliku õppekavaga. 10. klassi järel aga ütlesin endale, et kui asi on õppematerjaliga jätkuvalt segane, siis pole ehk viga minus.\nLäksin raamatukokku ning mu kätte sattus üks venekeelne matemaatikaõpik kõrgkoolidele. Venelastel on väga häid matemaatikuid. Avastasin hämminguga, et kuigi mul oli jätkuvalt keeruline aru saada meie 10. klassi õpikusse kirja pandust, suutsin ma nädala-poolteisega endale kiirelt selgeks teha kogu kõrgkooli matemaatikaõpiku sisu, kaasa arvatud diferentsiaalvõrrandeid puudutava osa. See julgustas edasi minema ja üha hoolikamalt valima allikaid, mida kasutada.\nÜlikoolis läksin kõigepealt matemaatikat õppima. Mind võlus matemaatika puhul selle esteetilisus, mõtlemise puhtus. Teise kursuse töö tegin algebrast ja sealt edasi tulid juba abstraktse loogika teemad. Kuni selle hetkeni ei puutunud me kokku mitte ühegi matemaatikageeniuse enda kirjapandud tekstiga, kui valemid välja jätta. See tundus veider. Kas ei peaks just geeniuse tekstid meid õpetama?  küsisin ma endalt. Mis on loogiline paratamatus? Mis kontekstist mingi valem tegelikult välja on kasvanud? Need ja sarnased küsimused viisid mind filosoofia suunas. Matemaatika on üldiselt noorte inimeste tegevusvaldkond, mis ei eelda sotsiaalset küpsust. Klassikaga on teisiti. Helleeni kultuuri üks parimaid tundjaid Edith Hamilton tavatses ütelda: Kolmkümmend kaks aastat ma õppisin, järgnevad kolmkümmend õpetasin ja kuuekümmneselt sain küpseks, et nendest asjadest hakata kirjutama.\nTartu Ülikoolis rakendati tol ajal süsteemi, et filosoofiat ei saanud põhierialaks valida otse keskkoolipingist. Oxfordis on sama hoiak  sa pead alushariduse saama mingis distsipliinis, kus leiduvad eksimise või mitteeksimise objektiivsed kriteeriumid. Ma olen siiamaani arvamusel, et see platonlik hoiak on õige. Koolipingist tulnud nooruk võib ju teatada, et tahab filosoofiks saada, aga ta ei oma piisavat elukogemust, et asju läbi mõelda, ning satub habemesilitajate meelevalda. Et mõista Antiik-Kreeka kultuuri, ei piisa pelgalt kreeka keele oskusest või faktide tundmisest  vaja on ka elukogemust.\nKuulasin hiljuti raadiost ühe ajaloolase Kreeka-teemalist juttu. Faktid, faktid üksnes kuivad kiired faktid nagu laksuvad automaadivalangud. Lisaks väited, et ega me midagi õieti tea. Ajakirjanik lõi ka kaasa faktide tundmises, püüdes lõpetada teadlase lauseid  küllap oli mees enne mitu ööd internetis istunud.\nAga mis siis helleeni kultuuris on suurt ja ülevat, küsib saadet kuulanud inimene. Sellele ei osutanud saate ükski lause.\nMis või kes teile siis Kreeka maailma suunas tõuke andjaks oli?\nKreeka maailm on üldiselt väga lai mõiste, aga helleenlikus vaimuhoiakus on ka hämmastavalt palju terviklikku, mis ulatub üle aastatuhandete ning võimaldab täpset formuleerimist. Minu suhe Kreekaga ei ole akadeemilise õpetlase suhe, ehk nagu tänapäeval tavatsetakse väljenduda  indekseeritud, tsiteeritud teaduri suhe aktuaalsust omava uuritava objektiga. Minu suhe on pigem romantilist laadi, mul meeldib mõelda endast kui filhelleenist. Kuna finantseerin ise kõik oma reisid, mul pole vaja esitata grantitaotlusi ega kerjata kroone tobedate tabelite täitmise meetodil, mille laastava mõju õpetlase nii ajule kui hingele hea kolleeg Roomet Jakabi oma õudusloona mõjuvas artikklis Humanitaaride kohanemine Postimehe veergudel esile tõi.\nSügavam armastus Kreeka ja kreekaliku vastu tekkis seal palju kohapeal käies, nendega nende omas keeles suhtlemise käigus  neid lihtsalt päevade kaupa jälgides, laule lugedes ja poeete kuulates. Tihti esitatakse dilemma: Kreeka  kas vana või uus? Aga mina ütlen: nii vana kui uus. Klassikaline filoloog, kes tunneb vanakreeka keelt, kuid ei tee vähimatki pingutust, et kõnelda elavalt uut, on mulle mõistatus.\nIlmselt pärinevad inimese hilisemad valikud juba lapsepõlves kogetust?\nKüllap! Lapsel on oma instinktiivsed eelistused olemas. Teatud raamatute suhtes näiteks. Kord tugev tõmme, teiste suhtes antipaatia. Ei ole nii, et mis kätte juhtub. Kust see eelistus tuleb? Mind võlus väikese poisina Kreeka muinaskangelaste jõulisi karaktereid tutvustav raamat, Anna Haava tõlkes  veel esimese vabariigi aegne väljaanne, illustratsiooniks klassikaliste skulptuuride reprod.\nVarasemast ajast meenub ka Pöial-Liisi raamat, mida Siima Shkop oli illustreerinud võrratute piltidega. Selle lõpus oli kujutatud antiiktemplit, kuhu väike vapper karakter teleoloogilise lõpp-punktina suundub. Jällegi sinine taevas, valged sambad, antiiktempel  see tekitas hinges pildi, mille analooge olen Kreekas ringi käies näinud.\nSamal ajal, kui meenutada, oli raamatuid, mida ma ei suutnud isegi kätte võtta. Näiteks Ülle Meistri kujundatud raamatute pildid jahmatasid ebameeldivalt. Paljude laste suur lemmik Sipsik oli minu jaoks täiesti vastuvõetamatu kaltsunukk, ebard, midagi sellist, mis tekitas iiveldustunde.\nAga palju sellest, mis mulle tänagi Eesti Vabariigis vastu vaatab, on samamoodi lipp lipi, lapp lapi peal kaltsuvaibana kokku pandud ja vabadussammas on ainult üks sellest arvukast reast.\nKas te kujutate ette, et Marathoni lahingu kangelastele oleks midagi nii ebardlikku valmis ehitatud?\nKunst elada ühiskonnas, ja samas ka väljas\nKui teie olite laps, siis oli eelmine riigikord veel elus, aus ning õitsengus. Kuivõrd teie elu toonase ideoloogiaga ristus või oli see täiesti teine maailm?\nTeine maailm jah. Olen ka hiljem iseennast pidanud ühiskonnast väljas olijaks. Ka see on kunst, kuidas suuta elada ühiskonnas ja samal ajal sealt just nagu paar sammu väljas. Miks seda vaja on? Inimene on loomult sotsiaalne olend, kes elab omasugustega koos. Aristoteles ütles, et inimeseks olemise ja õnneliku elu üheks tingimuseks on, et sa realiseerid ennast poliitilise olendina. Aga see eeldab, et sul on õige polis (Vana-Kreeka linnriik  autor), kus sa saad ennast realiseerida. Kui see polis su ümber on vale, siis need loomulikud realiseerimisaktid tekitavad sinus kaose. Parem on nendes tingimustes end üldse mitte poliitiliselt teostada, või siis teistmoodi teostada. Näiteks olen elus ainult ühe korra käinud valimas. Sest ma pean põhimõtteliselt vääraks seda valimissüsteemi, mis meil on. Vaieldakse detailide üle, kas mõnele parteile anda rohkem kvoote või missugused valimispiirkonnad moodustada. Need kõik on detailid. Aga kui asi on põhimõtteliselt vale, siis pole mõtet seda korrigeerida. Minu arvates on ainus õige viis seda ignoreerida. Astuda lihtsalt paar sammu eemale.\nSamas on võimalik ju ikkagi näidata kodanikuna suhtumist: ikkagi minna valimisjaoskonda ja n-ö rikkuda sedel.\nJuba valimisjaoskonda minek on akt, mis toetab väärat süsteemi. Samamoodi on kasiinoga. Kas peaks minema kasiinodesse neid eelhäälestatud aparaate salaja rikkuma? Ma nimetan vahel meie demokraatiat kasiinodemokraatiaks, sest mõlemad süsteemid on eelhäälestatud, ehkki lubavad maksimumpanust.\nMiks ma ütlen, et meil ei olegi tegelikult demokraatlikku riigikorda  kui me vaatleme selle termini algtähendust, mida demokraatia tähendab, klassikalises vormis, siis ei seisne mõte ju selles, kui palju inimesi saab valida. Mitte see pole demokraatia põhiküsimus. Hoopis see, kui palju inimesi saavad reaalselt olla valitud! See on demokraatia põhiküsimus. Antiik-Ateenas valiti igal aastal uus kogu, 500 kodanikku. Kogu asja mõte seisnes roteerumises. Igal kodanikul oli võimalus saada valitud. Isa on olnud rahvaesindaja, vanaisa on olnud, naabrimees on praegu jne.\nJa kui sa ühe korra oled olnud selle 500 hulgas, siis 10 järgnevat aastat pole sul enam parlamendi koosseisu asja. Sa annad võimaluse ka teistele kaaskodanikele.\nNõnda et kogu demokraatia olemus ja algne mõte on väärdunud. Täiesti. Võrreldes antiikdemokraatiaga, kus enamik kodanikke oli kaasatud tegelikku riigivalitsemisse, on meil nüüd olukord, kus kreekakeelne sõna demokraatia tähendab käputäie sisuliselt isehakanute jätkuvat võimu. Niisuguses poliitilises barbaarsuses on minu arvates põhimõtteliselt vale minna isegi valimisjaoskonda sedelit rikkuma. Tuleb astuda samm poliitikast väljapoole ja lihtsalt selgitada oma tegu.\nMe ei saa antiikaega tagasi. See poleks ka eesmärk. Aga see põhiline mõte, mida väljendab demokraatia ethos (demokraatial on ka pathos)  nimelt, et võimalikult paljud kodanikud saavad osaleda roteeruvalt riigivalitsemises... Meil öeldakse, et meil on väike riik, et meil ei ole inimesi võtta. Absurdne ettekääne võimu usurpeerimiseks. Selleks et olla arst, ülikooli professor, et olla lendur  selleks sa vajad eriettevalmistust, pead olema spetsialist. Aga olla parlamendi liige tähendab eeldust olla lihtsalt normaalne kodanik  ei enamat. Kuna me ei tunne enam klassikalist kultuuri, siis ei saagi enamik aru, kuidas on võimalik rääkida poliitiliselt aktiivsest kodanikkonnast, kelle seas pole ühtegi poliitikut...\nKas üleüldse ongi tänapäeval mõnes maailma riigis, ma isegi ei küsi, et Euroopa riigis, mingeid vanu häid demokraatiaelemente veel säilinud?\nVäikestes omavalitsustes on. Riigina tervikuna vast mitte. Seda Antiik-Kreeka valitsemismudelit saakski just omavalitsused mõneti rakendada. Võtame Eesti väikese valla. Suur hulk kandidaate seab end üles, aga valimistulemused annavad napi eelise ainult mõnele. Seal ta siis on, 45 aastat oma kohal. Aga volikogu uus koosseis võiks roteeruda iga poole aasta või koguni nelja kuu tagant. Nii kaasataks sadu valla kodanikke tegelikku valitsemise protsessi.\nKui vähe me tunneme tegelikult Kreeka kultuuri. Kui vähe me mõistame neid asju.\nSelliste põhimõtetega nagu teil, on praeguses Eesti ühiskonnas ilmselt väga keeruline elada. Kuivõrd ahistatuna te end siin tunnete?\nMa ei saa poliitiliselt ennast praktiliselt teostada. Olukorras, kus ainukene tee poliitikasse läheb parteide kaudu, ei näe ma ühtegi võimalust. Ja miks ma peaksin üldse liituma? Need inimesed, kes on ennast parteiliselt määratlenud, kui me vaatame näiteks riigikogu, on suhteliselt ühesuguse hingemustriga inimesed. Väikeste erinevustega, aga põhimõtteliselt üks inimtüüp.\nKui üksikkandidaadile on seatud nõuded, et ta peab 6000 häält koguma... Samal ajal kui partei kaudu on võimalik, nagu praktika näitab, mõnekümne häälega sisse saada. Kogu see süsteem on vale. Aga protesteerida selle vastu legaalsete vahenditega on veelgi ekslikum tegevus, ütlen ma teile.\nTelefonikõne Ansipile: aga kes teie üldse olete?\nMis asjaoludel te siis ühe korra valimas käisite?\nSee oli esimesel ülikooliaastal. Matemaatikateaduskonna tolleaegne dekaan ütles, et kes valima ei lähe, saadetakse kohe sõjaväkke. Võib-olla oli see huumor. Aga öeldud niisugusel süngel toonil, et mõjus esimese kursuse tudengile. Aasta oli siis 1978. Lõin kõikuma ja ega ma siis veel ka selgeid sotsiaalseid hoiakuid omanud. Üks formaalsus kõik, mõtlesin endamisi  nii asutaksegi tegema kompromisse iseenda karakteri lihvimisel.\nTe ei vaata televiisorit?\nMul seda lihtsalt polegi  juba seitse aastat, aga ega ma ennegi vaadanud. See-eest on kino, kus üksi või sõpradega vaatan, mida ise näitamisväärse arvan olevat.\nOlen ühtpidi nagu osa sellest ühiskonnast, mul on palju koolitusi ja avalikke esinemisi, mõnikord sadadesse ulatuvale auditooriumile, aga samas elan ühiskonna poliitilisest ja mediaalsest mõõtmest väljas ja ega see normaalne tegelikult pole, sest inimene on loomult poliitiline olend.\nVõiks küsida, et kuivõrd te üldse oma kodanikukohuseid täidate, kui valimised kõrvale jätta? Või kas te peate sellist mõistet nagu kodanikukohus tänapäeva piirideta maailmas üldse oluliseks?\nTäidan küll kohuseid. Teatud moraalseid kohuseid. Sageli pole need teiste, vaid iseenda suhtes, ja seotud valikutega, kes sa oled või olla tahad. Ma ei tea, kui paljud Eestis on avaldanud protesti näiteks ülekohtuse Afganistani sõja vastu. Ma ei tea selles osas näiteks ühtegi ülikooli rektorit. On ju ka olemas rektorite kogu, kõiksugu teadusorganisatsioonid, loomeliidud, kes protestivad väikese kurja suhtes, kuid jätavad reageerimata ebaõiglusele, kui see on väga suur.\nVõi võtame hiljutise juhtumi, kus Iraani tipptuumateadlane tapeti. Mitte ühtegi protesti meie teadusringkondades selle kohta!\nKuidas mina siis üksikisikuna protesti avaldan? Kirjutada Päevalehte artikkel? Absurd! Nad ei olnud nõus avaldama isegi Mikis Theodorakise kirjutist NATO kohtumise kohta. (Mikis Theodorakis on Kreeka üks tuntumaid ja populaarsemaid heliloojaid, kes samuti aktiivselt tegev ka poliitikas: olnud parlamendiliige, minister, esitatud presidendiks jne  autor) Ta oli kirjutanud artikli, milles rääkis põhjustest, miks NATO peaks laiali saatma. Väga kena ja mõjuv tekst. Theodorakis on suur inimene, erakordse ilutaju ja sotsiaalse erksusega, mis pole raugenud isegi tema kõrges eas. Äsja tähistas ta oma 85. sünnipäeva. Mikise moto on, et ma seisan alati õigluse poolt ja nõrgemate eest.\nJa sellise inimese teksti keeldus Päevaleht avaldamast, nimetades seda räuskamiseks või umbes nõnda! Aga kui ma hiljem nägin, et ühe arvamustoimetaja abikaasa, riigikogu liige Kadri Simson on NATO sõprusrühma liige, siis sai asi selgemaks. Õhtuleht ikkagi avaldas tõlke ja minu kommentaari, ehkki suurte kärbetega. Kas pole veider, et meie meedia ei avalda maailma ühe suurima inimese arvamust?\nNendel põhjustel olen valinud veidi privaatsema ja ehk koguni terroristlikuma viisi oma seisukohtade kohale toimetamiseks. Helistasin Ansipile. See oli paar päeva enne seda, kui meie kaks sõdurit Afganistanis korraga surma said. Aeg oli üpris hiline ja tõenäoliselt ajas mu kõne ta magamise pealt üles.\nTa küsis, kes te olete? Ma olin mõni hetk vait ja küsisin talt vastu: ja kes teie selline olete? Siis järgnes pikem vaikus. Ütlesin talle iga sõna rõhutades: Vii väed Afganistanist välja! Üldiselt ma ei sinata  isegi oma parima sõbraga oleme olnud paarkümmend aastat teie peal. Aga sel korral tundus sinatamine väga loomulik. Mõni päev hiljem tuli siis teade, et kaks meie sõdurit on surma saanud ning Mikser hakkas meedias jälle kogelema, kui vajalik see Afganistani sõda meile on.\nOli see mingi põhimõte, mis sundis mind helistama? Ei, inimesel on ka sotsiaalne sensitiivsus, mida on mõnikord moraalne kohustus väljendada taolisel tavatul viisil.\nJa siis kutsuti ka kaposse välja, aga kuna ma olen nende direktoreid ja peainspektoreid nädalate viisi nii palju koolitanud, siis toimus see nii, et mina jällegi õpetasin ja nemad kuulasid.\nKuivõrd te kasutate Eesti infokanaleid, saamaks teada, mis ümberringi toimub?\nEestist heidan vahel pilgu Delfi uudistele. Muidu kasutan peamiselt välismaist ajakirjandust, kas või Frankfurter Allgemainet. Loen ka Kreeka lehte Ta Nea, aga ka Vene lehti, näiteks Argumentõ i Faktõ, ja Venemaad puudutavaid uudiseid Pravdast või Komsomolskaja Pravdast.\nUinunud instinktide äratamine\nLegendaarne on teie hobi, kui seda võib nii nimetada, sest tegemist on ilmselt osaliselt ka teie leivatööga  pean silmas tuli- ja külmrelvaga äkkrünnaku vastaseid koolitusi.\nMa olen ühtlasi taktikalise laskmise instruktor ja paberite järgi ka lasketreener. Kuigi seal pole ees sõna taktikaline. Vahe taktikalise laskmise ja sportlaskmise vahel seisneb lühidalt öeldes selles, et sportlaskmine kulmineerub olümpiamängudel, taktikaline laskmine aga siis, kui toimub elu ja surma peale tulevahetus politseiniku ja panka rööviva kurjategija vahel. Taktikaline laskmine käsitleb seega rohkem elu ja surma peale mineku olukordi. Siis käitub ka inimese organism suisa teistmoodi tavapärasega võrreldes. Sellest palju ei teata, inimesed on filmimüütide lummuses. Ega ka jahimehed ega laskesportlased palju tea.\nEestis praktiseeritakse pisut praktilist laskmist, see on natuke sarnane olukordadega nagu taktikaline, aga mitte päris. Ma olen tolle teemaga tegelenud ja mitte ainult praktilist, vaid ka teoreetilist liini pidi.\nTeades, kuidas noaga on võimalik lihtsalt tekitada raskeid vigastusi ja enesekaitsel sa nõnda-öelda ei suuda nuga alati doseerida, näib mulle, et Monogarovi juhtumi puhul võib tegu olla tõepoolest enesekaitsega. (Kohus seda ei leidnud: Deniss Monogarov mõisteti tänavu juunis süüdi tapmises ja kehalises väärkohtlemises ning karistati 7,5-aastase vanglakaristusega. Ta tappis konflikti käigus ühe ja haavas teist noormeest.  Autor) Ehkki jah, ma ei ole uurimismaterjalidega tuttav. Noa puhul on sageli nii, et kas lased ülekaalukal vastasel endast jagu saada või tekitad ise ränki vigastusi ja väljud võitjana.\nVõiks öelda, et enamik inimesi pole ilmselt kehaliselt võimelised ründajale vastu hakkama. Ja kui oled isegi relvastatud, tekib korralikul inimesel alati millisekundipikkune moraalne tõrge päästikule vajutamisel, samas kui kurjategijal moraalsed barjäärid tavaliselt puuduvad. Ja kui päti ka maha kõmmutad, jääd kohtus alati süüdi hädakaitsepiiri ületamises.\nMinu meetod erineb selle poolest, et ei ole normatiivne, vaid deskriptiivne. Sest mina ei õpeta üldjuhul oma klientidele jõuvõtteid. Seepärast, et mu kliente leidub seinast seina. Nendest, kes käivad kahele kepile toetudes, kuni meesteni, kel karates must vöö. Ma loon nende silme ette tulirelva ja noarünnaku piinlikult täpse kirjelduse ja loon selle pildi kaudu võimaluse, et nad ise hakkaksid mõtlema, mida nad antud olukorras võiksid teha. Midagi keerulist siin pole. Näiteks, milline tõke peab kuuli kinni, milline ei pea, mis on oki tunnused, mis rünnatavat tabavad, ja mis samal ajal ründajas sisemiselt valitseb. Esitusviis on omapärane ja nõuab täpset auditooriumi tajumist. Sageli on tulemuseks, et koolitatu satub, nagu ma seda nimetan, teraapilise eeloki seisundisse. Võib ka öelda, et ma õpetan rünnaku eest ära libisema, hoidma distantsi.\nKõige nõutavam koolituse formaat, mida olen teinud sadu kordi, vältab 1,45 tundi ja tekitab inimeses tugeva emotsionaalse seisundi. Nad hakkavad mõistma, mis on ohuolukord kogu selle tõsiduses. Miks aga selline eeloki seisund tekib  inimene, olles looduse poolt varustatud väga erinevate instinktidega, on osal neist lasknud uinuda. Ja üks instinktidest, mis kaasaja inimesel uinuma jäänud, on oskus tajuda ohtu. Kui see vaist üles ärkab, hakatakse ohuseisundit tajuma. Paljugi te teate, kes te olete, aga paljuski te ka ei tea, kes te olete. Tajudes olukorra raskust ja keerukust, küsige enda käest, mida mina saan teha. See on ka klassikalise Kreeka kultuuri üks printsiipidest: tunneta iseennast! Uuri, kes sa oled! Antiiktragöödiad, mida hinge kinni pidades jälgiti  nende kaudu õpiti kõigepealt iseennast tundma. Ma olen oma koolituse sidunud klassikalise kultuuriga.\nKlassikalises helleeni kultuuris valitses keha ja vaimu harmoonia.\nMe oleme kaasajal sattunud niisuguse skisofreenilise dilemma ette, et sa kas oled vaimuinimene ja siis sul peavad olema hästi paksud prillid ja sa pead kõndima, ajaleht Sirp näpus ja olema kehaliselt kidur, või sa oled füüsiliselt heas vormis ja ühtlasi ebaintelligentne. Kas me kohtame klassikalises kultuuris kusagil sellist veidrat valikut?\nNäiteks Aischylose hauaplaat  me ei leia sealt sõnagi tema kirjanduslikest teenetest, hoopis read, et siin puhkab mees, kes võitles Marathoni lahingus. Sophokles oli ju strateeg ehk tänapäevases mõttes brigaadikindral, sõjaväeliselt väga kompetentne inimene. Või võtame Platoni, või Aristotelese. Oskus ennast kaitsta on ka ida kultuurides küllaltki oluline. Miks me oleme läänes sellise olulise omaduse, kuni instinktideni välja, minetanud?\nKogu antiikklassika, millest te räägite, on ka meie kooliprogrammidest vist suurema osas tänaseks minetatud.\nKui mul on olnud esinemise võimalus pedagoogidele või haridusjuhile, keda on kokku olnud tuhandeid, siis olen ma ikka esitanud küsimuse: kes teist teab, mis on paideia?\nKui teile helistasin ja sedasama ütlesite ning imestust avaldasite, siis meenutasin ja meenutasin paideiat, aga ei suutnud ajust välja kaevata. Ja siis läksin internetti ja leidsin. Ja kui paljud õpetajad teadsid?\nUmbes 0,5%. Jämedalt öeldes. Nad on minult sageli ka küsinud, miks me peame seda kreekakeelset sõna teadma. Olen vastanud, et peate küll teadma. Sest paideia on Euroopa traditsioonis õpetajaks olemise mitte isegi vundament, vaid selle vundamendi süda. Paideiast leiame vastused sellegi kohta, miks me inimest üldse õpetame. Ja mis on inimelu eesmärk. Aga me oleme niivõrd kaugenenud sellest Kreeka maailmast.\nKuivõrd on tänapäeval õigustatud rahvustunde kasvatamine koolis? Või on see iganenud teema  praeguses piirideta maailmas? Rääkida mingitest rahvuslikest püsiväärtustest?\nAga mis need väärtused oleksid?\nJah tõesti, mis need oleksid?\nKas ei sõltu see sellest, kuidas me eetikat ja väärtusi mõistame? Kuidas asju näeme ja uurime? Lubage, et ma maalin teile ühe sellise pildi: kujutage ette ühte suurt angaari, mida täidavad üksteise kõrvale asetatud ühetaolised lauad. Igale lauale on asetatud sadu ja sadu väikeseid ruudukujulisi topsikuid konservidest võetud või sügavkülmutatud toiduga, mida on kohapeal kiirelt üles sulatatud. Igas topsis on mekkimiseks lusikas. Kõiki toite saab proovida ja suvaliselt kokku segada. Angaar kannab uhket silti  Maailma Kokakunsti Keskus. Kas te läheksite sinna sööma? Vaevalt!\nSama lugu on eetikaga. Piisab vähesest. Sel suvel Peloponnesoses ringi käies kuulsin ühte kreeka isa oma pojale ütlevat: Mu poeg, meil helleenidel on tavaks tuua hämaraid asju maailma eri paikadest oma selge taeva alla, ja anda neile uus tähendus. Kas ei ütle see isalt pojale lause rohkem kui tuhat teooriat? See ongi toimiv eetika. Viis, kuidas järeltulevat põlve väärtustega toita. Meden agan  ei midagi liiast!\nIseseisvuse taastamise järel armastati meil näiteks öelda, et oleme kestma jäänud.\nTõsi! Aga kas olemasolu on predikaat? Ühel foorumil esinedes, kus viibis ka Lennart Meri, küsisin, mis on printsiibi, et me oleme kestma jäänud, väärtus?\nKas pelgalt olemasolu kui selline saab olla väärtus? Sest kas ei küsinud juba Sokrates ühes Platoni dialoogis: Vaata, molluskid on Pireuse sadamas eksisteerinud aastatuhandeid, aga mis on nende väärtus? Küsimus pole, kas sa oled olemas või mitte, vaid mismoodi sa oled olemas? Siitkaudu tulevad ka väärtused. Olen sellest veidi pikemalt rääkinud ühes lühiessees Väärikuse defitsiit.\nMe ei küsi, kuidas me oleme kestma jäänud, mis on selle hinnaks. Mismoodi me eksisteerime ja oleme? Kellena me eksisteerime ja oleme? Kas me tahame iseseisvas riigis olla peremehed, isandad, või pigem domineerivad esiplaanil need karakterid, kelle kohta Kreekas öeldi doulos physikos? See tähendab loomult ori. Mitte lihtsalt doulos, kes võib orjusesse sattuda näiteks piraatide tegevuse tõttu, vaid see on nagu loodusnähtus ehk orjahingega sündinud inimene. Ja sa võid olla ükspuha mis ametipostil, näiteks minister. Paljud meie ministrid ongi doulos physikosed  Kreeka määratluse kohaselt.\nSeega, mis need püsiväärtused on? See, et oleme kestma jäänud, ei saa veel väärtus olla.\nNoh keel näiteks  just nagu. Meil millegipärast, muide, ei sõdita mitte niivõrd eestlaste sündivuse suurendamise nimel, et eesti keelt kõnelejate arvu loomulikul teel suurendada, vaid märksa suurem rõhk pannakse vene koolide eestistamisele, tahtes venelaste kaudu juurde toota eesti keele rääkijaid.\nKeel on midagi niisugust, mis võimaldab rääkida väärtustest. Aga võtame näiteks Rooma impeeriumi selle kõrgseisus. Roomlastel oli vaieldamatult suur hulk väärtusi  roomalikke väärtusi. Neid vastandati tihti kreeklaste omadele, enamasti eelarvamuslikult. Aga mis oli keel, mida Rooma aristokraadid oma lastele selgeks õpetasid: see polnud ladina, vaid kreeka keel. Sest impeeriumi kõrgperioodilgi oli ladina keeles kolm kuni neli korda vähem sõnu kui kreeka keeles. Rooma väärtusi kandis kreeka keel. Milleks õppida keelt, milles midagi erilist lugeda pole?\nÜks mu endine kolleeg ütles, et kõige lojaalsemaid kodanikke saame siis, kui õpetame neile kas või sunniviisiliselt eesti keelt. Ma vastasin, et vaadaku spioone. Nad õpivad keele kõige kiiremini selgeks. Aga mis lojaalsusest me spioonide puhul räägime?\nElame muutumiste ajastul. Üks kriis lõpeb, teine algab. Mida inimestele soovitada, et kõikidele painetele vastu panna?\nMiks peaksime tundma ennast vaesemana kui me tegelikult oleme?\nMeiega on suured eeskujud ning ajaloo võrratu kogemus. Olen püüdnud panna inimesi nägema, et klassika on elav sõber meie kõrval. Klassika on aktuaalne ka homme... Seepärast klassika ongi klassika. Kasuta keerukaid olusid kui vahendit, millega lihvida oma karakterit ning koguda teadmisi. Selles mõttes on kvaliteetne kannatus kõige suurem defitsiit maailmas. Kõigele sellele tähelepanu pööramine aitab inimest. Nagu ka kätepesemine.\nSiseeksiilis inimesi leidub vist üsna palju?\nJah, neid on palju.


Mura, muri ja muda – ettevõtte ressursivargad - ärileht.ee\nKontor.Foto: Tanel Meos\nEttevõtte protsessidest tuleb järjekindlalt eemaldada kõrvalekaldeid, mis nõuavad oma ebaefektiivse iseloomu tõttu rohkem ressursse kui tarvis. Selleks identifitseeris lean'i eestvedaja Toyota kolm peamist kõrvalekaldeid tekitavat valdkonda, millele tähelepanu pöörata: mura, muri ja muda.\nMura on jaapanikeelne väljend iseloomustamaks ebaühtlust või reeglipäratust. Näiteks põhjustab ebaühtlane müügiosakonna tegevus (kuu lõpus pingutavad rohkem, et müüki täis teha) palju raiskamist, mille tagajärjel väärtusahel pikeneb ning ettevõte kulutab rohkem. Üsna sageli on ebaühtluse tagajärjeks muda.\nJaapanikeelset nimetust muri kasutatakse töötajate või süsteemide ülekoormatuse kirjeldamiseks. Neid tekitavad nn pudelikaelad ja muud organisatsiooni süstemaatilised probleemid, mis koormavad üle töö tegemiseks vajalikud ressursid. Kui ressursid ei suuda täita neile esitatavaid nõudmisi, tekivad probleemid nii motivatsioonis kui ka toodangu või teenuse kvaliteedis.\nMuda (eesti keeles mõttetus, liiasus, raiskamine) on tuntud oma seitsme raiskamise tüübi poolest, mille autor oli Toyota Motorsi omaaegne peainsener Taiichi Ohno. Kuigi ettevõtlussektoriti võivad tüübid mõneti erineda, loetakse algupärasteks raiskamisteks järgmisi seitset raiskamist.\n1. Ületootmine - loetakse üheks suuremaks väärtust mittelisavaks tegevuseks. Sealjuures eksisteerib kaht tüüpi ületootmist: toodetakse (või tellitakse) liiga palju või liiga vara. Selle tagajärjel tekib vajadus täiendavate toormaterjalide järele, logistika tarbeks vajatakse lisataarat ja ressurssi käitlemisele kulub rohkem. Ülemäärane laovaru tekitab aga laopinna koormamist ning täiendavat kulu laoarvestusele. Seda raiskamise tüüpi loetakse ka kõige suuremaks, kuna tekitab omakorda kõiki järgnevaid.\n2. Transport - igasugune transport, olgu siis pooltoodete või dokumentide, tekitab täiendavat kulu ettevõttele ning on põhjustatud kehvast hoonete, ruumide või töökohtade asetusest.\n3. Laovaru - ületootmise tagajärg, millega püütakse tavaliselt katta kehva planeerimist, tarnijate hiliseid saadetisi, seadmete rikkiminekut, praaki jne.\n4. Defektid ja eksimused - suur hulk defekte või vigade parandamist näitab, et sisemiste protsesside kvaliteet on nõrk. Selle parandamisel on võimalik kulusid oluliselt kokku hoida. Näiteks 10% veamäär pikendab kogu ahela ajalist kestust kuni 40% (kuna kehva kvaliteediga tooted/teenused tuleb uuesti või ümber teha).\n5. Ootamine - asjata ei öelda, et aeg on raha. Millegi või kellegi järele ootamine takistab protsessidel kulgemast ning tekitab seetõttu tarbetuid tööpingeid ning kulu. Kui võtmeprotsess (pudelikael) peaks millegi järele ootama, tekitab see suurt kahju kogu ettevõtte võimekusele.\n6. (Ülemäärane) liikumine - see on seotud ergonoomikaga ning hõlmab endas kõike, millega on võimalik energiat kokku hoida. Igasugune kõndimine, millegi järele ulatumine, tassimine või otsimine röövib aega ja jaksu ning pikendab omakorda töö sooritamise aega.\n7. Ülemäärane töötlemine - väljendub mingi töö tegemises rohkem, kui vaja. Näiteks kui kasutatakse kaubaaluse pakendamisel rohkem pakkekilet, kui tegelikult selle stabiilsuse tagamiseks vaja oleks.\nEnamik ettevõtteid raiskavad hämmastavalt palju, mis suurendab oluliselt nende tegevuskulusid.\nNiisiis on kõik eespool nimetatud kolm valdkonda omavahel tugevalt seotud. Võtame näiteks kasvõi kaupade ühel ajal logistikakeskusesse saabumise. Kuna nende saabumine päeva lõikes on ebaühtlane (mura), tekib selle tagajärjel hilisel õhtutunnil töö ülekoormatus (muri), süsteemid muutuvad pudelikaelaks, tekib stress ja kasvab vigade hulk ehk sisuliselt tekitame muda.


Norra suusatajate ülemvõimust pole vaimustuses isegi legendaarne Björn Dählie - Sport\nNorra suusatajate ülemvõimust pole vaimustuses isegi legendaarne Björn Dählie\nBjörn DäehliFOTO: RAIGO PAJULA\nNädalavahetusel Davosis toimunud murdmaasuusatamise MK-etapi lõpetas eilne vabatehnikasprint. Üllatuslikult jäi nii naiste kui meeste võistluses esikohata senist suusahooaega täielikult valitsenud Norra.\nNaistest võidutses sprindis rootslanna Stina Nilsson, meestest aga itaallane Federico Pellegrini.\nNagu selgub, tegi norralaste esikohata jäämine rõõmu isegi nende legendaarseimale suusatajale Björn Dähliele.\n"Nüüd pakuti norralastele konkurentsi ja see on tõsiselt hea asi," sõnas Dählie Norra riigiringhäälingule (NRK).\n"Murdmaasuusatamises on nüüd põnevust, mistõttu olen väga rahul, et naiste sprindi võit läks Rootsi ja meeste oma Itaaliasse. Nad tõestasid, et on võimelised Norrat võitma. See on hea asi ka meile, norralastele," lisas kaheksakordne olümpiavõitja.\n"Norrat ei saa kritiseerida seepärast, et nad sõidavad kiiresti, aga võistlus riikide vahel on siiski oluline ja see motiveerib."\nDählie-aegadel olid just itaallased tihti norralaste suurimad konkurendid.\n"Pellegrini võit oli väga oluline. Olen näinud elus üsna mitut õudusunenägu Itaalia ja Norra vahelistest teatevõistlustest. Riikidevaheline draama ja Itaalia edu on olnud alale oluline."\n"Kuigi murdmaasuusatamine on Norras suur ja oluline ala, vajame me tõsist konkurentsi. Teiste riikide esiletõus on tore. Näiteks Lahti MM-il (2017) võib Pellegrino pakkuda finaalis konkurentsi (Petter) Northugile."\nSuusatamine on muutunud surmigavaks: Johaug ülivõimas, norralannadele viisikvõit (76) 12.12.2015\nEesti suusatajad osalevad Lillehammeri MK-etapil, kuid kannavad osalemiskulud ise (29) 26.11.2015\nKa Norra koondise peatreener Vidar Lofshus leiab, et teiste riikide esilekerkimine pole halb.\n"Kõrgel tasemel võib olukord muutuda. Olen sama meelt, et konkurents ja põnevus tulevad alale ainult kasuks. Loomulikult proovime alati võita, aga sellest pole hullu, kui ka mõni teine vahel võidab. See teeb head spordile," leiab Lofshus.\nAivar Rehemaa pääses viimasel hetkel MK-etapile sõitvasse koondisse


PRIA - Toetused - - Uute turgude arendamine ja reklaamikampaaniad (EKF meede 3.4) 2009\nLisatud: 04. september 2009\nUute turgude arendamine ja reklaamikampaaniad (EKF meede 3.4) 2009\nTaotlusi võetakse vastu PRIA keskuses ajavahemikul 05.-13. oktoober 2009\nToetust võib taotleda mittetulundusühing:\n- kes on tegutsenud vähemalt viis aastat,\n- kelle põhikirjaline eesmärk on olnud seotud kalandustoodete tootmise või töötlemisega vähemalt viimase viie tegutsemisaasta jooksul.\nToetust saab taotleda vaid põllumajandusministri poolt kehtestatud toetuse kasutamise kavas nimetatud projekti elluviimiseks. Selles taotlusvoorus toetatakse messidel osalemist. Toetatav tegevus peab olema suunatud kogu kalamajanduse või tootegrupi, mitte ühe ettevõtja või tema toote edendamisele.\nToetust makstakse kuni 100% abikõlblike kulude maksumusest. Toetuse maksimaalsuurused igale tegevusele on kehtestatud toetuse kasutamise kavas.\nTaotluste läbivaatamine ja otsuste tegemine võib võtta kuni 75 tööpäeva alates taotluste esitamise tähtaja lõppemisest. Toetuse maksmise otsused tehakse 25 tööpäeva jooksul nõuetekohaste väljamaksedokumentide saamisest arvates.\nLisainfot saab kalandustoetuste büroost telefonidel 737 1268 või 737 1378.\nToetuse kasutamise kava 2009(366.66 KB)\nToetuse kasutamise kava muudatus(512.19 KB)\nVäljamaksetaotlus (messid, näitused)(43 KB)\nVäljamaksetaotlus (kampaaniad, uuringud)(43 KB)\nAbiks taotlejale(2.5 MB)


PUHASTAV PEANAHA ŠAMPOON GOLDWELL DUAL SENSES SS 1000 ML HIND | kaup24.ee\nPuhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nPuhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml hind\nPuhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml Internetist\nRasustele juustele, Normaalsetele juustele, Värvitud juustele, Igapäevaseks kasutamiseks, Sära andvad, Juukseid tugevdavad\nSäästke: € 1269\nToote kirjeldus: Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nTõhusalt eemaldab kosmeetilised jäägid, rasvad ja kloori. Saate kohe omale puhta juuste ja peanaha tunde. Toode on ideaalne kasutamiseks salongis ja kodus.\nPuhastage nõrgad, rasused juuksed "Goldwell Dualsenses" peanaha šampooniga.\nSpetsiaalne joon peanaha taastuvamiseks ja juuste tugevdamiseks.\nŠampoon kaitseb täiuslikult teie juuste värvi patenditud "FadeStop" tehnoloogiaga. Pehme valem puhastab teie juukseid tõhusalt; kõrvaldab teiste toodete jäägid. Sisaldab kloori koos tsink PCA-ga, aitab kontrollida juuste väljalangemist. Järjepidevate tulemuste jäämisel on juuksed pehmed ja elastsed. Tasakaalustatud pea ja juuste puhtus ja värskendav tunne.\nKasutamine: valage väike kogus šampooni märgadele juustele, masseerige, loputage juukseid põhjalikult. Vajadusel korrake protseduuri.\nSoovitame osta koos Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nSelle toote tellijad on ostnud ka: Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nÜldine informatsioon tootest: Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nKauba ID: 2024590\nVaade: Goldwell, rasustele juustele šampoonid, Goldwell, normaalsetele juustele šampoonid, Goldwell, värvitud juustele šampoonid, Goldwell, igapäevaseks kasutamiseks šampoonid, Goldwell, sära andvad šampoonid, Goldwell, juukseid tugevdavad šampoonid\nTüüp: Rasustele juustele, Normaalsetele juustele, Värvitud juustele, Igapäevaseks kasutamiseks, Sära andvad, Juukseid tugevdavad\nTagasiside tootele: Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Puhastav peanaha šampoon Goldwell Dual Senses SS 1000 ml


Vaimust juhitud palve – Logos\nEsileht / Raamat / Usuelu / Vaimust juhitud palve\nVaimust juhitud palve\n„Vaimust juhitud palve“ on suurepärane käsiraamat ja teejuht neile, kes igatsevad minna sügavamale oma suhtes ja osaduses Jumalaga, millest loomuliku asjana kasvab välja ka palve.\nSiit me saame teada, milline on üldse palve eesmärk, kuidas me peaksime palvetama ja mis on need saladused, mis toovad meie palvetele vastused. Eriline rõhk on aga pandud Püha Vaimu rollile meie palveelus. Ilma Püha Vaimu elustava osaluseta muutuvad meie palved kuivaks ja elutuks, aga koos Temaga astume sisse oma elu suurimasse seiklusse. Suurt tähelepanu on pööratud ka erinevatele elementidele, mis muudavad meie palveelu viljakaks ja efektiivseks – armastus, kiitus, usk, meelevald jne.\nHelen Eskor on sündinud 1971. aastal. Ta tuli usu juurde taasiseseisvumisele eelnenud ärkamisperioodil 1989. aastal. On lõpetanud Domata Piiblikooli. Alates 2001. aastast Tallinna Harta Kristliku Koguduse liige. Töötab perearsti õena. On abielus ja kahe lapse ema. Palveteema on autorit huvitanud usule tulekust saadik. Käesolev raamat on kokkuvõte läbi aastate kogutud teadmistest. See on kutse pühendada oma elu palvele. Palvele, mis saab eelkõige alguse meie südamest, kus elab Püha Vaim, kes on saadetud meid õpetama kõiges, ka palves.\nVaimust juhitud palve kogus\nTootekood: 523334-H Kategooria: Usuelu\nJumala plaani järgimine Jumaliku liturgia tähtsamad hetked\nHetkel vaatad: Vaimust juhitud palve €6,50


Mida tähendab New Orleansist puudumine - Rod Dreher - 2019\nRomney välispoliitika kriitika: kui kahtlete, tehke lihtsalt midagi üles\nKuidas sõjalised rünnakud võivad taganeda\nMassachusettsi senati rass vaadati uuesti üle\nMärgi see nulliks\nDNC esimehe avaldus tänaste peaministrite ja üldvalimiste teemal\nKas Trump tappis reageerimise?\nBibi vasall on pettunud!\nLiibüa ja Hawkishi revisionism\nObama “kaotab” Andrew Sullivan\nPawlenty kehvad ootused\nKunstnik ja kogukond, ctd.\nMida tähendab New Orleansist puudumine\nSee teade just DC-i sõbralt, kes külastas Prantsuse kvartalit:\nEttevõttes ACME Oyster. Istub lohistamiskuninganna kõrval, kes andis just endale kleidi läbi insuliini, hoides teises käes klaasi veini. Peab olema prioriteedid.\nPidage kinni, Louisiana, ma lähen sinna nii kiiresti kui võimalik!\nUPDATE: Baton Rouge'i lugejalt:\nVõib-olla teate, et Acme Oysteri majas on nüüd Baton Rouge'i eelpost - mitte päris selline nagu NOLA-s, kuid kättesaadavam. See on Acadiani ja Perkinsi nurga lähedal.\nViimati, kui ma seal olin, istusime kaheksakümneaastase daami ja tema kuuekümneaastase tütre kõrval. Tütar jõi jääteed, samal ajal kui tema ema (kes kaalus võib-olla 90 naela) sõi tohutut taldrikutordi austrit, koputades ühte džinni-martini teise järel. Otsisin Don ja Rogerit Mad Menist, et nad mööda kõndiksid.\nCopyright 2019 \_ Ameerika erakonnad \_ Mida tähendab New Orleansist puudumine


Menstruatsiooni ajal haiged, Iivelduse põhjused enne menstruatsiooni\nRaud väljub organismist peamiselt vananenud soole- ja naharakkude koostises ning verekaotustega. Seetõttu on parem need tuvastada ja ravi alustada õigeaegselt. Teisalt võib naistel olla ka eelnev negatiivne kogemus arstivisiidil ning seetõttu ollakse veendumusel, et arstid ei saa aidata düsmenorröa sümptomite ravimisel.\nTeatakse, et endometrioosi tekkimisel on oma osa pärilikkusel — esineb geneetiline eelsoodumus haigestumiseks. Endometrioosi põdeva naise tütardel või õdedel suurem risk endometrioosi arenguks; madal progesterooni tase võib olla geneetilise tagapõhjaga ja osaleda hormonaalse tasakaalu häirete tekkel.\nEndometrioosi leitud umbes 6 korda sagedamini naistel kelle esimese astme sugulasel on avastatud endometrioos. Oletatakse, et endometrioos tekib terve rea märklaudgeenides toimuvate mutatsioonidega — sarnase mehhanismiga nagu vähi tekkel.\nEndometrioosi riskifaktorid: Kuigi endometrioos on juba ammu teada haigus — esimesena identifitseeris selle parun Carl von Rokitansky juba — ei ole selget ettekujtust selle haiguse tekkimise põhjuste osas. Teatakse, et endometrioosi tekkimisel on oma osa pärilikkusel — esineb geneetiline eelsoodumus haigestumiseks. Endometrioosi põdeva naise tütardel või õdedel suurem risk endometrioosi arenguks; madal progesterooni tase võib olla geneetilise tagapõhjaga ja osaleda hormonaalse tasakaalu häirete tekkel. Endometrioosi leitud umbes 6 korda sagedamini naistel kelle esimese astme sugulasel on avastatud endometrioos. Oletatakse, et endometrioos tekib terve rea märklaudgeenides toimuvate mutatsioonidega — sarnase mehhanismiga nagu vähi tekkel.\nSel puhul võib algne mutatsioon olla kas somaatiline või pärilik. Endometrioosiga on seostatud tervet rida erinevates kromosoomides kromosoomides 1, 2, 6, 7, 9, 10, 12 avastatud genoomi muutuseid.\nAja jooksul ovariaalsete folliikulite vähenemine mõjutab menstratsioonide regulaarsust.\nEndometrioosil rohkem aega tekitada arme munasarjades ja munajuhades nii et need ei saa enam vabalt liikuda või isegi võib armkude asendada munasarja Menstruatsiooni ajal haiged kui munasarja endometrioos krooniline ja kasvab. Leiomüoom fibroidid võib aegamisi kasvada ja hakata põhjustama endometriaalset veritsemist mis katketsab implanteerumiskohad või moonutab endometriaalset emakaõõnt mis mõjutab raseduse kandmisy väga varastes staadiumites.\nEndometrioosi ravi? Endometrioosi ravis kasutatakse kahte meetodit ja tihti neid ka koos kombineerituna: medikamentoosne, kirugiline ravi.\nRavimeetodi üle otsustab arst koos Menstruatsiooni ajal haiged kuna valikut mõjutavad mitmed tegurid — haiguskolde asukoht ja raskusaste, avaldumine, naise vanus ja edaspidine võimalik rasestumise soov jne. Ilma ravita haigus ja selle raskusaste süveneb.\nMedikamentoosne ravi: Kuna endometrioosi areng ja kasv on seotud naise organismis toodetavate naissuguhormoonidega, siis kasutatakse ka endometrioosi ravis erinevaid hormoonpreparaate, mis mõjutavad nende naissuguhormoonide tootmist organismis ja tekitavad naisel hormonaalselt kunstliku menopausi või raseduse seisundi. Ravi tulemusena on võimalik endometrioosikollete vähenemine, vaevuste leevendumine ja rasestumisvõimaluse paranemine.\nKuid kärbunud atrofeerunud endometrioosikude võib siiski uuesti aktiveeruda kui munasarjade hormoontalitlus taastub. Kirurgiline ravi: Lisaks haiguse väljaselgitamisele on laparoskoopilise uuringu ajal võimalik ka koheselt teostada leitud kollete eemaldamist.\nKirurgilist ravi liigitatakse: konservatiivseks ehk säästvaks — eemaldatekse endometrioosi kolded, vabastatakse tekkinud liited ja parandatakse munajuhade läbitavust, radikaalseks — siis eemaldatakse tavaliselt ka emakas ja munasarjad. Seda teostatkse siis kui haigus on eriti raske ja patsient ei soovi tulevikus enam sünnitada.\nMeie teised kliinikud Tartu Sangla 63 Eesti tel.


Soome Rahapada kasvas Euroopa suurimaks - Äripäev\nSoome Rahapada kasvas Euroopa suurimaks\n22. aprill 2011, 11:43\nAnu Jõgi 22. aprill 2011, 11:43\nSaksa münditoorikute tootja ostmise järel sai Eestigi euromündid valmistanud Soome Rahapada Euroopa suurimaks omal alal, kirjutas Helsingin Sanomat.\nSoome Rahapada ostis Saksa münditoorikute valmistaja Saxonia EuroCoini Saksa niklitootjalt DNick Holding plc. Saxonia on europiirkonna suurim münditoorikute valmistaja. Eelmisel aastal oli ettevõtte käive 80 miljonit eurot.\n„Saxonia turuosa on jämedalt 40 protsenti maailma münditoorikute turust,“ ütles Soome Rahapaja tegevjuht Paul Gustafsson.\nMaailma suurim Saxonia siiski pole, näiteks Hiinas ja USAs tegutseb rahapadasid, mis teevad münte vaid riiklikuks kasutamiseks ega osale maailmaturul.\nSoome Rahapada valmistab endiselt ka valmis münte. Viimasel ajal tootis rahapada 1,1 miljardit münti europiirkonnale, Lõuna-Ammerikale, Põhja-Ameerikale, Aasiale ja Ida-Euroopale.\nVene keiser rajas Soome rahapaja 1860. aastal, esimesed margad tulid sealt välja neli aastat hiljem. Soome riigi omanduses oleva ettevõtte peakontor asub Vantaas. Soome Rahapajale kuulub ka Rootsi rahapada, kus valmistati esimesed mündid juba 995 aastat tagasi.\n14. juuli 2010, 11:11\nTeisipäeval algab Eesti euromüntide vermimine 4\n22. April 2011, 11:43


Hotellid Upper Arlington | Hotels.com\nLinna Upper Arlington hotellid\nHotellid Upper Arlington\nOtsing hotellid Upper Arlington\nVaata kaardilt hotelle Upper Arlington\nAvastage Upper Arlington\nUpper Arlington. Lühitutvustus\nUpper Arlington on kõikidele vanuseastmetele sobiv, mille visiitkaardiks on ostuvõimaluste küllus. Külastajaid ootab lai valik einestamisvõimalusi. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Ohio staadion ja Mapfre staadion. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks COSI teaduskeskus ja Columbuse kunstimuuseum.\nMajutusvõimalused, mida Upper Arlington pakub\nValmistute puhkuseks? Või ootab tööreis? Upper Arlington on täis hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Upper Arlington, ootab sind Hotels.com saidil 819 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 30%. Tubade hinnad alates 38 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Upper Arlington ja selle lähipiirkond pakub.\n• 149 3 tärni hotelli alates 59 EUR öö\nUpper Arlington – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Columbus, Ohio (rahvusv. lennujaam CMH-John Glenn Columbus), mis asub 16,2 km kesklinnast.\nUpper Arlington – kohalikud huviväärsused\n• Ohio staadion (5,3 km südalinnast)\n• Mapfre staadion (7,2 km südalinnast)\n• COSI teaduskeskus (9,6 km südalinnast)\n• Columbuse kunstimuuseum (10,4 km südalinnast)\nUpper Arlington – millal on parim aeg reisimiseks?


Toiteväärtus rohelised oliivid - Tips for you - Tipsed.Com\nKuigi nad kõrge naatriumi, rohelised oliivid on hea allikas tervist edendavate toitaineid, sealhulgas tervisliku rasva, kiudaineid ja vitamiine A ja E. Vaata madala naatriumisisaldusega rohelised oliivid, et saada kasu ilma soola.\nLimit Portion kalorit kontrolli\nAinult 4 kalorit oliiviõli, rohelised oliivid ei pruugi tunduda kõrge kalorsusega toitu.Aga kui sa oled meeletult süüa kausist Roheliste oliivide lauale, neid kaloreid võib tõusta. Viis rohelised oliivid, kokku 20 kalorit, peetakse üheks teenindavad vastavalt ChooseMyPlate.gov.Arvesta oma portsjon enne, kui hakkate sööma, et sa ei jõua süüa mitu portsjonit ilma märkamata.\nKuigi rohelised oliivid peetakse köögiviljade, enamik nende kaloritest rasvast, ja nad on seega ka lugeda allikas rasva.Viis rohelised oliivid on 2 grammi rasva, mis moodustab 90 protsenti kaloreid.\nEnamik rasva väike roheline taimne pärineb südame-tervislike monoküllastumata rasv .American Heart Association teatas, et monoküllastumata rasvad toidust nagu oliivid aitab alandada kolesterooli taset ja vähendab ajurabanduse riski ja südamehaigusi.\nRohelised oliivid on madala carb toit, 0,5 grammi viie oliivid.Enamik süsivesikuid oliiviõli pärit kiudaineid, 0,4 grammi ühe toidukorra.Kuigi see ei ole oluline allikas kiudaineid, iga natuke aitab, kui tegemist on püüdnud oma tarbimist.Nagu süsivesikuid, rohelised oliivid on ka madala valgusisaldusega, 0,1 grammi viis oliivid.\nväiksuse tõttu toidukorra suuruse, rohelised oliivid ei ole oluline allikas tahes vitamiini või mineraali, kuid nad võivad aidata teil täita oma igapäevast vajadust rasvlahustuvate vitamiinid Aja E. Viis rohelised oliivid on 53 rahvusvahelist ühikut vitamiini ja 0,5 mg E-vitamiini, kohtumine vähem kui 5 protsenti päevasest väärtus nii.\nSinu keha vajab vitamiini öise nägemise, immuunsüsteemi tervist ja hooldus elundites, sealhulgas oma süda, kopsud ja neerud.Vitamiin E peetakse tugev antioksüdant, mis kaitseb rakumembraane vabade radikaalide kahjustava toime ja võib pakkuda täiendavat kaitset arengut südamehaigus või vähk.\nRohelised oliivid ei saa süüa otse välja puu tõttu äärmuslik kibedus ja tuleb ravida esimene.Tahkumine lisab naatriumi ja rohelised oliivid on umbes 200 milligrammi naatriumi ühe portsjoni.\nsuured annused naatriumi võib suureneda risk kõrge vererõhk.Et vähendada oma riski ja edendada üldist head tervist, hoida oma päevane naatriumi tarbimist 2300 milligrammi või vähem.Kui sulle meeldib rohelised oliivid, süüa madala naatriumisisaldusega sordid hoida oma naatriumi tarbimist alla.


Narrid rehepapid need eestlased - Uudised - Kultuur\nNarrid rehepapid need eestlased\nKõige paremini tulevad Manfred Vainokivil välja tragikomöödiad. Ta on ise ka tragikoomiline kuju, üks silm naerab ja teine nutab, endiste napsivendadega juhtub seda tihti. Pole siis imestada, et tema filmidest voorivad alailma läbi kurva kuju rüütlid. Aga seal kohtab ka meie aja tõelisi kultuuriheeroseid, keda seob tõsiasi, et naerva maski taga peidab ennast ikka ja jälle nuttev mask. Iseasi, kas seda enesele tunnistada julgetakse.\nKa «Riigivargad» on tragikomöödia, aga sedapuhku õige provotseeriv – lugu sellest, kuidas eesti mees olevat lasknud seda varastades põhja Nõukogude riigi. Kirjeldusi, kuidas seda kõike tehti, leiab siit omajagu, üks absurdsem kui teine. Taas selgub, et eestlane on üks väga leidlik inimeseloom, kui on vaja isandaid tüssata. Suhu peidetud kondoomis veeti tehasest välja piiritust. Isegi invaliid ei löönud risti ette – seest õõnes jalaprotees sobis ideaalselt suhkru ja või varastamiseks, nii sai ka tema end lõpuks täisväärtusliku nõukogude kodanikuna tunda.\nOns tegu meie kangelasliku mineviku – ega see ju varas ole, kes varga käest varastatud kraami tagasi võtab, ja... kõik varastasid, elada oli ju vaja, kõlab siin mitu korda eneseõigustuseks – või vastupidi, rahvusliku häbiplekiga, «Riigivargad» sõnaselgelt ei ütle. See ei ole ka eesmärk. Nagu ka teema žurnalistlik avamine.\nÜldse tundub, et noid varguselugusid vajab Vainokivi pigem ettekäändena – selleks, et kõneleda hoopis nüüdisajast. Meist, kes me oleme enda arvates oi kui kõvad rehepapid. Peame pulmapidu, mis ei taha ega taha lõppeda, kiitleme, kuidas me kurjuse impeeriumit ümbritsevast müürist ükshaaval kive varastasime, seni kuni see ümber kukkus, ja irvitame kommude üle, kui lollid nad ikka olid. Kirume riiki, nüüd juba seda enda oma, ega unusta ka naabrimehele sarvi tegemast.\nÜmberringi on aga söötis põllud, roostetanud masinad ja tühjaksjäänud hooned, mõni neist võib-olla ehitatud sellesama kurjuse impeeriumi müürist varastatud kividest. Me pole osanud või viitsinud nendega midagi peale hakata. Too aeg istub meis ikka veel sees. Selle asemel lahkume oma maalt – sest nii on rehepapile kõige kasulikum.\nFilmi lõpukaader on sümbolistlikult võimas – kõlab «Ärkamise aeg», näeme eemalduvat valget laeva, veest väljaulatuvatele kividele on aga ennast istutanud kormoranid.\nKord varem on Vainokivi meie rahvusliku mentaliteedi ja mälu pimedates nurkades juba sorinud – filmis «Nagu kärbeste sumin». Seal aeti taga õigust, kellele kuulub laulva revolutsiooni maaletoomise au ja kuulsus. Pretendente oli mäletatavasti rohkem kui üks.\n«Riigivarastega» astub Vainokivi seitsmepenikoormasammu võrra edasi. On ehk teinud koguni oma «Rehepapi», mille puhul võib vaielda küll autori vaatepunkti üle – selle üle, kas me oleme Eesti elu sellise kujutamisega nõus –, aga mitte selle üle, nagu poleks ta oma sõnumi vormistamisel järjekindel.\nVeidi on kahju, et seda kõike pole tehtud puhtalt dokumentaalses võtmes – et see on võimalik ka nii komplekssete teemade puhul, näitas Sulev Keedus «Jonathaniga Austraaliast» –, vaid on ka päris palju lavastatust, näiteks on improviseeritud terve Saaremaa pulmapidu ja pandud inimestelt korjatud autentset pärimust jutustama näitlejad. Arvo Kukumägi teeb sealjuures oma viimaste aastate parima rolli näitleja, mitte iseendana.\nTeisalt mõjub just see filmiliigiline segipaisatus huvitavalt. Kohati ei saa aru, mida me vaatame, dokumentaal- või mängufilmi. Aga meel püsib erksana kuni lõpuni välja, nagu ka muie suul ja kurbus hinges. Kuhu edasi, Manfred Vainokivi?


Palja käega ära puutu! | Looduskalender.ee\nPostitas Aasta Loom - L, 13.10.2018 - 15.00\nIlvese julgad, mida looduses näed harva - metsakass kraabib neile enamasti lund või pinnast peale. Ekskremente leides ära neid aga palja käega puutu.\nOmnivooride ehk kõigesööjate ja karnivooride ehk lihasööjate ekskremendid võivad sisaldada selliste parasiitide mune ja teisi haigustekitajaid, kes sobivad inimeselegi. Seepärast peab nende lähemal uurimisel ning eksponaatideks korjamisel kasutama kummikindaid või muid abivahendeid.\nHerbivooride ehk taimetoiduliste pabulad ja junnid endast mingit ohtu ei kujuta. Näiteks põdra või jänese väljaheidetest võib kasvõi kaelakeesid ja kõrvarõngaid valmistada.\nIlvese silinderja kujuga ekskrement ei sisalda luukilde, karvu võib leiduda üksikuid. Nagu kodukass, nii ka ilves on valiv sööja ja eelistab puhast liha. Tema hambad ei võimalda närida konte ja külmunud saaki.\nKui iseseisvat elu alustavad ja ringi rändavad noored välja arvata, on ilvesed territoriaalsed loomad. Enda kohalolu varjamiseks kraabitakse väljaheidetele lund või pinnast. Territooriumi servaaladel jäetakse junnid nähtavasse kohta vedelema. Sõnum liigikaaslastele – ära tule, jahimaa on hõivatud! Samuti ei vaeva ekskrementide peitmisega kodupiirkonda otsivad noored isendid.\nIlusat jätkuvat ilvese aastat!


Artiklid - lk: 36\n16.11.2010 Jüri Kõre: sügisesed pargimõtted\nAutor: Jüri Kõre, Tartu Postimees Sügis muudab Tartu pargid, parkmetsad ja aiad värvikirevaks ja ligitõmbavaks. Kerge härmatise all uhkeldab hiline roos, lumemarjapõõsa maani ripnevad oksad valendavad kaugele. Värvilise vaiba sahin jalge all kutsub lapsi ennast lehehunnikusse viskama. loe edasi...\n15.11.2010 Tallinn: Kadriorus hakkab päike maju soojendama\nAllikas: tarbija24.ee Kadriorus renoveeritakse Vesivärava tänaval kortermaju, mille kütte ja vee soojendamise kulusid aitavad madalal hoida katusel asuvad päikesepatareid. loe edasi...\n15.11.2010 Peaarhitekt: Tallinnas on puiesteid väheks jäänud\nAutor: Urmas Tooming, Tallinna Postimees Tallinna peaarhitekt Endrik Mänd kinnitas, et Tallinnas on jäänud puiesteid vähemaks, sest Nõukogude ajal ei hooldatud puid kõige paremini, ning paljud neist on seetõttu haigestunud ja hukka saanud. loe edasi...\n14.11.2010 Tallinn: Kalamaja renoveerimiskeskus saab lõpuks oma töökoja\nAutor: Uwe Gnadenteich, Tallinna Postimees Kalamajas asuva Säästva Renoveerimise Infokeskuse (SRIK) arengus võib lõpuks toimuda kauaoodatud hüpe, sest nüüd on keskusel lootust saada oma krundile hoonestusõigus ja ehitada sinna õppetöökoda. loe edasi...\n14.11.2010 Tartu: Linn kaalub vana jaamahoone kõrvale uut\nAutor: Jüri Saar, Tartu Postimees Läbirääkimised Tartu vaksalihoone reisijaile avamiseks on seiskunud, ühtki tähtaega pole võimalik nimetada ja laual on uue ootepaviljoni ehitamise kava, kinnitas linnapea Urmas Kruuse volikogu ees. loe edasi...\n12.11.2010 Tallinn: Mine vaata uut Kunstiakadeemia maja\nAutor: Kristjan Jõevere, EPL Tänasest saab Eesti kunstiakadeemia Tallinna südalinna tühjal kinnistul uurida uut õppehoonet ja selle omadusi, lisaks detailplaneeringu joonistele on välja toodud arhitektuursed lähtekohad, siselahenduse põhimõtted ja uue linnaväljaku mängulised kasutusvõimalused. loe edasi...\n12.11.2010 Video: linnapea andis aru Tartu vaksali teemadel\nAllikas: Tartu Postimees Enam kui 40 minutit tuli Emajõelinna meeril Urmas Kruusel jagada selgitusi opositsiooni arupärimistele teemal: miks tartlased ei saa ikka veel kasutada ajaloolist vaksalihoonet? loe edasi...\n12.11.2010 Mart Kalm: Kuhu kaovad puiesteed?\nAutor: Mart Kalm, EPL Millal võiks jõuda Eestisse aeg, et linna sümboliseerib puiestee, nagu berliinlastel pärnadealune (Unter den Linden) või pariislastel Elüüsiumi väljad (Champs Élysées)? loe edasi...\n12.11.2010 Sirp: Planeering – jumalik töö või bürokraatlik dokument?\nAutor: Margit Mutso, Sirp Linnaplaneerimine on töö, mille tulemuseks võib olla kogu linna muutumine: selle imago, majanduse, konkurentsivõime, paljude inimeste elustiili, harjumuste, seeläbi lausa saatuste muutumine. Ei ole võimalik saada suusahüppajaks, kui puudub hüppemägi, ei saa teha metsajooksu, kui puudub mets või park, ei saa...\n12.11.2010 Sirp: Piccinato aruandest Tallinna vanalinna kaitsekorralduskavani\nAutor: Jaan Tamm, Sirp Riigikogu menetluses on septembrist alates „Muinsuskaitse seaduse muutmise seaduse” eelnõu, mis on läbinud juba ka esimese lugemise ning küllaltki laiapõhjalise arutelu riigikogu kultuurikomisjonis. Sellega seoses tahan lisaks meedias kajastunud selleteemalisele kriitikale peatuda ühel konkreetsel muinsuskaits...


Idandamispurk või kasvulava? | A.Vogel.se\nIdandamispurk või kasvulava?\nSee, milline idndamisnõu teile kõige rohkem sobib, sõltub sellest, kui tihti ja kui palju idandeid soovite kasvatada.\nIdandamine purgis või kasvulaval õnnestub idandamine kindlasti paremini, kui näiteks majapidamispaberil. Kavulava koosneb mitmest korrusest, kust loputusvesi aeglaselt läbi voolab. See muudab seemnete loputamise ja idandite ning võrsete korje imelihtsaks. Väärtuslikust taimebeebist ei lähe midagi kaduma ja seda on lihtne aluselt võtta. Siit näed, kuidas idandid päev päeva järel kasvavad.\nAlumisi korruseid tuleks igal kastmisel veidi aega tuulutada. Selleks tõsta lihtsalt korrused korraks eraldi. Nii pääseb värske õhk idanditele ligi ja ei teki haudumist, mis soodustab hallituse teket.\nKolmekorruseline kasvulava on eriti soovitav algajatele. Selles saab kasvatada igasuguseid seemneid (lutsern, kress, brokoli, mungoad). Siin on piisavalt ruumi nii väikestele ja veidi pikematele võrsetele.\nIdandamispurk on vaid lühemate võrsete ja idandite kasvatamiseks\nIdandamispurgiga saab kasvatada vaid lühikesi võrseid ja idandeid. See ei sobi näiteks kressi ja teiste pikkade võrsete jaoks. Kui olete huvitatud ainult mungoa või muu sarnase kasvatamisest, võimaldab purk kiiremat käsitsemist. Vaata kuidas idandid kasvavad!\nKasvulavas sobib kasvatada aga mõlemat tüüpi seemneid ja saad kasvatada erinevaid sorte korraga või 1-2 päevase vahega panna idanema sama sorti seemneid, et saaks iga päev värskeid idandeid süüa.\närge puutuge seemneid ja idandeid kätega, kuna see võib põhjustada saastumist\nasetage seemned sõelale ja loputge voolava vee all\nkasta üks või mitu korda päevas, olenevalt seemne tüübist\nideaalne asukoht idandamisnõule on hästi valgustatud akna lähedal, kuid mitte otsese päikesevalguse käes, toatemperatuuril 18-22 °C\nmida värskem on idand, seda väärtuslikum ta on meie kehale\nhallitus on idandite kõige suurem vaenlane! Hallitus tekib siis, kui seemned on halva kvaliteediga, toatemperatuur on liiga kõrge, keskkond on liiga niiske või õhuvool on ebapiisav\nSEE EI OLE HALLITUS, kui teisel kolmandal päeval tekib idandi juurele väike valge korrapärane lõhnatu vatjas karvasvastik - need on mikorkiudjuured, mis imavad taimebeebile niiskust.\nParim õpetaja oled sina ise ja see õnnestub sul kindlasti!\nSeemned ei lähe idanema\nseemned asetsevad liiga tihedalt\nseemneid ei loputata korralikult\ntoatemperatuur on liiga kõrge v liiga madal (optimaalne temperatuur on 18-22 °C)\nebasoodsad tingimused, nagu liiga palju vett seemnete ümber, üle- või alakastmine, vale temperatuur või valguse hulk. Need võivad põhjustada ka hallituse teket. Hallitusel on kopitanud lõhn ja ärge ajage seda segamini valgete imeõrnade mikrokiudjuurtega, mis tekivad idujuurele teisel v kolmandal päeval.\nHea meeles pidada\nhoidke kõik nõud, mis seemnetega kokku puutuvad, hügieeniliselt puhtad\nliiga palju vett on sama halb kui liiga vähe vett idandamisnõus\nidandid, is eritavad lima (kress, lutsern), tuleks korraks loputada ja seejärel vajadusel pritsides niiskena hoida\ntuba tuleb hoida hästi ventileeritud. Vajadusel õhuta kasvulava korruseid korra pävas tõstes need mõneks ajaks lihtsalt üksteise pealt ära\ntoatemperatuur ei tohiks ületada 20-22 °C\nkasutage ainult terveid ja elujõulisi seemneid. Seemned, mis ei idane või on kahjustunud, saab lusikaga ettevaatlikult eemaldada.\nkui idandid lõhnavad kopitunult, on nad saanud liiga palju niiskust. Visake need ära ja puhastage idandamisnõud vee ja äädika lahusega ning laske õhu käes korralikult ära kuivada.\nÄrge jätke kasvulava alusele nõrgunud vett seisma - kastke sellega lilli.


Suure tõenäosusega võib Monroe saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Monroe on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Monroe, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Monroe oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Monroe ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Monroe pakub?\nMotell mägedes, läheduses asub Mary H Harrimani memoriaalpark\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Monroe silma paistab?\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Monroe?\nMillistel aastaaegadel sobib Monroe kõige paremini puhkuseks?\n• Kõige vihmasemad kuud: juuni, mai, oktoober ja september (keskmine sademete hulk 107 mm)


📄 GEODEESIA EKSAM - Vormid Blanketid | Geograafia - Geodeesia - Tallinna Tehnikaülikool\nLae alla geodeesia_eksam.docx\nTopograafia – maa-alade mõõdistamine ja kujutamine plaanidel.\nKartograafia – tegeleb Maa, st kumera pinna kujutamisega tasapinnal.\nKõrgem geodeesia – tegeleb Maa kuju ja suuruse määramisega ning plaanilise ja kõrgusliku põhivõrgu loomisega.\nAerofotogeodeesia – topograafiline mõõdistamine aerofotode järgi fotogramm-meetriliste instrumentide abil.\nRakendusgeodeesia – käsitleb ehitiste rajamisel rakendatavaid mõõtmisvahendeid ja mõõteriistu. Üheks haruks on ehitusgeodeesia .\nGeodeesia - On õpetus maa-alade mõõtmisest ja kaardistamisest, samuti maa kuju ja suuruse määramisest.\nGeodeetilised tööd jagunevad kaheks. Esiteks välitööd , mille käigus toimub mõõtmine. Teiseks on kameraaltööd , mille käigus toimub väliandmete töötlemine ja geodeetiliste jooniste (plaanid, profiilid) koostamine.\nTeodoliit – nurgamõõdu instrument ( vertikaal - ja horisontaalnurgad)\nNivelliir – on instrument, mis annab horisontaalse vaatekiire ning koos nivelleerimislattidega võimaldab määrata maastikupunktide kõrguskasve.\nElektrontahhümeeter – selles on ühendatud elektrooniline nurgamõõtur, kaugusmõõtur ja arvuti standardprogrammidega ning andmete salvesti .\nLindid – maamõõtmisel kasutatavad lindid on 20,30 ja 50 meetri pikkused.\nEklimeeter – instrument vertikaalnurga mõõtmiseks.\nPlanimeeter – instrument pindalade mehaaniliseks määramiseks kaartidel.\nEkker –kasutatakse täisnurga väljamääramiseks.\nLaserskanner – erinevate objektide mõõdistamiseks.\nGPS- vastuvõtja – sellega saab märkida maha ülitäpselt koordinaate.\nNivelleerimiseks nimetatakse selliseid mõõtmisi, mille järgi määratakse maapinna punktide omavahelisi kõrguslikke erinevusi ehk kõrguskasve. Kõrguskasvude järgi arvutatakse


Tööminutid: Missusugune peaks välja nägema tööleping? - Tööelu.ee\nTööminutid: Missusugune peaks välja nägema tööleping?\n23. septembri Kuku raadio Tööminutite saates rääkis Tööinspektsiooni tööinspektor-jurist Neenu töölepingu teemal, et missugune see peaks välja nägema, millised on konkreetsed tingimused ja teavitused ehk kõigest, mis peaksid töölepingus olema, et hundid oleksid söönud ja lambad elus.\nTöölepingu seadus § 5 annab loetelu nendest olulistest teavitustest, tingimustest ja andmetest, mis töölepingus peaksid olema. Nendeks on poolte rekvisiidid (nimi, isiku- või registrikood, elu- või asukoha aadress, kontakttelefon, emaili aadress jne), töölepingu sõlmimise ja tööle asumise aeg, tööülessanded (võivad olla eraldi kirjeldatud ka ametijuhendis), ametinimetus (kui sellega kaasneb õiguslik tagajärg), töö eest makstav tasu (millal makstakse, kuidas makstakse, millised maksed sealt kinni peetakse), kui on olemas, siis ka muud hüved (nt autokompensatsioon), tööaeg, töö tegemise koht, põhipuhkuse kestus, töösuhte ülesütlemise tähtajad, viide töökorralduse reeglitele jne. Täpsemalt nende sisust saab ülevaate juba saadet kuulates siit.\nSamal teemal leiab infot ka Tööelu portaali teemalehelt Tööleping ja selle tunnused, Lepingu eelsed läbirääkimised, Töölepingu sõlmimine, samuti vaata ka, mida on Tööinspektsiooni juristidelt küsitud töölepingu kohta ja mida vastatud – küsimuste ja vastuste rubriigid teemade juures.


Arcovara kinnisvarablogi : suvila\n21.02.2019\tArco Vara\nKoos kevadpäikesega tärkab paljudes soov soetada suvekodu, tekib igatsus näpud mulda või varbad vette pista. Suvila ostuks sobib tegelikult iga aeg: hinnad on soodsamad ja tehingud kiiremad oktoobrist märtsini, aga kevadel ja suvel on...\n03.08.2017\tJanika Toots\nErinevas seisukorras maamaju on Tartumaal müügis pigem palju, kuid sellele vaatamata on vanade talude, õdusate maamajade, kenade suvekodude ning soodsamas hinnaklassis suvilate valik küllaltki kesine, kirjutab Arco Vara maakler Janika...\nKas tunned, et oled väsinud kiirest elutempost ja linnakärast? Otsid rahu, privaatsust, võimalust nautida kaunist Eestimaa loodust veekogu kaldal? Samas soovid nautida kõiki kaasaja mugavusi? Kaunis Lõuna-Eesti maastik ja...\n02.03.2017\tArco Vara\n9 900 € - Järva maakonas müüa kinnistu, millel on säilinud maakivist hoone vundament ( 200 m²) ja seinad (võimalus elamu täies mahus taastada), abihoonetena kuur ja saun. www.arcovara.ee/265453 9 900 € - Müüa renoveerimist vajav...


September 02, 2020 15:25 Europe/Tallinn\nTõenäoliselt teate, et graafik on kogu edasise analüüsi lähtepunkt. Isegi need kauplejad, kes on tehnilise analüüsi suhtes skeptilised, kasutavad siiski mingil määral graafikuid. Selleks on väga hea põhjus - Forexi graafikud pakuvad kauplejatele konkreetse ajaraami kohta suurt hulka teavet.\nNäiteks, kui vaatate ettevõtte nelja-aastast graafikut, näete kohe, kui palju on aktsionärid selle firma arvelt kasumit teeninud. Samuti saate graafiku mustreid uurides hõlpsasti tuvastada ettevõtte aktsiate volatiilsuse.\nMida me püüame teile sellega öelda? Valuutadega kauplemiseks on välja töötatud nii palju erinevaid viise, kuid kõige levinumate ja tavapärasemate meetodite valimine säästab palju aega, raha ja vaeva. Rakendades populaarseid ja lihtsaid lähenemisviise, saab kaupleja kujundada täieliku kauplemisplaani, kasutades sageli esinevaid Forexi graafikute mustreid. Neid märkab kergesti juba pärast vähest harjutamist.\nErinevad graafikud, näiteks Ichimoku ja küünlamustrid, pakuvad teile küllaldaselt visuaalseid vihjeid selle kohta, millal on parim aeg kaubelda. Mõned neist võivad olla keerulised, ent olemas on ka mõned lihtsad meetodid, mis kasutavad ära nende mustrite kõige sagedamini esinevaid elemente. Kaks teist populaarsemat graafiku mustrit on pea ja õlad (Head and Shoulders) ning erinevad kolmnurkade variatsioonid.\nTõenäoliselt olete seda mustrit graafikutel kohanud, kuna see on üsna populaarne ja kergesti märgatav ning seda kuvatakse kõikides ajaraamides. Lisaks on Forexi graafikute tasemed selged ja hõlpsasti eristatavad ning sisenemis- ja väljumispunktid ning kasumieesmärgid muudavad selle mustri moodustumise väga kergeks.\nVaatame, kuidas moodustub Head and Shoulders hinnamuster\nVasak õlg ehk left shoulder - tõusev hind jõuab kõrgpunkti ja hakkab seejärel langema\nPea ehk head - hind tõuseb jällegi ning märgatavalt rohkem kui varem, moodustades ühe kõrgeima punkti\nParem õlg ehk right shoulder - hind langeb uuesti ja sellele järgneb väiksem tõus, mis on peast märgatavalt lühem ja teise õlaga enam-vähem samal tasemel\nTagurpidi Head and Shoulders Forexi muster on samasugune nagu eespool lahti seletatud, kuid oma olemuselt vastupidine. Oluline on oodata selge mustri moodustumiseni. Alles seejärel võite vastu võtta kindla kauplemisotsuse. Poolikutesse mustritesse tuleks suhtuda ettevaatlikult ning neid peaks valmimiseni jälgima. Tehingut peaks alustama alles siis, kui teine õlg on moodustunud.\nEnamasti määratkse sisenemispunkt kaenla joone juures ning väljumispunkt paremast õlast natuke allpool või üleval. Kasumieesmärk on mustri madalaima ja kõrgeima punkti vahe, mis arvatakse maha või lisatakse tasemest läbimurdmise koha hinnale. Selline arvutamise süsteem ei ole küll perfektne, kuid see on siiski hea kauplemisviis, mis põhineb loogilistel hinnaliikumistel.\nKaubelge MetaTrader 5-ga\nKas teadsite, et Admiral Markets pakub kauplejatele ülemaailmselt tunnustatud mitme-varalist kauplemisplatvormi täiesti TASUTA? MetaTrader 5 võimaldab kauplejatel saada juurdepääsu parimatele graafiku loomise võimalustele. Lisaks saate ligipääsu tasuta reaalajas turuandmetele ja analüüsidele, parimatele kauplemistööriistadele ja paljule muule kasulikule! MetaTrader 5 koheseks TASUTA allalaadimiseks klõpsake alloleval ribareklaamil.\nNagu nimigi ütleb, on neil graafikute mustritel kolmnurkne kuju. Kolmnurga muster koosneb kahest trendijoonest - sirgest ja tõusvast või langevast trendijoonest. Kahe trendijoone vahel on hind. On olemas kolme tüüpi Forexi kolmnurga mustreid, mis erinevad oma olulisuse ja konstruktsiooni poolest ning on järgmised: tõusev kolmnurk, sümmeetriline kolmnurk ja langev kolmnurk.\nAlustame sümmeetrilisest kolmnurgast, mida sageli peetakse graafikul trendi jätkumiseks. See annab märku kindla trendi jooksul toimuvast konsolideerumisperioodist. Sellele järgneb eelneva trendi jätkumine. See moodustub kahe komponendi ühinemisel: langev vastupanujoon ja tõusev toetusjoon.\nSelle kolmnurga moodustavad kaks trendijoont, mis saavad kokku punktis, mida nimetatakse tipuks. Hind liigub nende trendijoonte vahel tipu poole ja siis murdub tavaliselt eelneva trendi suunas. See on üks selle graafiku mustri eripära Forexis.\nKui eelmine trend oli langev, siis peaks kaupleja keskenduma hinna tõusvast toetusjoonest allapoole läbimurdmisele. Kui eelmine trend oli aga tõusev, siis peaks kaupleja otsima hinna läbimurdmist tasemest, mis jääb ülespoole langevast vastupanujoonest. See muster ei tähenda tingimata alati eelneva trendi jätkumist. Hinna läbimurdmine, mis on vastupidine eelmisele trendile, peaks andma märku uue trendi algusest.\nÜks Forexi populaarsematest kauplemismustritest, tõusev kolmnurk, on oma olemuselt tõusev hinnamuster, mis annab muidugi märku sellest, et hind on tõusuteel. Selle mustri moodustavad kaks trendijoont - sirge trendijoon, mis on vastupanupunkt ja tõusev trendijoon. Viimasel on toetuspunkti roll.\nHind liigub nende trendijoonte vahel kuni toimub läbimurre üles. Sellele graafiku mustrile eelneb tavaliselt tõusutrend, mis teeb tõusvast kolmnurgast trendi jätkumisest märku andva mustri.\nLangeva kolmnurga muster Forexis on vastupidine tõusvale kolmnurgale: see on märk langusest, mis tähendab, et hind hakkab peale mustri moodustumist madalamale laskuma. See muster koosneb sirgest toetusjoonest ja langevast vastupanujoonest.\nNagu tõusvat kolmnurka, peetakse ka seda mustrit üldiselt trendi jätkumise märgiks. Selle põhjuseks on asjaolu, et sellele mustrile eelneb langustrend, kuid vahel harva võib langeva kolmnurga muster esineda ka tõusva trendi ajal.\nKauplejatel on võimalik demo kauplemiskonto abil virtuaalse rahaga riskivabalt kaubelda. See tähendab, et kauplejad saavad vältida oma kapitali ohtu seadmist ja nad saavad ise otsustada, millal nad on valmis reaalsetel turguel kauplemist alustama. Näiteks Admiral Marketsi demo kauplemiskonto annab kauplejatele juurdepääsu kõige värsematele reaalajas turuandmetele. Lisaks loob see ligipääsu paljude erinevate virtuaalse valuutaga kauplemise võimalustele.\nTASUTA demo kauplemiskonto avamiseks klõpsake alloleval ribareklaamil!\nKüünlamustrid pakuvad rohkem teavet kui joongraafikud ja OHLC graafikud. Sel põhjusel on Forexi küünlamustrid kasulikud vahenid hindade liikumise mõõtmiseks kõikidel ajaraamidel. Kuna küünlamustreid on väga palju, soovitame pöörata tähelepanu ühele Forex kauplejate jaoks eriti kasulikule konkreetsele mustrile..\nForex hinnamustrid - Mis on Ichimoku pilv?\nIchimoku on tehniline Forexi graafiku mustri indikaator. See kattub graafiku teatud hinnaandmetega. Kuna Ichimokut ei ole väga lihtne lugeda, siis soovitame Ichimoku pilve korduvate mustrite nägemiseks kombineerida hinnakäitumisega.\nIchimoku pilv koosneb endistest toetus- ja vastupanutasemetest, millest moodustub dünaamiline toetus- ja vastupanuala. Teisisõnu, kui hind on Ichimoku pilve kohal, siis see tõuseb ja pilvel on toetustaseme roll.\nForex hinnamustrid - Kokkuvõte\nOlemas on palju erinevaid kauplemisviise, kus hinnamustrite abil leitakse sisenemis- ja väljumiskohad. Populaarsemad Forexi graafikute mustrid on Head and Shoulders ning erinevad kolmnurkade tüübid. Nende abil on võimalik hõlpsasti tuvastada tulusad sisenemis- ja väljumispunktid ning määrata kasumieesmärk.\nEngulfing küünlamustri kasutamine annab hea ülevaate trendi muutumise kohta ning aitab samuti tuvastada kasumlikud sisenemis- ja väljumispunktid. Ichimoku pilve mustrit tasub kasutada, kui kauplete pikkade trendide järgi, sest selle abil saate järk-järgult ära kasutada mitmeid sisenemis- ja väljumispunkte. Kauplejal on võimalus kombineerida kõik need mustrid ja meetodid ning kohandada enda jaoks meelepärane ainulaadne kauplemissüsteem.\nForex kauplemine koos Admiral Marketsiga\nKui teil on inspiratsiooni kauplemise alustamiseks või see artikkel on andnud teie olemasolevatatele kauplemisalastele teadmistele täiendavat teavet, siis võib teil olla hea meel teada, et Admiral Marketsi kaudu on võimalus kaubelda Forexi ja CFD-dega rohkem kui 80 erineval valuutapaaril. Klõpsake allolevat linki, et avada oma reaalne konto juba täna!


Foto! Pikaaegne florakas Jürgenson treenib Levadiaga - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nFoto! Pikaaegne florakas Jürgenson treenib Levadiaga (7)\n16. JAANUAR 2018, 23:52 PREMIUM LIIGA\nMöödunud hooajal Soome kõrgliigas Vaasa Palloseuras mänginud ja tänavu talvel Paide Linnameeskonnaga treeninud, kuid välisklubi otsiv Markus Jürgenson (30) harjutab praegu Tallinna FCI Levadiaga.\nLevadial on hooaja ettevalmistus täie hooga käimas ning oma teisipäevasest trennis laeti nii Facebooki kui Twitterisse üles pilte. Fotodelt võis teiste seas leida Jürgensoni, kes esindas aastaid Levadia suurimat rivaali Florat. 2016. aasta sügisel, kui selgus, et Flora äärekaitsjaga lepingut ei pikenda, andis Jürgenson Soccernetile intervjuu, kus puudutas muuhulgas ka Levadia esindamist.\n"Noh, Donald Trump valiti ka USA presidendiks, et ma arvan, et tema saamine presidendiks on suurem üllatus kui mina Kalju või Levadia särgis," lausus ta toona naerdes. Kuu aega tagasi rääkis ta oma plaanidest nii: "Mu esimene eelistus on ikkagi välismaa. Sain selle maitse suhu eelmisel aastal. [...] Kui see ei õnnestu, vaatan edasi. Eks plaan B-d ja plaan C-d on ka olemas, aga üritaks kõigepealt sinnapoole."\nPaide peatreener Vjatšeslav Zahovaiko kommenteeris kümne päeva eest Jürgensoni olukorda järgnevalt: "Ta on väga kvaliteetne mängija ja avasüli võtaks vastu." Zahovaiko lisas, et ei pea Jürgensoni jäämist siiski väga tõenäoliseks.\n@LevadiaFC esindusmeeskond #fcilevadia jätkab @premiumliiga hooajaks valmistumist treeningutega Punase tänava jalgpallihallis! #premiumliiga #comingsoon #mehistemeestemäng pic.twitter.com/xpshNiJNIJ\n— FC Levadia (@LevadiaFC) January 16, 2018\nVälismaale püüdlev Jürgenson: muidugi oleksin tahtnud olla meie oma Steven Gerrard või Francesco Totti (3)\nHetkel Eestis olevale Jürgensonile meeldis Vaasas: klubi palus taksotšekiga tagasi tulla (7)\nVaasast lahkunud Jürgenson tahab välismaal jätkata (0)\nZahovaiko: oleme asjadega nii kaugel, et tahaks meeskonna lukku lüüa (0)\njalapeno • 17. jaan\nTra näri nööri\nKass • 17. jaan\nOi Max Max, proovi sa sinna minna, võta need kaltsud seljast.\nMidagi peab ju tegema • 17. jaan\nVPSis istus tüüp 2. poole hooajast sisuliselt pingil.\nVPS • 17. jaan\nSuht jabur teema tegelikult kui ise välja ütleb, et ei mängiks kunagi Levadia särgis. Juba treenimine Levadias on jabur. Samas vaadakem jälle mida Flora ise korraldab enda teenekate mängijatega, kommentaarid on liigsed... Pmst amatöörliiga meil siin aga klubid käituvad küll nagu mingid Real Madridid. Mõelgem milline oli Hundi panus Levadiale ja millega Levadia tasus.\nAga Jürgensoni VPSi teema läks küll aia taha. Mänguliselt oli tal tegelikult potensiaalsi, et olla seal väga korralik tegija ja aegajalt tegi häid mänge aga ju siis kokkuvõttes oli sel korral halb kohanemine või mis iganes muu põhjus, kahju.\nVaatamata sellele, et hetkel Levadia särk, soovin mehele ainult edu ja nüüd on viimane aeg veel üks korralik hingamine leida ja mõned aastad paugutada!\nno • 17. jaan\nSillamäe • 17. jaan\nEestis on momendil 3 profiklubi kus harjutada. Ja nii peavadki Flora endised Levas treenima, Leva eksid Kaljus ja Kalju omad Floras.\nUrmas Moore.tv • 17. jaan\nLevadia saab eestlastest kaitse mängijad siiski igatahes. Ma arvan et Levadia saab superstaar klubi olema küll kuigi öeldi et pole plaani ehitada.\nJa nüüd ründaja saab olla võimas kui Hunt või keegi selline tuleb.\nLaupäeval selgub saalijalgpalli superkarika võitja (0) 3 h\n"Koulibaly on maailma parim kaitsja, isegi parem kui Ramos" (0) 7 h