Pikhof: vajaduspõhine lastetoetus tõi paljudesse peredesse hoopis meelehärmi - DELFI\nPikhof: vajaduspõhine lastetoetus tõi paljudesse peredesse hoopis meelehärmi\nSotsiaaldemokraat Heljo Pikhofi sõnul võib kuu aja eest jõustunud nn vajaduspõhiste lastetoetuste reformi lugeda sisuliselt läbikukkunuks, sest valdav osa majandusraskustes peredest pole uue toetusliigi nappe summasid taotlenud.\n„Valitsuskoalitsiooni poolt algselt laialt reklaamitud ettevõtmise numbrid räägivad enda eest: prognoositud 30361 pere asemel maksti juulis täiendavat toetust vähem kui 3000 perekonnale ehk üheksale protsendile plaanitud leibkondadest. Näiteks Tallinnas on nn vajaduspõhist toetust saanud vaid kuus ja Harjumaal kolm protsenti puudust kannatavatest peredest,“ märkis Pikhof meediale saadetud teates.\nSelle põhjuseks on tema väitel nii naeruväärselt väikesed summad kui ka inimeste väärikust riivav toetuse taotlemise kord. „9,59 eurot ei kaalu üles seda, et tuleb sõita kord kvartalis vallavalitsusse ja tõestada, et su laps vajab abi. Pahatihti kulub ka bussisõidule rohkem raha. Suure propagandakära saatel alanud reform on toonud paljudesse peredesse pettumust ja meelehärmi,“ ütles Pikhof ning lisas, et 1. juulil jõustunud seadusemuudatustest on saanud tuntavat tuge vaid kolme-ja enamalapselised pered.\nPikhofi sõnul on võimuerakondadel viimane aeg mõista, et lastega peresid tuleb aidata nii, et sellel on laste heaolule ka tegelik mõju. Tema sõnul ootab riigikogus järge seaduseelnõu, mis näeb ette kümme aastat muutumatuna püsinud lastetoetuse kolmekordistamise. "See samm vähendaks ka tegelikkuses vaesuses elavate laste arvu, toetaks kõigi laste täisväärtuslikku arengut ning aitaks kaasa sündivuse kasvule,“ rääkis Pikhof. „Kindlasti tuleb lastega peredele pakkuda ka lisateenuseid. Riigil lasub otsene kohustus toetada senisest märksa enam Eesti peresid.“\nPikhof avaldas lootust, et juulis on vajaduspõhise peretoetuse taotlejaid juurde tulnud. „Väikest leevendust pere eelarvele ta ikkagi toob,“ lausus Pikhof.\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna Tartu linnapeakandidaat on Heljo Pikhof\nHeljo Pikhof: probleemset haiget võiks konsulteerida ka teine tohter


Restoranitest: Musita vaatab Peruu poole - Sekretar\nAutor: Heidi Vihma • 23. veebruar 2018\nSügisel Kadrioru serval uksed avanud Musita toidukaardilt leiab euroopalike roogade kõrval päris mitu Peruu köögist pärit rooga. Järgmises menüüs on neid juba rohkem, kinnitas restorani perenaine.\nPeruu köök on gurmaanide huviorbiidis tiirelnud juba viimased kümme aastat. Peruud peetakse üheks põnevamaks toiduturismi sihtkohaks ja metropolides avatakse järjest uusi Peruu restorane. Musitategijate idee pakkuda Peruu kööki pärineb Londonist Peruu restoranist Lima, kus nad on töötanud ja mille kuulsa peakoka Robert Ortizi käe all peakokk Eerik Kallas\nMusita tegutseb Kadrioru alguses kaunis puumajas, mille ruumides varem mitugi söögikohta olnud. Esimesel korrusel on Musita, teisel Musu, banketisaal eraüritusteks. Nõmmekana nutan taga esimest Musu, praeguse Musita ja Musu eelkäijat – alles me jõudsime oma toreda Rahumäe jaama lähistel tegutsenud söögikoha üle rõõmustama hakata, kui juba ta oligi läinud.\nFlirti Peruu köögiga alustas Musita eelkäija Musu väikest viisi juba Nõmmel. Flirdiks, mitte püsisuhteks annab põhjust seda nimetada asjaolu, et Peruu köögi poole küll vaadatakse, kuid esialgu on see muidu valdavalt euroopalikus menüüs veel väheste roogadega esindatud. Natuke rohkem on neid eelroogade hulgas, pea- ja magustoidud on aga veel avastamisootel.\nParimaks leiuks menüü peruupoolsest servast osutus vürtsikas mereannisupp hot ceviche, mis oli üllatav, maitsev ja efektne. Tulise supi maitset kujundab üks Peruu köögi alustalasid, tiigripiimaks nimetatud vürtsikas vedelik ja seda kaunistavad kaks uhkelt kaarduvat hiidkrevetti.\nTeine eelroog, samuti Peruu köögist inspiratsiooni saanud lõhe-causa vauefektini ei küündinud.\nPearoad olid maitsvad, kuid jäid samuti sissejuhatusele alla. Esiletõstmist väärib kõige enam ehk oskuslikult valmistatud ja kvaliteetsest lihast tallekarree ning selle lisandi, baklažaanihautise gruusiapärane adžikamaitsestus. Eestimaine seakarree oli kuivavõitu (nagu see ikka kipub olema), kuid roa päästsid lisandid, pastinaagipüree ja toorjuustukreem ning eriti seakarreed krooniv pihlakaželee.\nMagusroogade hulgas on restoranide menukid šokolaadi-fondant, Pavlova ja\nbrüleekreem, kuid ka paar põnevamat rooga. Meie valik langes keeksile. Keeks, see kunagine pidulaua kuldvara, on praeguseks millegipärast sootumaks hüljatud – asjatult. Musita oli keeksi korralikult ära tuuninud – immutanud võilille-rabarberisiirupiga ja varustanud mitmesuguste lisanditega ning tulemus oli originaalne ja uhke roog. Kõige enam meeldis mulle selles komplektis hea magushapu tasakaaluga vaarikavaht, mida oli vaat et rohkemgi kui keeksi.\nLõunasöök kujunes maitsetelt ja meeldivustelt mitmekesiseks. Mõni roog polnud ehk kõige paremini välja kukkunud, kuid ükskõikseks ei jätnud needki – oli tunda otsivat vaimu ja tahtmist leida oma tee. Kui juurde arvata keskmisest hoolivam teenindus ja tore veinileid Itaaliast, kujunes väikesest lõunast meeldejääv ja meeldiv sündmus.\nPeakokk: Eerik Kallas Eerik Kallas, Kristel Kibuvits-Kallas Köleri 2, Tallinn 600 6557 T–N 12–22, R, L 12–23, P 12–19 9–20,50 eurot


Rahvusvahelise matkaraja märgistamise matk - Uudised ja teated - Hanila vald\nRahvusvahelise matkaraja märgistamise matk\n2. septembril alustati Ikla piiripunktist Baltikumi pikima matkatee rajamisega. Rahvusvahelise projektiga "Hiking Route Along the Baltic Sea Coastline in Latvia - Estonia" on jõutud sinnamaani, et Juris Smalinskis, kelle ülesanne on luua matkateest GPX failid, jõuab matkaraja märgistamise teekonnaga 11. septembril Läänemaale.\nKutsume Hanila valla inimesi liituma matkadega. Väga oluline oleks, et matkadel oleks kaasas inimesi, kes tunnevad hästi piirkonda. Saaksid vajadusel aidata märkida ka parimaid kohti, kuhu tulevikus viit panna, mis näiteks viitab keskusele, vaatamisväärsusele jms.\nHanila vallas toimuvad matkad:\nProjekti eesmärk on luua Balti riikide pikim matkarada mööda Läänemere rannikut Leedu piirist kuni Eesti põhjarannikuni. Läti ja Eesti läänerannikule loodav matkarada saab olema ligikaudu 1100 km pikkune hõlmates Eestist Pärnumaad, Läänemaad, Saaremaad ja Hiiumaad.\nMatkarada on osa Euroopa kaugmatkarajast E9 (European long-distance path E9). Euroopas on märgistatud juba 12 kaugmatkarada.\nMatkarada Google Mapsis\nProjekt "Hiking Route Along the Baltic Sea Coastline in Latvia – Estonia" (Lääne-Eesti Turism)\nRahvusvaheline projekt "Läänemere ranniku matkarada Lätis ja Eestis" (Eesti Maaturism)\nPärnumaal kaardistatakse Balti riikide pikimat matkarada (ERR)\nHiking route along the Baltic sea coastline in Latvia-Estonia (Interreg Estonia-Latvia)\nLong distance walking route, Latvia, Estonia (Google Maps)\n211 Vaadatud 07.09.2017 Toimetaja: EERO SAHK


Durex Aloe vera libesti 200 ml\nAvaleht » Libestid » Durex Aloe vera libesti 200 ml\nPehmendava aloe Veraga Durex Play Massage 2in1 on siidine geel ja seda saab kasutada massaažigeelina või kasutada intiimsetes piirkondades libestina. Rasvatu, mittekleepuv ja lõhnavaba. Võib leevendada vaginaalset kuivust ja intiimset ebamugavust.\nIntiimne määre ja massaažigeel pehmendava Aaloe Veraga.\nVältige silma sattumist. Lõpetage libesti kasutamine, kui kogete ärritust. Ärrituse jätkumisel või lisa libesti pideval vajadusel, pöörduge arsti poole. Kuigi seda on ohutu tarbida, pole see toit ja peaks olema hoitud ohutult lastele kättesaamatus kohas.\nAva kork, pigista piisav kogus geeli ja kanna intiimsetesse piirkondadesse ja üle kogu keha. Kui vajad rohkem, pane juurde. Seda võib kasutada kõikide Durex kondoomidega – kandke juba peale pandud kondoomi peale. Pidage meeles, et tegemist ei ole rasedusvastase vahendiga ega sisalda spermitsiidi. Sobib vaginaal-, anaal- ja oraalseksiks. Libesti võib aeglustada spermatosoidide liikuvust, seega juhul, kui soovite rasestuda, konsulteerige enne kasutamist arstiga.


Vabanemine teadaolevast - Apollo ENG\nJIDDU KRISHNAMURTI (1895–1986), India filosoof ja luuletaja. Oli päritolult Tamil Nadu braahman, õppis Inglismaal, sai 1909 lähedaseks teosoofia pooldajatega (A. Besant, C. W. Leadbeater), nood pidasid teda Buddha Maitreeja ja Jeesus Kristuse taaskehastuseks.\n1929 katkestas sidemed teosoofiaga, esines Lääne-Euroopas ja USA-s loengutega, milles eitas maailmavaatelisi süstematiseeritud teooriaid ja autoriteete. Vastandas kultuuritraditsioonist tingitud pettekujutlustel põhinevale teadmisele intuitsiooni varal saavutatava vaimse vabaduse.\nKrishnamurti tähtteos «Vabanemine teadaolevast» on erakordselt terav, selge ning kivinenud mõistust põhjani raputav tekst, mis tõukab meid inimlikust agooniast ja agressiivsusest täielikule psühholoogilisele uuenemisele.\n„Kas pole te imestanud vahel, käies üksi räpasel tänaval, istudes bussis, puhates mere ääres või jalutades metsas, mis on täis linde, puid, ojasid ja metsloomi – kas pole teil tulnud pähe küsida, miks on nii, et inimesel, kes on maa peal elanud mitu miljonit aastat, pole seda erakordset närbumatut lille? - - - Ma ei tea, kas te olete kunagi tõsiselt näkku vaadanud küsimusele, miks teie süda on tühi.“\nProduct code: 0391367\nTõlkinud: Jaanus Sarapuu


Liikumisega saab vähendada südamehaiguste riski - Tervis\nLiikumisega saab vähendada südamehaiguste riski\n15. aprill 2011, 11:34\nLiikumine SEB sügisjooksul.\nTraditsioonilise südamenädala avab sel aastal üle-eestiline liikumispäev «Sinu sammud loevad», mis kutsub pühapäeval, 17. aprillil kõiki liikuma, sest liikumine on parim viis ennetada südamehaigustesse haigestumist.\nLiikumispäeva ning südamenädala tähistamisega on liitunud kõik maakonnad, kokku 96 omavalitsust. Erinevates linnades, vallakeskustes ja külades on pühapäeval korraldatud üle paarisaja avaliku liikumisürituse ning avatud on liikumisrajad, kuhu kõik on oodatud kas kõndima, jooksma, rattaga sõitma või kepikõndi tegema.\nNii pühapäeval kui järgneval nädalal peetakse ka orienteerumisvõistlusi, matku, treeningute tutvustusi ning loenguid. Kõik üritused on tasuta.\nLiikumispäeva korraldavad tervise arengu instituut, haigekassa, sotsiaalministeerium ja kultuuriministeerium koos maavalitsuste ja maakondlike spordiliitudega. Kaasa löövad ka terviseprojekt Mehed Liikuma ja sihtasutus Eesti Terviserajad.\nVähene liikumine, aga ka suitsetamine, alkoholi liigtarvitamine, ülekaal ning vähene puu- ja köögiviljade tarbimine, on peamised südamehaiguste riskitegurid. 2010. aasta Eesti täiskasvanud rahvastiku tervisekäitumise\nuuring näitas, et 32 protsenti inimestest harrastab vabal ajal tervisesporti vaid mõned korrad aastas või üldse mitte.\nNeid, kes harrastavad tervisesporti rohkem kui kord nädalas, on kokku 36 protsenti ning see arv näitab kasvu just meeste seas. Suurim tõus on toimunud 45-54-aastaste meeste hulgas, kus tervisespordi harrastajate osa on kasvanud kahe aastaga 20 protsendilt 29\nRegulaarne kehaline aktiivsus avaldab soodsat toimet väga mitmetI: alaneb kõrgenenud vererõhk, väheneb «halva» ja suureneb «hea» kolesterooli tase, väheneb tromboosirisk, langeb kehakaal ning paraneb meeleolu.\nLisaks paraneb suhkru ainevahetus, mis hoiab ära suhkruhaiguse tekke. Sobiva intensiivsusega kehaline koormus leevendab ka krooniliste haiguste vaevuseid ja võib vähendada ravimite (eriti uinutite, antidepressantide) tarvitamise vajadust.\nSüdame-veresoonkonnahaigused on Eestis suurimaks eluaastate kao põhjustajaks. Neid registreeritakse aastas üle 80 000 uue juhu. Need on ka peamiseks surmapõhjuseks - 2009. aastal oli üle poole surmasid ehk 8796 juhtumit tingitud vereringeelundite haigustest.\nSüdamenädalat tähistatakse Eestis juba 1993. aastast. See on osa südame- ja veresoonkonnahaiguste ennetamise riiklikust strateegiast, mis näeb ette, et aastaks 2020 peaks alla 65-aastaste meeste ja naiste suremus nendesse\nhaigustesse olema vähenenud vastavalt 40 ja 30 protsendi võrra.\nLiikumisharrastuste edendamiseks on aga kultuuriministeeriumi eestvõttel valminud uus\nliikumisharrastuse arengukava, mille põhieesmärk on, et 2014. aastal tegeleks 45 protsenti Eesti elanikest regulaarselt liikumisharrastusega.\nInfo erinevate liikumispäeva ja südamenädala ürituste kohta on kogutud veebilehele www.terviseinfo.ee. Eestimaa erinevate terviseradadega, mida saab kasutada aastaringselt ja tasuta, on huvilistel võimalus tutvuda veebilehel www.terviserajad.ee.\nKasulikke nõuandeid enda paremasse vormi saamiseks pakuvad ka liikumisharrastajate portaal www.trimm.ee ja meestele suunatud tervise- ja liikumisportaal www.mehedliikuma.ee. Kõik nimetatud veebilehed pakuvad ka e-trennipäeviku pidamise võimalust.


Võru politsei tabas narkojõugu - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVõru politsei tabas narkojõugu\n22. august 2012, 15:51\nLisatud pildid! Viis meest äritsesid vähemalt 900g amfetamiiniga\nVõru kriminaalpolitsei avastas suure koguse narkootilist ainet.\nMöödunud nädalal saatis Võru kriminaaltalitus prokuratuuri kriminaalasja, milles kahtlustatakse viit kohalikku meest vähemalt 900 grammi amfetamiini ja 42 ecstasy tableti käitlemises.\nMeestest kaks, vanuses 31 ja 35 eluaastat, peeti kinni selle aasta märtsikuus vahetult pärast suure koguse narkootilise aine üleandmist. Isikute juurest ning nende elukoha ja sõiduki läbiotsimisel leidsid ja konfiskeerisid politseinikud 230 grammi pulbrilist ainet, mis ekspertiisis osutus amfetamiiniks.\nLisaks konfiskeeriti läbiotsimisel elukohast avastatud 24 ecstasy tabletti. Kohtu loal võeti mehed märtsikuus ka vahi alla. Kriminaalasja raames on neilt arestitud kriminaaltulu kokku 8112 euro väärtuses.\nJuuli lõpus peeti kuriteos kahtlustatavana kinni sama grupi liige, 38-aastane mees, kelle elukohast avastati ohtlik lõhkeseadeldis elektridetonaatoriga. Mehele kohaldati tõkend elukohast lahkumiseks. Kuu hiljem peeti kinni veel kaks 26-aastast meest, kellele kohaldati samuti elukohast lahkumise keeld. Kriminaalmenetluses kogutud tõendid viitavad, et mehed käitlesid kokku vähemalt 900 grammi amfetamiini.\nLõuna prefektuuri kriminaalbüroo juht Vallo Koppel ütles, et tähelepanuväärne on avastatud amfetamiini kõrge puhtusaste. «Kui Lõuna-Eestis avastatakse keskmiselt 12-20 protsendilise puhtusastmega ainet, siis antud amfetamiini puhtusaste erinevates pakendites küündis 40-60 protsendini,» rääkis Koppel. Politseinike poolt ära võetud lahjendamata 230 grammist amfetamiinist saanuks edasimüümisel vähemalt 4600 eurot.\nKoppel lisas, et kriminaalpolitseinike pikaajaline ja järjekindel töö viis kurjategijate tabamiseni ning ühtlasi selleni, et suleti üks kanal, mille kaudu toimetati narkootilisi aineid Võrumaale.\nKuriteos kahtlustatavatele meestele esitati kahtlustused grupiviisilises narkootilise aine ebaseaduslikus käitlemises, ühele meestest esitati lisaks ka kahtlustus lõhkeseadeldise ebaseaduslikus käitlemises.


🟢 KRISTOKE OÜ - 10006570 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\n10006570 - Registrisse kantud\nEE100443907 (algus 01.02.1996)\nHarju maakond, Kose vald, Kose alevik, Pikk tn 21, 75101\nLisa KRISTOKE OÜ andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga KRISTOKE OÜ andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nKRISTOKE OÜ: Tegevuslugu\nKRISTOKE OÜ alustas peaaegu 27 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Andrus J. ja Tiit T. , seda juhtima hakkasid. Andrus J. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Tiit T. alles alustas ettevõtlusega. KRISTOKE OÜ valdkond on enda või renditud kinnisvara üürileandmine ja käitus. Samas valdkonnas (EMTAK 68201) on tegutsevaid ettevõtteid ...\nKRISTOKE OÜ: Palgarallilugu\n2021 aasta IV kvartalis real pole Maksuameti andmetel KRISTOKE OÜ meeskonnas ainsatki töötajat ega makstud ka tööjõu makse. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja keskmine töötasu suurus töötaja kohta ei muutunud. Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 0 EUR ja teeb ...


Kuidas ravida allergiat? Loodusliku allergia ravi\nKuidas ravida allergiat? Meie parimad soovitatavad loodusliku allergia ravivõimalused on:\n#1 Biogetica AlbFormula: 94 punkti 100st. Tellimus Biogetica AlbFormula\n#2 Aller7: 81 punkti 100st. Telli Aller7\nAllergia on põhimõtteliselt see, mis juhtub, kui teie immuunsüsteem reageerib valesti välismaa „sissetungijale". Teie immuunsüsteem on mõeldud kaitsma teid välismaiste sissetungijate, näiteks allergeenide vastu, kuid immuunsüsteemi vastus sellistele sissetungijatele põhjustab sageli häireid või ärritusi teie keha keerulises süsteemis.\nPea meeles, et allergeenid on ained, mis ei kuulu või ümber inimese keha, nii et me ei saa tõesti süüdistada meie keha ei tea, kuidas toime tulla allergeenid ja allergia nad põhjustavad. Sellepärast, kui puutute kokku allergeeniga, võib teie kehal olla allergiline reaktsioon.\nAstma ja allergia Foundation of America:\nNeed allergeenid võivad meie kehasse sattuda mitmel viisil:\nInhaleeritakse ninasse ja kopsudesse. Näideteks on teatud puude, heintaimede ja umbrohu õhus leviv õietolm; majatolm, mille hulka kuuluvad tolmulestade osakesed, hallitusseente eosed, kassi- ja koerkõõm ning lateksitolm\nAllaneelamine suu kaudu. Sagedased süüdlased on krevetid, maapähklid ja muud pähklid.\nSüstitakse. Nagu ravimid tarnitud nõela nagu penitsilliin või muud süstitavad ravimid ja mürk putukate nõelamise ja hammustab.\nImendub läbi naha. Näideteks on taimed nagu mürk luuderohi, sumac ja tamm ja lateks.\nMõned allergeenid on lihtsalt võimatu vältida. Sa ei saa elada normaalset elu ja täielikult vältida õietolmu, tolmu ja teatud teiste ühiste vallandab allergia. Paljud allergiad kasutavad ravimeid nagu looduslikud allergiatooted, antihistamiinikumid ja steroidsed ninaspreid, et pärssida allergia sümptomeid, ja need ravimid on väga tõhusad enamikus. Inimestele, kellel on väga rasked sümptomid, ja need, kes ei saa võtta allergia ravimeid, immunoteraapia on alternatiiv.\nMidagi võib olla allergeen. Tavaline tolm, õietolm, taimed, ravimid, teatud toidud, putukamürgid, viirused või bakterid on allergeenide näited.\nReaktsioonid võivad olla ühes kohas, näiteks väike nahalööve või sügelevad silmad või üle kogu keha lööbe korral.\nReaktsioon võib hõlmata ühte või mitut sümptomit.\nHarvadel juhtudel võib allergiline reaktsioon olla eluohtlik. Igal aastal Ameerika Ühendriikides sureb üle 400 inimese allergiliste reaktsioonide eest penitsilliinile ja üle 50 inimese sureb allergiliste reaktsioonide eest mesilaste ja tulekahju sipelgaste nõelamise vastu.\nEnamik allergilisi reaktsioone on palju vähem tõsised, näiteks lööve mürgist luuderohi või aevastamine heinapalavikust. Reaktsioon sõltub inimesest, kuid on mõnikord ettearvamatu. Kui te kahtlustate, et teil võib olla allergia, peaksite õppima, kuidas ravida allergiat.\nKuna allergia võib progresseeruda ja süveneda mõne minuti jooksul, on arstiabi alati soovitatav kõigile, kuid kõige väiksematele ja lokaliseeritud sümptomitele.\nKui teie reaktsiooni sümptomid süvenevad mõne päeva jooksul või kui nad ei parane soovitatud allergia ravi ja allergeeni eemaldamisega, helistage oma tervishoiuteenuse osutajale.\nAllergia võib olla ohtlik. Äkilised, rasked ja laialdased reaktsioonid nõuavad meditsiinitöötaja erakorralist hindamist. Helistage kiirabi, kui teil või kellelgi teie ümber on allergiline reaktsioon:\nÄkilised, rasked, kiiresti süvenevad sümptomid\nKokkupuude allergeeniga, mis varem põhjustas tõsiseid või halbu reaktsioone\nTumedad silmad ringid\nHingamine, rindkere tihedus, valju hingamine või hingamisraskused\nSegadus, higistamine, iiveldus või oksendamine\nLaialt levinud lööve\nAhendamine või teadvusetus\nAllergiat kannataja võib kõigepealt eeldada, et tal on külm. Naha või vereanalüüs määrab aga kiiresti kindlaks seotud allergiad. Meditsiinitöötaja üldiselt on kolm lähenemist, et aidata ravida allergiat. Esiteks, arstid soovitavad allergikutele, kuidas vältida allergilist reaktsiooni põhjustavaid allergilisi reaktsioone põhjustavaid allergeene. Teiseks, arstid soovitavad looduslikke allergiatooteid või kirjutada ravimeid, et leevendada süsteeme ja lõpuks annavad arstid allergikutele mitmeid allergia kaadrid.\nVältida vallandab! Kui teate, et teil on allergia maapähklitele, näiteks ärge sööge neid. Mine välja oma teed, et vältida toiduaineid valmistatud või ümber maapähklid. Enesehooldus kodus ei piisa raskete reaktsioonide korral. Raske reaktsioon on meditsiiniline hädaolukord.\nRaskeid allergilisi reaktsioone (anafülaksiat) tuleb ravida ravimiga, mida nimetatakse epinefriiniks, mis võib olla elupäästlik, kui seda manustatakse kohe. Kui kasutate epinefriini, helistage 911 ja minge otse haiglasse.\nAllergiate ravimiseks on mitut tüüpi ravimeid. Milline ravim teie arst soovitab, sõltub teie sümptomite tüübist ja raskusastmest, teie vanusest ja üldisest tervislikust seisundist.\nAllergiast põhjustatud haigused (näiteks astma, heinapalavik ja ekseem) võivad vajada muid ravimeetodeid.\nKuidas ravida allergiat? Antiallergiavastased ravimid on mitut tüüpi. Allergilise ravi valik ja selle andmine sõltub reaktsiooni raskusastmest.\nPikaajaliste allergiate, näiteks heinapalaviku või tolmu või loomade kõõma reaktsioonide leevendamiseks võib määrata järgmise allergilise ravi:\nAntihistamiinikumid nagu tsetirisiin (Zyrtec), feksofenadiin (Allegra) ja loratadiin (Claritin) võivad leevendada sümptomeid ilma unisust põhjustamata. Need on mõeldud võtma kuud korraga, isegi määramata ajaks. Enamikku tuleb võtta ainult üks kord päevas ja kestab 24 tundi.\nNina kortikosteroidide pihustid on laialdaselt ette nähtud nina sümptomiteks, mida antihistamiinikumid ei vabasta. Need retsepti allergia ravi toimib väga hästi ja on ohutud, ilma kõrvaltoimeid steroidide võtmise suu või süsti. Need pihustid jõustuvad paar päeva ja neid tuleb kasutada iga päev.\nKuidas ravida allergiat looduslike valikutega? Loodusliku allergia ravi on mõeldud teie kehaga töötamiseks, et leevendada teie sümptomeid. Paljude üksikisikute tulemused on ilmne mõne tunni jooksul pärast esimest annust. Looduslikud tooted on valmistatud looduslikest koostisosadest ja on ennekõike formuleeritud ohutuks. Neil ei tohi olla teatatud kõrvaltoimetest või koostoimetest ning neid võib kasutada koos teiste retseptiravimite või käsimüügiravimitega.\nMe võime soovitada parimaid looduslikke allergiatooteid:\nBiogetica AlbFormula - 94 pts.\n#1 - Biogetica AlbFormula, 94 punkti 100st. Biogetica AlbFormula ComboPack sisaldab kahte looduslikku allergiavastast toodet. Biogetica AlbFormulas on taimsete ja homöopaatiliste koostisosadega ravim, mis toetab pikaajalist hingamisteede tervist ja mugavust. Biogetica AlbFormulam kasutab ka taimseid ja homöopaatilisi koostisosi ning säilitab immuunsüsteemi tasakaalu.\nRaha tagasi garantii: Lihtsalt proovige tooteid vähemalt 30 päeva, kui te ei ole täiesti rahul - mingil põhjusel - tagastab toote 1 aasta jooksul täieliku toetuse vähem laevandus tasud.\nBiogetica AlbFormula koostisosad\nBiogetica AlbFormum on 100% looduslik valem, mis sisaldab järgmisi koostisosi terapeutilises annuses: Adrenalium 7C, Calcarea fluorica 8X, Calcarea phosphorica 8X, Euphrasia officinalis 2X, Histaminum hydrochloricum 7C, Kali muriaticum 8X, Natrum muriaticum 8X, Silicea 8X.\nBiogetica AlbFormulas on 100% taimne valem, mis sisaldab terapeutilises annuses järgmisi koostisosi: kvertsetiindihüdraat, sertifitseeritud Orgaaniline Eyebright Herb, sertifitseeritud orgaaniline nõges lehed, bromelain, taimne tselluloos.\nMiks #1? Biogetica AlbFormula on OTC homöopaatiline ravim, mis on formuleeritud ametlikult tunnustatud aktiivsete homöopaatiliste koostisosadega, mis on loetletud Ameerika Ühendriikide homöopaatilises farmakopöas (HPUS), mis on FDA tunnustatud homöopaatiliste ravimite kogum. Täieliku Biogetica AlbFormula ComboPack abil saate kaheosalise lähenemisviisi, mis on eriti formuleeritud looduslike ravimite ekspertide meeskonna poolt, et aidata vähendada häirivaid sümptomeid ja parandada nina ja hingamisteede tervist ja tasakaalu.\nTellimus Biogetica AlbFormula\n#2 - Aller7, 81 punkti 100st. Aller7 toetab normaalset hingamisfunktsiooni õhus olevate allergeenide juuresolekul. See patenteeritud valem sisaldab üle tosina ohutu taimseid koostisosi valitud nende toiteväärtust toetada normaalse hingamisteede tervist. Aller7 tugineb iidsetest õpetustest Ayurveda õpetajatelt, traditsioonilistest hiina maitsetaimedest ja Native American maitsetaimedest, et luua optimaalne toitev hingamisteede tugivalem\nAller7 Koostis: kõrvenõges lehed, India karusmari, Terminalia Chebula, Terminalia Bellerica, Albizia Lebbeck, ingveri juur, India pikk pipar, Piper Nigrum, metsamarjad, kurkum root, Bromelain, vitamiin C.\nMiks mitte #1? Aller7 ei ole formuleeritud spetsiifiliselt allergia raviks, kuid seda saab kasutada üldise hingamisteede tervise parandamiseks. Rahaline tagasi garantii on ainult 30 päeva. Ainult avamata tooted saavad täieliku toetuse.\nEnamik inimesi õpib ära tundma oma allergia vallandab; nad õpivad ka neid vältida ja vältida allergiat.\nAllergia spetsialist (Allergia) võib aidata teil tuvastada oma vallandab. Käivituste tuvastamiseks kasutatakse mitut erinevat tüüpi allergia teste.\nNaha testimine on kõige laialdasemalt kasutatav ja kõige kasulikum. On mitmeid erinevaid meetodeid, kuid kõik hõlmavad naha kokkupuudet väikestes kogustes erinevate ainetega ja reaktsioonide jälgimist aja jooksul.\nVereanalüüsid (RAST) tuvastavad üldiselt spetsiifiliste antigeenide IgE antikehad.\nMuud testid hõlmavad teatud allergeenide kõrvaldamist teie keskkonnast ja seejärel uuesti kasutuselevõttu, et näha, kas reaktsioon tekib.\nKuidas ravida allergiat? Meie parimad soovitatavad looduslikud allergiatooted on:\nViimati värskendatud: 2021-12-22\nSee leht tõlgiti automaatselt. Originaal: How to Cure Allergy? Natural Allergy Treatment


Kristiine linnaosas valmis omapäraste trepikodadega maja\nKorterelamut Nõmme teel iseloomustavad erinevalt viimistletud välisfassaadiga trepikojad. Need on tehtud kivist, metallist, klaasist või puidust. Korteritel on avatud köögiga planeering. Iga trepikoja juures on üks garaazh. Krunt on piiratud aiaga.\nHaabersti Maja müügijuhi Ronald Nermani sõnul on kõik korterid viimistletud. Seni on omaniku leidnud kolm korterit.\nKorterid müüakse hoonestusõiguse mõtteliste osadena, mille sisse on arvatud korteri üldpind, terrass, mõtteline osa trepikojast ja muud ühises kasutuses olevad ruumid.


Johanna Maria Mängel: lubage soovitada – seriaal "Stranger Things" – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nJohanna Maria Mängel 31. okt. 2017 Kino\nUmbes täpselt aasta tagasi rääkisime tööl kolleegiga hiljuti vaadatud sarjadest. Kui ta mainis, et “Stranger Things” on väga hea, suhtusin esialgu skeptiliselt. Ehkki sumin uuest ulme-, õudus-, ja draamasarjast veebis oli ka minuni jõudnud, jättis see mind külmaks, see žanr pole tegelikult kunagi väga minu teetass olnud. Asjaolu, et tegu on Netflixi originaaltoodanguga, mis viimasel ajal polnud mulle pettumust valmistanud (“Narcos”, “Orange Is The New Black”, “Master of None” jne), pani mindki lõpuks play-nuppu vajutama. Lisaks ei tahtnud jääda ilma millestki, millest sõbrad ümberringi räägivad.\nPaar päeva ja terve hooaeg hiljem (millest esimene koosnes kaheksast peatükist) oli mul nii hea meel, et ma seda teinud olin ja proovingi nüüd Halloweeni eel ja sarja värske teise hooaja tuules, mis 27. oktoobril Netflixi üles läks, teidki sama tegema värvata. Põhjuseid, miks “Stranger Things” on kihvt jagub, aga midagi liiga palju paljastamata võin välja tuua järgmised momendid.\nSarja pealkiri on üsna iseenesestmõistetav ja kokkuvõtvalt on süžee järgmine: 1983. aastal kaob fiktiivses Hawkinsi väikelinnas poiss nimega Will Byers ning pärast seda hakkab linnakeses juhtuma imelikke asju, mis kõik viitavad linna lähedal tegutsevale Hawkins National Laboratoryle, kus viiakse läbi igasugu kummalisi eksperimente (mis võib olla ka viide Külma sõja aegsetele veidratele uuringutele), millega on seotud ka telekineetiliste võimetega tüdruk nimega Eleven. Kui Willi sõbrad (erakordselt lahe kamp noori tüüpe, kes on järgmise põhjuse teema) teda otsima hakkavad, satuvad nad kokku Eleveniga ja hakkavad koos muljetavaldavate eriefektide ja hästi kirjutatud stsenaariumi najal müsteeriumit lahendama.\nStranger Things on selle loojate, kaksikute Matt ja Ross Duffe’i armastusavaldus 80ndate kinokunstile. Sari olekski justkui tehtud ajal, milles toimub tegevustik, kuid tänapäevase kvaliteedi ja võimaluste kastmes. Vennad on muide ise sellel ajal sündinud ning nende eeskujudeks filmimaailmast on olnud Steven Spielberg, John Carpenter, Guillermo del Toro ja Stephen King, kuid vaatamata ilmselgetele mõjutustele pole “Stranger Things” ometi millegi koopia. Režissöörid-autorid on suutnud oma inspiratsiooniallikatele toetudes luua autentse ja nostalgilise atmosfääri. Ajahambast puretud muljega visuaali loomiseks lisati filmitud materjalile optiline efekt, mis saavutati 1980ndate filmilinte kasutades.\nSari on üheaegselt põnev, südantlõhestav, raskemeelne ja tumedalt naljakas ning kõik hirmutavad hetked on loodud pinge kerimise ja judinaid tekitava õhustiku, mitte ajuvaba jõhkruse või verepurskamise toel.\nNagu mainitud, on suur osa tegelastest varateismelised, keda mängivadki reaalelus samas vanuses näitlejad ning nende töö on tõestus sellest, et palgata 20ndates aastates inimesi põhikooliealisi mängima on väga mõttetu.\nMa arvan, et näitlejaid võibki pidada peamiseks põhjuseks, miks ma juba pärast esimesi minuteid konksu otsa jäin.\nFinn Wolfhard, Gaten Matarazzo ja Caleb McLaughlin mängivad Willi sümpaatset autsideritest koosnevat täiuslikult ebatäiuslikku sõprade kampa, kellega liitub Millie Bobby Browni fantastiliselt näideldud Eleven ja see dünaamika, omavaheline keemia ja noorte näitlejate andekus jätsid minu kui 80ndate ulmest mitte vaimustunu totaalselt relvituks. Siin oleks “hästi mängivad, laste kohta,” mainida täiesti ebavajalik: hästi mängivad, punkt. Lisame siia veel ilmselt kõigi (Winona forever) 90ndate girl crushi, Winona Ryderi, kes kannab suurepäraselt kadunud Willi pisut ekstsentrilise ema rolli ja asi oli mulle maha müüdud.\nSee võib nüüd natukne sohk olla, sest saaks ju vaielda, et muusika on osa õhustiku loomisest, aga ma leian, et “Stranger Thingsi” puhul võib soundtracki eraldi välja tuua küll. Muusikatundjatele on vast teada, et 80ndad olid nii heas kui halvas mõttes süntesaatorihelide hiilgeaeg ja seda kõla kasutatakse ka siin. Michael Stein ja Kyle Dixon USA analoogsündi sõbralikust ja õudukatest inspiratsiooni ammutavast elektroonikaansamblist Survive olid sarja originaalmuusika loojatena igati paslik valik.\nSarja intro, milles esinev logo on muideks konkreetne viide Stephen Kingi raamatupealkirjades kasutatud fondile, mille ajastutruuks loomiseks kasutati jällegi 80ndate analoogtehnoloogia abi, on täiuslik tooniseadja. Avaloo pulseerivalt ärev süntesaatori ja trummimasina tekitatud heli on sünge ja üpriski õnnestunud viide Jean-Michel Jarre-i, Fabio Frizzi, Tangerine Dreami ja muude selle aja filmimuusikute ja artistide loomingule, ning täiendab mõnusalt sarja üldist retrohõngu.\nRääkides retrost: sarja esimese hooaja soundtrack anti välja kassetil, mis kujutas VHS-linti ning üllatavalt ei mõjunud see kuidagi üleliia hipsterlikuna. Peale spetsiaalselt “Stranger Thingsi” jaoks loodud muusika kuuleb helikujunduses ka teisi 80ndate paremikku kuuluvaid artiste nagu New Order, The Clash ja Joy Division.\nKui ülalloetletud põhjused, uus hooaeg ja Halloween pole nüüd aken, mida sarja vaatamiseks kasutada, siis ma ei tea, mis on. Mina igaljuhul olen järgmised paar päeva sarjaga hõivatud.\nPosted in Kino and tagged muusika, netflix, sari, stranger things, ulme. Bookmark the permalink.


Tervislik Toitumine | Smore Newsletters\nannabel is using Smore flyers to spread the word online.\nFollow annabel piirma\nContact annabel piirma\nAnnabel ja Helena Kätlin\nMillest me täna kirjutame?\nKui sa tahad toituda tervislikult pole sul vaja süüa ainult salatit, sellest ei saa ju kõhtu täis tahaks ju ka liha, kuid liha annab väga palju kaloreid, sellepärast tuleb süüa seda mõistlikult ja mitte liiga palju. Täna koostame me ühe nädala tervisliku toitumise plaani kus kirjutame kui palju meie arust tuleb erinevat salatit ja liha süüa.\nTervisliku toitumise põhimõtted!\nTervisliku toitumise põhimõtted on tavaliselt:\nSüüa tuleb mitmekesiselt\nSüüa tuleb vastaval vajadusele\nMõõdukalt võib süüa kõike mis maitseb\nKuidas valida mida süüa?\nKuidas valida mida süüa? söögi valik on enese asi kes mida tahab, kuid mõistlik on uurida toidupüramiidi vms, et teada saada mis on tervislik. Igapäeva toidus peab olema ka erinevaid puu- ja juurvilju.\nTervise Arengu Instituudi kampaania 2009\nMida peaks korralik söögikord sisaldama?\nKorralik söögikord peab sisaldama viite erinevat toiduainet. Erinevaid toite on kerge valida, kuna sa saad valida selliseid toite mida hing ihkab aga väikses koguses. Sööke tuleks valida ikka tervislikke mitte mingeid makaroone ega krõpse.\nSelline söök teeks tuju kohe rõõmsaks!\nTavalised mustikad ja mustika smuuti toovad tervise igasse päeva\nMillised vitamiinid on olulised ja miks?\nVitamiine on vaja, et me oleksime terved ja tugevad. Samuti on vitamiine vaja ka selleks, et me lihased, närvid ja luud oleks terved. Vitamiine leidub igas toidus aga erinevas koguses. Talvel peab olema kindlasti vitamiinide rohke toidulaud.\nVitamiine ei pea ka ainult tabletidega sööma!\nVitamiinide tabeleid uurides leiame milliseid me kõige enam vajame!\nVahel võib teha ka juur- ja puuviljadest erinevaid kujundeid ja joonistusi!\nConnect with annabel piirma


Karusloomafarmide keelustamise eelnõu esimese lugemise hääletustulemused | Nähtamatud Loomad\nKarusloomafarmide keelustamise eelnõu esimese lugemise hääletustulemused\nTeisipäeval, 22. jaanuaril 2019 hääletas Riigikogu menetlusest välja eelnõu, mis oleks ette näinud karusloomafarmide sulgemise viie aasta jooksul.\nLoomakaitseseaduse ja looduskaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu algatajate hulgas olid Reformierakonna, Keskerakonna ja Sotsiaaldemokraatliku erakonna rahvasaadikud: Yoko Alender, Hannes Hanso, Toomas Jürgenstein, Jaanus Karilaid, Liina Kersna, Helmen Kütt, Heimar Lenk, Oudekki Loone, Inara Luigas, Marianne Mikko, Madis Milling, Eiki Nestor, Jevgeni Ossinovski, Keit Pentus-Rosimannus, Heljo Pikhof, Barbi Pilvre, Heidy Purga, Hardi Volmer.\nEelnõu nägi ette keelata loomade pidamine, aretamine ja paljundamine üksnes või peamiselt karusnaha tootmise eesmärgil. Eestis kasvatatakse ainult karusnaha eesmärgil rebaseid, naaritsaid ja tšintšiljasid. Keeld oleks hakanud kehtima 2024. aastal.\nEelnõu tagasilükkamise poolt hääletas esimesel lugemisel 28 Riigikogu liiget ning eelnõu toetas 25 saadikut. Lisaks jäi üks Riigikogu liige erapooletuks ja 30 jätsid hääletamata. Saalist puudus 17 rahvasaadikut.\nEnne hääletamist arutleti Riigikogu saalis tuliselt karusloomafarmide keelustamise üle. Kuulsime kõnelejate käest mitmesuguseid ettepanekuid. Keelustamise vastu olev Terje Trei pakkus näiteks, et karusnahatööstust tuleks hoopiski laiendada: „Kas me ei peaks täna selle eelnõu asemel arutama seda, kuidas karusnahasektorit toetada, sest meie kliima on sellise tootmise jaoks ideaalne?“ Sõna võttis ka Peeter Ernits, kellel oli piinlik saalis olla: „Lühidalt: see eelnõu tuleks saata prügikasti. Ma ütlen seda täie teadmisega.“\nEelnõu ettekandja Barbi Pilvre vastas korduvalt Riigikogu liikmete küsimustele, mis puudutasid nii olemasolevaid kasukaid kui ka teisi loomi, keda kasvatatakse liha pärast. „See eelnõu puudutab loomakasvatust, mis tegutseb vaid või peamiselt karusnaha saamise eesmärgil. See ei puuduta isegi küülikuid, keda kasvatatakse Eestis ka liha saamise eesmärgil,“ sõnas Pilvre.\nPilvre selgitas ettekandes, et karusnaha nõudlus väheneb ja karusloomafarmid muutuvad aina ebapopulaarsemaks: „Soomlastele kuuluv ASi Balti Karusnahk Karjaküla farm Keila lähedal, mida külastasime keskkonnakomisjoni inimestega mõned kuud tagasi, on Eesti suurim karusnahakasvatus. Selle töötajate arv on paari aastaga vähenenud 70-lt umbes 40-ni ja firmal pole kõige paremad ajad, sest turg on kokku kuivanud. Ka firma emamaal Soomes jätkab karusnahatööstus kahanemist.“\nSeekord hääletati eelnõu menetlusest maha vaid kolme häälega. See näitab, et rahvasaadikud hoolivad aina rohkem loomade heaolust ning karusloomafarmide keelustamist pooldav hoiak on üha levimas.\nNähtamatud Loomad ei võta seda kui suurt kaotust, vaid kui uut ja paremat võimalust. Meie eesmärk on koostada parem eelnõu, mis on laiapõhjalisem ja arvestab ka tööstuse restruktureerimisega. Senised eelnõud pole arvesse võtnud karusnahatööstuse huvisid. Uus eelnõu peab sisaldama läbimõeldud üleminekumeetmeid ka karusloomafarmeritele ja farmitöötajatele.\nEelnõu arutelu stenogramm\nEelnõu mahahääletamist pooldasid\nJüri Adams (Vabaerakond)\nEnn Eesmaa (Keskerakond)\nPeeter Ernits (Fraktsioonitu)\nOlga Ivanova (Fraktsioonitu)\nValeri Korb (Keskerakond)\nIgor Kravtšenko (Keskerakond)\nTarmo Kruusimäe (Isamaa)\nAndres Metsoja (Isamaa)\nAadu Must (Keskerakond)\nMeelis Mälberg (Reformierakond)\nAnneli Ott (Keskerakond)\nEevi Paasmäe (Keskerakond)\nToomas Paur (Keskerakond)\nJüri Saar (Vabaerakond)\nPriit Sibul (Isamaa)\nMihhail Stalnuhhin (Keskerakond)\nAnne Sulling (Reformierakond)\nMärt Sults (Keskerakond)\nTerje Trei (Reformierakond)\nViktor Vassiljev (Keskerakond)\nToomas Väinaste (Keskerakond)\nEelnõu mahahääletamise vastu olid\nMonika Haukanõmm (Fraktsioonitu)\nJüri Jaanson (Reformierakond)\nJaanus Karilaid (Keskerakond)\nLiina Kersna (Reformierakond)\nToomas Kivimägi (Reformierakond)\nSiret Kotka-Repinski (Keskerakond)\nKalle Laanet (Reformierakond)\nOudekki Loone (Keskerakond)\nLauri Luik (Reformierakond)\nMadis Milling (Reformierakond)\nJevgeni Ossinovski (SDE)\nKeit Pentus-Rosimannus (Reformierakond)\nBarbi Pilvre (SDE)\nHeidy Purga (Reformierakond)\nMati Raidma (Reformierakond)\nArtur Talvik (Fraktsioonitu)\nTiit Terik (Keskerakond)\nRainer Vakra (SDE)\nAnts Laaneots (Reformierakond)\nArto Aas (Reformierakond)\nPeep Aru (Reformierakond)\nKrista Aru (Vabaerakond)\nHelmut Hallemaa (Keskerakond)\nTiina Kangro (Fraktsioonitu)\nJohannes Kert (Reformierakond)\nMihhail Korb (Keskerakond)\nMaris Lauri (Reformierakond)\nHeimar Lenk (Keskerakond)\nAin Lutsepp (Vabaerakond)\nKristen Michal (Reformierakond)\nValdo Randpere (Reformierakond)\nErki Savisaar (Keskerakond)\nAivar Surva (Reformierakond)\nUrve Tiidus (Reformierakond)\nVilja Toomast (Reformierakond)\nMargus Tsahkna (Fraktsioonitu)\nVladimir Velman (Keskerakond)


televisioonis: 29.12.2018, ETV, Eesti\nKahe esimese nädalaga kinodes 9985 vaatajat.\nKolme nädalaga 15 404 vaatajat.\nEsimese kuuga kinodes 22 182 vaatajat. Sellega tõusis vaadatuimaks Eesti dokumentaalfilmiks läbi aegade. (Senine dokumentaalfilmi vaatajarekord oli aastast 2007 ja kuulus filmile „Laulev revolutsioon“, mis kogus 18 316 vaatajat.)\nKinodes kokku 43 000 vaatajat. Hoiab dokumentaalfilmide vaatajarekordit pool aastat, kuni selle ületab "Ott Tänak: The Movie".


Saksamaa haridus - Eesti Entsüklopeedia\nUmbes 7. sajandil hakati asutama kloostri- ja toomkoole, 12. sajandil gildi-, tsunfti- ja linnakoole, 14. sajandil ladina koole ning ülikoole (Heidelbergi ülikool 1386, Kölni ülikool 1388). 15. sajandi lõpus ilmusid esimesed saksakeelsed õpikud. Reformatsioon soodustas emakeelse kooliõpetuse ja rahvuskultuuri arengut. Emakeelse õpetamise ideed järginud Martin Luther pidas lugemaõpetamist reformitud kiriku ülesandeks. 16. sajandil hakati haridust korraldama vürstiriikidesisesi. Esimesena rakendus Saksi koolikorraldus (1528). Gotha vürstiriigi koolikorraldus Schulmethodus (1642) oli oma aja edumeelseim. 5–12-aastastele oli kool kohustuslik, õpetaja ja köster pidid saama kindla aastapalga ja vaesed õppetoetust. Õpetati lugema ja kirjutama ning „muid eluks vajalikke teadmisi”. Aadlilapsi õpetati kodus, noormehi ka rüütliakadeemias (Collegium illustre, 1589). Esimene saksakeelne loeng peeti 1687 Leipzigi ülikoolis. 1684–91 tegutses Jenas Rõõmu-, kunsti- ja voorusekool ning arvatavasti 1705–08 Halles reaalkool. 18. sajandi II poolel võeti kasutusele ainelugemikud (õpikud). Kasvatust mõjutasid pietism (A. H. Francke), uushumanism (F. S. Wolf, 1759–1834, W. von Humboldt, J. G. von Herder), filantropism (J. В. Basedow, С. G. Salzmann, 1744–1811, J. H. Campe, 1746–1818) ja rahvuskasvatuse teooria. 19. sajandil algatati kutsekoolide rajamise mõte ning alla 14-aastaste töökeeld. 1810 muudeti gümnaasiumideks need ladina koolid, millel oli õigus küpsuseksameid vastu võtta. Koolis tähtsustati truualamlikkuse ja usklikkuse kasvatamist. Poolehoidu võitsid kunstilise kasvatuse liikumine (A. Lichtwark, 1852–1914, H. Wolgast, 1860–1920), isiksusekeskne pedagoogika (H. Gaudig, 1860–1923, L. Gurhtt, 1855–1931), eksperimentaalpedagoogika (E. Meumann, A Lay, 1862–1926) ja töökoolipedagoogika (G. Kerschenstemer). 19. sajandi tuntuimad pedagoogid olid J. F. Herbart, A. Diesterweg, F. Fröbel, T. Ziller (1817–82), W. Rein ja К. Wander (1803–79). 19. sajandi lõpus hakkasid juurduma marksistlikud ideed, ühiskondliku kasvatuse teooria ja polütehniline õpetus (K. Marx, F. Engels). 1919. aastani oli hariduse korraldamine iga riigiosa siseasi. Weimari vabariigi ajal kehtis 7-aastane (mõnes piirkonnas 8-aastane) koolikohustus (kooli mindi 6-aastaselt). 4-kl algkooli lõpetanu võis edasi õppida algkooli ülemastmes (5–6 kl), põhikoolis, kutsekoolis, gümnaasiumis või reaalkoolis. 1920–30 aastail koolitati ja kasvatati rahvuse- ja riigitruud pragmatistlikku kodanikku (daltonplaan, pedotsentrism, projektmeetod). Natsionaalsotsialistlikule pedagoogikale olid iseloomulikud tõupuhtuse säilitamine, sõjalispatriootiline ja kehaline kasvatus, kuulekus, (usu- ja ideoloogiline) fanatism jms.\nPraegune koolikorraldus on rakendanud paljusid Weimari-aegseid põhimõtteid. Iga liidumaa korraldab oma hariduselu ise. Suure lahknevuse (õppekavade ja õppetaseme erinevuse) korral ühtlustatakse seadusi ja programme. Koolieelset kasvatust korraldavad kohalikud omavalitsused, noorsoo- ja lasteametid, heategevus- ja usuorganisatsioonid ning lapsevanemad. 2 elukuust alates võib lapse viia lastesõime, 3–6-aastastele on lasteaiad. Kooliks valmistutakse lasteaia vanemas rühmas ja kooli ettevalmistusklassis. Kooli minnakse 6-aastaselt. Põhikool (9, mõnes piirkonnas, sh Berliinis, 10 klassi) on kohustuslik. Eristatakse kooliastmeid (algaste 1–4 klass, kalduvusi ja võimeid selgitav aste 5–6 klass, keskkooli noorem aste 7–10 klass, keskkooli vanem aste 10–13 klass ) ja koolitüüpe (alg- (Grundschule), põhi- (Hauptschule), kesk-, ühis- (Gesamtschule), eri- (Sonderschule), õhtu- (Abendschule) ja kõrgkool (Hochschule, Fachhochschule)). Põhiharidust saab omandada põhi-, reaal-, ühis- ja erikoolis ning gümnaasiumis. Kutseharidus tugineb olenevalt piirkonnast 9–10 klassil. Ülikooli astuja peab olema lõpetanud 13-klassilise gümnaasiumi. Kõrgharidust (õppeaeg keskmiselt 4 aastat) annavad akadeemia, erialakõrgkool, instituut, konservatoonum ja kolledž ning akadeemilist kõrgharidust (6–8 aastat) ülikool. On eralasteaedu ja -koole, usu- ja heategevusorganisatsioonide lasteaedu ja koole, süvaõppe- ja erikallakuga koole.\nSaksamaa taasühinemisest alates on ühtlustatud hariduskorraldust ja õppeprogramme. Saksa DV-s tegutses aastast 1946 ühtluskool. Aastast 1965 oli 7–18-aastastele 10-klassiline põhikool kohustuslik. Põhikoolile tuginesid kutseharidus (kutsekoolid) ja polütehniline keskhandus (12 klassi). Hariduse juhtimine oli tsentraliseeritud ja sotsialistliku suunitlusega.\nSuurimad ülikoolid Bonni, Hamburgi, Kölni ülikool ja Müncheni Ludwig Maximiliani ülikool.\nKategooriad: Saksamaa teadus ja haridus | Saksamaa


Renaissance of Jewellery: Saturday at Vintage Tallinn\nTore oli lõpuks ootamatult ka väljaspool virtuaalsust kohtuda!\nJa su ehted on päriselus ikka IMEKAUNID (pean tunnistama, et paar tükki jäid eriti hinge peale)!!!\nOli tõesti tore :) Natuke pentsik ka, et nägupidi ei tunne aga täiesti tuttav inimene. Ja et rääkides saime ruttu samale lainele. :)\nVirtuaalajastu võlud ja vaevad. Aga nüüd on juba lihtsam teinekordki "lainele saada" :=)


Madrid - Albamare Reisibüroo\nMadrid on Hispaania pealinn, mis asub 300 kilomeetri kaugusel merest Mansanarese jõe kaldail 650 meetri kõrgusel platool. See on maailma üks ilusamaid linnu, millel on kolossaalne kultuuri- ja kunstipärand. Siin saavad võhivõõrad ruttu sõpradeks, aga armunud leiavad teineteise. Siin on loomulikult sulandunud tänapäeva ärikeskused ja keskaegne arhitektuur, parimad Euroopa ööklubid, suurimad autletid (outletid) ja toredad pargid.\nMadrid on Hispaania kõige eredam linn, kus trallitatakse öö läbi ja elatakse täiel rinnal. Madridi lähiümbruses asuvad sellised tähtsad ajaloo- ja kultuurikeskused, nagu Alkala de Enares ja El Eskorial. Jalutuskäigud mööda Madridi on äärmiselt sisukad. Siin on palju ajaloolisi mälestusmärke.\nHispaania monarhid ostsid kokku kuulsaid maalikogusid ja neid hoitakse nüüd Prado muuseumis, mis on üks parimaid pildigaleriisid maailmas. Madrid on üks neist kohtadest Euroopas, mis tänu meelelahutusärile meelitab ligi tohutul arvul turiste. Elu ei vaibu siin ei päeval ega ööl.\nViimati muudetud Neljapäev, 05 Juuni 2014 11:39


Elioni klientide meilivahetus oli eile häiritud - ITuudised\nAutor: Kristi Malmberg • 22. august 2013\nElioni klientide meilivahetus oli eile häiritud\nElioni viiruse ja spämmitõrje tarkvara vigane uuendus lõi eile õhtul rivist välja hot.ee ja äri e-posti klientide postkastid.\n21. augustil kell 18-24 oli Elioni kasutatavas kolmanda partneri (malwarepatrol.net) rämpsposti ja viirusetõrje definitsioonide andmebaasis vigane kirje, selgitas Elion oma kodulehel pressiteates. Seetõttu tembeldati süsteemi sisenenud ja väljuvad e-mailid, mis sisaldasid http:// algusega URLi, viirusteks, ja neid keeldus süsteem vastu võtmast. Mõjutatud olid hot.ee ja äri e-posti kliendid. Kõik juba postkastis olnud kirjad on alles ja neid mainitud viga ei puuduta.\nElioni kasutatava viiruse- ja spämmitõrje tarkvara oli kell 18 saanud automaatse uuenduse, mis kahjuks oli vigane. Viga mõjutas ka teisi teenusepakkujaid, kes kasutavad sama süsteemi.\nElion märkis pressiteates, et kahjuks ei saa ka nemad kuidagi tagantjärgi kontrollida, kas kliendile on selles ajavahemikus lähetatud olulisi kirju, mis pole kohale jõudnud. "Suur osa 21. augustil kell 18-24 sisse tulema pidanud kirjadest hot.ee, äri e-posti ning meie süsteeme läbivatest e-kirjadest adressaadini ei jõudnud. Tegemist oli tehnilise veaga, mille tulemusena märgiti sissetulnud kirjad viiruseks ning süsteem keeldus neid vastu võtmast. Palume mõelda läbi, kas ja kes võis sel ajal kirju saata ning vajadusel ise uurida, kas oodatud kiri on jäänud kätte saamata. E-kirja saatja ei saa sellel ajavahemikul välja saadetud kirja kohta tagasisidet, seega ei tea ka saatja, kas tema kiri jõudis kohale või mitte."\nElion vabandab kõigi klientide ees.


Detsember 2019 | Med24\nKollegiaalsus ja usaldus\nKäesoleva aasta viimane ajakirjanumber toob teieni kokkuvõtte perearstide jaoks olulistest sündmustest ja visandab suunad tulevikuks.\nPerearstid ootavad lahendusi\nPerearstiabi on tänapäeval muutunud iseenesestmõistetavaks, nii et vahel ei hoomatagi, kui suurt vastutust ja kohustust perearst kannab. Selle asemel, et perearstidele ülesandeid veelgi juurde anda, tuleks keskenduda sellele, et leida lahendused esmatasandi süsteemi sisse kodeeritud probleemidele.\nTallinna Perearstide Selts valib traditsiooniliselt igal aastal välja sündmuse või inimese, kes on peremeditsiini valdkonda enim mõjutanud või lõppevast aastast meelde jäänud. Tiitlisaajate valimiseks korraldas Tallinna Perearstide Selts küsitluse perearstide hulgas.\nMeie väärikus peab algama iseendast\nEesti Perearstide Seltsi juht Le Vallikivi teeb kokkuvõtte 2019. aastast ja mõtiskleb tulevikusihtide üle.\nRinnavähiga patsientide tänapäevane taastusravi\nNovembri lõpus toimus Viru keskuse konverentsisaalis seminar „Täiskasvanute kõrgvererõhktõve käsitlus esmatasandil“. Vaatamata hallile ilmale ja küllaltki tuntud teemale oli saal kuulajaid täis.\nSagedamini esinevad toiduainetest põhjustatud tervisehäired ja nende laboratoorne diagnostika\nToidust põhjustatud tervisehäired on sageli seotud kas toiduallergiaga või toidutalumatusega. Organismi vastureaktsiooni toidule näitab hästi tervisehäire taandumine, kui toiduaine on mõneks ajaks menüüst välistatud, ja uuesti avaldumine, kui toiduaine on menüüsse lisatud. Nii toiduallergiaga kui ka toidutalumatusega avalduvad subjektiivsed ja objektiivsed (naha, seedetrakti, hingamisteede, südame-veresoonkonna) sümptomid on tihti väga sarnased. Selleks et teha vahet, mis tüüpi toiduvastase reaktsiooniga on tegu, tuleks jõuda selgusele, milline patogeneetiline mehhanism on selle põhjus.\nEpidemioloogiliselt on leetrid üks ohtlikumaid nakkushaigusi, sest selle põhiline reproduktsiooniarv on nakkushaigustest suurim: leetrihaige võib nakatada 12–18 temaga kontakteerunud immuunsuseta inimest.\nTänavu augustis-septembris viis Kantar Emor Tallinna ja Ida-Virumaa perearstide seas läbi küsitluse, uurimaks hoiakuid ja kogemusi seoses HIV-i testimisega. Uuringu eesmärk oli saada teada, milline on Eesti perearstide suhtumine HIV-i testimisse. Kuigi perearstid teevad võrreldes kolme aasta taguse ajaga kolm korda rohkem HIV-teste, on teadlikkusel siiski kasvuruumi.\n„Täiskasvanute kõrgvererõhktõve käsitlus esmatasandil“ oli 2012. aastal esimene Eesti ravijuhend, mis valmis rahvusvaheliselt tunnustatud ravijuhendite koostamise metoodikat arvestades. Metoodika nõuab, et ravijuhendeid tuleb regulaarselt uuendada. Üldjuhul tuleks seda teha viie aasta möödudes, kui varem ei ilmne uusi olulisi tõendusmaterjale, mis võivad muuta seniste soovituste sisu.\nLühidalt inimese papilloomiviirusest\nInimese papilloomiviirust ehk HPV-d (ingl human papillomavirus) võib lugeda kõige sagedasemaks seksuaalsel teel levivaks viiruseks. Elu jooksul nakatub vähemalt ühe HPV tüvega suur osa elanikkonnast. Viiruse esinemissageduse kõrgpunkt on paar aastat pärast seksuaalelu algust noorte poiste ja tüdrukute seas ning üldine HPV levimus on suurim 21–25-aastaste vanusegrupis.\nInimese vananedes väheneb kopsude võimekus kuni 40%, isegi tervetel eakatel. Hingamislihaste jõudluse vähenemine on seoses kehvema toitumusega. Kõrgema vanusega kaasneb bronhide suurenenud hüperreaktiivsus ja nõrgenenud köhatõuge ning vähenenud väljahingamistugevus, mis simuleerivad spirogrammil kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse leidu.\nTööga seotud kopsuhaigused\nKutsehaiguste loetelus on pikk rida kopsuhaigusi, Eestis on need haigused aladiagnoositud. Põhjus on töötajate vähene teadlikkus oma töökeskkonna mõjuritest, kahjuks ei soosi ka praegu kehtivad õigusaktid kutsehaiguste diagnoosimist. Ja ega arstilegi alati meenu patsiendi probleemidega tegelemisel neid tema kutsetööga seostada.\nOpioidid on ravimid, mis avaldavad farmakoloogilist toimet, seostudes opioidretseptoritega ja pärssides seetõttu valuimpulsside ülekannet nii perifeerses kui ka kesknärvisüsteemis. Opioide kasutatakse mõõduka ja tugeva valu vaigistamiseks. Nagu kõigil ravimitel, esineb ka opioididel mitmeid kõrvaltoimeid, neist sagedasemad sedatsioon, iiveldus ja oksendamine ning kõhukinnisus. Artiklis vaadeldakse lähemalt opioidindutseeritud kõhukinnisust (OIK), selle patofüsioloogiat ja käsitlust.\nPerearst: väljaspool meditsiini peab olema mingi elu, kuhu saad maanduda\nReumatoidartriidi ravi algoritm\nNovembri alguses said laborimeditsiini konverentsil „Risk või haigus?“ kokku laboriarstid, perearstid, apteekrid ning ka muude erialade esindajad. Oluliste teemade üle arutleti mitme eriala vaatepunktidest. Artikkel toob lugejani valiku konverentsi ettekannetest.\nTallinna Perearstide Seltsi sügiskonverentsil olid fookuses neuroloogiateemad\nOktoobrikuu viimasel päeval toimus Tallinna Perearstide Seltsi sügiskonverents koostöös Ludvig Puusepa nimelise Neuroloogide ja Neurokirurgide Seltsiga. Konverents kandis pealkirja „Mis toimub inimese peas ja miks?“ ning tõi saali kokku neuroloogid, neurokirurgid, perearstid, taastusarstid ja psühhiaatrid.\nKirjeldamisele tuleb 77-aastase meesterahva lugu, kes sai 2017. aasta lõpus 2. tüüpi diabeedi diagnoosi. Tegemist oli üksi elava vitaalse mehega, kellele meeldis nalja visata ja kes oli nii tegus, et proovis küll pensionile jäämise ära, aga kaua vastu ei pidanud. Haigestumise ajal töötas ta lasteaias Hoovi-Vollina, nagu ta ise ütles: hoidis lasteaia ümbrust korras, sai sellega piisava füüsilise koormuse männimetsa läheduses ja kord pidin ravima olecranon’i bursiiti pärast seda, kui ta oli lastevoodi alla mänguasja järele roomanud.\nDetsember 2019November 2019Oktoober 2019September 2019Juuni 2019Mai 2019Aprill 2019Märts 2019Veebruar 2019Jaanuar 2019Detsember 2018November 2018Oktoober 2018September 2018August 2018Juuni 2018Mai 2018Aprill 2018Märts 2018Veebruar 2018Jaanuar 2018Detsember 2017November 2017Oktoober 2017September 2017August 2017Juuni 2017Mai 2017Aprill 2017Märts 2017Veebruar 2017Jaanuar 2017Detsember 2016November 2016Oktoober 2016September 2016August 2016Juuni 2016Mai 2016Aprill 2016Märts 2016Veebruar 2016Jaanuar 2016Detsember 2015November 2015Oktoober 2015September 2015August 2015Juuni 2015Mai 2015Aprill 2015Märts 2015Veebruar 2015Jaanuar 2015Detsember 2014November 2014Oktoober 2014September 2014August 2014Juuni 2014Mai 2014Aprill 2014Märts 2014Veebruar 2014Jaanuar 2014Detsember 2013November 2013Oktoober 2013September 2013August 2013Juuni 2013Mai 2013Aprill 2013Märts 2013Veebruar 2013Jaanuar 2013Detsember 2012November 2012Oktoober 2012September 2012August 2012Juuni 2012Mai 2012Aprill 2012Märts 2012Veebruar 2012Jaanuar 2012Detsember 2011November 2011Oktoober 2011September 2011August 2011Juuni 2011Mai 2011Aprill 2011Märts 2011Veebruar 2011Jaanuar 2011Detsember 2010November 2010Oktoober 2010September 2010August 2010Juuni 2010Mai 2010Aprill 2010Märts 2010Veebruar 2010Jaanuar 2010Detsember 2009November 2009Oktoober 2009September 2009Juuni 2009Aprill 2009Märts 2009Veebruar 2009Jaanuar 2009Detsember 2008November 2008Oktoober 2008September 2008Juuni 2008Aprill 2008Märts 2008Veebruar 2008Jaanuar 2008 Ajakiri


SAS võib osaluse Estonian Air'is ka müüa - Logistikauudised\nSAS võib osaluse Estonian Air'is ka müüa\nSASi kõnelused osaluse suurendamise üle Estonian Airis võivad samahästi lõppeda sellega, et SAS hoopis ise oma osaluse ära müüb, ütles Skandinaavia lennufirma investorsuhete juht Sture Stølen täna Rootsi majanduslehele Dagens Industri.\nSAS tahab välja osta Eesti riigi 34%st osalust Estonian Airis. Nagu märgib peaminister Andrus Ansip sel nädalal SASile läkitatud kirjas, on Eesti valmis asju arutama, kirjutas aripaev.ee.\n„Dialoogi pidamine on positiivne, kuid eks paistab, kuhu see välja jõuab. On kaks alternatiivi – kas Eesti riik ostab meie osaluse või meie ostame nende osaluse,“ ütles Stølen. „Ja niisama võimalik on, et meie müüme oma osaluse,“ jätkas ta, viidates Eesti raskele majandusseisule.\n„Eestis on ju olukord väga keeruline. Me peame nägema, et see on hea ärivõimalus, kui me tehingu teeme. Me pole ju täiesti kindlalt öelnud, et me ostame isegi juhul, kui me firmas enamuse saaksime,“ jätkas ta.\nEstonian Airi kahjumiks prognoositakse tänavu 100 miljonit Eesti krooni. SAS ostis 49% Estonian Airist 2003. a 180 miljoni Rootsi krooni eest. „Siis oli tänasega võrreldes hoopis teine olukord. Lennufirmade väärtus on hoopis teine, ei saa võrreldagi,“ ütles Stølen.\nSASile kuulub ka 47% Läti airBalticus, kus ülejäänud osaluse omanik on Läti riik. „Läti riik ei taha müüa, nii kavatseme me müüa oma osaluse,“ ütles Stølen.\nLennundusanalüütik Anders Lidman peab positiivseks, kui SAS saaks oma osalust suurendada. „See oleks SASile üks viis koduturgu kindlustada, et siis mõne suurema tegija poolt ülesostetud saada või sellega liituda – nii et lähiturg oleks kontrolli all. Kui seda õieti teha, on see kindlasti hea turg,“ ütles ta. „Pikas perspektiivis oleks see väga hea tehing, kui saadakse lennuliiklus siin üleval Põhjalas oma kontrolli alla,“ jätkas ta.


Seiklushunt kutsub maastikule orienteeruma - Jooksja\n2021. aastal korraldatakse viis Seiklushundi rogaini. Jagame soovitusi Seiklushundi rogainiks valmistujale.\nTahaksid esimest korda teha kaasa rogainil, kuid pole kindel, kas see ala on sinu jaoks? Järgnevad soovitused harutavad rogainiks valmistumise abistavateks tükkideks ning annavad selgust ja julgust end kas või ühele Seiklushundi rogainile kirja panna. Hoiatus – rogain võib tekitada sõltuvust!\nTunde vältav võhmatreening\nRogain eeldab jalutamist või jooksu pikema aja vältel, valmistudes tulevad kasuks pikemad matkad ja jooksud aeglases tempos. Treenitust suurendab harjutamine künklikul maastikul. Siis harjuvad jalad kaldenurga all liikumisega ega muutu rogainil seigeldes valulikuks.\nRogaini eel tuleks harjutada orienteerumist distantsilt ja kontrollajalt lühematel võistlustel, selleks sobivad hästi päevakud, mida korraldatakse nii linnaruumis kui ka looduskeskkonnas. Täiesti algajana võib alustada näiteks Seiklushundi linnapäevakutega Tartus või linnaorienteerumisega Tallinnas, kus tänu lihtsale navigeerimiskeskkonnale saab keskenduda kaardi leppemärkide ja legendi tundma õppimisele. Kui leppemärkidega on esimene tutvus tehtud, võib osaleda metsapäevakutel, mida korraldavad peaaegu kõigis maakondades orienteerumisklubid, kelle tegemiste kohta leiab infot Eestimaa orienteerumispäevakute kodulehelt: www.paevakud.ee.\nPäevakutel saab valida lihtsamate ja raskemate kaartide ning radade vahel vastavalt oskustele ega pea pelgama metsas eksimist. Päevakul ei pea osalema individuaalselt. Rada võib kaaslasega läbida, et kõike koos nuputada.\nKaardi leppemärgid ja värvid\nVõistluse eel võta ette paar eelmist rogainikaarti (üldjuhul saadaval võistluste kodulehe arhiivis), otsi internetist üles orienteerumiskaardi leppemärkide ja värvide seletus ja tutvu nendega korralikult. Nende tundmine on olulise tähtsusega, et enda positsioneerimiseks kaardil olevat ning ümbritsevat loodust kokku viia.\nKompass kui abivahend\nKompass on tõhus abiline otse punkti navigeerimisel ning aitab juhul, kui sa pole kindel oma asukohas või õiges liikumissuunas. Kompassi kasutatakse eelkõige orienteerumiseks maastikul, linnakeskkonnas on suuna leidmine ja hoidmine tänu teedevõrgustikule üsna kerge. Kompassiga tasub tutvust teha enne võistlust, koos kaardiga kas mõnel väiksemal orienteerumisel (nt väljaspool linna toimuval päevakul) või lihtsalt matkates ja jalutades. Erinevaid o-kaarte leiab tasuta erakasutamiseks Eesti Orienteerumisliidu kodulehelt: h HYPERLINK “https://www.orienteerumine.ee/kaart/kaardid.php”ttps://www.orienteerumine.ee/kaart/kaardid.php\nLugu ilmus 2021. aasta veebruar-märtsi Jooksjas (nr 1,71).\nLoe täispikka lugu Jooksja diginumbrist, mille saab tellida SIIT.


Neff Wesse tehnikavalikus — Wesse\nNeff Wesse tehnikavalikus\nNEFF HOME APPLIANCES. INSPIRATSIOON LOOVUSEKS SINU KÖÖGIS.\nToit inspireerib inimesi ja inimesed inspireerivad meid. NEFF järgib seda põhimõtet kõiges, mida teeb. Ära laske ühelgi takistusel oma kokanduslikke ideid rikkuda. Meie uuenduslike toodetega valmivad imemaitsvad toidud, nii neljakäigulised õhtusöögid kui ka hõrgud magustoidud. NEFFi köök on valmis kõigeks.\nTÄIUSTATUD 140 AASTA JOOKSUL\nNEFF on pika ajalooga, kuid me ei ole kunagi loorberitele puhkama jäänud (arvestades sellega, kui head maitset loorberilehed annavad, kasutaksime neid pigem toidus). Kuid juba algusest peale on NEFF pidevalt paremaid lahendusi, uuendusi ja täiustusi otsinud. Usume, et alati saab teha veel pisut paremini – just nagu sinu lemmikretsepti puhul.\n1877 - midagi on valmimas\n1887. aastal ilmus ühe Saksamaal Baden-Württembergi provintsis asuva väikelinna puitraamiga maja katusele suits. Sinna olid sisse kolinud Carl Neff ja tema kuus partnerit, kes panid aluse esimesele NEFFi töökojale. Neil polnud siis aimugi, et see üks väike majake vallutab kunagi kogu Euroopa.\nCarl Neff – oskus märgata potentsiaali\nEnne seda, kui ta oma andeid ahjude valmistamisel rakendama hakkas, oli Carl Neff meisterlukksepp. Selles tehases valmisid esimesed NEFFi tooted, söeahjud, vaid kuue kätepaari abil. Seda vaadates näeksid kohe, kui hästi see valmistatud oli ja kui lihtne seda kasutada oli – kõik see iseloomustab ka nüüdisaegseid NEFFi seadmeid. Peale käsitöömeisterlikkuse oli Carl Neffil ka kõige tähtsam omadus: hea nina. Carli puhul tähendas see, et ta suutis alati klientide tulevasi vajadusi ette aimata ja talle omase nutikusega nende vajadustele lahendused leida.\n1885 - küpsetamas belle époque‘i ajal\nÜlemöödunud sajandi lõpp oli hea aeg elamiseks. Sel põhjusel kutsutakse seda ka belle époque‘ks, mis tähendab kaunist ajastut. Kogu mandril õitses kunst ja kultuur ning linnarahvas kogunes kohvikutesse, et auravat kohvi ja maitsvaid küpsetisi nautides parajasti kõige põnevamate teemade üle arutada. Carl Neff pani tähele, mis toimumas oli, ja töötas välja uut tüüpi ahju, mis aitas pagariäridel kasvava nõudlusega toime tulla. Nii aitasid NEFFi uued tööstuslikud ahjud Euroopa magusaisu rahuldada ning meeleolud kerge ja maitserohkena hoida.\n1919 - VASTATES NÕUDLUSELE JA KASVADES\nKahe järgmise aastakümne vältel töötas NEFF palehigis oma köökides uuenduste ja uute mudelitega. Esimesena saabusid suured tööstuslikud ahjud ja seejärel viis NEFF täiuseni uue gaasiahju, mis pidi välja vahetama räpased söeahjud. 1919. aastal saabus turule pagariäridele mõeldud uus patenteeritud gaasiahi.\n1949 – NEFF saab endale kaks poega\nJa kogu maailma kokkadel on põhjust tähistada. Miks? Kuigi sõjajärgsed aastad olid rasked ja toit üksluine, saabus NEFFi tehasest uus ahi, mis kokkadele palju rõõmu tõi. Esimest korda oli ahjus kaks eraldi reguleeritava kuumusega osa, mis võimaldasid seal erineva kiirusega valmivaid toite küpsetada.\nSinu teenistuses on NEFFi uus mudel – saa tuttavaks Alfrediga\nDr Alfred Neff oli asutaja Carli poeg, mistõttu võiks teda NEFFi uueks uhkeks mudeliks nimetada küll. Uus tulija Alfred päris oma isalt sõja ajal kogu äri ning asus varsti pärast seda oma isa jälgedesse, aimates kokkade vajadusi uuendusi tehes. Aga esmalt mängis NEFF koos oma uue direktoriga väikest rolli Saksamaa sõjajärgses taastumises, mille nimeks sai hiljem „Wirtschaftswunder“ (majandusime).\nTehasetoodang kasvas sel ajastul tohutult ja vaid lühikese aja jooksul sai märgisest „Valmistatud Saksamaal” sellise inseneritöö kvaliteedi tähis, millele polnud vastast kusagil mujal maailmas. Selle imelise kasvu ja edu perioodil ei läinud kaua, kuni Alfred Neff hakkas otsima vallutamiseks köögikunsti uusi horisonte, lastes esmalt oma valvsa silma all valmida esimestel külmikutel ja saavutades seejärel suurt edu pesumasinate kategoorias.\n1950 – uuendustest tulvil aastakümme\n50ndatel oli kapitalism vabastanud tööstuse täispotentsiaali ja läänemaailm lausa pulbitses uuendustest. Samal ajal kui lavasid vallutasid väljakutsuvate tantsuliigutustega rokistaarid, tõi NEFF kööki veidi rock‘n‘roll‘i, tulles lagedale mitme uuendusega, nagu induktsioonpliit, mikrolaineahi ja Arcus-pliit. Alati oli oht, et asjad kuumenevad üle, kuid muretsemiseks pole põhjust. NEFF oli esimene tootja, kes varustas kõik oma ahjud termomeetriga.\n1960ndad – taldrikuvirn on kõrge. Sama lugu on kodumasinatega\n60ndatel kogus hoogu naiste võitlus sõltumatuse eest, mis tähendab, et köögis veedeti aega vähem ja need pidid ökonoomsemad olema. Nii muutusid ahjud suuremaks, et sinna korraga rohkem toitu mahuks, ja NEFF lasi müügile oma esimesed ruumi säästvad sissehitatud seadmed. Samal ajal oli kogu maailma hotelli- ja lennujaamaköökides aina sagedamini kuulda mikrolaineahju rõõmsat piiksumist. Ja selle põhjus? NEFF alustas esimeste tööstuslike mikrolaineahjude pakkumist.\n1970ndad – küpseta nii, nagu sina seda soovid\nMiks valida, kui saab võtta mõlemad! Oma uue Domino moodulpliidiga pakkus NEFF võimalust valida ühele pliidile just need elemendid, mida ise soovid: gaas, elekter, fritüür, grill või soojenduselemendid. Ja mis veelgi parem, tänu CIRCOTHERM-ahju leiutamisele sai nüüd toidud eri ahjuriiulitele küpsema panna, ilma et nende maitsed seguneksid. See andis kokkadele vajaliku vabaduse ning enam ei olnud hirmu, et magustoiduks olev kook endale kalaprae maitse saaks.\n1980NDAD – VALMIS VÄLGUKIIRUSEL\n80ndad olid toretsevad, täis energiat ja vabameelsust. CLOU aitas kõiki neid meeleolusid kogeda ka köögis. Tegemist ei olnud mõne uue tantsuliigutusega, vaid ahjutehnoloogiaga, mis muutis toidu kuuma ahju paneku tänu rullikutele ja siinidele palju lihtsamaks. NEFFi ahjud said siis ka sisevalgustuse, et saaksid jälgida, kuidas toit valmib. Nii sai sellest ideaalne aastakümme tormilisteks köögikatsetusteks.\n1990NDAD – ELEGANTSI UUS TULEMINE\nTegemist oli NEFFi köögidisainis teedrajava aastakümnega, kus harilikest köögimasinatest, mis varem olid vaid praktilise väärtusega, sai omaette vaatepilt, mida võiks lausa elegantseks pidada. Pliitidele ja ahjudele ilmuvad kroomdetailid ja tippklassi muusikaseadmetelt tuttavad digitaalsed ekraanid. Kui sinu köök on näeb välja suurepärane, tahad kindlasti, et see nii ka jääks. Ja tänu NEFFi uuele tehnoloogiale EasyClean on see võimalik.\n2000 – šikk funktsionaalsus\nNEFFi ainulaadset disaini ja funktsionaalsuse kombinatsiooni tunnustatakse igal aastal tööstusauhindadega. Uue sajandi esikümnel jätkas NEFF oma pliidisarja täiustamist näiteks alumiiniumkorpustega, mis seadmetele lahedalt modernse välimuse andis. Meie jaoks peitub tõeline ilu aga seal, kus disain on kokku saanud praktiliste funktsioonidega. Vaata pealispinnast kaugemale, kust leiad eest imelised uued funktsioonid, nagu Circosteam krõbedate juurviljade armastajatele või asendamatu abiline Compact Cafe koduste kohvigurmaanide jaoks.\n2010 – maagia kööki tagasi\nKahekümne esimese sajandi teisel kümnendil on NEFF veelgi maitsvama toidu valmistamise teel pöördunud maagia poole. Hästi, päris nii see siiski ei ole, kuid armastame mõelda, et meie kõige uuemates saavutustes on veidi maagiat. Näiteks VarioSteam. Tehnoloogia Variosteam lisab küpsetamise ajal ahju niiskust (auru), mille abil jäävad näiteks ahjupraed alati hõrgud ja mahlased (lihaarmastajad, rõõmustage!). Puhas köögimaagia on ka NEFFi pliidiplaat Flexinduction. Aseta pann selle tumedal läikival pinnal, kuhu soovid, ja see kuumeneb, samas kui kogu ülejäänud keeduala jääb jahedaks.\n10. detsember 2017 |


Meie Kirik - REPLIIK: Õigus kahtluse alla seada ükskõik milliseid dogmasid?\n„V õimalusel end vabalt ja kartmatult väljendada ning seada kahtluse alla ükskõik milliseid dogmasid lasub peaaegu kõik, mis teeb avatud ühiskonnad teistest tugevamaks. [---] Liberaalsed nähtused lubavad alati ennast kritiseerida ja on vajaduse korral valmis muutuma,“ seisab Eesti Päevalehe juhtkirjas, mis on ajendatud pilalehe Charlie Hebdo toimetuse jõhkrast mõrvamisest islamistide poolt.\nNeed pühalikud laused avatud ja demokraatliku ühiskonna paremusest võrreldes religioonil baseeruva ühiskonnakorraldusega võiksid silma tuua liigutuspisara, kui need poleks erakordselt silmakirjalikud. Ehk tuletaks meelde, kui vähe austasid Eesti Päevaleht, Delfi ja ka mõned teised meediaväljaanded Eesti inimeste õigust seada kahtluse alla kooseluseaduse vajalikkust ja mõistlikkust. Vastuolijate vastu päästeti valla enneolematu vihkamis- ja laimukampaania, neid hakati avalikult demoniseerima ja lausa kuritegudes süüdistama.\nKas tõesti lubavad liberaalsed nähtused ennast kritiseerida ja on vajadusel valmis muutuma? Eesti Ekspressi ajakirjanik Mikk Salu postitas hiljuti ühel veebilehel kommentaari (seda võib lugeda selle artikli juurest), milles meenutas paari aasta eest toimunud ümarlauda justiitsministeeriumis. Arutati karistusseadustiku muutmist ja nn vihakõne kriminaliseerimist. Kerkis personaalne küsimus, kas Varro Vooglaidi saaks tema koostatud voldiku pärast vangi panna. Mikk Salu sõnul pooldasid võrdõigusvolinik ja nn inimõiguslased Vooglaidi vangipanemist. Tõepoolest, vabas ühiskonnas võib kahtluse alla seada mistahes dogmasid…\nMõtlemapaneva hinnangu pilalehe tegevusele annab Postimehe karikaturist Urmas Nemvalts, kes ei pea õigeks sellist moslemite mõnitamist, mida Charlie Hebdo veergudel viljeleti. „Minul jäi paljude piltide puhul selline tunne, et kus see nali on? Paljud olid lihtsalt labased pildid,“ ütles Nemvalts ERR-i uudisteportaali vahendusel (vt siit).\n„Euroopas teevad paljud ajakirjandusväljaanded teistsuguseid valikuid, kui seda on teinud Charlie Hebdo. Kuid me kaitseme viimase veretilgani vaba eneseväljenduse õigust,“ kirjutab Neeme Korv Postimehes (vt siit). Kenad sõnad, kui neil oleks sisu.\nKahjuks ongi sõnavabadus toodud sageli ettekäändeks, et teistsuguste arusaamade või usuliste veendumustega inimesi alandada ja nende tõekspidamisi mõnitada. Miks? See on nii sellepärast, et sõnavabadust kasutatakse relvana ideoloogilises võitluses, kus ühel pool on sõjakas sekularistlik humanism, laïcité (ma ei pea selle sõnaga silmas ainult poliitilist korraldust, vaid pigem mõtteviisi või hoiakut) ja teisel pool usulistest traditsioonidest lähtuvad arusaamad elust ja inimesest.\nKristlased ei nõustu moslemitega paljudes kesksetes usulistes küsimustes, kuid meie eesmärgiks ei saa olla teiseusuliste ega mitte ühegi inimese või inimrühma lihtlabane solvamine ja oma väidetava õiguse sõnavabadusele egoistlik nautimine.\nAga kui küsida, mille eest me peaksime käimasolevas ideoloogilises sõjas seisma või kelle poolt olema, siis on vastus väga lihtne: me püüame kaitsta ja hoida oma kodu – kristlikku Euroopat – ja kristlikke väärtusi nii islamiseerumise kui jultunud sekularismi eest.


VIDEO! Beterbijev ja Roman kaitsesid tiitleid - GoodFight\nUudised / 07. oktoober 2018\nVenelane Artur Beterbijev nokauteeris 6. oktoobril Chicagos IBF-i kergeraskekaalu tiitlimatšis briti Callum Johnsoni.\n33-aastane tšempion saatis Johnson avaraundis põrandale, kuid käis järgmises raundis ise esmakordselt karjääri jooksul põrandal. 4. raundis saatis Beterbijev Johnsoni aga taas põrandale ja seekord oli kõik.\nSee oli Beterbijevi esimene tiitlikaitsmine. Ta sai tšempioniks mullu novembris võiduga Enrico Köllingi (Saksamaa) üle. Beterbijevi võidud-kaotused on nüüd 13-0. Kui kõik võidud olid seni tulnud nokaudiga vähemalt seitsmendas, siis sakslase nokauteeris ta 12. raundis. Beterbijev on 2009. aasta amatööride maailmameister. 2011. aasta MM-il kaotas ta Oleksandr Ussõkile. Väga tubli oli seni olnud ka Johnson, 17-0, nüüd tuli aga esimene kaotus.\nÕhtu teises tiitlimatšis nokauteeris WBA raskekukk-kaalu tšempion Daniel Roman (USA) Gavin McDonnelli (Suurbritannia). McDonnell üritas rünnata, kuid Roman kontrollis matši osavate vastustega, nende seas korraliku vasakhaagiga 7. raundis. Treener hoiatas verise ninaga britti, et ta on kaotamas ja McDonnell ründas kaks raundi ägedamalt, Roman tabas siis teda aga 10. raundis paremaga ja veel kahe upper’iga.\n28-aastane Roman, kes sai tšempioniks mullu septembris võiduga jaapanlase Shun Kubo üle, on nüüd 26-2-1. Kaotused on tulnud karjääri alguses ja punktidega, viimati 2013. aastal. McDonnell on 20-2-2. Ta poksis mullu WBC tiitlile ja kaotas siis punktidega Rey Vargasele (Mehhiko).\nEelmineCanelo poksib järgmiseks Rockyga\nJärgmineVIDEO! Srisaket Sor Rungvisai kaitses tiitlit


Hallhaigur - liigikirjeldus\nHallhaigur on suur tugeva kehaga haigur, peamiselt halli üla- ja hallikasvalge alapoolega. Lisaks moodustub silma kohale must triip, mis läheb sujuvalt üle tutiks kuklas. Nokk on hallhaigrul pikk, sirge ja tugev nagu toonekurgedel, aga mitte punane vaid hallikaskollane. Jalad on samuti hallikaskollased või hallid. Lennus võib hallhaigur kergesti segi minna sookurega, kuid erinevalt sookurest on hallhaigrul lennu ajal kael kõverasse tõmmatud.\nRahvasuus on pandud hallhaigrule nimesid kalakurg, kalakull ja kalakaur. See viitab sellele, et hallhaigur on kalatoiduline. Kuna ta sööb peamiselt prügikalu, mida inimene ei tarbi, siis ei ole kaluritel vaja ka haigrute peale pahane olla. Tegelikult koosneb hallhaigru igapäevamenüü paljust muustki, näiteks leiab sealt putukad, vähid, konnad, kullesed, sisalikud, maod ja närilised.\nHallhaigur elutseb metsades või metsaservades, veekogude läheduses. Pesa ehitavad nad kõrgele puu otsa, tavaliselt on selleks kuusk, aga võivad olla ka männid või haavad. Haigrud moodustuvad kolooniaid, kus võib leiduda 5-300 pesa. Pesa on kohev, läbipaistev ja tipuga alla pööratud koonuse kujuga, mis on vooderdatud kõrte ja oksaraagudega. Kuna lind on suur, siis peab ka pesa suur olema: kõrgus ongi pea 60 cm ja läbimõõt 80 cm. Sellesse muneb haigruema harilikult 3-6 rohekassinist muna. Neist kooruvad abitud pojad, kes alles poole kuu möödudes suudavad jalule tõusta. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Noori poegi ohustab järsk jahenemine ja pikaajaline vihm. Pärast pesa mahajätmist perekond veel ei lagune, vaid püsitakse koos.\nHallhaigrud on levinud pea kogu Euraasias ning suur osa neist talvitub Aafrikas, mõned piirduvad Lõuna-Euroopaga. Kui meist lõuna pool Euroopas pesitsevad isendid ei pea sageli vajalikuks talveks lahkuda, siis Eestis on neil talvel veekogude jäätumise tõttu keeruline toitu kätte saada. Siiski hakkab kliima soojenedes järjest rohkem hallhaigruid ka talveks meile jääma.\nHallhaigur ei kuulu looduskaitse alla.


Evelin Ilves — AJARAAMAT — ZUZU IZMAILOVA\nReinsalu keskkonnateadmiste laeks on "Naksitrallid"\nEile hommikul jagas Tartu Ülikooli nõukogu esinaine Ruth Oltjer oma facebookis ühiskonnakriitilise lehe The Daily Shit videopostitust, milles kõigile tuntud näitleja ja lavastaja George Clooney kutsub vaatajaid annetama raha võitluseks rumalate poliitikutega, kes eitades kaasaegse teaduse saavutusi ja kliimamuutuste olemasolu, levitavad massidele valeinformatsiooni ja seavad sellega ohtu kogu inimkonna ellujäämise.\nLühike video annab ülevaate üle USA kliimaskeptilise presidendi Donald Trumpi suuorgani veerenud pärlitest, mis heidavad tugeva kahtluse varju tema pädevusele ja motiividele maailma ühe suurima riigi juhtimisel.\nKahjuks ei pidanud järgmise, Trumpiga samaväärse intellektiga geeniuse väljaütlemisi pikalt ootama. Neid sai nautida juba samal õhtul Tallinna Televisiooni vahendusel, kui eetrisse läks Euroopa Parlamendi kandidaatide debati esimene, terve ühiskonna kõige murettekitavam aruteluteema.\nSelleks oli värskes ÜRO IPBES teadusraportis kirjeldatud käimasolev, inimtegevuse tagajärjel seni kõige ulatuslikum ning kiirem elupaikade ja sellest sõltuvalt ka kõige suurem eluslooduse kadu planeedilt Maa. See seab otseselt ohtu ka inimliigi ellujäämise, kuid raport annab poliitikutele ja teistele otsustajatele katastroofi vältimiseks vajalike muudatuste elluviimiseks praktilisi juhiseid.\nDebatisaate avangu autoriks polnud seekord mitte mõni paljukirutud EKRE kandidaat, vaid oma šovinistlike väljaütlemiste poolest hästi tuntud, kuid oma kehvade töötulemuste poolest justiitsministrina hoopis palju vähem tuntud Urmas Reinsalu (Isamaa), kes taaskord tõestas, kuidas vaatamata olematutele teadmistele, demagoogiavõtete ning populismiga saab kogu saate eetriaega kinni pannes kuldmunana särada.\nMeie igapäevast mõttehiilgust anna meile Isamaa\nJa tõepoolest, Reinsalu kõrval kahvatusid isegi betoonerakondade esindajad Erki Savisaar ja Peeter Ernits, kes on ju samuti kõva jutuga Eesti mehed, kuid kelle teadmistele ja arusasmadele ökosüsteemi kallal toimepandavast barbaarsusest kliimakatastroofi ärahoidmisel loota ei tasuks.\nAvalauses eksponeeris värske Eesti Vabariigi välisminister oma keskkonnateadmisi, refereerides ilmselt üht oma viimast ja kõige rohkem loodusteaduslikku teost meenutavat Eno Raua Naksitrallide lugu….\nSaatejuhi küsimusele vastas Reinsalu, et kümned tuhanded ökoloogid, keskkonnateadlased ja kliimaõigluse eestvõitlejad on lihtlabased ökofašistid, kes pesevad ajusid sooviga takistada inimeste ja majanduse “normaalset” arengut. Seejuures eiras Reinsalu kaasaegseid teadussaavutusi ja pööras pea peale isegi tavamõistusele arusaadavaid protsesse - nagu see, et inimesel on oma tegevuse ning pelgalt eksiteerimise tarvis vaja eluvõimaldavat keskkonda ning et ilma keskkonnata lihtsalt pole elu. Ei mesilase, räime, rukilille, pääsukese, ei venelase, hiinlase ega ammugi mitte eestlase oma.\nMõistliku jutuga lollust ei ravi\nKuigi Roheliste kandidaat- rahvusvaheliselt tunnustatud keskkonnaspetsialist ja muuhulgas 2012–2017 ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis (UNECE) rahvusvahelise arenguabiprogrammi juhina töötanud Peep Mardiste püüdis korduvalt oma konstruktiivuse ja asjakohaste kommentaaridega kastaneid tulest välja tuua, ei piisanud sellest, et puhastada Reinsalu poolt saastatud stuudioõhku.\nJa kahjuks polnud ka saatejuhtide valdkonnateadmised piisavad, et kiire suuvärgiga pahurat trolli oskuslikult ohjata.\nMingil hetkel lõpetas Isamaa erakonna au ja uhkus oma sõnavalangu enesekiitusega, patsutades end ääretu uhkustundega õlale 500 pagulase Eestist blokeerimise eest, kes tema hinnangul oleksid kindlasti koondunud ja pahategudele asunud. Kirsina tordil tegi Reinsalu maha idee neljanda põlvkonna tuumajaamadest, halvustades seejuures vabadussamba püstitajaid, tuues paralleeli, et kuidas saab riik, mis ei saa isegi samb ehitamisega hakkama, ehitada tuumaenergiajaama. Siinkohal pean ma asjakohase kriitikaga paratamatult nõustuma. Kuid näib, et Reinsalu on unustanud ühe tillukese detaili, nimelt et vabadussamba loomise agitaatoriks ja vastutajaks on tema enda erakond. Elagu Isamaa!\nÄrgem heitkem meelt\nÕnneks pole taoliste tobupoliitikute võim Eestis enam nii murenematu, kui veel aasta tagasi. Vaikselt on sõna võtmas ja saamas ka Eesti tippteaduskond, kelle esindajaid koos päris paljude noorte kliimaaktivistega samuti eile eetris olnud Rahvusringhäälingu saate “Suud puhtaks” stuudios ühiskonna suurima väljakutse problemaatika vesiselgeks tegid.\nEesti poliitikas oli eile sündmusterohke päev. Inimkonna püsimajäämise küsimust saabuva kliimakriisi olukorras tõstatati ka Postimehe Euroopa Parlamendi naiskandidaatide debatil. Selle debatiringi kõige nõrgemateks panustajateks olid taaskord erakond Isamaa Viktoria Ladõnskaja näol, kelle sõnvõtust oli selge, et tema teadmised hetke põletavaimal teemal ei kuulu kaugeltki esinduslike hulka ning samaväärsena paistis silma ka Eesti200 esindaja. Kes küsimusele, milles paluti välja tuua üks konkreetne meede kliimakatastroofi ärahoidmisele kaasaaitamiseks, vastasid mõlemad, et nemad viskavad prügi prügikasti, jäädes keerulise, riikide toimimist ja kogu majandusmudeli ümberstruktureerimist vajava küsimuse juures üksikisiku vastustuse tasemele. Hoopis teisest puust olid Keskerakonna Yana Toomi, Eestimaa Roheliste Evelin Ilvese ja sotside Marina Kaljurandi märksa adekvaatsemaid ja tänapäeva teadmistega kooskõlalised vastuseid. Need Europaramendi kandidaadid tõstsid esile nii Pariisi kliimaleppest kinnipidamise tähtsust, rahvusvahelise koostöö olulisust ning Eestimaa Roheliste prioriteeti- üleminekut saastavaimalt ja Euroopa süsinikumahukaimalt fosiilenergia tootmiselt, taastuvallikatel baseeruvale puhtale energiatootmisele.\nEesti teadlaste, keskkonnateadlike noorte ja naispoliitikute kasvav aktiivsus keskkonna teemade tõstatamisel ning ka meedipoolne, kuigi veel üsna visalt edenev, kuid järjest adekvaatsem kajastamine annavad lootust, et Eestiski võib pead tõstma hakata Euroopa kaasaegsemaid riike vallutav kliimpoliitiline reovolutsioon.\nKes on õiged kandidaadid?\nSiiski peab tõdema, et kõigis neis edukate majandustega riikides, kus aetakse läbimõeldud keskkonna-ja sotsiaalpoliitikat, mis on omavahel täiesti loogilises ja üksteist toetavas seoses, on juhtivatel positsioonidel nii parlamendis, ministrikohtadel kui ka ettevõtluses suur naiste osakaal. Kui soovime, et ka meie igapäevaelu mõjutavad poliitilised otsused põhineksid suuremas osas teadusele, oleksid tasakaalukad ja suunatud avalike huvide teenimisele, peame ka ise järjest rohkem naiste poolt valima.\nKui tugineda Postimehe debatis osalenud Marina Kaljuranna öeldule, kus ta tsiteeris eelmiste USA presidendivalimiste ajal auhinnatud näitleja ja keskkonnaaktivisti Susan Sarandoni vastust BBC ajakirjaniku küsimusele, et miks Sarandon ei vali Hillary Clintoni kui Trumpi peamise vastase ja tõenäoliselt USA esimese naispresidendi poolt, kõlas Sarrandoni kuulus vastus nii: ” Ma ei vali ilmtingimata naist, sest ma ei vali oma vagiinaga.”\nVõiks arvata, et maailmakuulus näitleja ei toetandki nendel valimistel naiskandidaati. Kuid Kaljurand jättis mainimata Sarrandoni vastuse väga olulise poole, kus ta tuvtustas põhimõtteid, millele ta oma valikus toetub. Nimelt tunnistas Sarrandon, et valima ei pea mitte kellegi vastu, nagu seda ka Eestis pikalt tehtud on. Vaid hoopis õige naise poolt!. Ja õige polnud selles kontekstis, mitte küsitluste kohaselt Trumpi peamise vastase Clintoni, vaid hoopis Roheliste kandidaadi, füüsiku Jill Steini poolt. Seda just Steini esindatavast poliitilisest maailmavaatest lähtuvalt, mis ka sisuliselt ja jõuliselt tegeleb kliimakriisi ärahoidmisele suunatud lahenduste rakendamisega globaalsel skaalal, aktiveerides järjest suuremid ühiskonnagruppe omaenese tuleviku ja heaolu peale mõeldes rohelisi poliitikuid valima.\nEuroopa Parlamendi valimised on e-hääletuseks avatud alates homsest kuni 22. mail kella 18.00ni\nKui sa ei taha oma häälega või hääletamata jätmisega toetada Trumpi ideoloogiat ülistavaid Isamaa või EKRE kandidaate ja soovid Eestit Euroopasse esindama keskkonnateadlikku, planeedi tervisest ja sellest sõltuvate inimeste tulevikust hooliva kandidaadi poolt, siis on sul valida koguni kolme kandidaadi vahel.\nEestimaa Roheliste esikandidaat on Evelin Ilves numbriga 110, Peep Mardiste numbriga 111 ja ankrukandidaadina mina, Züleyxa Izmailova numbriga 112.\nTags: Rohelised, Isamaa, Sotsid, Marina Kaljurand, Donald Trump, Urmas Reinsalu, Evelin Ilves, Peep Mardiste, Tallinna Televisoon, Viktoria Ladõnskaja, EKRE, Peeter Ernits, Erki Savisaar, Jill Stein, Susan Sarandon, BBC, Suud puhtaks, ERR, Rahvusringhääling, Hillari Clinton, George Clooney, Ruth Oltjer, Tartu Ülikool, IPBES, kliimamuutused, Pariisi Kliimalepe, Euroopa Parlament


autor: Irje Möldre MKM-i energeetika osakonna strateegilise planeerimise juht\nKallinevate energiakulude ja karmistuvate nõuete tõttu peab ettevõtja senisest aktiivsemaks muutuma energiavajaduste katmisel ja konkurentsivõime tagamisel.\nRohepöördeks on vajalikud komplekssed ja integreeritud tegevused eri sektorite vahel – kliimamuutusteks valmisolek ja kliimakohanemine, kasvuhoonegaaside heite vähendamine, õiglane üleminek, kestlik ja jätkusuutlik areng, energiamajanduse dekarboniseerimine ja taastuvallikatel integreeritud, digitaliseeritud ja konkurentsivõimelise energiaturu loomine, säästlik ja puhas transport, looduskapitali kaitsmine, energia- ja ressursitõhusale majandusele üleminek mh ringmajanduse põhimõtteid rakendades ning digi- jm innovaatiliste lahenduste kasutamine.\nMuutuvas majanduskeskkonnas pole energiatootmine enam ainult energeetikaettevõtete pärusmaa, vaid energiatootjaks on võimalik hakata igal tarbijal. Energiasäästumeetmete abil tõhusama ning nutikama energiakasutuse tehnoloogia rakendamisega kaasneb energia-, ressursi-, arendus-, tootmis- ja halduskulude kokkuhoiule lisaks ettevõtte tootlikkuse ning kasumlikkuse kasv, mis tagab ühtlasi ettevõtte konkurentsivõime energia- ja rohepöörde valguses.\nEnergiasäästumeetmed võimaldavad kulude kokkuhoiu ja kasumlikkuse suurenemisest tekkivad finantsvahendid suunata täiendavatesse arendustesse, mis ettevõtte arengut, konkurentsivõimet, energia-, digi- ja rohepööret toetavad. Hoogustumas on energiatarbimise juhtimise, andmevahetusplatvormide, salvestusvõimsuste, tarkade võrgulahenduste, energiateenuste mitmekesistumise, maakasutuses energia hajatootmisega täiendavate tuluvõimaluste loomise, hoonete katuste ja parklate päiksejaamadena kasutusele võtu lahenduste praktika.\nEnergeetikasektor liigub tsentraliseeritud energiatootmiselt hajatootmisele, mistõttu ühenduste tagamine muutub keerukamaks ja kallimaks, kasvab surve kohalikele elanikele uute rajatiste kavandamisega, maakasutusega seotud piirangud ja muutuv energianõudlus tekitavad kompromisse vajavaid konfliktialasid. Raskem on prognoosida kütuste- ja energiahindu ning seonduvat mõju majandusele. Kõik see suurendab vajadust tööstuses senisest enam pöörata tähelepanu energiasõltumatule ja tulevikukindlale tootmistegevusele.\nKliimapaketi peamised alusdokumendid\nEuroopa uue tööstusstrateegia kohaselt on ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks vajalik, et tööstus muutuks rohelisemaks ja oleks digitaalsem, jäädes samas maailma tasandil konkurentsivõimeliseks.\nEt tööstuse konkurentsivõime paraneks selle muutudes rohelisemaks ja ringluspõhisemaks, peab tööstus tagama varustamise puhta ja taskukohase energia ja toorainetega. Aastaks 2050 maailma esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks saamisel on tööstusel, sh suure energiakasutusega sektoritel juhtiv roll.\nSeejuures tuleb kiirendada taskukohaste ja puhta tehnoloogia lahenduste ning uute ärimudelite pakkumist, ajakohastada taristut, arendada tootmisprotsesse ja luua uusi töökohti. Energiamahukate tööstusharude moderniseerimine ja CO2 heite vähendamine on peamine prioriteet. Rõhutatakse vajadust, et kõiki energiakandjaid, sealhulgas elektrit, gaasi ja vedelkütust, kasutataks tõhusamalt, ühendades eri sektorid.\nStrateegia Eesti 2035 kajastab rohepöörde saavutamist eelkõige ambitsiooniga, et aastaks 2050 on Eesti konkurentsivõimeline, teadmistepõhise ühiskonna ja majandusega kliimaneutraalne riik, kus on tagatud kvaliteetne ja liigirikas elukeskkond ning valmisolek ja võime kliimamuutuste põhjustatud ebasoodsaid mõjusid vähendada ja positiivseid mõjusid parimal viisil ära kasutada.\nStrateegia näeb ette ülemineku kliimaneutraalsele energiatootmisele tagades energiajulgeoleku. See tähendab eelkõige põlevkivienergeetika osakaalu järkjärgulist vähendamist ja põlevkivienergeetikast väljumist toetava teenuste paketi käikulaskmist Ida-Virumaal, uute kliimaneutraalsete energia tootmis- ja salvestuslahenduste arendamist ja kasutusele võtmist, tasakaalu saavutamist julgeoleku-, keskkonnakaitse- ja elanike huvide vahel maismaal ja merel (nt soodustav regulatiivne keskkond).\nRessursitõhususe suurendamine nii energiasektoris kui ka tööstuses (sh digilahenduste abil) aitab seejuures vähendada ühtlasi energiavajadust.\nTeatis Euroopa Komisjonile „Eesti riiklik energia- ja kliimakava aastani 2030“ kirjeldab, milliste meetmetega kavatseb Eesti riik saavutada Euroopa Liidus kokku lepitud energia- ning kliimapoliitikat puudutavad eesmärgid:\nkasvuhoonegaaside heite vähendamine,\ntaastuvenergia tarbimise suurendamine,\nprimaarenergia tarbimise vähendamine ja energia lõpptarbimise kasvu ära hoidmine,\nteadus- ja arendustegevus ning innovatsioon majanduse konkurentsivõime hoidmiseks.\nEnergiamajanduse korralduse seadusega on sätestatud suurettevõtjatele energiajuhtimissüsteemi rakendamise kohustus, sh kohustus iga nelja aasta järel teha energiaauditit. Tulevikus laieneb antud kohustus ka väikese- ja keskmise suurusega ettevõtjatele.\nKohalike omavalitsuste tuule- ja päikeseenergia käsiraamat sisaldab nõuandeid vastavate arendusprojektide edukaks õnnestumiseks.\nKuidas viia läbi energiapööret?\nEnergiapöörde eelduseks tööstuses (ka ettevõtluses laiemalt) on energiajuhtimine:\nseonduva teadlikkuse ja pädevuse kasv (valmidus kohaneda uute tingimuste ja nõuetega);\nsenisest aktiivsem ja võimestatud osalemine energiaturgudel;\nläbimõeldud ja integreeritud energiajuhtimise rakendamine energiapööret käivitavate tegevuste analüüsi ja teostuse kaudu.\nSeitse tuleviku tegevussuunda tööstussektoris:\nEnergiatarbimise seire ja juhtimine – energiasäästu- (nt hoonete rekonstrueerimine, tõhusamad tootmisseadmed, valgustuse kaasajastamine), digi- jms lahenduste kaudu energiatarbimise ja -kulude optimeerimine.\nFossiilkütuste asendamine taastuvate ja kütusevabade energiaallikatega, dekarboniseerimine ja kliimaneutraalsuse saavutamine – võimalikult väikese kasvuhoonegaaside heitega tehnoloogiale (sh energiatehnoloogiale) üleminek, fossiilkütuste asendamine taastuvkütustega, elektrifitseerimine, kohalike energia- ja kliimakavade rakendamine ja seotud koostöös osalemine.\nKliimariskide maandamine ja ilmastikukindluse tagamine – eeldab kliimamuutustega seotud riskide kaardistamist ja kliimakohanemisega seotud investeeringute tegemist (ennetustegevused ja valmisolek ekstreemseteks ilmastikunähtusteks).\nEesti tööstuse konkurentsivõimelisuse tagamiseks loob riik õiguslikud alused ja tingimused kaasaegseks energiajuhtimiseks: digitaalsed lahendused andmehõiveks, sh energiatarbimise juhtimiseks, piisavad turuosalised teenuste pakkumiseks ja energiaturu toimimiseks, turgude ühildamise võimalused.\nPõhiküsimusteks on kuidas kohaneda keskkonnahoiu nõuete, digitehnoloogia arengu, kütuste ja energiahinna muutustega.\nSeejuures edukuse mõõdikuteks on toodete ja teenuste energiamahukuse vähenemine ning taastuvenergia kasutus.\nSildid: energeetikaenergiapoliitikaEuroopa LiitFit for 55MKMrohepööre


Otsingutulemused päringule “maks” – Agnes Kalliti Koralliklubi Terviseprogrammid\nMaks puhtaks ja nooreks by Agnes Kallit märts 25, 20203:06 p.l. märts 16, 2021\nVõib maksa puhastada ainult FanDetox pulbritega.Ja võib ka teha terve kuuri. FanDetoxKoralliliivArtišokkZaferanAssimilaatorLetsitiin Allpool erinevad maksapuhastukuuride variandid. Neerudele, parasiitidele. Kui puhastame maksa, viskame endalt 20 aastat korraga maha. Maksa puhastamine 2-4 korda aastas hoiab mind noorena. Ja […]\nParasiitide tõrje by Agnes Kallit märts 17, 20193:35 p.l. detsember 1, 2020\nAlustada on superhea kas pesumasinast või turbopesumasinast.Aga ikka ju on hea ka parasiidid kohe välja ajada ja ka hea kui maks ja neerud on enne ära puhastatud. Enne kui hakata võimsamat puhastuskuuri Kolo-Vadat tegema.Võib teha […]\nRahutud jalad rahulikuks koralliveega by Agnes Kallit veebr. 25, 20181:38 p.l. detsember 13, 2020\nHelle Valme: Pean mainima veel seda, et korallivee tarbimine leevendab, rahutute jalgade sündroomi. Hakkasin lihtsalt tarbima, tunne oli selline. ja üllatus, paari kuu pärast oli hulga parem. Enne ei aidanud ükski trikk. Paljud on abi […]\nHammaste tervis by Agnes Kallit veebr. 18, 20187:12 p.l. detsember 13, 2020\nKersti 18.02.2018 Tere.vabandan polnud mahti vahepeal kirjutada. Sain hamba pulbri kätte. Ja tõesti oli vahe märgatav peale pesu hambad olid heledamad(olin samuti algul skeptiline) Aitähh toodet saatmast mulle Kersti sai inspiratsiooni Hambapulbrit proovida siit artiklist […]\nKolesterool by Agnes Kallit okt. 15, 20178:29 e.l. jaanuar 19, 2021\nVeetustumine, maksa häiritud töö, ensüümipuudus. Isud kaovad, kui teete esimesena parasiitide väljaajamise kuuri. Parasiidid on harjunud saama oma harjumuspäeraseid toite, igaüks oma ajuga otsustab: “Tahan saia, tahan sealiha!”Ja koos parasiidikuuriga on ideaalne teha kohe ka […]\nMaks puhtaks ja nooreks by Agnes Kallit okt. 13, 20177:20 e.l. november 17, 2020\nKui puhastame maksa, viskame endalt 20 aastat korraga maha. Maksa puhastamine 2-4 korda aastas hoiab mind noorena. Ja järjest nooremana. Ma ei mäletagi enam seda aastatetagust tunnet 🙂 Maksa puhastamise programm Ja mis see meie maks siis […]\nEelmine1 2 3 … 36 Järgmised


SIHTKOHT | Singapur — linn keset aeda - Eesti Naine - Delfi Lood\nReisi siht oli külastada Singapuri suurimat buda kloostrit, mille nimi on pikk nagu lohe – Kong Meng San Phor Kark See – ning kus korraldatakse sageli koolitusi. Kavandasin sõidu ajale, kui kloostris toimusid mind huvitavad kursused elu ja surma ning teadveloleku teemadel.\nPraktilise külje pealt oli asi lihtne. Ostsin piletid lennufirma Emirates kodulehelt, kus oli parajasti sooduspakkumine. Stockholmist väljuva lennu vahepeatus Dubais sobis, samuti piletihind 550 eurot. Otsustasin elada osa ajast Hiina, osa India linnaosas, et saada osa eri kultuuridest. Airbnb kaudu ostetud majutus tuli tunduvalt soodsam, kui olnuks ööbimine hotellis.\nKosmopoliitne ja sõbralik\nJõudsin Singapuri paar päeva enne seminari algust. Nii sain ma kohaneda ajavahega, samuti kuuma ja niiske kliimaga. Pärast pikemat lennureisi on mul alati natuke loppis tunne, nii veetsingi esimesed päevad linnas uidates. Kargasin hop-on-hop-off-bussi ning sõitsin esimese hooga linna kõige olulisemad paigad läbi.\nSingapuri nimi tähendab sanskriti keeles “valgustatud lõvi linn”. Kõigest paarsada aastat tagasi laius siin džungel koos kalurikülaga ja seetõttu valiti paiga sümboliks Merlion – lõvi pea ja kala sabaga olend. Linna rajasid Briti kolonisaatorid 1819. aastal. Nende meelest sobis see mereäärne koht ideaalselt sadamaks.


Üürielamute programm jätab Ida-Viru linnad leigeks - Majandus - Põhjarannik\nÜürielamute programm jätab Ida-Viru linnad leigeks\n21. oktoober 2017, 10:55\nJõhvi sotsiaalmaja hoone ehitati 1965. aastal, aga suuremaid investeeringuid on seal kogu aeg edasi lükatud. 30 korterit on sotsiaalmaja oma jõududega ära remontinud. Terve hoone rekonstrueerimiseks on üks võimalus küsida toetust riiklikust üürimajade programmist. FOTO: PEETER LILLEVÄLI/ARHIIV\n1. novembrist on kohalikel omavalitsustel võimalik taotleda KredExilt kuni miljon eurot toetust üürielamute ehitamiseks, et pakkuda liikuvale tööjõule kvaliteetset elamispinda. Ida-Virumaal selleks vajadust ei nähta.\nAasta alguses Põhjarannikule antud intervjuus ütles üürimajade projekti eestvedaja, ettevõtlusminister Urve Palo (SDE), et Ida-Viru omavalitsusjuhtidega kohtudes sai ta neilt selge sõnumi: üürimajade projekti võiks alustada Ida-Virumaalt.\nNüüd, kui üürimajade programmi on võimalik hakata taotlusi esitama, ei paista Ida-Virumaalt huvi kusagilt.\nJõhvi vallavalitsuse arendusnõunik Rein Luuse ütles, et riiklikest üürimajadest on juttu olnud. "Aga vurtsu meil selle koha pealt sees ei ole, kui just uus võim seda väga prioriteetseks ei tõsta."\nLuuse arvas siiski, et vald ei jaksa väga mobiilse tööjõu elamispinnaga tegelda. Seda enam, et vald peaks oma taskust maksma 50 protsenti ja turul on üürikortereid päris palju.\nTema hinnangul on Jõhvil rohkem põhjust oodata järgmist taotlusvooru, kui riik jagab toetust vähekindlustatud inimeste eluruumide ehitamiseks. "Oleme rääkinud vajadusest Jõhvi sotsiaalmaja rekonstrueerida, et see päris lössi ei vajuks."\nJõhvi volikogu esimees Niina Neglason ütles, et nende valimisliidu programmis üürimaja ehitamise lubadust ei olnud. Küll arutati seda küsimust kolmapäeva õhtul valimisliidu kokkusaamisel.\n"Nõustun, et Jõhvil tasuks pigem minna teise vooru ja sotsiaalmaja korda teha. Samuti võiks kaaluda üürikortereid vähekindlustatud peredele − viisakamale kontingendile kui sotsiaalmaja oma. Inimesed, kes tulevad siia tööle, ei ole nii vaesed, et ei saaks endale korterit üürida. Eks seda tuleb vaadata inimese järgi: kui meil on väga vaja, et inimene siia tööle tuleks, peame loomulikult ka ise vastu tulema."\nKiviõli linnavalitsuse majandusüksuse juhtivspetsialist Anu Needo ütles, et praegu pole üürimaja rajamine päevakorral. "Suurimaks komistuskiviks on rahastamisskeem 50:50, mis tähendaks linnale poole miljoni suurust omaosalust. Seda on meie väikese eelarve jaoks selgelt liiga palju."\nPealegi pole Kiviõlisse tulnud mujalt tööjõudu nii massiliselt, et oleks vaja tervet üürimaja. "KredExi abil oleme teinud mõned korterid superhästi korda ja need sisustanud. Oleme neid pakkunud noortele õpetajatele. Kiviõli keemiatööstusel on võib-olla rohkem elamispinda vaja, aga nad on ise kortereid ostnud ja korda teinud," selgitas Needo senist praktikat.\nTemagi arvas, et Kiviõli võiks rohkem huvitada vähekindlustatud inimeste elamispindade korrastamine. "Näiteks on meil üks elumaja, kus pooled on sotsiaalkorterid. Seal elavad eakad, töötud, invaliidid. Võib-olla see korda teha? Aga mis puudutab tööjõule mõeldud rendikortereid, siis mulle meeldiks, kui sellega tegeleksid eraarendajad, kellele riik võiks meie piirkonnas toetust maksta," ütles Needo.\nEsimesse vooru ei plaani minna ka Sillamäe. Linnapea Tõnis Kalberg ütles, et toetuse tingimused ei vasta linna vajadustele.\nSamuti ei kribata taotlust Narva linnavalitsuse kabinettides, sest sellekohast poliitilist tellimust pole volikogust tulnud.\n"Oleme käinud Tallinnas munitsipaalmaju vaatamas − päris hea mõte, aga suurt vaimustust need kelleski ei tekitanud," rääkis linnapea Tarmo Tammiste. "Aga see ei tähenda, et oleme sellest loobunud. Iseenesest võiks linnal olla mingi hulk kortereid inimestele, keda tahame siia tööle kutsuda. Või noortele peredele, kes osta ei taha või ei saa, aga oleksid võimelised renti maksma. Sellest on räägitud rohkem kui üks kord, aga midagi konkreetset praegu ei ole," lisas ta.\nMinister Urve Palo on varem Põhjarannikule öelnud, et tema näeb just Narvas vajadust üürimajade järele. "Siia tulevad eesti keele maja, riigigümnaasiumid, siia kolib integratsiooni sihtasutus. Tõenäoliselt pole kõiki inimesi võimalik kohapealt palgata. Politsei- ja piirivalveamet on ammu öelnud, et neil on elamispindu vaja."\nPalo lisas, et töökoha valikul on inimesele oluline kaalumisargument, kus ta elama hakkab.\n"Tänapäeval ei taha inimene elada amortiseerunud vanadel pindadel. Ta tahab nüüdisaegset elukeskkonda, aga väljaspool Tallinna ja Tartut ei rajata uusi korterelamuid peaaegu üldse. Ehitushind on kallim kui turuväärtus ja loomulikult ei võta erasektor sellist asja ette. Järelikult on tegu turutõrkega ja riik peab appi tulema. Peame nüüdisaegset elamufondi saama ka väljapoole suurlinnu."