Kümme peamist fakti ja arvandmed Lennujaamad on tähtsad. 2010. aastal kasutas ELi lennujaamu ligikaudu 800 miljonit reisijat, mis on kolmandik kogu maailma lennundusturust ning peaaegu kolm korda rohkem kui 1990ndate alguses, mil lennuliiklus vabaks lasti. Lennundus on Euroopa üks konkurentsivõimelisemaid sektoreid. Lennujaamad on meie lennundussüsteemi ülioluline osa ning ka nende tähtsus meie majandusele üha suureneb. Ajaloolistel ja geograafilistel põhjustel on Euroopa kindlustanud strateegilise positsiooni lennunduse rahvusvahelise keskusena. Kuid konkurents kasvab. Pool maailma lennuliikluse kasvust tuleb järgmise 20 aasta jooksul Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnast. Järgmise viie aasta jooksul on lennuliikluse kasvu mootoriks peamiselt Aasia / Vaikse ookeani piirkond, Lähis-Ida ja Ladina-Ameerika. Arvestades tihedat ülemaailmset konkurentsi, tuleb Euroopa lennujaamadel lahendada kaks peamist probleemi: läbilaskevõime ja kvaliteet. Euroopa lennujaamad on ületamas läbilaskevõime kriitilist piiri. 2030. aastaks Euroopa lennuliiklus peaaegu kahekordistub. Lennujaamade väikese läbilaskevõime tõttu ei suuda aga Euroopa suurt osa sellest kasvavast nõudlusest täita.\nJuba praegu on viis Euroopa sõlmlennujaama (Düsseldorf, Frankfurt, London Gatwick, London Heathrow, Milano Linate) ülekoormatud ning töötavad läbilaskevõime piiril (Eurocontrol). Praeguste suundumuste jätkudes on 2030. aastaks ülekoormatud 19 Euroopa suuremat lennujaama, sealhulgas Charles De Gaulle Pariisis ning Varssavi, Ateena, Viini ja Barcelona lennujaamad1. Sellest tulenev ülekoormus võib tähendada viivitusi poolte reisi- ja kaubalendude jaoks (vt üksikasju lisast). Lennujaamade läbilaskevõimet tuleb optimeerida. Ka mürapiirangud peavad vastama müraprobleemi ulatusele.\nTeenuste kvaliteeti ja tõhusust tuleb lennujaamades parandada. Juba praegu on 70% kõikidest lendudega seotud viivitustest tingitud probleemidest lennu teenindamisel lennujaamades (viivitusi põhjustavad lennuettevõtjad või nende (kasutuses olevad) maapealsed teenindajad, lennujaamad või teised lennu teenindamise protsessis osalejad)2. Maapealsete teenuste üldine kvaliteet ei ole püsinud kasvavate vajaduste tasemel. Eelkõige puudutab see usaldusväärsust, valmisolekut kriisiolukorras, ohutust ja turvalisust. Varasemad lennuliikluse häired on näidanud, et Euroopa lennujaamades ja kogu lennuliikluse võrgus tuleb maapealset teenindust paremini kooskõlastada (kõrvalmõjud), et tagada lennujaamade töö järjepidevus. Lennujaamu käsitlev meetmepakett Eespool kirjeldatud probleemide lahendamiseks võttis Euroopa Komisjon täna vastu poliitikadokumendi ja kolm õigusakti ettepanekut, millega soovitakse: (aidata) suurendada Euroopa lennujaamade läbilaskevõimet; parandada maapealsete teenuste kvaliteeti ja tõhusust; ning suurendada mürapiiranguid käsitlevate otsuste vastuvõtmise protsessi läbipaistvust. Teenindusajad\nMis on lennujaama teenindusaeg? Lennujaama teenindusaeg on luba kasutada lennurada ja terminali selleks, et teenindada lendu, mis tõuseb õhku ülekoormatud lennujaamast või maandub sinna kindlal kuupäeval ja kindlal kellaajal. Teenindusajad on vahend, mille abil jaotatakse läbilaskevõimet lennujaamades, kus nõudlus lennureiside järele on suurem kui lennuradade ja terminali läbilaskevõime. Lennujaama teenindusajad on lennuettevõtjatele eriti olulised seetõttu, et need võimaldavad liigelda teatavates tiheda liiklusega ja piiratud läbilaskevõimega Euroopa lennujaamades.\nMillised on praegu kehtivad eeskirjad? Praeguste eeskirjade kohaselt jaotatakse teenindusajad lennuettevõtjatele 1993. aasta määrusega loodud haldussüsteemi alusel. Teenindusaegu jaotatakse talviseks ja suviseks lennuhooajaks (suvehooaeg kestab märtsi lõpust kuni oktoobri lõpuni). Vähemalt viis teenindusaega, mis on eraldatud teatava hooaja sama nädalapäeva samaks kellaajaks, moodustavad teenindusaegade sarja. Vastavalt 1993. aasta eeskirjadele on lennuettevõtjal juhul, kui ta kasutab teenindusaegasid 80% ulatuses selle perioodi jooksul, mis ajaks need olid antud, õigus samale teenindusaegade sarjale järgmisel hooajal (seniste õiguste kaitset käsitlev tingimus). Vastasel juhul tagastatakse need ühisvarusse. Kui teenindusaegade kasutamine teataval hooajal jääb alla 80%, peab lennuettevõtja need tagastama ümberjaotamiseks ühisvarusse. Ühisvaru süsteemi kasutatakse ka uue läbilaskevõime jaotamisel. Teenindusaegu eraldab ühisvarust sõltumatu koordinaator. 50% ühisvarus olevatest teenindusaegadest antakse uutele turuletulijatele. 50% läheb muudele lennuettevõtjatele „kes ees, see mees” põhimõttel. Praegu on Euroopas 89 lennujaama, mille ülekoormatus eeldab teenindusaegade süsteemi kasutamist. Praktikas on ainult Ühendkuningriigis välja töötatud süsteem teenindusaegadega kauplemiseks järelturul.\nMilles on probleem? Teenindusaegade jagamiseks praegu kasutatav haldussüsteem ei ole tõhus. Seniste õiguste kaitset käsitlev tingimus ei ole piisavalt tõhus, kuna selle kohaselt ei pea kogu läbilaskevõimet ära kasutama. Lennuettevõtjatel puuduvad turustiimulid kasutamata teenindusaegade müümiseks teistele lennuettevõtjatele, kes võiksid läbilaskevõimet paremini kasutada. Praegune süsteem piirab konkurentsi ja reisijate valikuvabadust: nii näiteks ei ole lennuteenindusajale määratud konkreetset rahalist väärtust, mis tekitaks näiteks huvi lennuteenindusaja müümise vastu mõnele teisele lennuettevõtjale. Süsteem takistab vabade teenindusaegade liikuvust, mis on aga dünaamilise lennundusturu üks oluline eeldus.\nPärast määruse vastuvõtmist 1993. aastal on lennuliikluse maht oluliselt suurenenud, samuti on kasvanud läbilaskevõime piiril tegutsevate lennujaamade arv ning olukord muutub tulevikus järjest halvemaks, kui midagi ette ei võeta. Juba praegu on uutel lennuettevõtjatel paljudes koordineeritud lennuaegadega lennujaamades raske turule tulla või oma tegevust laiendada, kuna lennuettevõtjad teevad kõik selleks, et säilitada oma lennuteenindusaegu ka järgmisel hooajal. Ühisvarudesse kantud lennuaegu pakutakse sageli ainult vähem huvi pakkuvateks ajavahemikeks (nt varasel pealelõunal või hilisõhtul, kui reisijaid on vähem). Kui midagi ette ei võeta, läheb olukord palju hullemaks: 2030. aastal töötab 19 Euroopa lennujaama tõenäoliselt läbilaskevõime piiril, mis tähendab, et kõigist lendudest pooled hilinevad. Uued ettepanekud\nTeenindusaegu käsitleva läbivaadatud määrusega kehtestatakse olulisi meetmeid, mis hõlmavad järgmist: - Teenindusaegadega kauplemine järelturul: uue määruse kohaselt võivad teenindusaegadega omavahel kaubelda lennuettevõtjad kõikjal ELis. 1993. aasta määrusega ei nähtud ette lennuettevõtjate vahelist teenindusaegadega kauplemist järelturul, samas ei olnud see ka määrusega keelatud. Aja jooksul on olukord muutunud selliseks, et üle ELi on välja kujunenud palju erinevaid tavasid. Näiteks on Ühendkuningriigis kauplemine järelturul lubatud, kuid Hispaanias on see keelatud. Kehtestatakse selged tingimused teenindusaegadega läbipaistvaks kauplemiseks nii, et kõik konkurendid turul teaksid, mida on võimalik osta ja mida müüa. Määrusega kehtestatakse selge ja ühtne kord, et tagada läbipaistev teenindusaegadega kauplemine. Selle üle hakkavad järelevalvet teostama riiklikud ametiasutused. Teenindusaegade kasutamise piirmäär tõstetakse 80%-lt 85%-le ning teenindusaegade sarja pikkus praeguselt viielt talvehooajalt kümnele ja viielt suvehooajalt viieteistkümnele. Selle eesmärk on karmistada lennuettevõtjatele kehtestatud eeskirju, mille kohaselt peavad lennuettevõtjad tõendama, et nad neile eraldatud teenindusaegu hooaja jooksul piisavalt kasutanud (nn „võta või jäta” põhimõte. Eesmärk on tagada, et lennuettevõtjad, kes soovivad järgmiseks hooajaks samu teenindusaegu säilitada, kasutavad läbilaskevõimet nii palju kui võimalik. Hinnangute kohaselt võimaldaksid kavandatud muudatused süsteemil teenindada aastas 24 miljonit reisijat rohkem. Kavandatud muudatused tähendaksid Euroopa majandusele 5 miljardit lisaeurot ning looksid aastatel 2012–2025 kuni 62 000 uut töökohta. 2. OSA: Maapealne teenindus\nMis on maapealne teenindus? Maapealne teenindus hõlmab paljusid eri teenuseid, mida lennujaamad pakuvad lennuteenuste osutamise toetamiseks. Need hõlmavad lisaks ülimalt tehnilistele teenustele, nagu hoolduse, kütuse ja õlidega seotud teenused ning kaupade käitlemine, ka reisijate ohutuse ja mugavuse seisukohalt olulisi teenuseid, nagu reisijate registreerimine, toitlustamine, pagasikäitlus ja lennujaama maismaatransport. Maapealsed teenused on lennundussüsteemi oluline osa.\nMaapealset teenindust käsitleva 1996. aasta direktiiviga (96/67/EÜ) kehtestati konkurents lennujaama maapealsete teenuste valdkonnas ka ettevõtjatele, kes ei ole seotud lennujaama või riikliku lennuettevõtjaga. 1996. aastal vastuvõetud direktiiviga 96/67/EÜ avati konkurents täielikult enamike maapealsete teenuste valdkonnas. Direktiiv on toonud palju kasu, kuna see on suurendanud tarnijate ja uute teenusepakkujate arvu ning parandanud teenust ostvate lennuettevõtjate sõnul teenuste kvaliteeti. Samal ajal on ka hinnad langenud. Liikmesriikidele anti siiski võimalus piirata konkurentsi kuni kahe tarnijani nelja olulise kategooria puhul (nn piiratud teenused: pagasi-, perrooni-, kütuse- ja õlikäitlus ning kauba- ja postikäitlus), millega on seotud ka õhusõiduk ise. Selle tulemuseks on olukord, kus konkurentsi tase nende piiratud teenuste valdkonnas ning juurdepääsu kord on liikmesriigiti märkimisväärselt erinev.\nTegelikkuses on piiratud teenuste pakkumise konkurentsile avanud üksnes vähesed riigid (Ühendkuningriik, Põhjamaad, Madalmaad ja Poola). Mõned riigid, nagu Hispaania, Saksamaa, Austria, Belgia ja Portugal, on otsustanud piiratud teenustega seotud konkurentsi piirata kuni kahe teenusepakkujani. Milles on probleem? 70% kõikidest lendudega seotud viivitustest on juba praegu tingitud probleemidest lennujaamas maa peal, mitte õhus. 2009. aasta lõpust kuni 2010. aasta alguseni sidusrühmadega läbi viidud põhjalik arutelu näitas, et maapealseid teenuseid tuleb veelgi täiustada, et lahendada püsivad tõhususe ja kvaliteediga seotud probleemid (usaldusväärsus, valmisolek kriisiolukorras, ohutus, turvalisus, keskkond).\nSamal ajal tegeleb Euroopa oma lennujuhtimissüsteemide reformimisega (ühtset Euroopa taevast käsitlevad ettepanekud), et tõhustada lennuliikluse korraldamist. Kui me ei paranda lennujaamade tööd maa peal, ei suuda me viivituste ja ülekoormusega seotud probleeme edukalt lahendada. Uued ettepanekud\nTagatakse, et lennuettevõtjatel oleks maapealse teenindusega seoses rohkem valikuvõimalusi ELi lennujaamades. Ettepanekuga avatakse lennuettevõtjatele täielikult omateenindusturg. Samal ajal tõstetakse suuremates lennujaamades teenusepakkujate (piiratud teenused) miinimumarvu kahelt kolmele. Lennujaamadele antakse paremad võimalused maapealsete teenuste kooskõlastamiseks. Lennujaama juhtorganile määratakse uus roll „maapealsete teenuste koordinaatorina”, kes muu hulgas kehtestab minimaalsed kvaliteedistandardid. See tähendab, et lennujaamadele tehakse ülesandeks koordineerida nõuetekohaselt maapealset teenindamist lennujaamas. Ennekõike on neil vahendid, et kehtestada minimaalsed kvaliteedistandardid, mida kõik lennujaama maapealsed teenindajad peavad järgima. Lisaks muudetakse määrustega selgemaks alltöövõtu-eeskirjad. Ettepanekutega muudetakse selgemaks töötajate koolitamist ja üleviimist käsitlev õigusraamistik . Maapealne teenindus on väga tööjõumahukas sektor (tööjõukulude osakaal on 65%–80%). Maapealsete teenuste ohutuse ja turvalisuse säilitamiseks ning kvaliteetsete teenuste tagamiseks on väga olulised kvalifitseeritud ja koolitatud töötajad. Selle tagamiseks sisaldavad uued ettepanekud sätteid, millega karmistatakse töötajate koolitamist ja stabiilset töösuhet käsitlevaid tingimusi, eelkõige: antakse liikmesriikidele võimalus kehtestada neile maapealse teeninduse ettevõtetele, kes on sõlminud lepingu maapealsete teenuste pakkumiseks piiratud teenuste turul, nõue, et nad peavad eelmise lepinguomaniku töötajad üle viima täielikult endises töösuhtes kehtinud tingimuste alusel; kehtestatakse töötajatele kohustuslikud minimaalsed koolitusnõuded. Lisaks nähakse ettepanekutega ette järgmine: Maapealse teeninduse turgu tugevdatakse maapealsetele teenindajatele liikmesriikide poolt välja antud riiklike sertifikaatide vastastikuse tunnustamise kaudu. Teisisõnu annab ühes liikmesriigis välja antud sertifikaat teenindajale õiguse pakkuda teenuseid teises liikmesriigis. Vastastikune tunnustamine on standardmehhanism, mida kasutatakse tõkete kõrvaldamiseks ja piiriüleste teenuste osutamiseks Euroopa ühtsel turul. Muudetakse läbipaistvamaks lennuettevõtjate (ja nende teenindajate) poolt keskse infrastruktuuri kasutamise eest makstavad tasud (nt pagasikäitlussüsteemide kasutamise eest makstavad tasud) ning see, millistel tingimustel võivad lennujaamad ise maapealseid teenuseid pakkuda. Sellega luuakse võrdsemad tingimused, et tagada tulemuslikum konkurents sõltumatute teenindajate vahel. 3. osa: Müra\nLiikmesriigid on kehtestanud suuremates Euroopa lennujaamades müraga seotud tegevuspiirangud. Piirangutega kaitstakse lennujaamade lähistel elavaid inimesi lennukimüra mõjude eest ja need on osa põhjalikumast müra vähendamise strateegiast, milles käsitletakse nelja peamist elementi. Need elemendid on järgmised: müra vähendamine selle tekkekohas (vaiksemad lennukid), maakasutuse planeerimine ja korraldamine, müra vähendavad lennumeetodid (nt välditakse üle lendamist teatavast piirkonnast) ning käitamispiirangud (nt öine lennukeeld). Kuna need meetmed võivad vähendada lennujaamade läbilaskevõimet ning mõjutada ELi mittekuuluvate riikide lennuettevõtjaid, tuleb otsustusprotsessis järgida rahvusvahelisi müra kontrollimise põhimõtteid (Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni väljatöötatud tasakaalustatud lähenemisviis). Praegused eeskirjad\nMilles on probleem? Sageli ei kohaldata piiranguid kogu Euroopas ühtviisi. Mõnel juhul võivad müra suhtes kehtestatud piirangud olla vastuolus lennujaama suunduvate lendude võimalikult ohutu käitamise tingimustega. Müra suhtes kehtestatud piirangud võivad liialt mõjutada ka lennujaama läbilaskevõimet, millel on omakorda kaudne mõju teistele lennujaamadele. Mürapiirangutel võib olla ka muid keskkonnamõjusid, näiteks täiendavad ooteringid, mida lennujaama sisenev õhusõiduk võib-olla sunnitud tegema. Mürapiirangud võivad hoogustada ka elamurajoonide täiendavat rajamist lennujaama ümbrusesse, mida tuleks aga lennujaama käitamisest tuleneva müra mõju vähendamiseks hoida tühjana. Peale selle kaldutakse müra piiramisega seotud menetlusi käsitama n-ö kivisse raiutud eeskirjadena, mis raskendab uute käitamistehnikate, tehnoloogiasuundade või õhusõidukite tehnoloogiaalaste lahenduste kasutuselevõttu.\nLihtsustatakse lennujaama ametiasutuste jaoks häirivat müra kõige rohkem tekitavate õhusõidukite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist. See tähendab, et müra piirväärtusega õhusõiduki vananenud määratlus tuleb läbi vaadata, et võtta arvesse tehnika arengut. Komisjoni ülesanne on teostada eelnevat järelevalvet müra käsitlevate uute meetmete üle, et tagada ühtne lähenemisviis kogu Euroopas. Ettepanekutes ei käsitleta mürapiirangute kehtestamist, vaid otsuste vastuvõtmisele eelnevaid menetlusi. Eesmärk on tagada, et mürapiirangute kehtestamine on õigustatud, läbipaistev ja põhineb piisaval tõendusmaterjalil ning et on järgitud Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis kokkulepitud tasakaalustatud lähenemisviisi. Komisjoni roll piirdub siiski ainult läbivaatamisega ning lõpliku otsuse teeb liikmesriik. Praktilised sammud meetmete rakendamise toetamiseks, sealhulgas: müra käsitlevate meetmete ja lennujaama haldamise vaheliste seoste selgitamine, mürakaartide koostamise parandamine ja haldusalane tugi, et tagada Euroopa õhuruumi tõhus kasutamine. Loodetakse, et ettepanekute abil on lennujaamadel võimalik eraldada üksteisest lennuliikluse kasv ja kohalikke elanikke häiriva müra tase, et suurendada kaitset müra eest ning säilitada samal ajal kasv ja sellega kaasnev majanduslik kasu. Lisateave:\nEUROCONTROL Challenges of Growth 2008 http://www.eurocontrol.int/statfor/public/subsite_homepage/homepage.html 2


15. aprillil algaval jahihooajal tohib küttida 37 hallhüljest, mis on 1% eelmisel aastal loendatud hallhülge asurkonnast Eestis. Kui kogu Läänemeres elab ligikaudu 30 000 hallhüljest, siis 2017. aasta kevadsuvisel lennuloendusel leiti Eesti lesilatest kokku 3737 karva vahetavat hüljest, mis on...\nKeskkonnaamet kutsub õuesõppepäeva ja südamekuu puhul kõiki huvilisi õue tärkavat loodust märkama ja tervist turgutama, kasutades selleks digitaalset rakendust Avastusrada. Tänasest 30. aprillini on igas Eesti maakonnas avatud vähemalt üks „Liigu ja õpi Avastusrajal 2018“ virtuaalne rada, mille...\nKeskkonnaagentuur ja Eesti Looduseuurijate Selts kutsuvad Eesti elanikke tähistama Vabariigi 100. juubelit looduses viibimisega ja seal aset leidnud kohtumiste registreerimisega. Nii aitame kaasa Eestis elavate liikide leviku kaardistamisele ja suurendame enda teadlikust meie kõrval elavatest...\nKeskkonnaamet tunnistas kehtetuks Haidler OÜ jäätmeloa\nKeskkonnaamet annab teada, et seoses käitluskohaks oleva Puidu kinnistu kasutusõiguse puudumisega tunnistati kehtetuks Haidler OÜ-le antud jäätmeluba nr L.JÄ/329187.\nKeskkonnaameti loopealsete taastamise projekt „Life to alvars“ valiti Natura 2000 Euroopa parimate looduskaitseliste projektide finaali, kus muuhulgas valitakse ka Euroopa rahva lemmik. Natura 2000 kaitsealade võrgustik on suurim koordineeritud kaitsealade võrgustik maailmas, kuhu kuulub 27 000...\nKeskkonnaamet, Muinsuskaitseamet, Eesti Kunstiakadeemia ja ICOMOS Eesti kutsuvad 19. aprillil Loksa laevatehases toimuvale ühisseminarile "XX sajandi arhitektuur", millega tähistatakse Euroopa kultuuripärandi aastat, muinsuskaitsekuu algust ja sajandit Eesti arhitektuuris. „Juba 10 aastat on...\nKeskkonnaamet tunnistas kehtetuks OÜ Veoexpert jäätmeloa\nKeskkonnaamet annab teada, et tunnistas kehtetuks osaühingule Veoexpert väljastatud jäätmeloa nr L.JÄ/326678.\nKeskkonnaamet kinnitas niidurüdi kaitse tegevuskava\nÄärmiselt ohustatud niidurüdi kaitseks ja arvukuse tõstmiseks tuleb tõhusalt hooldada rannaniite ning ohjata väikekiskjate arvukust väikesaartel. Niidurüdi on väike rannaniitudel ja lagerabades elav kurvitsaline, kes oma arvukuse suure languse tõttu on arvatud rangeimasse kaitsekategooriasse....\nAprillist novembrini kestva kuueosalise koolitusprogrammi eesmärgiks on täiendada kohalike omavalitsuste spetsialistide teadmisi keskkonna teemadel ning tugevdada koostööd riigiasutuste ja uuenenud omavalitsuste vahel. „Toetame omavalitsuste keskkonnaspetsialiste, jagades nendega nii meie...


Turniiri avamängus alistas Gruusia Valgevene 99:89, seejärel võitis Eesti Valgevenet 64:58 ja Gruusiat 87:61.\nIdavirulastest nädal varem Eestit U20 koondiseski Sloveenias peetud EMil A-divisjonis aidanud Sander Saare sai Tallinnas U18 koondise eest enim mänguaega, alustades mõlemas kohtumises algviisikus. Valgevenega mängis ta 24.44 ja viskas 13 punkti (2pv 7/5, 3pv 5/0, vv 4/3), võttis 6 lauapalli, andis 4 resultatiivset söötu ja tegi 3 vaheltlõiget ning tema peal tehti 3 viga; miinuspoolele jäi 2 pallikaotust ja 2 viga. Gruusia vastu sai Saare 22.35 jooksul järgmise statistika: 10 punkti (2pv 1/1, 3pv 5/1, vv 6/5), 5 lauapalli, 6 söötu, 1 vaheltlõige, 4 viga, 8 tema katmisel tehtud viga.\nGeorg Tambre mängis Valgevene vastu 19.51 ja viskas 10 punkti (2pv 5/4, 3pv 1/0, vv 6/2), võttis 6 lapuapalli, blokeeris 2 viset, tegi 1 pallikaotuse ja tema peal tehti 4 viga; tema arvele jäi 2 pallikaotust ja 3 viga. Gruusiaga: 19.20ga 13 p (2pv 8/4, 3pv 1/1, vv 2/2), 7 lauapalli, 1 vaheltlõige, 4 viga, 1 kätte saadud viga.\nAleksis Anijärv mängis Valgevenega 10.50 ja viskas 2 punkti (2pv 3/1, vv 2/0), võttis 1 lauapalli ja tema katmisel tehti 1viga; lisaks veel 1 pallikaotus ja 2 viga. Gruusiaga 5.19ga 4p (2pv 1/1, vv 2/2, 2 viga ja 2 väljameelitatud viga.\nNii Eesti, Valgevene kui ka Gruusia kuuluvad U18 EMil B-divisjoni, kuhu kuulub 22 koondist. B-divisjoni mängud peetakse 9.-19. augustini Sarajevos. Eesti vastasteks on alagrupis Austria, Tšehhi, Luksemburg ja Slovakkia. Võistkonnad on jagatud nelja alagruppi, alagrupist pääsevad edasi kaks paremat meeskonda.


Glinka ja Raisma turniir Bosnias sai läbi – TENNISNET.EE\nGlinka ja Raisma turniir Bosnias sai läbi\nDaniil Glinka kaotas Kiseljaki (Bosnia ja Hertsegoviina) 25 000 USD auhinnafondiga ITF-i turniiril täna üksikmängu ja koos Kenneth Raismaga ka paarismängu ning sellega sai Eesti tennisistide turniir läbi.\nGlinka (ITF 1534.) pidas avaringis äärmiselt tasavägise heitluse Domagoj Bilješkoga (Horvaatia, 1656.), kuid kaotas 6:4, 4:6, 6:7. Esimeses setis läks Glinka murdega ette, kuid vastane sai selle tagasi. Seisul 5:4 tegi aga Glinka teise murde, mis kohe seti lõpetas. Teises setis piisas Bilješkole ühest murdest ja otsustavas setis asus horvaat samuti murdega ette, aga seekord Glinka viigistas. Paraku jäi Eesti mängija tie-break’is 0:3 ja 1:5 taha ning kaotas 3:7.\nGlinka servis vastasest paremini – 4 ässa, 5 topeltviga ja esimese servi protsent 68, aga Bilješkol 5 ässa, 13 (!) topeltviga ja 45%. Kuid ikkagi teenis horvaat oma pallingult rohkem punkte ja selles oligi võidu võti.\nPaarismängu veerandfinaalis jäid Glinka ja Raisma 4:6, 4:6 alla lõuna-ameeriklastele – nende vastu mängisid Francisco Cerundolo (Argentiina) ja Joao Pedro Sorgi (Brasiilia).\nPrevious Post Tamm jõudis paarismängus poolfinaali, Ivanov langes välja\nNext PostVIDEO|Rafael Nadali eilne “päeva” löök Yannick Madeni vastu ja eelmise aasta löökide TOP 10 Roland Garrosil


Euroopa uudised: portselanipoe kurb saatus | Yana Toom\nEuroopa uudised: portselanipoe kurb saatus\nAutor: Büroo Kuupäev: jaanuar 07, 2020 Rubriik: Euroopa uudised\nEuroopa Parlamendi liikme Yana Toomi veebisaidi rubriik toob lugejani uudiseid Euroopast ja naabermaadest. Täna on päevakorras EL–i koristustalgud, kui USA oli nagu elevant käinud portselanipoes.\nIraani lõputa lugu. Ursula von der Layen kutsub täna kokku Euroopa Komisjoni volinike erakorralise kohtumise, milles ELi välisasjade kõrge esindaja Josep Borrell annab juhtnöörid tegutsemiseks seoses olukorraga Iraanis, Iraagis ja lähiümbruses. Lisaks kohtub Borrel välisministritega, et edastada Iraani kolleegi, Mohammad Javad Zarif´i, sõnumit Euroopa Liidule: „Iraan ei soovi olukorra eskaleerumist, kuid jätab siiski endale õiguse enesekaitse teostamiseks“.\nOn´s see võimalik? Zarif soovis esineda pöördumisega ÜRO´le, kuid seda ei juhtunud – nimelt ei andnud Ameerika Ühendriigid talle sissesõiduks viisat.\nVälismaised konsultandid. Kairos kohtuvad kolmapäeval Kreeka, Küprose, Prantsusmaa, Itaalia ja Egiptuse välisministrid. Ametlikuks teemaks on Türgi otsus Liibüa konflikti sekkumiseks, kuid arutatakse muidugi ka sündmusi Iraanis. Ja laupäeval läheb Merkel Moskvasse, et rääkida kriisist Putiniga.\nTugi Venemaalt. Kui Iraani kriisi tagajärjel lakkuvad piirkonnast naftatarned Euroopa Liitu, siis suurt kahju sellest ei sünni, teatab ajaleht Politico. Vaid 3,5% Euroopa Liidu naftast tuleb Iraanist, Iraagist, lisaks veel 16% Saudi Araabiast. Venemaalt tuleb Euroopa Liitu 27% ning kõigist postsovetlikest riikidest kokku ligi 39% EL-i naftavajadustest.\nKatalaanid saabuvad: Euroopa Parlament kinnitab järgmisel nädalal eurosaadikuteks Oriol Junqueras´e, kes vabastatakse vanglast, ja Carles Puigdemont´i, kes põgenes Hispaaniast.


Kes ja kuidas saab logopeedi vastuvõtule? Mida teeb logopeed haiglas? - Maakodu.ee\nKes ja kuidas saab logopeedi vastuvõtule? Mida teeb logopeed haiglas?\nTartu Ülikooli Kliinikumis töötab 14 logopeedi. KLiinilinee logopeed Helena Oselin räägib, mida kujutab endast logopeedi töö haigla juures ning mille poolest see erineb n-ö tavalise logopeedi omast.\nKuidas üldse defineerida logopeediat – õpitakse seda eripedagoogika õppes, aga töötatakse ju meditsiinivaldkonnale väga lähedal?\nLogopeedia on teadus kõnepuuetest, nende ennetamise ja kõrvaldamise seaduspärasustest. Tänapäeval tegelevad logopeedid lisaks ka neelamishäiretega. Logopeedia on seotud meditsiini, pedagoogika, lingvistika ja psühholoogiaga. Eestis õpetatakse logopeediat Tartu Ülikooli eripedagoogika magistriõppes. See, kas ta kaldub rohkem pedagoogika või meditsiini poole, sõltub ka riigist – näiteks Rootsis on logopeedia lähemal meditsiinile, Venemaal aga pedagoogikale. Eestis on meditsiinisüsteemis töötavaid logopeede kordades vähem kui lasteaia- ja koolilogopeede – meditsiinisüsteemis töötab u 70 logopeedi.\nKui erinev on haigla logopeedi töö lasteaias või koolis töötava logopeedi omast?\nKõik logopeedid tegelevad nii kõne hindamise kui kõneraviga. Haiglas on logopeedide patsiendid nii lapsed kui täiskasvanud ning logopeed töötab meeskonnas, kuhu kuuluvad arstid, õed, psühholoog, füsioterapeut ja sotsiaaltöötaja.\nInsult vajab kiiret tegutsemist (5) 21.11.2013\nElu pärast vähiravi 23.09.2013\nMina töötan närvikliinikus ja lastekliinikus, mistõttu saan sellest täpsemalt rääkida. Näiteks närvikliinikus neuroloogia osakonnas on kõneravist olulisem elulise tähtsusega funktsiooni – neelamise hindamine. Kui neelamishäire avastatakse õigel ajal ning lähtuvalt uuringutest\nsaadud teadmistele leitakse sobiv toitmisviis, saab ära hoida edasisi tüsistusi (nt aspiratsiooni-pneumooniat).\nMis põhjustab neelamisfunktsiooni häireid?\nPõhjusi on erinevaid. Neuroloogia osakonnas on üks sagedasemaid põhjuseid insult. Kirjanduse järgi u 50% akuutses faasis insuldihaigetel on düsfaagia ehk neelamishäire. Lisaks esineb seda progresseeruvate neuroloogiliste haiguste puhul, nagu näiteks ALS, müasteenia, Parkinsoni tõbi jne. Neelamishäiret võib esineda ka onkoloogiliste probleemide puhul. Esineb ka psühhogeense etioloogiaga neelamishäire kaebusi – nn tükitunne kurgus, mille puhul uuringu käigus selgub, et mingit n-ö tükki kõris ei ole ning neelamise füsioloogia on normipärane. Uuringu tulemusena saab inimene objektiivset infot ning sageli ka tükitunne tasapisi kaob.\nMillised on neelamishäire diagnostika võimalused?\nDiagnostika algab haiguslooga tutvumisest ning inimesega vestlemistest. Neuroloogia osakonnas näiteks vii logopeed seejärel läbi neelamise kliinilise hindamise, kus ta hindab kõne ja neelamisega\nseotud kraniaalnärvide tööd (st lõua, huulte, keele, pehme suulae tundlikkust ja liikuvust) ning erinevate toidu- ja joogikonsistentside neelamist (nt kas neelatus on õigeaegne, kas esineb köha, milline on hingamine peale neelamist).\nOluline on koostöö ka radioloogidega. Me saame teha videofluoroskoopilist (VFS)neelamisuuringut, kui patsient on adekvaatne ning teda saab panna istuvasse asendisse. Inimese toidu või joogi sisse segatakse kontrastainet ning seejärel jälgitakse neelamist röntgenuuringu abil. VFS-uuringul on hästi näha, kas esineb penetratsiooni (toidujäägid häälepaeltel) või lausa aspiratsiooni (toit on sattunud hingamisteedesse häälepaeltest allapoole).\nMõistes, milliste konsistentside puhul esineb aspiratsiooni ja mis on viltu neelamise mehhanismis, saab leida sobiva söömis- või toitmisviisi või sobivad toidukonsistentsid ning adekvaatsemate patsientide puhul ka sobivad harjutused neelamisfunktsiooni taastamiseks.\nLisaks saab neelamist hinnata FEES-i (ingl Fiberoptic Endoscopic Evaluation of Swallowing) abil, kus endoskoop sisestatakse nina kaudu neelu ning jälgitakse neelamist sealt väikese kaamera\nabil. See protseduur ei sobi väikestele lastele, kuna on ebamugav. Täiskasvanute puhul on see aga arvestatav neelamise hindamise meetod.\nKuidas saab logopeedi vastuvõtule?\nAmbulatoorsesse vastuvõttu saab pere- või eriarsti saatekirjaga pöörduda lastekliinikus, kõrvakliinikus, spordimeditsiini ja taastusravi kliinikus ning psühhiaatriakliinikus. Lisaks konsulteerivad logopeedid vajadusel raviarsti suunamisel kliinikus olevaid statsionaarseid patsiente.\nKas saab üldistada, millised patsiendid satuvad logopeedi juurde?\nPatsiendid ja nende probleemid on väga erinevad. Näiteks lastekliinikus töötab 5 logopeedi, nende patsiendid on vastsündinueast teismeliseeani välja. Oluline on analüüsida probleemi tervikuna – kas on kuulmisprobleem, neuroloogilisest haigusest tingitud arenguhäire, autismi spektri häire või näiteks ainult kõne arengu hilistumine vm. Lisaks tegeletakse ka laste söömisprobleemidega.\nLogopeedi esmane ülesanne on viia läbi logopeediline hindamine ning sellest lähtuvalt nõustada lapsevanemaid. Pärast uuringut on sageli vaja soovitada lapsele võimetekohast erirühma lasteaias ning kooliealiste laste puhul samuti sobivat kooli või klassi või muid abistamisvõimalusi. Korra nädalas kliinikus logopeedi juures kõneravil käimine ei ole tõsise kõnepuudega lapse puhul piisav. Palju suuremat abi saab laps lasteaia tasandusrühmast, kus logopeediline ja eripedagoogiline abi on igapäevaselt kättesaadav.\nTäiskasvanute puhul tegeldakse näiteks häälehäiretega, kogelusega, afaasiaga (ajukahjustuse tagajärjel tekkinud kõnehäire) jne. Närvikliinikus tegeletakse ka dementsusega kaasnevate kommunikatsiooniprobleemide hindamise ja lähedaste nõustamisega.\nKõrvalt vaadates on jäänud mulje, et järjest enam lapsi vajab logopeedi abi. Millest see tuleb?\nPuudega inimeste protsent ühiskonnas tervikuna on kasvanud. Meditsiini areng on viinud selleni, et aidatakse elule rohkem inimesi, kellest osad jäävad raske puudega, sh kõnepuudega. Statistika andmeil suureneb järjest ka pervasiivse häirega laste hulk, millega sageli kaasuvad suhtlemisraskused või kõnehäire. Laste kõnet mõjutab kasvukeskkond. Kui me suhtleme omavahel vähem, siis kuuleb ja näeb laps head suhtlemist, sh kõnet vähem ja saab sellest vähem õppida.\nKõnehäirega laste puhul on kurb kuulda, kui nad veedavad tunde televiisori ees või nutitelefoni seltsis, eriti kui vaadatakse võõrkeelseid multifilme või mängitakse võõrkeelseid mänge. See tekitab niigi probleemse kõne arengu puhul veelgi suuremat mahajäämust. Tähtis on jälgida lapse eakohast arengut igast aspektist – lisaks kõne arendamisele tuleb näiteks ka tükilist toitu hakata õigel ajal närima. On olnud juhus, kui kolmeaastast last õpetati närima, kuna ta oli harjunud neelama ainult vedelikku ja püreetaolist konsistentsi. Lisaks tuleb hinnata õigesti lapse kogelemist.\nArenguliselt on sõna või fraasi kordused ning vähesel määral silbikordusi normaalne 2.–5. eluaasta vahel, ent kui kogelus on väga tugev või püsib üle 6 kuu, siis oleks vaja pöörduda logopeedi vastuvõtule. Kogelevad lapsed on sageli tundlikuma närvisüsteemiga ning seetõttu ei piisa vaid logopeedi juures kõneravil käimisest, vaid tuleb korrigeerida ka elustiili – tähtis on rutiin ja rahulik ümbruskond, kuna tundlikud lapsed kogevad meid ümbritsevat märksa eredamana.\nMillised võiksid olla logopeedia tuleviku arengusuunad?\nÜks suuri probleeme on logopeedide vähesus. Kliinikum on Eesti mõttes esirinnas – siin on erinevates kliinikutes kokku 14 logopeedi. Samas püsivad ootejärjekorrad kliinikutes ning logopeede on liiga vähe nii lasteaedades kui koolides. Eestis võiks olla logopeedia õpe alates esimesest kursusest ning võimalus astuda logopeedia doktorantuuri.\nLogopeedid kasutavad hindamisel aina rohkem objektiivseid hindamisvahendeid, ka see on suund, mis järjest areneb. Näiteks eelmisel aastal valmis 5–6-aastaste eesti laste standardiseeritud kõnetest ning valmimas on Mississippi afaasia sõeltest insuldihaigete kõne esmaseks hindamiseks. Kuna kõne hindamine on keelespetsiifiline, siis ei saa teste otse teistest keeltest üle võtta. Logopeediline teraapia võiks olla intensiivsem, ent see eeldab suuremat logopeedide hulka.\nAllikas: Kliinikumi Leht, avaldatud toimetuse loal\nMeie jaoks on tavapärane käitumine poes kõik viljad korraga kotti laduda ja kodus otse külmkappi või köögikapile kaussi panna. Mõned neist aga ei sobi omavahel absoluutselt kokku ühel lihtsal põhjusel.\nTUBA SOOJAKS | Kui kütad, küta õigesti!\nHooletust kütmisest või väärast küttekollete kasutamisest põhjustatud õnnetuste arv väheneb iga aastaga, kuid endiselt on need kahetsusväärselt suured kahjude põhjustajad.\nPõletustehnika on sobiv ka nahatööde kaunistamiseks\nPõletustehnikat tuntakse rohkem puidutöödel. Nii on kaunistatud etnograafilisi kirste, õllekappasid jm. Põletustehnikat on kasutanud aga ka nahakunstnikud.\nHiired-rotid võivad talvel aias külmast rohkemgi pahandust teha\nNovember on viimaste ettevalmistuste aeg talve tulekuks. Kuigi igal aastal saabub see isemoodi, peab kogenud aednik valmis olema kõige halvemaks – nii lumeks, lörtsiks, vihmaks kui ka kõige selle kiireks vaheldumiseks. Kakskümmend aastat tagasi ilmunud Targu Talitas andis aia talvekorda seadmiseks nõu aednik Väino Eskla.\nNoored armastavad loomingulist käsitööd\nEesti Käsitööõpetajate Seltsi Aita ja ajakirja Käsitöö eestvedamisel toimunud näitus “100 loometööd koolist” tõestab, et Eestis on palju noori, keda käsitöö paelub.\nRETSEPTID | Natuke magusat, aga tervislikult\nMuffinid on toredad väikesed koogikesed, mida on lihtne valmistada ning mugav kaasa võtta kooli, tööle, matkale või piknikule. Röstitud seemneleib praetud banaanidega on saanud lisaks palju maitsvaid täiendusi.\nAialindude talvine toitmine tagab suveks usinad kahjuripüüdjad\nJuba nüüd võiks aialindudele üles panna söögimajad. Kui läheb külmaks ja lumi maha sajab, püüavad väikesed sulelised energiat säästa ning võimalikult vähe ringi lennata, ja siis ei pruugi nad toidulauda enam üles leida.\nUuringud tõestavad, et kaktused aitavad magada ja toalilled 15 protsenti paremini töötada\nAasta jooksul veedab keskmine inimene pea 90% ajast siseruumides. Kui viibiksime rohkem looduses, oleks see igati kasulik meie vaimsele ja füüsilisele tervisele. Õnneks on natuke abiks ka toataimed.\nMüts ei sobi? Proovige peapaela!\nPaljud inimesed ei leia endale sobivat peakatet, kuid kõrvu tuleks külma tuule eest ikka kuidagimoodi kaitsta. Kui mütsi ei soovi kanda, siis vähemasti peapael võiks kaasas olla, et vajadusel pähe tõmmata.


Bosch HBA3140S0 integreeritav ahi 8 f-ni, roostevaba teras @ Kodumasinad\nEsileht » Bosch HBA3140S0 integreeritav ahi 8 f-ni, roostevaba teras\nBosch HBA3140S0 integreeritav ahi 8 f-ni, roostevaba teras\nKuumakse alates 36,85 €\nMultifunktsionaalse ahju temperatuurivahemik 50°–275°C, energiaklass A, praeahju maht 71 l, 8 küpsetusrežiimi, kiirkuumutus, ventilaator, grill, elektrooniline displei, kell, lapselukk, uputatavad juhtnupud, pistikuta kaabel 1,2 m, k*l*s 59,5*59,4*54,8 cm, värv roostevaba teras.\nTeleskoopjuhik ühel tasandil, saab paigaldada igale tasandile.\nAhju funktsioonid: kuumaõhuprogramm 3D Hot Air, ülalt-/altkuumutus, grill, grill + kuum õhk, laiapinnaline grill, pitsaprogramm, altkuumutus, õrn kuumaõhuprogramm\n3D Hotair. Nüüd saate küpsetada hõrgutisi, näiteks küpsiseid, samal ajal kuni 3 tasandil. 3D Hotairi ventilaator jaotab kuumust kiiresti ja ühtlaselt kogu ahju ulatuses. Lisaks saate küpsetada korraga ka 2 eri rooga, pannes näiteks ahju nii tänaõhtuse lasanje kui ka homse pikniku muffinid, muretsemata, et maitsed omavahel seguneksid.\nAhi on kergelt määrdunud ja soovite seda kiiresti puhastada? Lihtsalt pange u. 400 ml vett ja tilk nõudepesuvahendit ahju põhja, seejärel seadista sobiv kuumutusfunktsioon, temperatuur ja aeg. See keskkonnasõbralik puhastusmeetod pehmendab küpsetusjääke. Lihtsalt pühkige neid lapiga ja kogu puhastusprotsess on kiire ja lihtne.\nAhju energiakulu - tavaline 0,97 kWh/tsükkel\nkuumaõhuprogramm 3D Hot Air, ülalt-/altkuumutus, grill, grill + kuum õhk, laiapinnaline grill, pitsaprogramm, altkuumutus, õrn kuumaõhuprogramm


Meie Eucatastrophes osales Venstpils IT Challenge konkursil | Digisild\n8. klassi õpilased Iti-Marleen ja Laura osalesid Baltimaade IT õpilaskonkursil.\nVäga edukad oldi eelvoorus, kus koduse ülesandena tuli teha video koolielu kajastava probleemi kohta ja tänu edukale sooritusele pääses meie tiim ka lõppvooru, mis toimus 15.-17. novembrini Lätis, Venstpilsis. Üritused toimusid kohapeal Ventspilsi ülikooli kolledži ruumides. Samas meid ka majutati. Saabumispäeva õhtul toimus linnaorienteerumine ja loomemajas tutvumisõhtu, mis osalejatele väga meeldis.\nTeine päev oli pingeline – finaalvooru ülesandeid oli kolm: esitlus, video, koduleht.\nMeie tiimi tööd leiab siit:\nÕpetajatele oli teine päev õpetlik ja huvitav. Külastasime Irbene raadioastronoomia keskust, kus asuvad hiiglaslikud radarid ja nõukogude ajast maha jäetud kummituslinn, kus elasid ja töötasid omal ajal vene luureorganid ja jaama töötajad. Toimusid loengud radaritelt saadava info lugemiseks, tõlgendamiseks ja kasutamiseks. Õhtul esines kuulus Läti noortebänd Carnival Youth.\nViimasel päeval külastasime kõik koos Kurzeme demokeskust, Ventspilsi tehnikumi, Ventspilsi lossi.\nJa toimus ka auhinnagala. Meie tiim pääses oma vanusegrupis 10 parema hulka! Väga tublid!\nPrevious PostVene keele tunnis kaardistas 8. klass maailmakaardil reisisihtkohtiNext PostKooditund 2017


20 pilti Priyanka Choprast ilma meigita - Ilma Meigita\n9 hämmastavat biomehaaniliste tätoveeringute kujundust\n20 parimat juuste väljalangemise tõrjeõli aastal 2021\nPikka aega tagasi nooruses, 2000. aastal, registreeris neiu oma nime Femina Miss Indiasse. Ta võitis graatsiliselt ja võitis siis veel. Missimaailmavõistlus nägi siis temast missimaailma 2000. See sama tüdruk on nüüd rahvusvaheliselt tunnustatud täisväärtuslik näitleja, lauljatantsija, kes on maailmas tuntud oma ilu ja keha poolest koos oma ingelliku näoga. Ta on meie enda B-linna glam-tüdruk Piggy Chops. Priyanka Chopra alustas oma reelielumaailma modellindusse astumisega ja sellest ajast peale pole see ‘eksootiline’ iluhittide tegija hingetõmbeks peatunud. Tavalisel päeval paljastab ta oma kiire elu, kus ta jookseb komplektides edasi-tagasi vaid kotte pakkima ja välismaale lahkuma, kuna peab oma laulu esitama rahvusvahelisel areenil. See on Priyanka Chopra imeline elu.\nNagu iga teine näitlejanna 2002. aastal, mängis ta ka tamiili filmis ja hiljem said need ka tinsellinna direktorid edukalt tunnustatud, kui ta väitis, et on kuulus võrgutaja rollis filmis Aitraaz. Sellest ajast alates oleme Priyankat näinud erinevates rollides, mängides läbi naha vaheldusrikkaid naisi. Tema modellielu roll moes demonstreeris tema väikeste linnalaste tüdrukute tõusude ja mõõnade kõrge profiiliga moefiguuri. 'Saat Khoon Maafi' roll näitas tema seitset rolli seitsmes erinevas rõivas, kus ta mängis graatsiliselt erinevate kultuuride rolli. Oma rollis filmis „Barfi” ületas ta autistlikuks patsiendiks riietudes kõik meie ootused, kuid kõik need on ekraanielu, kus iga üksik inimene peab kindlasti veatu välja nägema. Hästi varustatud nüüdisaegsete meigikunstnike ja tehnoloogiasäästlike seadmetega ei ole teleris veatu väljanägemine keeruline.\nPriyanka Chopra on ekraanil alati taevase pilguga pimestanud, kuid on olukordi, kus isegi kuulsus, kes on ainult inimene, võib minna nii kaugele, et ilus välja näha. Sageli otsustab Priyanka mõnikord olla tema loomulik mina ja julgeb välja astuda.\nPriyanka Chopra ilma meigita näeb välja:\nMõnikord tunnistame, et meil kõigil on halb juuksepäev või väsinud nägu, kuid siin on mõned parimad Priyanka ilma meigivälimuseta, mis panevad meid temasse veel kord armuma.\n1. Lihtsalt ilus:\nSiin nähti Priyanka Choprat, kes lahkus lennujaamast oma loomulikus olemuses ilma meigita näole ja välimuselt on ilmne, et tema ilu oma eduga on taevasse tõusnud. Ta pimestab ekraanil oma suitsusate kassisilmade ja printsessi lokkidega ning ekraaniväliselt on ta nööbina armas. Isegi ilma meigita näeb ta välja nõrga sära ja täiuslike klanitud juustega.\n2. Tavaline Jane:\nTa on teleekraanil sädelev isiksus, kuid isegi mõni aeg vajab suurte kaadrite paremik puhkepäeva, et oma värsket nägu uhkeldada. Priyanka Chopra kukutas kõrged kontsad üheks päevaks välja Mumbaisse, kus ta kasutas bandanat peas ja kandis lihtsat musta tankipaari, mille ta julges ööseks välja minna. Tema nägu pole meigitud, kuid värske ja ilus.\nNäe rohkem: India kuulsused ilma meigita\n3. Paljas ilu:\nSeksikas mustas nahktagis, Ray Rayd keelates, autost välja astudes nägi Priyanka Chopra välja üsna tavaline Jane, kuid see paljas iludus suudab ikkagi pea sissekäigu ära keerata. Priyanka on alati olnud üsna pimestav ja isegi mustade varjunditega võite kihla vedada, et ta näeb välja täiuslik.\n4. Valge ilu:\nViimane aeg on Priyanka jaoks olnud üsna masendav, kui isa lahkus meie hulgast ja jättis oma pere ning oma häiritud ja morseeritud. See pilt on tehtud tema isa matustel, kus ta nägi välja lihtne nagu iga teie naabrinaine. Valges ülikonnas riietatud naine nägi pisarsilmne ja murtud välja, kuid nahk oli plekitu ja värske nagu tavaliselt.\n5. Lennujaama jalutuskäik:\nParim viis tähistada nende looduslikku ilu on see, kui nad põgenevad ühest riigist teise. Nende tihedas ajakavas märkate sageli, et nad jooksevad ilma meigita ringi nagu see Priyanka pilt, kus ta Mumbai lennujaamast lahkudes tulistati. Ta nägi välja äärmiselt moetark ja isegi lihtsa soengu ning värske näoga.\nSee on järjekordne matusepilt, kus Priyanka osales Shammi Kapoori matustel ja nagu alati raputas ta isegi oma matusevaadet lihtsa valge traditsioonilise ülikonna ja meiginäoga. Nüüd teaksite, et ta on värske näoga ilu osas parim.\nSiin on pilt Priyankast, kes pidas oma õhtut Vegases DJ Vice'iga. Roberto Cavalli valge inglikleidiga kasutas ta huultele ja silmadele pisut värvi, kuid isegi kõige rõdema meigiga suudab ta siiski tuliselt kuum ja armas välja näha.\n8. Fännide tulistamine:\nSiin on pilt Priyanka Choprast koos oma fänniga, kus tal polnud näol mingit jumestust, kuid ta nägi siiski sama glamuurne ja uhke välja nagu alati. Tema loomulikud värvid ilusates pirtsudes koos kuldpruuni veatu näo ja täiuslike juustega tundusid talle hämmastavad.\n9. Jäälahe välimus:\nPriyanka Choprat pildistatakse siin palmivedrude bangalost lahkudes, kus ta kandis jääkülmasid siniseid teksaseid, millele oli lisatud valge triiksärk ja lihtsad mustad pumbad. Tema juuksed tõmmatakse kuklisse ja ta liigub veatu näoga edasi ja ilma igasuguse meigita näeb ta ilus välja.\nPriyanka on alati olnud tuntud oma kihiseva ja esindusliku minaga. Kui Las Vegase fänn temaga pilti soovis, poseeris ta kõhklematult sellele, eirates tõsiasja, et tal polnud meiki. Nagu tavaliselt, on tal oma loomulik aura, mis looritab tema ilusust.\n11. Plaid ja nahast välimus:\nSellel fotol kannab Priyanka Chopra ruudulist särki, mis on ühendatud sinise nahkjakiga. See foto näib olevat üsna vana. Priyanka juuksed on tagasi libistatud ja ta peaaegu ei meigi, kuigi kindlasti on näha, et tema põsel on õhetus. Üldiselt on selline meigivaba välimus, mida iga ülikoolitüdruk kannaks.\nPriyanka on stiilne ja isegi ilma meigita näeb ta liiga lahe välja. Naljakas välimus koos suurte prillide ja juustega kuklis, Priyanka märkas seda fotot. Tal on seljas triipudega paagitops, millele on lisatud musta ja oliivist jope ning trükitud püksid. Ta kannab heledat värvi huulepulka ja ülejäänud nägu on puhas, kuid nahk näeb veatu välja.\n13. Armas graafiline tee:\nSelles Priyanka pildis näib, et ta on riietatud nagu ülikoolitüdruk, seljas armas graafiline öökulliga trükitud tee ja mõni omamoodi font ning ta on selle sidunud paari mustade kõhnadega. Tema juuksed olid kuklina ja narmastena kinni seotud ning küüned mustaks värvitud. Priyanka ei kanna siin üldse muud meiki kui neutraalne huule varjund.\n14. Stiilsed maalähedased toonid:\nStiilne riietus on jumalikum. Notsu Chops kannab väga stiilset rõivastust - pruun jope koos helesiniste teksadega ja käe ümber beež kott. Kõige paremini näevad välja tema neutraalsed toonid, mille ta on riietusse integreerinud. Ta kannab ka paari ülisuuri retro prille, mis suurendab kogu tema välimust ja ületab asjaolu, et tal pole meiki.\n15. Äri nagu:\nVõib juhtuda, et Priyanka läheb ärireisile, mistõttu otsib ta siin ärilist moodi. See pilt on Priyanka lennujaama ilme järjekordne klõps minimaalse meigiga. Tal on seljas must mantel, roosa pealmine ülaosa, mis on ühendatud mustade nahastega. Ta kannab musta nahast käekotti, mis on tema ainus aksessuaar. Tema juuksed näevad välja siidised ja näol pole meik väga loomulik.\n16. Valimisajal Priyanka Chopra ilma meigita:\nSee pilt Priyanka Choprast pärineb valimispäevast, mil kõik kodanikud peaksid hääletama ja ta tegi sama ning uhkeldades näitab ta oma tindist sõrme, näidates, et on vastutustundlik kodanik. Ta on riietatud valgesse riietusse ja ülisuurte päikeseprillidega. Sellel pildil pole tal kindlasti mingit meiki, kuid ta näeb siiski imeline välja.\n17. Desi tüdruk:\nSellel fotol on Priyanka oma desi-ilme saanud. Ta kannab valget harilikku kurta ja värvikat dupattat, millel punased lõngad. Tema juuksed kuivatatakse sirgelt fööniga, mis annab omamoodi loomuliku ilme. Piggy Chops on sellel pildil ilma meigita, kuid tema nahk näeb veatu välja nagu filmides. See on üks parimatest meigita priyanka chopra piltidest.\n18. sinine pulber:\nSiin on Priyanka riietatud pulbrisinisesse jopesse ja alt sobib valge värviga ning on sellega ühendanud oma taevani ulatuvad Louboutinid. Tema mustad pliiatsiga kõrged künkad tunduvad liiga vapustavad. Ta juuksed on keerdunud ja meik on minimaalne. Jumestuse tegemiseks on tal lihtsalt värvitoonid põskedel ja roosiline huulevärv peal. Ta näeb välja ilus ja vapustav.\n19. Pentsik tüdruk lennujaamas:\nPriyanka Choprat märgati hiljuti Mumbai lennujaamas, et temal oli oma vits peal, väga lahe seljas hall dressipluus õla maha ja paari denimidega. Tema erepunased vargused näevad välja erinevad. Juuksed on hobusesabas, et tõmmata tähelepanu õla detailidele. Ta ei kanna meiki, välja arvatud huulepalsam.\n20. Kirtani üritus:\nSeda pilti klõpsati isa korraldatud kirtaniüritusel. Kutsutud oli kogu Chopra perekond. Priyanka nägi a-s välja magus roheline salwar kameez oma pallu peas, pooja valmis otsima. Teda näeb ilma meigita, välja arvatud neutraalne huule varjund. Lihtne, kuid ilus välimus.\nPriyanka meik on tavaliselt neutraalsel küljel, ta kasutab rohkem maalähedasi toone, olles hämar ilu. Ta hoiab minimaalselt meiki ja mõnikord ka mitte, kuid näeb siiski imeline välja. Ta sümboliseerib isegi seda, et ilu on iseenda sees.\nKuulus Bollywoodi diiva Priyanka Chopra, kes kindlasti liigub ilma meigita, ei märganud parematel kohtadel ja puhkudel kosmeetikat.\nuue disainiga sandaalid 2016\nIndia lindude pildid koos nende nimedega\nuusimad pluusikujundused tagaküljel\nmehndi disain meeste pulmadeks


Põllumajandustoetused vaagimisel - Äripäev\n01. august 2014, 09:48\n1321-aripaev 01. august 2014, 09:48\nPõllumajandusministeerium saatis ministeeriumide kooskõlastusringile Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) rakendamise seaduse eelnõu, mis annab aluse 2014–2020 aasta otse- ja maaelutoetuste väljamakseteks.\nEelnõu reguleerib 2014-2020 Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamist Eestis ja annab põllumajandusministrile volituse kehtestada reeglid otsetoetuste ja maaelu arengukava otsuste elluviimiseks.\nPõllumajanduslike otsetoetuste rakendamisel saab 2014-2020 toetustena maksta kokku 900 miljonit eurot. Lisaks saab samas vahemikus maksta raha olemasolul ka riiklikke üleminekutoetusi kokku 115 miljonit eurot.\nEesti maaelu arengukava 2014-2020 toetusi rahastatakse miljardi euro ulatuses, sellest 725,9 miljonit eurot tuleb Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist.\n01. August 2014, 10:08


Juhtkiri: kiired ja erilised sammud - Arvamus\nJuhtkiri: kiired ja erilised sammud\n12. oktoober 2008, 20:09\nFinantsturge kajastavad graafikud liiguvad allapoole.\nMaailma juhtivad tööstusriigid leppisid reedel kokku selles, et krahhi äärel finantsturgude stabiliseerimiseks peab astuma kiireid ja erilisi samme. Ja neid peab ette võtma viivitamatult. Senise ebakindluse jätkumine tähendaks aktsiahindade edasist kukkumist, eriti finantssektoris.\nG7 viiepunktine plaan ei täpsusta aga konkreetseid meetmeid, vaid ütleb lihtsalt, et pangakollapside ärahoidmiseks kasutatakse kõiki vahendeid. Küsimärgiks jäi, millal ja mida täpselt ette võetakse.\nMöödunud nädal läheb ajalukku sellega, et kunagi varem pole USA aktsiad viie päeva jooksul niipalju väärtust kaotanud. Dow Jonesi indeks kukkus ligi viiendiku võrra ning häving Euroopa ja Jaapani turgudel oli sama ulatuslik.\nRahvusvahelise Valuutafondi peaökonomisti sõnul läheb halvimal juhul veel mõned nädalad mööda enne kui riigid õiged meetmed kasutusele võtavad. Seega on reaalne oht, et turud lähinädalate jooksul veelgi viiendiku võrra langevad. Ent siis pöördub olukord ehk paremuse poole.


Riigikogus on fotonäitus Ruhnu elust-olust - Saarte Hääl\nAutor: Helin Noor\nEsmaspäeval avas riigikogu Saarte regiooni ja merekultuuri toetusrühma esimees Urve Tiidus riigikogu hoone II korrusel Priit Kapsta fotonäituse “Hetked Ruhnus”.\n“Priit Kapsta fotod annavad võimaluse teha meeleolukas merereis väikesele Ruhnu saarele, mis on koduks sadakonnale inimesele. Autor tunneb hästi väikesaare õhustikku ja hinge. Näituse vaatamine võib ärgitada soovi käia ka ise ära Eesti ühes väiksemas vallas – Ruhnu saarel,” ütles Tiidus. Ta lisas, et saarlasena võib ta kinnitada, et meretagused paigad oma ainulaadse looduse ja elustiiliga väärivad nendega kohapeal tutvumist.\nPriit Kapsta oma sõnul on seekordne Ruhnu-teemaline pildisari tehtud laiformaadis – pilt on inimsilmale sisutihedam, annab mõtlemisruumi ja kajastab Eesti ühe väiksema valla elu aastaringselt. “Kui aus olla, siis selliseid pilte on võimalik teha ikka ainult püsivalt kohapeal elades, mitme aasta jooksul. Fotodel on jäädvustatud Ruhnu kaunis loodus, arhitektuur ja inimesed. Minu pildid peaksid peegeldama Ruhnu romantilist ja kaduma kippuvat arhailist rannarootsi kultuuri, kajastama ja propageerima Eesti merelisust,” selgitas Kapsta.\nFotode autor Priit Kapsta peab 2005. aastast Ruhnu sadamakapteni ametit. Näitust “Hetki Ruhnus” on varem eksponeeritud Ruhnu sadamas (2013), Korsi talus Ruhnu saarel (2014), Kuressaare Ajamajas ja Kuressaare kultuurikeskuses (2013), New Yorgi Eesti maja kohvikus (2015). 2007. aastal oli Toompea lossis Priit Kapsta fotonäitus “Ruhnumaa ja ruhnlased”. Nüüdseks on ajad ja inimesed siin- ja sealpool merd mõnevõrra muutunud, Ruhnu ja meri on jäänud aga samaks.\nNäituse tegemist toetasid Kodanikuühiskonna sihtkapital kohaliku omaalgatuse programmist ja MTÜ Ruhnu KultuuriAit. Näitusega loodetakse vaatajates huvi äratada 19.–21. augustini Ruhnus toimuva kultuurifestivali Ruhnurahu vastu. “Hetked Ruhnus” jääb avatuks 19. juunini.


Haapsalu kunstikooli galeriides on avatud kaks uut näitust - Läänlane.ee\nHaapsalu kunstikooli hoovigaleriis ootab külastajaid Kaja Hintsi maalinäitus „Minu armas Eestimaa“.\nKaja Hints soovib kõigile arusaadavas ja koduses pildikeeles jagada temal endal tekkinud emotsioone ja helget tunnet meie armsa kodumaa vastu. Kunstnikul oleks heameel, kui tema maalid tekitaksid äratundmisrõõmu, elustaksid mõnda meenutust või vallandaks fantaasia. Iga maaliga kaasneb Kaja Hintsil oma lugu. Vaataja võib leida sealt oma loo.\nKeldrigaleriis on avatud Indrek Jetsi ehete näitus „Unund barbaarsuse lumm“.\nNäitus visualiseerib mõningaid kunstniku mõtterännakuid kultuuriloo vanematel ja obskuursematel radadel. Põhiosa inspiratsiooni ja ka mõned otsesed tsitaadid pärinevad rahvasterännu-, eelviikingiaja ja viikingiaja kunstist. Tegemist pole siiski muinasesemete rekonstruktsioonidega (välja arvatud käevõrud ja ehk ka joogikausikesed). Ehted on mõeldud kandmiseks tänapäevase piduliku rõivaga, näiteks meesterahva särgikaelusel lipsu asemel.\nJetsile sümpatiseerib idee, et omakultuurid, olgu regionaalsed, etnilised või subkultuurid, loovad mingi eripära ja kirjususe maailma, kus muidu on imperiaalselt valitsemas igav, lihvitud ja professionaalne estraad. Paljugi kunagisest kaob aga ajaga unustusse. Siiski on meie pärand kõik, mida tahame üles noppida ja oma tänapäevase tähelepanu valgusse tõsta. Mõistagi saab see nüüd asetatud omaaegsest mitmel moel väga erinevasse kultuurikonteksti ja tähendusvälja.\nNii kohtub näitusel „Unund barbaarsuse lumm“ kohalik barbarikultuur punk-goth-metal subkultuuri mingi subjektiivse versiooniga.\nNäitused on avatud kuni 25. juulini K-P 12-18.\nTagid: Haapsalu kunstikoolIndrek JetsKaja Hintsnäitus


tulevikuveeb 2.0: Samm lähemale targale tolmule\nSamm lähemale targale tolmule\nMäletad stseeni kunagisest Oota-Sa multifilmist, kus mesilaste pahameele ära teeninud hunti ründas hiigelmesilase kuju võtnud mesilasparv? Umbes täpselt samasugust võimalust pakkuva lahendusega on välja tulnud USA MIT tehnoloogiakooli teadlased koostöös kohaliku ARES Lab nimelise initsiatiiviga.\nNimelt on FlyFire nime kandva projekti raames insenerid konstrueerinud platvormi, millega juhitakse LED valgustitega varustatud imepisikeste robotkopterite parve (vt kõrvalolevat pilti). Ise-enesest poleks projektis midagi eriskummalist, kui teadlastel poleks muuhulgas õnnestunud murda selliste parves toimivate mikrotäppide toitmise ja juhtmevaba stabiilse juhtimise süsteemide põlised probleemid.\nKuigi ettevõtmise tarbeks avatud veebisaidil http://senseable.mit.edu/flyfire/ esitletakse avalikkusele mõnekümnest kopterist koosnevate pilvedega moodustatud kujutisi, arvavad teadlased, et peale edukaid katseid olemasoleva prototüübiga, õnnestub juba lähiajal juhtida ja 3D tegudele suunata „väga suur arv“ selliseid koptereid.\nJa nagu sellistel arendustel ikka, ei piirdu MIT teadlased vaid vahvate 3D värvipiltide moodustamisega, vaid sihivad sarnase rakenduse najal futuristlike targa tolmu lahenduste loomist, millised siis inimese poolt sõnastatud lähteülesande najal suudaksid ise lisaks kujundite moodustamisele ka muid keerukamaid logistilisi ülesandeid täita.\nPostitaja: Lauri Tabur kell 11:56\nSildid: future, ICT, innovation, smartdust, tech, technology


Investeerimisfondi hoidja määratlus - Finantsid - - Fcau Jaga valikud\nFcau Jaga valikud. Tööandja sponsoreeritud tervisekindlustus\nOtsustamiskiri on IRS-ile siduv seni, kuni otsuse tegemise aluseks olevad faktid ja seadused jäävad paika. Kui maksumaksjate faktid või seadus muutuvad, ei pruugi kiri enam kehtida.\nKuigi ettevõtted võivad eelistada eelotsuse tegemist enne mis tahes tehingut, mille maksustamise aspektid on ebaselged, ei pruugi see alati praktilisest küljest võimalik olla. Investeerimispanga Morgan Stanley MS hinnangul võiksid Fordi aktsiad lisasid jaanuarist aprillini suurema osa YTD kasumist.\nAlumine rida Palju õnne! Otsustasite oma unistuse täitumiseks kolida teise osariiki. Kas teie praegune kindlustus ületab teid?\nPärast analüütikute kasumiootuste tipptaset Need, kes kauplevad, peaksid kaaluma väljumist kas Mõelge stop-loss järjekorra paigutamisele vimpli madalama trendijoone alla, et kaitsta negatiivset riski.\nGeneral Motors Company GM 55,62 miljardi dollari suuruse turu ülemmääraga General Motors Company GM ehitab ja turustab kogu maailmas autosid, veoautosid, crossovere ja autoosi.\nKolimine käivitab spetsiaalse registreerimisperioodi, mis võimaldab teil kohe plaani valida. Kui teie osariik ei korralda vahetust, saate kasutada föderaalset vahetuspunkti healthcare. Taskukohase hoolduse seadusel on palju olulisi eeliseid.\nSuur osa uude riiki siirdumise ebakindlusest on uue seaduse sätetega kadunud. Kui kolite uude osariiki, kuid teil pole kohe alalist kodu, on teil endiselt õigus saada kindlustust uues osariigis, kui kavatsete sinna jääda.\nLumelindude kindlustus Enamikul juhtudest võtab vahetus teie avalduse elukoha muutmise kohta vastu ilma kontrollimata. Investeerimisfondi hoidjate teenused Investeerimisfondide hoidjad teevad koostööd investeerimisfondide ettevõtetega kogu maailmas.\nOnko analyytikoiden suosituksilla väliä?\nÜlemaailmsed hooldajad peavad järgima erinevates riikides kehtivaid regulatsioone. Investeerimisfondide haldurid võivad pakkuda laia valikut teenuseid.\nFordi veoauto Woes Spell Opportunity GM ja Fiat Chrysler - Investeerimine\nTüüpiliste pakkumiste hulka kuuluvad fondide raamatupidamine, haldamine, juriidilised, vastavuse ja maksuteenused. Samuti töötavad investeerimisfondide haldurid koos ülekandeagentidega või pakuvad oma ülekandeagentide teenuseid, et pidada arvestust aktsionäride tehingute ja saldode üle.\nMadala jõudlusega Chrysleri kaubamärk võib saada kirve, nagu ka aeglaselt müüvad autod, maasturid või veokid, millel puudub potentsiaal. Juba räägivad ettevõtted sõidukite platvormide - alustalade ja jõuülekannete - konsolideerimisest, et säästa miljardeid inseneri- ja tootmiskulusid.\nEsiteks ei näita tööstusharu liisingu suunas mingeid märke aeglustumisest, mille järgi Murphy ütleb, et lõpuks toob see kaasa nn tsunami, mis võib tuua kasutatud sõidukite hindadele tohutu surve. Teiseks, hinnakeskkond muutub üha agressiivsemaks, kusjuures keskmine müügipakkumine tõuseb


Esimene kulupõleng ohustas elumaja « Hiiu Leht\n02.aprill, 2019 Pääste\nLaupäeval, 30. märtsil kella kahe ajal päeval teatati häirekeskusele kulupõlengust Valipe külas. Lõkke tegemisest süttinud kulu põles ümber elumaja umbes 600 ruutmeetri suurusel alal. Kohalikud elanikud püüdsid tuld ise kuni päästjate saabumiseni kustutada. Päästjad panid tulekahju levikule piiri ja likvideerisid selle.\nSildid: kulupõleng, Valipe küla


Niiviisi kohene raha24 ettemakse saamine - Angel's Care and Learning Center\nEelistage varakult ette, seega pole te ainult. Kanada uus majanduskliima on magnetvälja käes ja paljud mehed ja naised on mõistnud, et naise sissetulekud piiravad käeulatuses. Need laenuandjad hakkavad nägema probleeme, millega kanadalased silmitsi seisavad, ja annavad neile raha, et aidata neil seda lahendada. Alates taktikalistest kuludest, kui soovite abiellumistseremooniaid ja alustada ümberkujundamisideid, võib Early on Loans aidata teie heaks töötada. Olenemata sellest, kas krediidiskoor on halb või maksuvaba, saate praegu laenata ja ikkagi on kuni 30 000 dollarit ümardatuna perioodiks.\nOtsides raha24 kiiret edasiliikumist nüüd on lihtne ja lihtne kaasaskantav ning ka tarkvaraprotsess viiakse läbi nii veebis kui ka teie poest. Paljude jaoks, kes kasutavad mõnda võrreldavat panka varem, kipub protsess kiiremini minema. Kuid olenemata sellest, kas neil on null krediiti või halb krediidiskoor, saab seda teha Internetis ja saada soovitud raha. Kui see avanes, võite kasutada erakorralist stipendiumitoetust ega karda kunagi, kas teid palutakse parandada.\nKui olete saanud proteeside vahendustasu hüvitise, võite end esitada ja algatada avaldamise päeva või kahe pärast. Kui teie tarkvaraprogrammid avatakse, tagab uus pank kindlasti tema aktsiad ja aktsiad, et luua kiiresti soovitud kapital. Need pausid võtavad paar ööd kestvat aastat ja mõne eest makstakse nii vähe kui professionaalse õhtu eest. Kui teil on halb krediidiskoor, on võimalik alternatiive. Täiesti pangas saad varakult edusamme nii.\nKuigi te oma praegune kaotate laenu, et täita lühema tähtajaga, on seda väärt, on see tegelikult hea valik juhuks, kui tulete majapidamistöödest ja vajate raha. Parim on väljapanek ja kui teie krediit on null, võite end tõesti kurvalt tunda. Hea uudis on see, et valikuid on rohkem.Järelikult, kuna taotlete kiiret ettemakset, kaaluge enne erinevate valikute tegemist kõiki oma võimalusi.\nKõrgetasemeline töökindel standardpank, peate esitama kõik rahalised kinnitused ja alustama hinna hindamist. Lihtne Internetis edasiliikumine suurendas iga-aastast tasu võrreldes mis tahes omandatud hüpoteegiga, kuna finantsasutus soovib tüdrukut uuesti tagasimaksmise korral kaitsta. Kui tunnete survet, et tavapank tõenäoliselt teie taotlust ei näita, veenduge enne allkirjastamist, et mõistate tingimusi ja tingimusi. Raha on kõige parem laenata perekonnas, kuna arvelduskeelt saab kohandada. Võite isegi vältida kulutusi, kui küsite raha tagasimaksmiseks telefoni.\nValikud annavad fraasi edasi või head installimist. Kasutades sõna parendamine, ei vaata pank raha ja muidu peaks ta laskma isikul teie sõidukifraasi aususe mõttes pakkuda. Laenatav rahasumma sõltub auto väärtusest.Olge ettevaatlik, et võtta autoga riske, kuna vedru tagasivõtmiseks võib see olla, kui teil on vaja nende konkreetseid kahjusid hüvitada. See võib olla tark otsus, kui teil on kehv krediit, kuid kui teil on madal krediidiskoor, kuid see on kindel.


Aab: Rakveres ja Jõhvis nüüd olemas riigimajad | Rahandusministeerium\nAvaleht Uudised Aab: Rakveres ja Jõhvis nüüd olemas riigimajad\n16. oktoober 2020 - 15:14\nTäna avati ametlikult Rakveres ja Jõhvis riigimajad. Mõlemas maakonnakeskuses osutavad kokku 180 riigitöötajat erinevaid riigi teenuseid kohalikele just selleks kaasajastatud hoones.\nMinister Aab rõhutas, et riigiga peab saama asju ajada mugavalt ja lihtsalt ning see on üks põhjuseid, miks riigimaju rajatakse maakonnakeskustesse. „Esimeste seas uksed avanud Rakvere ja Jõhvi riigimajad on teenäitajad järgmistele riigimajadele, kuidas tuua riigi teenused kodanikule ja ettevõtjale lähemale,“ ütles minister hoonete ja selle töötajatega tutvudes. „Ühes hoones tekib rohkem võimalusi erinevate teenuste paindlikuks osutamiseks. Nendes majades on koostööd tunda igal sammul, mis toetab nii paremat teenust, kontoritöö tegemist kui ka kaugtöötamist.“\nRakveres Kreutzwaldi tänav 5 ja Jõhvis Pargi tänav 15 paiknevate riigimajade loomisega alustati 2019. aastal. Nendes hoonetes töötasid riigiasutused vaid osades ruumides ning sinna üle viidud asutustega võeti nüüd mõlemas kasutusele ligi 900 m2 eelnevalt kasutama pinda. Rakveres toodi majas juba töötavatele asutustele lisaks seni Võidu 38 kortermajas paiknenud Põllumajandusamet ning Põllumajanduse- ja Registrite Informatsiooni Amet (PRIA) ning pealinnast üle toodud Eesti Geoloogiateenistus. Jõhvis koliti hoones töötavatele riigiasutustele juurde seni Viru 5a tegutsenud Veterinaar- ja Toiduamet, PRIA ning Põllumajandusamet. Mõlemas linnas on senise kahe maja asemel nüüd üks optimaalse ruumikasutusega hoone.\nRakvere riigimajas on tööruumid 13 asutusele 99 töökoha ja kuue kaugtöökohaga ning Jõhvi riigimajas seitsmele asutusele 82 töökohaga. Lähitulevikus rajatakse Jõhvi, Keskväljak 1 veel üks riigimaja sotsiaal-, haridus-, justiits- ja rahandusministeeriumi valdkonna asutustele koos kaugtöökohtadega. Ka Rakveres pole kõik riigiasutused veel ühel aadressil ja tulevikus peab sellele leidma lahenduse.\n„Valitsuse personalipoliitika toetab riigitööle võtmist üle Eesti kui töö iseloom seda võimaldab. Kaugtöökohad riigimajades võimaldavad kohalikel töötada distantsilt oma maakonna riigimajas. Selleks on loodud töökoht, turvaline internetiühendus ja vajalikud töötingimused. Ehk töö tõttu ei pea ära kolima ning noored saavad oma tulevikku planeerida Virumaal.“\nHoonete riigimajadeks kohandamisel kaasajastati siseviimistlus ning kohandati tehnovõrgud. Rakvere projekti eelarve oli 0,8 miljonit eurot ja Jõhvis 0,5 miljonit eurot. Mõlema riigimaja rajamisega hoiab riik tulevikus kokku ligi 1,3 miljonit eurot vabanevate hoonete remondi arvelt. Lisaks lisanduvad vabanevate hoonete müügitulud. Seega on asutuste kokku toomisega sääst märkimisväärne.\nRiigimajade projekt on osa riigireformi tegevustest. Seda viiakse ellu rahandusministeeriumi, Riigi Kinnisvara ASi, ministeeriumite, riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste koostöös. Möödunud aastal valmis esimesena Viljandi riigimaja. Lisaks sel aastal valminud Rakvere ja Jõhvi riigimajadele valmivad järgmisel aastal Jõgeva, Rapla ja Pärnu riigimajad. Kõik riigimajad on kavas valmis ehitada 2026. aastaks. Tulevikus kaasatakse võimalusel riigimajja ka kohalike omavalitsuste sarnased teenused.\nVaata fotosid riigihalduse ministri külastusest Rakvere ja Jõhvi riigimajja https://www.dropbox.com/sh/w978mj7a781k9gf/AACXVPhTX3dXwH5qMkRkKeema?dl=0


Kommentaarid: AASTA TÖÖMURDJAD: Nele-Liis Vaiksool kümne kuu peale 12 vaba päeva, Kalle Sepal hommikurutiiniks hääleharjutused\nuskumatult 31. detsember 2017 07:14\nnõrk laulja Nele-Liis 5 oktaavit ei jõua korralikult välja pidada, pole mõtet "Hüljatutes" esineda, aga eestis ju kõikstaarid ainult, et talendisaates välismaal ei pääse edasigi\nKaru 31. detsember 2017 00:28\nKust selline uudis võetakse? Kas lugupeetud staarid on tõesti nii edevad, et helistavad ise ja kurdavad, et elu on raske ja töö tahab maha murda :) Kui nõnda, siis on küll väga mage..\nTublid 30. detsember 2017 17:33\nMurdke rohkem, ehk saab viimaks rahu õhuvõngutajatest. Liiga palju "superstaare" elanikkonna kohta.\nnoh see on üldistus 30. detsember 2017 17:05\nvähe on neid lauljaid kes eestlaste seas armastatud.\nno mida 30. detsember 2017 17:00\nkõik inimesed teevad tööd mille nad endale valinud, mis siis pläkutada-raske, mine tee midagi muud ja avastad et tööd tehes peabki olema raske, see pole pidu vaid elatise teenimine, nii et laulja töö raske, mine toidupoe kassiiriks.\nMaamees. 30. detsember 2017 16:42\nSee on küll asi, mille üle ei maks uhkust tunda. See on kõik oma tervise ja tuleviku arvelt.\n30. detsember 2017 16:32\nVaiksoo otseesinemised kõlavad hästi ja Sepa puhul pettusin! Jäi tunne nagu laulaks isehakanud laulja, kelle hääl jäi nii mannetuks. Eestis on palju neid lauljaid, kelle plaati ei osta ega ei lähe ka kuulama!\naga 30. detsember 2017 17:03\nSepp ongi isehakanud, näosaates sai vunki juurde, kuid kui pole ikka häält ei aita promomine.\nKonnatiigi staarid 30. detsember 2017 16:19\nJah, plaadi peal kõlab meie konnatiigi staaride hääl hästi. Kui kuulad live esinemisi, siis pettud. Vähe on neid, kes lives kõlavad sama kenasti kui nende plaate kuulates!\nHark 30. detsember 2017 15:39\nNo ma toesti ei tea, kesagi, kes nende kraakauvate staaride muusikale vaatamas kaib. Mis seisundia piletid ostetakse?\nAASTA TÖÖMURDJAD ... 30. detsember 2017 12:30\n... vaevalt ... - on teisigi tublisid, aga millestki peab ju kirjutama ...\ntäitsa 30. detsember 2017 12:26\nkino selline eit aga mul oli 11 vabapüeva ja mis nyyd siis\nÜhinen soovitusega! 30. detsember 2017 12:09\nHoidke ennast, et me veel kaua saaksime teie etteasteid nautida.\nSoovitus 30. detsember 2017 11:55\nNoored inimesed, palun ärge olge uhked selle üle, et te rabate tööd teha ja vabu päevi ei võta. Praegu tundub, et see on õnn, aga peagi võib minna teie tervis. Teid on veel kauaks vaja, sest olete eestlaste seas armastatud.


Õnneagentuur – Pulmavanem, õhtujuht Aivo Toomistu – Esimene tervisepits ja õnneküünal\nKüünla süütamisel juhib pulmavanem oma avakõnega tähelepanu küünlaleegi õrnusele, aga ka kõrgustesse püüdlemisele ning leegi valgusele ja soojusele. Pulmavanem kutsub noori üles „igal oma pulma-aastapäeval küünalt süütama, istuma hetkeks leegi valgusse ja meenutama kooskäidud mure- ja õnnepäevi“. Loomulikult loodetakse ühiselt, et õnnepäevi on aastas rohkem. Küünlaleek pakub harda hetke rääkida armastuse võimalikust eesseisvast jahenemisest, kus senine tuline armuhoog võib väheneda. Kuid seda enam peab kasvama soov teineteisest rohkem hoolida ja toetada haigus- või nõrkushetkedel. Pulmavanem soovitab meelde jätta armastatu pulmapäeva silmade sära, sest aastad võivad muuta meie väljanägemist ja juuste kohevust, kuid elu tähtsaima päeva silmavaate jäädvustamine oma mällu aitab kaasa õnnelikule kooselule ka siis, kui küünal on muutunud hõbedaseks või lausa kuldseks ehk siis 25 või koguni 50 kooseluaasta järel. Soovitades„mitte teineteist jätta ning olla alati oma rõõmudes ja muredes kahekesi koos“, võiks pulmavanem esitada ka asjakohase luuletuse.


STJUARDESS VASTAB 20 KüSIMUSELE, MIDA OLETE ALATI SOOVINUD KüSIDA - KOGEMUSED\nReisijatena usaldate pimesi oma lennukimeeskonda tohutult, et tagada, et teid ohustatakse ohutult läbi õhu umbes 10 000 meetrit.\nSeega on pisut üllatav, et kommertslennunduse maailmast on endiselt nii palju, et see on varjatud salapära.\nKõigile põletavatele küsimustele, mis meil lendamise ja inimeste kohta, kes tagavad selle ohutu toimimise, vastata pöördusime 13-aastase kogemusega stjuardessi Annette Longi poole.\nKas stjuardessid söövad lennukitoitu?\nJah, jah. Kogu aeg. Saate lihtsalt raisakotkaid pildistada, kui pakutakse esmaklassilist sööki. Pärast reisijate toitmist saame värske toiduga ülejäägi.\nMis on stjuardessi jaoks kõige soovitavam lend tööle?\nMeil on ütlus: 'ühe tüdruku prügikott on teise tüdruku aare.' Kui postitasin oma Facebooki lehele, et lendan Pekingi, kirjutas üks mu sõber: "Parem sina kui mina." Talle meeldib kodumaal lennata ja palju on minu sõpru, kes armastavad kodumaist lendamist. Nad ei taha midagi pistmist rahvusvahelise lendamisega. Ja siis on inimesi, kes soovivad lennata ainult rahvusvaheliselt.\nKuidas need pikamaareisid teid mõjutavad?\nKoju jõudes oled sa päris läbi löönud. Olete tõesti nii väsinud, et ei saa isegi Facebooki kirjutada: "Ma olen nüüd kodus". Päeval pärast reisi, kui sulgete rulood, võite telefonile vastata või mitte. Kindlasti ei vasta sa uksele.\nKas saate pikamaalendude ajal magada?\nJah. Pekingi lennul, mis on 14 tundi, on meil neljatunnised pausid. Teeme joogiteenuse, söögiteenuse, võtame kätte, teeme magustoiduteenuse, korjame uuesti ja siis hakkame pause pidama. Pool meeskonnast suundub neli tundi meeskonna puhkepunktidesse, teine pool püsib püsti.\nPungad, mis on lennuki sabas väga väikesest keerdtrepist ülespoole, on väikesed. Nendes ei saa istuda. Nad on peaaegu nagu kirst. Ava on küljel ja seal on kardin. Ja need annavad teile võimaluse magada, muusikat kuulata või lihtsalt puhata - mida iganes sa tahad teha.\nSeal on mõned ütlemata reeglid. Nagu te ei lähe sinna alla ja hakkate vestlema. Me vaikime sellest.\nKas selle neljatunnise ajavahemiku jooksul on raske magada?\nÜks meie uus rentnik magas hiljuti läbi kolm äratuskõnet, nii et ilmselt tema jaoks ei. Minu jaoks magasin ainult paar tundi ja siis tõusin püsti ja see läks tõesti konarlikuks.\nMis juhtub, kui tabate turbulentsi, kui olete seal üleval?\nMeil on turvavööd. Nad satuvad voodi laiusele.\nMis juhtub, kui keegi haigestub või sureb lennu keskel?\nNad ei sure lennu ajal kunagi - me ei häälda neid. Kui keegi haigestub tõesti tõsiselt, on meil ühendus MedLinki-nimelise ettevõttega. Suhtleme oma piloodiga edasi ja räägime MedLinkiga kohapealse arstiga, kes annab meile nõu, mida teha. Meil on automatiseeritud väline defibrillaator, mis kontrollib pulssi ja muud sellist ning saame selle teabe edastada kohapeal olevale arstile ja arst otsustab, kas lennuk suunata ümber või jätkata lennukis jätkamist.\nKõige tavalisemad meditsiinilised olukorrad hõlmavad diabeetikuid, kellel pole olnud midagi süüa ega juua.\nKas hoiate reisijat oma kohal, kui ta sureb?\nJah. Õnneks pole ma kunagi selles olukorras olnud ega tea kedagi, kes oleks selles olukorras olnud.\nTõenäoliselt paneksin teki üle inimese, et sellest oleks vähem midagi vaadata. Tahad säilitada väärikust ja austust surnud inimese vastu. Sa ei taha, et keegi neid jõllitaks. See oleks tõesti kurb.\nKas on mingeid signaale, mida kasutate meeskonnaliikmetega suhtlemiseks, et olla peenem?\nOn paar olukorda, kus meil pole signaale, vaid sõnad, mida kasutame edastamiseks, mida peame edastama, ja ma ei saa neid teiega jagada.\nMis puutub signaalidesse, siis mis piiratud asju me teeme, need on seotud turvalisusega ja ma ei saa neist rääkida.\nMis juhtub, kui reisija keeldub pärast tule süttimist turvavööd kinnitamast?\nKui turvavöö märk on sisse lülitatud, kuid see on sujuv, ei kuula mõned inimesed seda. Nad tahavad vannituppa minna - nad ei taha olla ebaviisakad ja koledad -, kuid tahavad minna vannituppa, nii et nad tõusevad vannituppa minema.\nNoh, ma ei sunni sind füüsiliselt lõpetama. Ma ei ütle sulle: "Ei, sa ei saa vannituppa minna." Ma lihtsalt informeerin teid, kuna ma pean teid teavitama, et kaptenil on turvavöö märk veel peal ja ma ei usu, et teil on üleval. Ja siis nad tavaliselt ütlevad: "Noh, ma pean lihtsalt pissima."\nMilliseid asju peaks reisija tegema lennuki mahasaamiseks, vaoshoituseks või lennuki ümbersuunamiseks?\nKui peaksite tulema lennukisse purjuspäi - kui agent jäi sellest ilma ja märkasime seda enne meie lahkumist -, saadetakse teid lennukist maha.\nFüüsilise oleku korral võib see lennukit suunata, sõltuvalt sellest, milline tegu oli, kuidas see juhtus ja kellega see juhtus. Aga ma ei tee neid otsuseid. Edastan selle teabe kokpitis ja stjuardessil ning nemad teevad otsuse, kas me läheme maale või saadame kellegi lennukist maha.\nKui proovite avada ukse keskel asuvat lendu, mida on võimatu teha, kuid enamik inimesi ei tea seda - see on paar korda juhtunud. Kui te oleksite enne meie starti löödud, siis te ei läheks.\nMis on kõige kummalisem asi, mida olete kunagi selle töö juures kogenud?\nMinu lendamine on olnud nii üldine, kui soovite. Mul on olnud juhtumeid. Olen näinud, kuidas üks mees kukkus - ta läks välja - ja ta nägu oli see, mis kukkus kukkumise vastu lennuki seina. Ta ei pannud isegi käsi välja. Kuid see pole isegi nii imelik.\nMa ei ole seda näinud, aga mul olid stjuardessid, kes rääkisid mulle pea kohal tilkuvast verest, sest keegi tõi Kariibi mere saarelt kitsepea. See oli enne TSA-d ja loomulikult olid kasutusele võetud kõik nende turvaprotseduurid. Minu jaoks on kõige kummalisem värk lihtsalt inimese jäme käitumine.\nMis oleks teie lemmikloomadest, mida reisijad teevad?\nOleme näinud, kuidas inimesed varbaküüsi lõikavad. See on väga jäme ja te ei saa neid peatada. Ja see pole harv asi, uskuge või mitte.\nJa jalad üldiselt - meil on jalad igal pool. Meil on inimesi, kes võtavad jalanõud ja panevad jalad vaheseinale, seinale esimese klassi vahele. Nende jalad on seal üleval või nende jalad asuvad kummagi käe ees istmel. Jalad üldiselt pole lihtsalt tore teiste vaatamisrõõmu tunda.\nInimesed tulevad tagasi väga väikeses kambüüsi piirkonnas ja nad teevad seda, mida me nimetame kambüüsi joogaks. Nad hakkavad tegema oma sügavaid põlveliigese painutusi ja sirutusi. Ja me saame sellest aru. Saame aru! Kuid see on vaid üks neist asjadest, mis häirib stjuardesside saatmist, kui satute meie väikesesse ruumi.\nOlen näinud inimesi lennukis pornot vaatamas. Ühel tüübil oli terve rida enda ees ja te pidite püsti tõusma ja tema taga kõndima, et näha, et ta vaatas pornot. Ma olin nagu: "Kas tõesti?" Mida ma ütlen sellele? ' Ümberringi polnud ühtegi väikest last, seega polnud ka midagi öelda. Kuid oli üks tüüp, keda nägin tema telefonist pornot vaatamas ja kuna öö oli käes, võis aknal näha peegeldust. Ma osutasin talle seda, kuna arvasin, et kõigil pole seda vaja näha.\nMõned inimesed lähevad kohalikku likööri poodi ja toovad lennukisse oma minipudelid märjukest. Me teame alati, kes te olete, leiame selle alati. Sa ei saa ennast teenida.\nKui ma lennukis inimesi tervitan, ei vaata nad mõnikord isegi mind. Enamik inimesi naeratavad ja ütlevad tere hommikust, kuid suur osa inimesi ignoreerib teid ja teeskleb, et nad ei kuulnud teid ja lihtsalt kõnnivad teist mööda.\nJa siis on inimesi, kes panevad oma ülisuured kotid õhuruumi ja kui see ei sulgu, jätavad nad selle lihtsalt stjuardessi hoolitsema.\nJa lihtsalt nii, et te teate, kui lähete vannituppa ja olete paljajalu või olete sokkides, pole see vesi põrandal.\nKui põhjalikult lennuk puhastatakse? Kas iga salvelaud pühitakse maha?\nEi - esimene klass ja äriklass ma arvan nii, aga mitte iga lennu vahel. Ma arvan, et salvelaudu pühitakse igal õhtul. Kuid pidage meeles, et nad kasutavad esimese rea alustamiseks kaltsu ja kui nad lõpevad 35. reaga, on see rag pühkinud palju laudu. See pole lihtsalt kõige puhtam keskkond.\nKas kõnelambi kasutamine on reisija jaoks ebaviisakas või kasulik?\nNoh, meile ei meeldi, kui kasutate seda pärast vahekäiku kõndimist. Seda juhtub kogu aeg. Oleme just kolm korda prügikasti korduvalt kõndinud ning olen vaevalt kambüüsi tagasi ja kuulen 'ding dong'. Ja ma lähen sinna üles ja te tahate mulle lihtsalt oma prügi üle anda.\nKasutage seda absoluutselt siis, kui teil seda vaja on. Kui turvavöö märk on väljas, peaksite siiski tõusma ja kõndimise huvides nagunii kambüüsi juurde kõndima.\n'Kui olete diabeetik ja teil on erakorraline olukord, peate sellest helistama - kaks või kolm korda isegi. Andke teada, jõuame kohe sinna. Ja mõnikord, kui inimesed on aknatoolis kinni ja kaks kõrval olevat inimest magavad, ja kõik, mida nad tahavad, on klaas vett, pole see probleem.\nKas see häiriks teid, kui mõni reisija prooviks teile ajakirja või šokolaadide uuendamise eest altkäemaksu anda?\nSee ei häiri mind, sest ma ei saa teid uuendada.\nMis saab siis, kui keegi võtab istet, mis on parem kui see, mis neil on, kui näha, et ta on tühi?\nSeda juhtub palju. Meil on kaks klassi majanduses - seal on istmeid, kus on rohkem jalaruume, ja istmeid, kus on vähem jalaruume - ning inimesed proovivad palju kordi väljumisreast ettepoole liikuda. Ja me peame selle eest tasu nõudma. Muidu pean ma sind kolima. Seda pean tegema.\nMis on varjatud lennukireegel, millest paljud inimesed ei tea?\nMinu koolituse kohaselt peavad avariiväljapääsu varjud olema üleval, kuna stjuardessid peavad enne ukse avamist hindama välistingimusi. Kui väljaspool seda väljapääsu on tulekahju, sügav vesi või kivid, muudaks selle sealt läbi minemine ohtlikuks ja stjuardess peaks selle otsuse tegema üsna kiiresti.\nKuidas mõjutab töö teie suhteid?\nMa arvan, et stjuardessiks saades peate oma perega suurtest pühadest loobuma ja leiate muid võimalusi nende tähistamiseks. Ma pole veetnud palju jõule oma perega kodus, sest see kuu olen ma reservis. Ma pean minema kuhu iganes ettevõte mind saata saadab.\nTeil jääb puudu paljudest pühadest ja paljudest suurtest asjadest, näiteks kooli lõpetamisest. Minu pere on sellega harjunud. Nad isegi ei oota mind. Teete seda, mida peate tegema.\nKas stjuardessina olete keeruline?\nKui hakkate tutvuma kellegagi, kes ei tea, mis äri see on, arvan, et armukadeduseks võiks olla palju võimalusi.\nKui ütlete: "Oh jah, läksin meeskonnaga välja ja piloodid tõstsid tšeki" - ma kasutan seda ainult näitena, sest tavaliselt ei juhtu see nii - kutt võib armukadetseda.\nSee võib olla keeruline, kui ma püüan selgitada oma tööd, ajakava ja väljaminekut. Ööklubisse see tegelikult ei lähe. Läheb õhtusöögile, võib-olla saab kokteili ja siis magama.\nKas Chris saab lennata oma pükside koha taga? Kas ta peab Supermani moodi kandma pükse üle pükste? Li ja Chris arutavad selle fraasi kasutamist.\nKas ta lendab oma pükste istme taga?\nKõige mugavama istme saamine lennukile\nAken või vahekäik? Piloot paljastab, milline iste lennukis on parim. Allikas: istock\nKui me võtsime ühendust autori, kolumnisti ja piloodi Patrick Smithiga, et küsida, mida tema ja kaaspiloodid võiksid meile öelda lendamise kohta, mida me ehk ei tea, vastas ta empaatiliselt: „Kust ma alustan?“\nTõepoolest, Smith on juba viimased 14 aastat kirjutanud sellel teemal veerge, blogisid ja raamatuid, sealhulgas New York Timesi bestselleri nimega Kokpitis konfidentsiaalne. Tema veebisaidil AskthePilot.com saate sirvida tema KKK-jaotist, et saada vastuseid lennureisidega seotud üldistele küsimustele.\n"Kui inimesed küsiksid lendamise kohta küsimusega" Kas on tõsi, et ... ", oli vastus peaaegu alati" Ei, see on täiesti vale! "" Ütles Smith meile. "Seetõttu hakkasin lendama kirjutama."\nSmith, peamise lennuettevõtja pikamaa piloot, keda ta ei soovi avaldada, võttis oma esimese lennutunni enne, kui ta sai 14-aastaselt edasi sõita, ja hakkas 1990. aastal lendama kommertslennuettevõttes. Küsisime temalt lendamise väärarusaamu, mis tunne on maailma näha alates 35 000 jalast ja mis on tal ühist meie ülejäänud inimestega.\nLennuk lendab ise, eks? Mitte päris\nÜks Smithi suurimaid lemmikloomade pissitusi on ekslik arvamus, et isegi kogenud reisijatel on raske raputada: et kui autopiloodil on lennuk, lendab ta ise, nagu mõni taeva alla kuuluv Google'i auto.\n"Ma pole kindel, kust see idee pärineb," ütles Smith ärevuse vihjega. „Võib juhtuda, et piloodid on selles osas meie endi kõige suuremad vaenlased, kuna paljud piloodid on meie tehnoloogiast väga vaimustatud ja võivad öelda midagi sellist, nagu„ vajutame neid nuppe ja lennuk lendab ise. “Ja ühes mõttes see on tõsi, kuid inimesed võtavad seda väga sõna-sõnalt. ”\nÜks levinumaid ütlusi, mida ma kuulen, on see, et lennukid ei lenda mitte ainult ise, vaid maanduvad ka ise, mida Smith eitas kindlalt, märkides, et peaaegu kõik maandumised, kus ta osaleb, on peaaegu täielikult käsitsi teostatavad.\n"On olemas selline asi nagu automaatne maandumine, aga ma näen võib-olla paar aastas," sõnas ta. “Isegi kui kogu automaatika töötab ja töötab, lendate ikkagi lennukiga. Te ei pea kogu lennu jooksul tingimata rooli kätega juhtima, kuid automaatika teeb ainult seda, mida käsitate tal teha, ja peate ütlema, mida teha, millal seda teha, kuidas seda teha, kus seda teha. tee seda.\n„Minu kirjeldatav viis on see, et tõenäoliselt on kuuel või seitsmel erineval moel võimalus automatiseerimise abil ronida või laskuda, sõltuvalt asjaoludest. Piloot peab selle kõik kindlaks määrama ja seejärel teostama, tegema vajalikud muudatused jne. ”\nPiloote on rohkem kui inimesed arvavad. Allikas: istock\nKord lendas Smith kaubalennukiga üle Atlandi ookeani autopiloodiga "edasi lükatud - mis tähendab, et see ei töötanud," selgitas ta. "Sellega oli lihtne toime tulla, kuid kaheksa tunni jooksul käe lennuki ikke peal hoidmine on teatav väljakutse."\nMa küsisin, kui raske see oli ja kas piloot pidi kogu lennukiga maadelda, mis Smithi sõnul sõltus tingimustest. Sellisel juhul võiks lennuk lühikese aja jooksul ise "lennata", näiteks võib paat teha samamoodi, kui osutate õiges suunas - kuid mitte palju rohkem, eriti kuna peate muretsema "Mitte ainult vasakult ja paremalt, vaid ka üles ja alla," ütles Smith.\n"Autopiloot leiutati selleks, et vabastada piloodid kogu lennu ajal füüsiliselt roolis olemisest ehk ikkest," ütles Smith. "See ei võta pilooti silmist, vaid teeb teatud ülesanded hõlpsamaks."\nTurbulents on normaalne\n"Kui ma hakkasin esimest korda lendama kirjutama ja küsimusi võtma, olin jahmunud inimeste hulgast, keda ärev õhku paisati, sest meie vaatevinklist on see normaalne," ütles Smith.\n„Selle suhtes ei tohiks olla halvustav ega liiga ebameeldiv, sest on tõsi, et igal aastal saab turbulentsiga kokkupuutumisel viga teatud arv inimesi. Kuid tavaliselt on selle põhjuseks see, et neil polnud turvavööd, kui nad pidid olema. "\nNiisiis ei aja Smithi üldse põrmugi selle peale, mida ma mõnikord pean silmas taevakaevadena, kuid kui mind sunniti mõtlema sellele, mis pilooti õhutab, tundis ta muret, kuidas õhuturbiilsus muutub.\n"Üha ilmsem on, et kliimamuutused suurendavad ebatavaliselt tugeva turbulentsiga kohtumisi," märkis ta. "On täiesti mõistlik, et kui teatud kliimamuutused halvenevad, siis tuleb palju asju kokku, et luua konarlikem õhkkond."\nKas pilootidel on igav?\n"Igal erialaspetsialistil on igal ajahetkel igav, kuid tüdimus pole õige sõna," ütles Smith. “Kas mul on öösel vahel keset ookeani igav, kui eriti palju ei toimu? Muidugi, kuid võin kihla vedada, et leiate kirurgi, kes ütleks, et tal on igav ajuoperatsiooni keskel. See on kõik suhteline, nii et see, mis mulle neil hetkedel meeldib teha, on tagasivaade sellele, kuidas jõudsin sinna, kus olen professionaalselt. Kui ma olin väike laps, lugesin lennufirmade sõiduplaane ja kujutasin ette, mis tunne oleks olla piloodina, siis kui ma seda tegelikult teen, hoiab see mind maas, et kasutada halba punti. ”\nPiloodid valivad aknatoe alati vahekäigu kohal. Allikas: istock\n„Keegi, kellel on entusiasm või kellel on lendamise vastu huvi, kavatseb alati aknaistme võtta, sest neile meeldib pidevalt meelde tuletada, et olete selles tähelepanuväärses masinas õhus. Aastate jooksul, kui näete õhust nii palju lahedaid asju, on raske teada, kust alustada. Lendavad üle Sahara kõrbe, näevad Atlandi ookeani põhjaosas jäämägesid, lendavad Istanbuli linna kohal, vaatavad püramiide alla, lendavad üle Ameerika lääne, näevad virmalisi ... ”\nSmithi raamat sisaldab loetelu parimatest asjadest, mida ta on õhust näinud, rõhutades tema jätkuvat entusiasmi näha planeeti kõrgelt. Kuid ta märkis ka, et pilootidel on ainulaadne vaatenurk mõnele planeedi häirivamale maastikule, sealhulgas kaduvatele vihmametsadele, lageraietulekahjudele ja sududele suuremate linnade kohal.\n"Kuna ma suudan nii kaua planeedil nii pikalt alla vaadata, siis ma võtan sellelt ära, kui väike Maa tegelikult on, peaaegu hirmutaval viisil, mis võib olla hoiatus," ütles Smith. "Suur osa kahjust, mida me maailmale teeme, on lennukist väga nähtav."\nPiloodid on lihtsal teel liikuvad reisijad\nKui näeme, kuidas piloodid võtavad lennukis tühjad kohad, võiksime küsida, kas nad hindavad kõike toimuvat, kui nad on mures, kui nad on linnukese saanud, on nad treenerisse kinni jäänud. Mis tunne on piloodina, kes lendab reisijana?\n"See on nagu reisijana lendamine," ütles Smith naerdes. "Me ei tee tagaistmete piloteerimist. Pilootiks õppimisega oleme nii tuttavad, et on raske närvi minna."\nKuid mitte kõik head ajad ei ole: "Asjad, mis mind lendamise pärast häirivad, on samad, mis keskmise reisija jaoks."\nPiloote ei mõjuta lennujaama turvalisus peaaegu sama hästi kui teie\n"Süsteem, mille oleme välja mõelnud, on mõnes mõttes nii irratsionaalne, et paneb mind kahtlema meie kollektiivsuses," sõnas Smith. „Mõni neist on hea ja töötab hästi, kuid piisav osa sellest on nii irratsionaalne ja ebamõistlik, et see on piinav.\n“Töötavad osad on osad, mida me ei näe, asjad, mis nii-öelda laval lähevad. See on tõesti lennujaama turvalisuse mutrid ja poldid. See, mis meil koos on, on teine lugu. Ma ei ütle, et kohapealne lennujaama turvalisus on halb mõte, muidugi mitte.\n“Kuid spetsiifika, mida me oleme välja mõelnud, on pea kriimustamine. Ja see oleks vabandatav, kui nad ei raiskaks nii tohutult aega ja raha. Turvalisusest on nüüd saanud lendamise kõige tüütum ja raskendavam osa ning see ei pea nii olema.\n„Pilootide jaoks on teatav silmade veeretamine ja irvitamine, kuid lõpuks nõustume sellega. Arvan, et reeglite vastu, mis on ilmselgelt aja- ja raharaiskamine, tuleks rohkem suruda, miks ma ei tea, miks lennuettevõtte töötajad ja lennuettevõtjad ei tulnud kokku muudatusi paluma. "\nLennukid lihtsalt gl>Allikas: istock\nVõite lennukiga koju libistada\nPärast USA Airways Flight 1549 kuulsa eduka maandumise tagajärjel, mis kaotasid mõlemad mootorid pärast kokkupõrget hanekarjaga ja lõppes Hudsoni jões tõsiste vigastusteta, mõtisklesid paljud inimesed, kas saaksite seda teha ükskõik millise lennukiga mis tahes asjaolud.\n"Isegi suurim lennuk libiseb suurepäraselt," selgitas Smith. „Tegelikult on libisemise suhe - kõrgus kaotatud vahemaa suhtes - mõnel suuremal lennukil parem kui väga väikestel lennukitel.\n"Kuid enamik inimesi ei saa aru, et reisijana libisete kogu aeg," sõnas ta. Laskumised tehakse sageli nn tühikäigul, mis tähendab, et mootorid töötavad endiselt, kuid need ei tekita edasist jõudu ega tõukejõudu. Nad toidavad elektrit ja õhku ning kõike, aga nad ei tee muidu midagi, te libisete. Kui mootorid sel ajal täielikult välja lülitataks, oleks pime ja ükski sisemine süsteem ei saaks energiat, kuid lennuk ei libiseks teisiti.\n"Ja seda juhtub peaaegu igal lennul, alati on mingil hetkel tühikäik."\nNii et selle asemel, et öelda, et teil on kena lend, peaksime ehk ütlema, et teil on ilus libiseda.\nSelle programmi skript\nChris: Tere, ma olen Chris ja olen täna siin Li-ga.\nChris: Kas nägite eile õhtul televisioonis seda Supermani filmi? Ma armastan Clark Kenti. Päeval on ta lihtsalt tavaline tüüp, kuid tal on ka võim lennata! See on klassikaline film.\nLi: Ei, ma ei näinud seda. Minu katusel olev antenn on katki ja ma ei tea tegelikult, kuidas seda parandada, seega ei saa ma praegu midagi vaadata.\nChris: Sellest on kahju. Kui soovite, võiksin uurida, kas suudan selle teie jaoks parandada? Lendaksin oma pükste istme taga, aga see on proovimist väärt.\nLi: Sa oskad lennata? Nagu Superman? Kas peate kandma oma pükse ka väljastpoolt nagu tema?\nChris: Ei, ma ei pea silmas seda, et suudan tegelikult lennata - ja ma ei pane kindlasti oma aluspesu üle pükste! Väljend „lennata oma pükste kohalt” tähendab teha midagi rasket ilma, et oleksite seda koolitatud või pole tegelikult teadnud, kuidas seda teha.\nLi: Nii et ma ei pea muretsema, et näen teie pükse?\nChris: Ei, Li, te ei pea mu pükse nägema - see on lihtsalt fraas.\nLi: Ma näen - nii et peate oma teleantenni parandama, isegi kui te pole päris kindel, mida teete.\nChris: Täpselt nii. Kuulame veel mõned näited fraasist.\nSee raport tuleb täna lõpule viia, kuid keegi pole siin, et näidata mulle, kuidas seda teha. Lendan oma pükste istme taga, aga parem prooviksin.\nJohn üritab vannituppa uusi plaate panna, kuna ta ei maksa dekoraatori eest seda teha. Ta lendab tõesti oma pükste istme taga.\nLi: Nii et see on fraas, mida saame kasutada siis, kui teate millestki väga vähe, kuid teete oma parima, et töö lõpule viia.\nChris: Inimesed kasutavad seda fraasi sageli siis, kui peavad kiiresti töö ära tegema, kuid ei tea, kuidas.\nLi: Niisiis, kas arvate, et saate minu antenni parandada?\nChris: Noh, ma kindlasti proovin seda - kas teil on redel siis olemas?\nChris: Noh, sinna sa lähed. Lendasin tõesti oma pükste istme taga, kuid tundub, et see on fikseeritud.\nLi: Las ma lülitan teleri sisse ... See töötab! Suurepärane pilt. Tead Chrisi, isegi kui sul pole Supermani moodi pükse, oled sa tegelikult minu kangelane.


Kontakt | Kennel Wunderstern\nKennel Wunderstern | May 26, 2022\nAadress: Aaviku küla, Rae vald, Harjumaa\nKui soovid endale tervet ja parimate tõuomadustega Saksa lambakoera, tahad tegeleda koeraspordiga, osaleda treeningutel, võistlustel ning näitustel nii Eestis kui välismaal või unistad lihtsalt toredast neljajalgsest pereliikmest, siis oled Wundersterni näol leidnud sobiva kenneli.\nWundersterni kenneli ajalugu ulatub aastasse 2004, mil kogu elu koertega lähedalt seotud ja tõsiselt tegelenud inimesed otsustasid Saksa lambakoerte aretustööga tegeleda Eestis rahvusvahelisel tasemel. Kenneli raudvaraks on esimesed aretuskoerad Kronis Kändrewa (sünd 10.01.2001) ja Aussenhaus Ingel (sünd 29.01.2004), kelle parimaid omadusi oleme edasi andnud juba mitmeid põlvkondi.\nKui küsida, mis on Wundersternide edu saladus, siis tõenäoliselt see, et me ei ole lihtsalt aretajad, vaid tõesti hoolime oma koertest ja nende kasvandike käekäigust ning teeme oma tööd kirega, mis tõmbab ligi üha enam koerasõpru.\nWundersternide aretuses kasutame nii Eesti kui välismaiseid paaritusi. Hoolitseme ja vastutame selle eest, et omavahel ei ristataks suguluses olevaid või tõustandarditele mittevastavaid koeri. Pesakondades esineb nii aretus- ja näitusekoeri kui pikakarvalisi ja nn kodukoeri. Esimeste omanikelt eeldame tõsisemat treeningutel ja näitustel osalemist, mis omakorda tagab aretustöö kvaliteedi täna ja tulevikus.\nToetame oma kogemuste ja tugivõrgustikuga ühtviisi nii aretuskoerte omanikke, fanaatilisi koeraspordi harrastajaid kui kodukoeraks kutsika võtnud koerasõpru.\nWundersterni kenneli koeri treenivad pädevad atesteeritud treenerid ning näitustel ja võistlustel hinnatud varrukamehed. Korraldame regulaarselt eksameid, aretuskontrolle ja võistlusi, kus lektoriteks ja kohtunikeks on nii Eesti tunnustatuimad tegijad kui välismaised spetsialistid.\nTreeningute ja võistluste paremaks organiseerimiseks oleme loonud klubi Articus, kuhu kuulub üle 100 koeraomaniku, neist paljud mitme koeraga. Paljudest klubi liikmetest on ühiste ettevõtmiste käigus saanud sõbrad ka eraelus.\nMeie koerte tervise aluseks on kvaliteetne tasakaalustatud toit. Teeme koostööd Calibra’ga, tänu millele on meie kenneli koerte omanikel võimalus osta kvaliteettoitu soodsama hinnaga kui kauplustes.\nNB! Kui oled otsustanud võtta Saksa lambakoera, oled tegemas parimat valikut. Pead vaid arvestama, et tegu on intelligentse tõuga, kes vajab hoolt ja tõsist tegelemist ning kelle liikumisvajadus on keskmisest suurem. Seepärast müüme kutsikaid vaid inimestele, kelle olmetingimused, füüsiline vorm ja südametunnistus neid suurepäraseid koeri väärivad.\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2016 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2015 3.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2014 3.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2013 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2012 1.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2011 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2010 1.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2009 5.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2008 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Näitusekoerte Kennel 2007 4.koht\nESLÜ Aasta Parim Universaalkoerte Kennel 2016 3.koht\nESLÜ Aasta Parim Universaalkoerte Kennel 2015 5.koht\nESLÜ Aasta Parim Universaalkoerte Kennel 2014 2.koht\nESLÜ Aasta parim Universaalkoerte Kennel 2013 1.koht\nESLÜ Aasta Parim Universaalkoerte Kennel 2011 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Universaalkoerte Kennel 2008 3.koht\nESLÜ Aasta Parim Töökoerte Kennel 2014 3.koht\nESLÜ Aasta Parim Töökoerte Kennel 2013 2.koht\nESLÜ Aasta Parim Töökoerte Kennel 2011 5.koht


bbq-info - Kepsleva Poni Kõrts\nMIS ON BARBEQUE\nBarbecue on toidu aeglane küpsetamine spetsiaalses veevanniga varustatud ahjus, suhteliselt madalal temperatuuril (~100 °C) suitsuses ja niiskes keskkonnas. BBQ liha omandab kergelt suitsuse maitse ning on tänu aeglasele valmimisele mahlasem kui grill-liha.\nMIDA KÜPSETADA BBQ AHJUS\nBBQ ahjus küpsetatakse igasugust liha, kuid enamasti siiski suuretükilist liha, samuti kala, köögi- ja puuvilju, magustoite. Parim valik on searibi,seasisefilee, seakaela karbonaad ja peekon. Oivaline suutäis õlle kõrvale on BBQ ahjus küpsetatud sea saba ja loomulikult sea tagakoot. Küpsetatakse ka suuri liha tükke nagu näite sea rümpa (tavaliselt kuni 40 kg) ning lamba või väiksema noorveise rümpa.\nLinnulihast sobib küpsetamiseks ideaalselt täidetud broilerirulaad ja terve broiler.\n•BBQ ahjus küpsetatud grillvorstid on samuti maitsvad, kuna omandavad lisaks muudele maitseomadustele ka suitsumaitse.\nOlenevalt lihast võib küpsetusaeg olla 1–20 tundi\nKuna küpsemisaeg on pikk, sobib paremini mõningase rasvasisaldusega liha..\nKaladest on levinuimad forell ja lõhe (võib ka fileerituna), kuid saab kasutada ka paljusid teisi kalaliike.\n• Puu- ja köögiviljadest sobib näiteks magustoiduna väga hästi ananass (nt täidetud. creme brule). Tervena fooliumis küpsetatult on väga maitsvad õun, pirn, ploom, paprika, tomat, porgand, kartul jne.\nAHJUD JA KÜTTEMATERJALID\nBBQ ahjul on eraldi kütte- ja küpsetuskolle. Küpsetuskoldes asub rasva– ja veevann, mis aitab summutada leegi põletavat kuumust ja annab lisaniiskust. Veevanni kohal asub küpsetusrest liha jaoks. Osadel BBQ ahjudel on küttekolde peale ehitatud wok-pann, kus on võimalik praadida grillvorste/liha, valmistada wokirooga või kuumutada mop-kastmeid.\nEnamus BBQ ahjudest on kahe korstnaga, sest ühe korstnaga ahjus ei jaotu kuumus ja suits ühtlaselt. Kütte- ja küpsetuskollet ühendab üldjuhul üks suitsulõõr, mis suubub küpsetuskolde keskkohta, et suits jaguneks ühtlaselt.\nBBQ ahju köetakse kuivade puudega (soovitatavalt kooritud lepapuuga). Kuumust annab leek, mitte süsi.\nOsadel BBQ ahjudel on eraldi suitsukast, mis täidetakse vee, lepalaastude, ürtide, vürtside, luuviljaliste puude okste jms. Nii saab anda lihale aromaatset maitsesuitsu.\nEestis on levinuimaks BBQ ahju küttematerjaliks lepapuuhalud. Kuid võib kasutada ka õuna-, pirni-, ploomi-, kirsi- ja kreegipuuoksi ning haaba.\nParim on ilma puukooreta puit. Puukoor tekitab tumedat suitsu, mis tahmab küpsetamisel liha. Samuti ei tohiks kasutada okaspuid, nendes on vaiku, mis küpsetatava toidu ära tahmab ja annab ka kibedama maitse\nLisasuitsu andmiseks ja liigsuure leegi summutamiseks (samas ka temperatuuri alandamiseks) saab kasutada märga lepalaastu, visates seda lõkkesse ja sulgedes kõik ahju õhuavad.\nBBQ puhul ei ole vaja liha eelnevalt marineerida, kuna see varjab liha enda ja küpsemise käigus pealekantava mop-kastme maitse. Kondiga liha (näiteks sea ribi) ja ka vintskema liha puhul on hea kasutada maitsestamisel papaiini (naturaalsetest papaia viljadest valmistatud lihapehmendaja, mis sisaldab ka soola). Lisaks võib tarvitada mõningaid vürtse, ürte ja soola/suhkrut.\nBBQ liha puhul on mopiks mõeldud kastme kasutamine igal juhul vajalik.\nMopiks nimetatakse kastet, mida kantakse lihale küpsemise käigus. Mopis olevad maitseained imbuvad lihasse ning annavad vajaliku maitsebuketi ja värvi. Lisaks kaitseb mop liha intensiivse suitsu ja kuivamise eest.\n• Liha mopitakse ahjus umbes 15–30 minuti tagant (olenevalt lihatüki suurusest, küpsemisajast, niiskusest, mopi paksusest ja maitse tugevusest).\nLihaga sobivad hästi kokku mustikas, must sõstar, jõhvikas, pihlakas, kirss, kreek jne. alkoholi baasil valmistatud mopid - tume õlu, punane vein, liköörid.\nSealiha võib maitsestada nii kuiva segu kui ka marinaadiga. Hea on kasutada värskeid ürte, kuid need võivad olla ka kuivatatud. Sealihaga sobivad kokku paljud vürtsid ja maitseainesegud, samuti on nauditavad täidetud või pikitud sealiharoad. Kindel valik on sinep, sinepiseemned, paprika, basiilik, sibul, metsaseened, kardemon, must pipar, Rosé pipar, Cayenne’i pipar jpt maitseained.\nVeiseliha maitsestamiseks võib kasutada erinevaid maitseaineid ja ka värskeid ürte. Maitsestada võib nii kuiva maitseaineseguga kui marinaadis. Hästi sobib marinaadi koostisesse punane vein, millele võiks lisada erinevaid maitseaineid, sealhulgas veidi küüslauku jm värskeid ürte (rosmariin, tüümian jne). Lisanüansse saame lisades puuvilju, metsamarju (nt kadakamarjad), sinepiseemneid ja muud põnevat. Veiseliha on hea ka hautada, nii püsib väherasvase liha mahlakana. Mahlakuse lisamiseks võib veiseliha pikkida või mähkida pekisema sealihaga, nt peekoni lõikudega.\nVasikaliha maitsestamiseks saame samuti kasutada paljusid erinevaid maitseaineid ja värskeid ürte. Kuna vasikaliha on õrn, hõrk ja pehme, on tähtis jääda mõõdukaks - vaid nii säilib liha naturaalne hõng ja maitse.\nLambalihale on olemas spetsiaalseid maitseainesegusid ja vürstisoolasid. Kuna lamba- ja ka ulukilihal on omamoodi spetsiifiline lõhn ning maitse, siis leidub maitseaineid, mis sobivad mõlemale.\nÜks ekstreemseimaid loomi mida olen valmistanud BBQ ahjus on kobras.\nKobras Hageri moodi\nPaar päeva soolalahuses koos sibula,küüslaugu,loorberilehte ja musta terapipraga.\nEnne ahju panekut keeda koprast natuke.\nMop kaste :\nAnna valget tossu umbes kaks tundi 75 kraadi juures. Peale kahte tundi tõsta temperatuur 95 kraadini ja alusta moppimist. Mopi iga 20-30 minuti järel. Peale viite tundi ahjus olemist peaks hakkama liha valmis saama. Sisetemperatuur peaks olema 72 kraadi. Mähi kobras fooliumisse ja lase tal seal olla 15 minutit.\nServeeri mesiste kaalikate ja ahjukartulitega ning punase veini kastmega.\nkasutatud materjali uurimistööst " Mis on barbeque" Ervin Pärn 2008