3 asja mis aitavad ökofeministil päevad üle elada - Feministeerium\nFoto: karin and the camera. CC\nKeskmine tänapäeva naine peaks menstrueerima rohkem kui paartuhat päeva oma elu jooksul, umbes kolm korda enam kui meie korilastest esiemad. Eks nende keskmine eluiga oli pisut lühem ka, lisaks algas nende menses hiljem ning nad veetsid rohkem aastaid rasedana ja imetades. Feministeeriumi rõõmsad inimkatsejänesed on testinud abivahendeid, mis võibolla aitavad elu sellel paljude jaoks tüütul perioodil kergemaks teha.\nMille poolest siis abivahendid ökofeministile erinevad tavalistest abivahenditest? Esiteks peaksid need toetama rohelist maailmavaadet ja tekitama võimalikult vähe reostust. Teiseks peaksid need olema queersõbralikud ja arvestama sellega, et abivahendite vajajaid on igasuguseid – ka selliseid, kes ei planeeri või soovi rasedaks jääda või kes pealtnäha polegi naised, aga menstrueerivad ikka. Näiteks transmehed. Kolmandaks läheb arvesse solidaarsus ja toetus naistele arenguriikides.\n1. Hea äpp\nÄpiga saad jälgida oma tsüklit, sealhulgas viljakusperioodi, tujude kõikumist, energiataset, valu jpm. See võib aidata planeerida reise, suuri elusündmusi, millal üritada rasestuda või millal seda vältida, ning mis varustust käepärast hoida. Hea äpiga saad sa seda kõike teha ilma tüütute vilkuvate reklaamide, infantiilsete roosade lillede, liblikate ja beebideta. Aga eriti hea äpiga saad sa seda teha nii, et äpiarendaja ei pea sind automaatselt idioodiks, keda igal võimalusel tuleb noomida, kui seksid ilma kaitsevahendita, ning kelle maailmapilti mahuvad ka queernaised, transsoolised ja naised, kes ei seksi meestega.\nKatsejänesed ei ole leidnud perfektset äppi, mis kõikidele meie unistustele vastaks, aga mõned on lihtsalt paremad kui teised. Paljud naised ei kasuta äppe esmajärjekorras selleks, et teada saada millal nad rasestuda võivad, ning üldse on pisut ennatlik eeldada, et nende elusituatsioon seda võimaldab. On naisi, kes elavad koos teise naisega, ega plaani rasedust. On naisi, kes ei seksi. On infertiilseid naisi, kes siiski menstrueerivad, jne. Meie lemmik on ilus, pealtnäha puhta disainiga ning tasuta Clue, mida on lihtne kasutada, kuid mis hõlmab parajalt keerukaid analüüsikategooriaid. Clue miinuseks võib lugeda raskesti tõlgendatavat analüüsivaadet, mis tavakasutajale eriti mugav ei ole. Kui alguses eeldas Clue, et igal kasutajal on midagi peale hakata informatsiooniga, millal on tema “fertiilsuse aken”, mis võib parajalt tüütu olla, siis praegueks on kasutajal võimalik äppi igat pidi enda soovide järgi kohandada.\nTeine äpp mis väärib mainimist on queersõbralik Groove. Tasuta baasversioon on aga väga piiratud andmetega ning ei anna võimalust jälgida valusid, tuju jmt, ning tasuline versioon maksab kuni 26€ (aga kestab siis ka eluaeg).\nKeskmine läänemaailma naine kasutab hirmuäratavalt palju ühekordseid vahendeid tampoonide, pesukaitsete ja sidemete näol. Näiteks Suurbritannias kulub ühel naisel rohkem kui 11 000 ühekordset menstruaaltoodet oma eluea jooksul. Ja need lõpetavad tavaliselt kuskil prügimäel. Rohelise maailmavaatega inimene otsib seetõttu korduskasutatavaid lahendusi ja leiabki varsti kupsiku.\nÜtleme kohe, et kupsik ei ole kõikidele. Aga ta on paljudele. Kupsikuid on väga erinevaid, need tulevad erineva suuruse, pehmuse ja vormiga. Ainuüksi siin võrdluses on ära toodud 103 erinevat mudelit.\nFoto: gaelx. Flickr CC\nSageli tähendab sobiva kupsiku leidmine, et enne tuleb läbi proovida vähemsobivad variandid. Paraku on need üpris kallid, hinnad on sageli 20€ ringis. Ökojänes soovitab seetõttu uurida oma lähikondlastelt, kas nad oleksid nõus laenama oma kupsikut testimiseks. Iuuu, mõtled võibolla? Aga miks iuuu? Kupsik on kergesti steriliseeritav, paned keevasse vette 2–3 minutiks ja ongi tehtud. Lisaks on hea mõte ka enne soetamist lugeda võimalikult palju, vaadata videoklippe ning luusida ringi foorumites, kus naised kogemusi vahetavad.\nKupsikul on lisaks korduskasutamisele veel eelised. Näiteks tuleb neid üldjuhul vahetada vähem sagedasti kui tampoone. Kupsiku võid rahumeeli kuni 12-ks tunniks sisse jätta (vererohketel päevadel siiski mitte). Paljud kasutajad saavad sellega rahulikult terve öö magada. Kupsik aitab sul enda keha paremini tundma õppida. Üks katsejänes arvas: “Mulle tuli ootamatuna tegelikult menstruaalvere konsistents ja lõhn. Olen ikkagi kogu senise elu elanud absorbeerivate sidemete reklaamide sinise-vedeliku-illusioonis ja see tass tegi inimkehaga mind tuttavamaks küll. Selleks võiks ehk esmakasutajaid ette valmistada.”\nKupsiku miinuseks võib lugeda lekkimist, millega mitmel katsejänesel probleeme oli (aga mitte kõikidel, tuleb rõhutada). Lekkimist aitab vähendada oskuslik paigaldamine, mis nõuab harjutamist, ning tihedam vahetamine vererohketel päevadel. Paigaldamine ei tule alati esimesel korral välja, ning seetõttu ei tasu kohe kupsikut nurka visata, vaid visalt harjutada. Kõige suurem hoiatus puudutab sisestades kupsiku liiga varajast lahtilaskmist – see võib üpris traumeeriv kogemus olla. Kui paigaldamine ei õnnestu, külasta foorumeid ja uuri, kuidas teised teevad, ning proovi mõne aja pärast jälle. Katsejäneste seas oli neid, kellele alguses kupsik kohe sugugi ei istunud, kuid kes mõne aja pärast siiski usku vahetasid. On olemas ka lekkekindlaid kupsikuid, nt FemmyCycle, kuid neid pole me veel testinud.\nViimase miinusena võib välja tuua ebamugavust, mis on seotud elutingimustega. Osa meie katsejänesed veedavad palju aega arenguriikides elades-töötades või maal kuivkäimlat kasutades. Ühest küljest on eriti hea sellistes tingimustes prügi mitte tekitada, sest sageli on ka prügikäitlemine seal probleemne, teisest küljest põhjustavad jooksva vee puudumine ja väga kehvad sanitaartingimused lisastressi paigaldamisel. Mõni katsejänes kasutab lihtsalt kaasaskantavat veepudelit kupsiku loputamiseks. Üks siiski tunnistas, et tampooni on lihtsam paigaldada, kui tualett tähendab väikest auku külaturu servas ning kardina alt ja ülalt piiluvad sinu tegemisi paar kaagutavat kana ja rõõmsat väikelast. Kupsiku plussiks võib lõpetuseks lugeda ka seda, et mitmed tootjad toetavad naisi arenguriikides, annetades neile kupsikuid ja õpetades, kuidas seda kasutada.\nFoto: nora. sskizo. Flickr CC\n3. Korduskasutatav püksik\nKorduskasutatavad imavad aluspüksid päästavad keskkonnasõbrad ühekordsetest sidemetest ja pesukaitsmetest. Kasuta, pese, kasuta jälle. Pükse on olemas nii väikesele vooluse kui ka vererohkete päevade tarbeks, samuti saab neid kasutada muude lekkeprobleemide korral. Püksid sobivad hästi kupsikuga, kui see ikka lekkima kipub. Aga nad sobivad hästi ka ilma, kui võõraste objektide kehasse sisestamine vastuvõetamatu on.\nNeli Feministeeriumi katsejänest on kauaaegsed Thinxide kasutajad ning kiidavad neid praktilisuse ja disaini poolest väga. Kui katsudes tundub jalgevahe paksem kui tavalistel aluspükstel, siis pükse jalga tõmmates ei ole sellest aru saada ning mähkmetunnet ei teki. Lekkimisprobleeme ei ole ja jalas istuvad need mugavalt. Hästiistuvad püksid paigast ei nihku. Lisaks on Thinx üks vähestest tootjatest, kes ka transsooliste klientidega arvestab, pakkudes meestele sobivat mudelit. Kolme paariga ajab asja kenasti ära, kui vahepeal pükse pesta saab. Kui kaua üks paar vastu peab, sõltub muidugi kasutajast, kuid tootja sõnul säilivad omadused kuni 30 pesukorda. Meie katsejänesed on neid kasutanud kauem (kuni kolm aastat) ning esmased kulumismärgid on tekkinud. Suurim probleem Thinxidega on nende maine – kunagi ägedat feministlikku turundust kasutanud ettevõttel on oma juhi seksuaalse ahistamise süüdistuste ja ebaõnnestunud sõnavõttude tagajärjel kehv reputatsioon. Püksid on ka võrdlemisi kallid, eriti ühekordsete peskukaitsega võrreldes. Lisaks tuleks teadlik olla sellest, et kõik mudelid ei sobi ilmselgelt kõikidele kehadele. Alternatiivsed püksitootjad on Modibodi, Dear Kate ja Lunapads, mida katsejänesed proovinud ei ole.\nKui püksid tunduvad liiga kallid või ei sobi mingil muul põhjusel, siis on keskkonnasõbralik alternatiiv kasutada korduskasutatavaid pesukaitsmeid, näiteks Nullkulu omasid. Ökopoodidest võib leida ka suuremaid sidemeid.\nSellel sügisel teeb Feministeerium koostööd Nullkuluga, et tutvustada nullkulu põhimõtteid ja näidata, mil viisil need lõimuvad feminismi põhimõtetega. Õpetame uusi oskusi, mille kaudu oma tarbimisharjumusi muuta ning ühes töötoas õpetame ka pesukaitsmeid ise meisterdama. Stay tuned!


Kogu tõde peenise pikkusest - Suurema peenise suurus\nLoe edasi. Uuringute järgi on aga naised enim rahul riistaga, mis on 16 sentimeetri pikkune. Peenise suurus on väga individuaalne ja sõltub ainult ühest faktorist, mille nimeks on geneetika — peenise pikkuse eest võivad mehed vaid oma isasid ja vanaisasid tänada. Mul on olnud. Uuringute järgi on mehed ise oluliselt rahulolematud pikkuse lisasentimeetrite puudumise pärast, kui seda on naised. Võib olla.\nBowie, David "Smoking" TS Pealegi kipuvad isad teinekord oma kohustusi laste ees vahetama välja kohustuste vastu sõprade Suurema peenise suurus. Ja pealegi on ju issil närvid läbi aga emmel enam polegi neid :D Vasta Tsiteeri kuule.\nEelmise aasta populaarseim pornostaar avaldas, mis tegelikult suurusest tähtsam on 2 Loe artiklit. Ohtlik trend: mehed vigastavad meelega oma peeniseid sel veidral põhjusel Loe artiklit. Sõbranna Mehed, head uudised: naised ei taha suure riistaga mehi Loe artiklit. Kui aga pere muretseb lapse käitumisprobleemide pärast, siis enamjaolt reageerib sellele ärev ema, kes pöördub nõustaja poole, et laps nö korda. Isad Kultuur Meeldib.\nNaba on matt, must. Pea kõverad vuntsid, laiadest silmadest lahti. Alljärgnevalt on esitatud. Minu isa oled, tarkus on sul peas. Õpetad mul inglise keelt, mida hästi tead. Ilus, tark ja osav, oled minu isa.\nJutustus teeb võimalikuks inimeste Suurema peenise suurus kommunikatsiooni, jutustuste jagamisel põhineb kultuur ja traditsioon.


Väino Ubina: kuni plastik kellegi kukrut paisutab, ei muutu midagi - Maaleht\nMingi arusaamatu möll käib kogu aeg ümber plastprügi. Küll kirutakse kilekotte, küll joogipudeleid või siis karbitaarat, jahutakse plasttaara kahjulikust olemusest nii tervise kui olme kohalt.\nPlastikukoletis ründab Priit Simson\nAga lahendused on ikka justkui kännu taga kinni. Põhjust ei pea pikalt mõistatama. Senikaua, kui see plastiküllus kellegi kukrut paisutab, ei muutu paremuse poole suurt midagi.\nÜhed toodavad kasu nimel, teised kauplevad tulu saamiseks, kolmandad aga, see tähendab tarbija, peavad selle kraami pärast läbi sorteerima ja maksma äraveo eest.\nIme siis, et plastprügi kõikjal uputab.


Esitluse tegemise täiskoolitus - PowerPoint + Prezi - Kasulik Koolitus\nEsitluse tegemise täiskoolitus – PowerPoint + Prezi\nEsitluse tegemise täiskoolitus asutustele\nEhk oled oled valiku ees, kas eduka esitluse tegemiseks tuleks täiendada oma teadmisi PowerPointis või võtta kasutusele uudne ja maailmas väga populaarne Prezi? Mõlemad on tegelikult head valikud ning nii PowerPointil kui Prezil on omad selged eelised. Kumba siis ikkagi kasutada?\nPakume lahendust, et saate valida mõlemad! Oleme asutustele ettevalmistanud esitluse tegemise koolituse terviklahenduse, mis sisaldab nii PowerPointi koolituse, kui Prezi koolituse sisu. Lisaks sisaldab koolitus põhjalikumat teemakäsitlust eduka esitluse loomisest – seda sõltumata sellest, millist tarkvara selleks kasutada. Ja seda sama hinnaga, mis maksaksid kaks ühepäevast (PowerPointi ja Prezi) koolitust.\nKoolituse PowerPointi osa tutvustus\nKoolituse Prezi osa tutvustus\nKõigile koolitusel osalenutele pakume peale koolitust isiklikku nõustamist nii esitluste koostamisel, kui PowerPointi ja Prezi kasutamisel.\nEDUKA ESITLUSE LOOMISE JA ETTEKANDMISE PÕHITÕED\nPREZI JA POWERPOINTI VÕRDLUS – TUGEVUSED JA EELISED\nPREZI JÄTKUB …\nPOWERPOINT JÄTKUB …\nAsutuse sisese esitluse tegemise tervikkoolituse maksumus\nkolm 4-tunnist koolituspäeva kas asutuses kohapeal või kokkulepitud koolitusruumis, distantsõppe korral neljas osas koolituse videote läbimist koos online kohtumistega\ne-kursuste materjal (nii PowerPointi kui Prezi koolituste e-kursused) iseseisvaks õppeks koolituspäeval õpetatu kohta piiramatuks ajaks\nLisaks saab tellida (klassiruumi koolituse korral):\nAsutused võivad koolituse tellida ka ühiselt, et koolituse maksumus tuleks soodsam. See tähendab, et kuigi koolituse tellimuse esitab üks konkreetne asutus, võib osalejaid olla mitmest asutusest. Nii oleks näiteks 20 osaleja korral asutus(t)e investeering esitluse tegemise tervikkoolitusele ühe töötaja kohta ainult 96 € + km.\n3-päevase esitluste tegemise koolituse juurde kuuluvad e-kursused\n3-päevase esitluste tegemise koolitusega käib kaasas õigus kasutada piiramatu aja jooksul powerPointi ning Prezi koolituste e-kursusi.\nLeiad need meie e-kursuste lehelt.\nMeie PowerPointi ja Preziga esitluse tegemise koolitusi iselmooostab\nEsitluste koolituste tellimusvorm


Prangli segasummasuvila: ministeerium lasi prominentide suvekoduunistuse õhku\nPrangli saar on suures osas kaetud metsaga.Foto: Andras Kralla\nEesti eliidi suvituskantsiks ristitud Prangli saar pakkus kibeda pettumuse, kui prominentide aastaid küpsenud suvilaunistus taas käest pudenes.\nViimsist üheksa kilomeetri kaugusel asuv Prangli saar on Eesti ärieliidi seas populaarne. Nii omavad väikesaarel kinnistuid Viru Keemia Grupi üks omanikke Priit Piilmann kui ka mõne aasta eest oma elutöö Olympic Entertainment Groupi maha müünud Armin Karu.\nÕigust sellele saarele maja ehitada ajavad juba aastaid taga mitmed teisedki prominendid, nagu meediaärimees Hans H. Luik, T-Grupi juhatuse liige Andres Osula ning Viimsi vallas tuntud ettevõtja, Prangli saarel mitmeid krunte omav reformierakondlane Valdur Kahro. Krundid on olemas, aga luba ehitusega alustada pole õnnestunud saada. Nüüd andis rahandusministeerim eriti järsu löögi vastu näppe.\nSegasummasuvilat üle vaatamas: kohtumine Prangli kuningaga\n„Tere! Mida te siit soovite?" küsib Viimsi vallavolikogu liige, reformierakondlane ja põline pranglilane Valdur Kahro.\n4. jaanuar 2007 kell 22:00


Vooremaa Kunagine ebaõiglus saab heastatud\nRiigikogu hääletas pensionisamba vabatahtlikuks muutmise poolt. Seega võib öelda, et valitsust usaldati. Reformierakond ja sotsid hääletasid vastu. Riigikogu suures saalis vastu võetud otsus tähistab ühe ajastu lõppu, kuid kahtlemata on tegu millegi uue ja usun, et ka parema algusega.\nTeise pensionisamba vajalikkuses pole mitte kunagi keegi kahelnud. Ka mitte tollased riigikogu liikmed. Küll oldi eri seisukohal teise samba finantseerimise skeemi puhul. 20%line sotsiaalmaksu osa oli algusest peale mõeldud pensionideks. See põhimõte, mis kehtestati juba 1991. aastal, põhines solidaarsuspõhimõttel.\n2001 võeti vastu kogumispensionide seadus ehk siis teine sammas. Samal ajal tehti ka sotsiaalmaksu seadusesse parandus, et 20%lisest sotsiaalmaksust hakatakse 4% ära võtma ja see kantakse vastavasse kogumispensioni fondi. Võimul oli Mart Laari kolmikliit. Lisaks Isamaale siis ka sotsiaaldemokraadid ja Reformierakond. Eiki Nestor sotsiaalministrina ja rahandusminister Siim Kallas olid selle teema põhikandjad.\nOluline oli toona see, et võimukandjate kinnitusel katab puudujääva sotsiaalmaksu osa ehk 4% riik muudest vahenditest ega võta ära tollastest pensionidest. Et see just nii saab olema, kinnitas kogumispensionide seaduse arutelul 2001. aasta 9. mail ja 14. juunil tollane rahandusminister ja koalitsiooni juhtpoliitik Siim Kallas. Need stenogrammid on alles ja seda on aastaid meelde tuletatud.\nEi möödunud nädalat, vahel päevagi, mil Siiri Oviir poleks meelde tuletanud lubadust, et ühestki sambast ei tohi teise raha ära võtta. Ühesõnaga, et pensionid ei tohiks selle võrra vähem tõusta. Tollane suurim opositsioonijõud, Keskerakond, ütles tol korral välja, et kogumispensioni kõik variandid on halvad ja hääletas vastu. See on ka läbi aegade olnud meie seisukoht.\nPeab tõdema, et maailmapank ja ka Ameerika arenguabi agentuur soovitasid tungivalt 1990. aastate keskel oma peamisele sihtgrupile − arengumaadele ja postkommunistlikele riikidele – kolme samba süsteemi. Siis, kui meie seda rakendasime, oli süsteem juba paljudes riikides läbi kukkunud, ka maailmapank ei soovitanud seda enam.\nMäletan hästi, kuidas maailmapanga tollane peaökonomist Joseph Stiglitz, kes oli ka hilisem Nobeli preemia laureaat, kritiseeris tugevalt kolmesambalist süsteemi. Ta rõhutas, et sambasüsteem ei suurenda säästmist. Samuti väitis ta, et erafondidest saadav tulu läheb suuresti fondihalduritele ning administreerimiskulud on liiga kõrged. Praegu võime öelda, et täpselt nii on ka läinud.\nSeega rakendasime mujal ebaõnnestunud seaduse ja valetasime rahvale, et teda ootab eest muretu vanaduspõli. Traagilisest veast hakkame aru saame alles nüüd, pea 20 aastat hiljem. Pensionäre on aastaid petetud. Nende pensionid on aastaid äravõetud sambaraha võrra väiksemad. Anname sellest rahast nüüd kasvõi osakese tagasi. Heastame selle ebaõigluse.\nKeskerakonna jaoks on eakate heaolu olnud alati prioriteet, seda kinnitab tõsiasi, et viimased erakorralised pensionitõusud on toimunud just keskerakondlasest sotsiaalministri eestvedamisel. Aprill polegi enam teab mis kaugel ning siis jõuab pensionärideni 45-eurone pensionitõus, mis on viimase 12 aasta suurim. Kahtlemata on eesmärk panustada tulevikus eakate heaolusse veelgi. Leian, et selle eesmärgini aitaks kõige kiiremini jõuda teisest pensionisambast vabanev raha. Mõistlik see igal juhul oleks, sest eakad väärivad vanaduspõlve, mis on elamist väärt.


Kui on jõuluvana? mäng\nSee mäng on mängitud 5950 korda onlain. Edetabel 1 parimad mängud.\nMängitud 5950 korda\nJõuluvana jõulud, välimust,\nMis see on mäng umbes? See on tasuta mäng nimega Kui on Jõuluvana? oma brauseri ilma alla laadida ega installeerida midagi, see on täiesti usaldusväärne. Sellel kodulehel on sul võimalik mängida tasuta seda Jõulud flash mäng nimega Kui on Jõuluvana?. Ja pidage meeles, see on tasuta mäng nimega Kui on Jõuluvana? ja see on seotud Jõulud. Meie uus mäng Kui on Jõuluvana? on üks parimaid mänge Jõulud leiad ja saad jagada seda oma sõpradele ja kontaktid sotsiaalseid võrgustikke. See on online mäng ja video mängu nimega Kui on Jõuluvana? et kutsume teid mängida, nautida ja õppida seda samuti jagada oma kommentaarides ja oma sõpru sotsiaalseid võrgustikke.


Kas uus Pokèmon Go? Maailma kuulsaim torumees Mario sisenes esmakordselt nutimaailma - FORTE\nKas uus Pokèmon Go? Maailma kuulsaim torumees Mario sisenes esmakordselt nutimaailma\n16.detsember 2016 14:55\nNintendo ise on uut üllitist nimega Super Mario Run iseloomustades korduvalt toonud välja tõiga, et see on niisugune Super Mario, mida saad mängida ühe käega. Märgiline muutus - arvestades, et paljudele seostub Mario eeskätt vana hea kandilise NES-i puldiga.\nMäng on eilsest väljas ning hetkel saab seda mängida iOSi keskkonda kasutavates seadmetes (iPhone, iPad, iPod Touch). Androiditugi peaks arvatavasti saabuma järgmise aasta alguses.\nTegu pole lihtsalt klassikalise Super Marioga, mis nutifonile kohandatud, vaid ikka omaette mänguga. Nagu öeldud, saab mängu mängida ühe sõrmega, mis tähendab, et Mario jookseb pidevalt ise vasakult paremale (sealt ka mängu nimi). Tasemeid on kokku 24 ja kogu mäng on jagatud kolme erinevasse ossa, kirjutab Cnet.\nEksperdid ennustavad, et mängu võiks saata samasugune edu nagu suvist megahitti Pokémon God. Cnet kiidab uue mängu graafikat, muusikat, tasemete lahendusi ja muud.\nMuidugi on siin ka omad konksud: esiteks maksab see rohkem kui valdav osa mobiilimänge. Kuigi selle allalaadimine ei maksa midagi ja ka osa sellest saab ka niisama mängida, maksab terve mäng 9,99 dollarit. Ja lisaks - ning see on ilmselt paljudele ebameeldivaks üllatuseks - ei saa mängu mängida ilma internetitoeta. Ühesõnaga võib ära unustada sellega lennukis meele lahutamise. Mängu produtsent Shigeru Miyamoto ütles septembris, et netitugi on vajalik selleks, et vältida või vähemalt piirata piraatlust.\nMÄRKSÕNAD Nintendo Super Mario (mängukangelane) Super Mario Run\n31. oktoober kuni 6. november: uusi videomänge – Call of Duty: Infinite Warfare, Football Manager 2017 01.11.2016\nNintendo teatas, millal salapärase mänguseadme Switch kohta rohkem teada saame 31.10.2016\nKas Switch on plagiaat? Nintendo uus mänguseade on juba ammu olemas (2) 25.10.2016\nNintendo saladuslik uus mänguseade Switch jõudis rahva ette (1) 21.10.2016\nNintendo aktsia kukkus kolinal, kuna investorid said teada, et firma pole Pokémon Go tootja 25.07.2016\nPokémon Go piraatkoopiate vastu aitab ainult see taktika, mida Nintendo kasutada ei taha (2) 16.07.2016\nLegend naaseb! Nintendo toob sügisel turule miniversiooni oma kuulsaimast konsoolist (15) 15.07.2016\nSuper Mario nutiseadmetel: kas kohene edu? (3) 20.12.2016


Koogimaailm | Tassikook vs Muffin\nKas tassikook on vaid kreemikattega muffin? See küsimus vaevab ehk paljude magusasõprade peasid, kuna pealevaadates see nii võibki tunduda. Kuidas on lood aga tegelikult?\nTassikook on sisuliselt minivariant tavaliselt koogist või lihtsamast tordist. On nad ju valmistatud samadest koostisainetestki ja samal põhimõttel – küpsetatud põhjale on peale pandud kaunis ning maitsev kreem (võikreem, sefiir jne), lisaks on koogi vahel magus täidis.\nKa muffini taignas on kasutatud peamiselt samu koostisaineid nagu tassikoogi puhulgi, kuid sinna on reeglina lisatud ka puuvilju, seemneid, pähkleid ja muud maitsvat ning mõnusat. On välja mõeldud sadu suurepäraseid muffiniretsepte, mis võimaldavad neid valmistadagi võimalikult tervislikult – nii saab teha gluteenivabu, ilma piima või munata, samuti ka nisuvabasid muffineid. Tundub nagu oleks muffini puhul tegu pigem koogi ja/või tassikoogi tervislikuma alternatiiviga.\nTavapäraselt valmib tassikook aga siiski nisujahul baseeruval taignal koos magusa täidise ja rikkaliku kreemiga kaunistatult.\nMiks siis üldse tassikook või miks mitte teha ka tassikooke tervislikest toorainetest? Ega see kindlasti keelatud ei olegi, kuid kui muffini puhul on tegemist lihtsa, tihti ka tervisesõbralikuma magustoiduga (miks mitte ka soolase küpsetisega), siis tassikook on klassikaline magustoit, mis kiirgab rikkalikkuse ning kõrge kaloraaži järgi ja paneb peale selle söömist hinge vaevama.\nSisesta õige arv * 9 − = 1


Täiskasvanud vajavad mälu ja aju funktsioneerimiseks vajalikke vitamiine - Migreen\nAktiivne aju aktiivsus sõltub otseselt närvirakkude võimest, müeliini ümbrise terviklikkusest ja rakumembraanist, piisavast hapnikusisaldusest ja piisavast raku ainevahetusest. Seetõttu on vitamiinid mälu ja aju funktsiooni jaoks lihtsalt vajalikud. Need pakuvad informatsiooni edastamise kiirust, rakustruktuuride terviklikkust ja glialkomponente. Samuti on vitamiinid katalüsaatorid paljude reaktsioonide jaoks, ilma milleta häiritakse aju ja kogu organismi aktiivsust.\nVitamiinid on bioloogiliselt aktiivsed ained, mis sisenevad kehasse toiduga ja mida ei saa iseseisvalt sünteesida. Iga vitamiin vastutab selle keha ja funktsiooni eest. Kesk- ja perifeerse närvisüsteemi normaalseks toimimiseks kasutatakse tervet rühma aineid.\nMillised vitamiinid parandavad mälu ja aju funktsiooni?\nPeamine roll on B-vitamiinide kaalul. Nad pakuvad piisavat mõtlemist ja aktiveerivad mälu. Aju vitamiinid ühendavad oma jõupingutused ja tagavad keskse ja perifeerse närvisüsteemi tervikliku funktsionaalse aktiivsuse.\nVitamiinid on head antioksüdandid ja raku ainevahetuse juhid. Seetõttu takistab bioloogiliselt aktiivsete ainete piisav varustus enneaegset vananemist ja aju aktiivsuse vähenemist.\nB-vitamiinide oluline tunnusjoon on otsene osalemine aminohapete sünteesil.\nB1-vitamiinil on keeruline mõju aju aktiivsusele. Tiamiin on peamine metaboliit. See tähendab, et see aitab kasutada glükoosi ainevahetuse tooteid ja annab rakule toitaineid ja vajalikku energiat. Tema töö eesmärk on ka:\nnärvisüsteemi normaliseerimine ja taastamine;\nsoodustab atsetüülkoliini vahendaja aktiivset vabanemist, mis parandab impulsi neuromuskulaarset ülekannet ja takistab enneaegset vananemist.\nB1-vitamiini päevadoos on 2-3 mg. Bioloogiliselt aktiivse aine peamine kogus sisaldub järgmistes toodetes:\nKroonilise tiamiini puudulikkusega võib täheldada liigset ebamõistlikku ärrituvust, apaatiat, uimasust ja väsimust, depressiooni ja paanikahood.\nB2-vitamiin on eriti vajalik suure füüsilise ja aju aktiivsuse jaoks. See on peamine katalüsaator reaktsioonidele, mis pakuvad aju rakke energiavarudega. See ei ole osa struktuurielementidest. Kuid selle ebapiisav varustamine toidujõududega, et võtta energiat valgu koest. Mitte ainult aju on ammendunud, vaid kogu organism.\nRiboflaviini vajalik päevane vajadus on 1,5 mg.\nKroonilise aine puudulikkus põhjustab järgmisi sümptomeid:\nvalu silmade nurkades perifeeriast ja nägemishäiretest;\nhiline reaktsioon reaktsioonidele;\npearinglus ja lihasnõrkus.\nB2-vitamiini puuduse kompenseerimiseks võib hernest, tatarist, rohelistest köögiviljadest ja puuviljadest, lihast ja piimatoodetest, maksast.\nVitamiin B3 vastutab ka energia metabolismi ja rakkude toitainete eest. Nikotiinhappel on antioksüdantsed omadused. See on seedetrakti ensüümide sünteesi katalüsaator. Ta on kaudselt vastutav süsivesikute ja rasva ainevahetuse eest.\nNikotiinhappel on vasodilatatiivne toime, mistõttu see parandab aju verevoolu ja mikrotsirkulatsiooni. See tegevus aitab vältida ja vähendada veresoonte tromboosi riski. Vitamiin B3 on otseselt seotud lühiajalise, sensoorse ja pikaajalise mälu moodustumisega. Väldib Alzheimeri tõve tekkimise riski.\nVitamiini päevane tarbimine on 20 mg. Aine leidub suurtes kogustes porgandites, pähklites, munakollastes, tatarides, maisis ja kõvas juustus.\nNiatsiini ebapiisav tarbimine võib vallandada:\ndementsus ja dementsus;\nvaimne ja füüsiline apaatia;\nunustamatus ja segaduse kontsentratsioon.\nNärvisüsteemi üks olulisemaid komponente. Vitamiin B6 on müeliini ümbrise osa ja pakub valgu ainevahetust. Püridoksiin on katalüsaator, mis on hädavajalike aminohapete sünteesi vallandaja. Vitamiinil on antioksüdantne aktiivsus, parandatakse mälestust, mõtlemist ja kontsentratsiooni.\nBioloogiliselt aktiivsete ainete keskmine päevadoos kehas - 1,5-2,2 mg. Kroonilise elemendi puudulikkusega kaasneb unetus, normaalse aju aktiivsuse vähenemine, apaatia ja motiveerimata hirm, paresteesia ja krambiaktiivsus. Samuti võib tekkida paranoia, ärevus ja isegi depressioon.\nTagada püridoksiini piisav tarbimine loomsete saaduste, banaanide, riisi, maisi, kapsa, kartulite ja tatarite abil.\nCobalamin on närvikiudude peamine kaitsesüsteem. See on osa gliiaalkomponentidest ja müeliinikestast, mis parandab neuro-impulssjuhtivust. See on katalüsaator paljude ensüümide jaoks ja vastutab kiirele kohanemisele uutele tingimustele ja adekvaatsele reageerimisele stiimulitele.\nB12-vitamiini keskmine päevane vajadus on 1-3 mg. Kobalamiini ebapiisav tarbimine organismis võib tekitada:\npikaajaline pearinglus ja tinnitus;\nreaktsiooni kiiruse rikkumine stiimulitele;\norientatsiooni kaotus aja ja ruumi osas;\nvanusega seotud dementsuse progresseerumist.\nBioloogiliselt aktiivset ainet saab täiendada loomsete saadustega: veiseliha, piim, mereannid, munad\nC-vitamiin on üks populaarsemaid antioksüdante. Vitamiin inaktiveerib vabu radikaale, vältides nende kahjulikku mõju. Askorbiinhape tugevdab ka veresoonte seinu, parandab veri reoloogiat ja hoiab ära vereplasma higistamise ja vererakkude moodustumise. Teostab olulist rolli neurotransmitterite sünteesimisel.\nKeskmine päevane annus on vähemalt 100 mg. Kõige rohkem askorbiinhapet leidub tsitrusviljades, kapsas, looduslike rooside ja punastes piparites.\nHüpovitaminoosil on järgmine kliiniline pilt:\nE-vitamiin on kogu kehale üks juhtivaid antioksüdante ja kaitse vabade radikaalide toime eest. See takistab ajukoe degeneratiivseid muutusi, vältides Alzheimeri tõve riski. E-vitamiin tugevdab ka veresoonte seinu, vähendab interendoteeli luumenit.\nKui kehas ei ole tokoferooli, aeglustub aju töö vabade radikaalide rünnakute tõttu. E-vitamiini ebapiisav tarbimine toiduga põhjustab naha kuivust, alopeetsiat, motiveerimata agressiooni ja ärrituvust, mälu halvenemist ja aju aktiivsust.\nTokoferooli puudumist võib täiendada kaerahelbed, pähklid, seemned ja taimeõlid, munad ja piimatooted.\nD-vitamiini süntees toimub nahas ultraviolettkiirguse toimel. Seega, kui päikesevalgus on puudulik, kogevad inimesed sageli psühhofüüsilist aktiivsust, apaatiat või depressiooni.\nD-vitamiin toimib ka kaitsva ainena, kaitstes aju rakke vabade radikaalide ja kahjulike kantserogeenide eest. Bioloogiliselt aktiivne aine võimaldab vältida ateroskleroosi arengut, säilitab veresoonte elastsuse ja "puhtuse". Calciferol osaleb aktiivselt kaltsiumi imendumise ja fosfori metabolismis. D-vitamiini puudumise tõttu mineraalide ebapiisav imendumine põhjustab spasmofiilia tekkimist lastel ja krambihoogu täiskasvanutel.\nVitamiinikompleksid sisaldavad mälu parandamiseks kohandatud kogust spetsiaalsete vitamiinide täiskasvanutele ja lastele. Komplekssed preparaadid hõlmavad kõiki eespool nimetatud bioloogiliselt aktiivseid aineid ja täiendavaid mineraale, mida organism kasutab ka aju normaalse aktiivsuse tagamiseks.\nOn oluline valida kompleksid vanuse järgi. Üleannustamisel või ainete puudumisel ei ole mitte ainult tulemust, vaid võib kahjustada ka tervist. Mõned kaubanduslikud tootjad lisavad vitamiin-mineraalide kompleksidele psühhostimuleerivate taimede ekstraktid: ženšennijuur, sidrunirohi ja teised. Ravim tekitab kiiresti soovitud efekti ja aktiveerib keha kaitsesüsteemi ja energiavarusid.\nKõige populaarsemad vitamiinikompleksid on:\nDoppelgerts Mg + B vitamiinid;\nVitamiine saab osta apteegis ja ilma retseptita. Soovitatav on profülaktiline kursus toiduaineid sisaldavate vitamiinide puudumise hooajal (kevad, talv). Aju aktiivsuse parandamiseks on soovitatav konsulteerida arstiga ja läbida põhjalik ravi.\nAkhapkina, V.I. Nootroopsete ravimite adaptogeenne toime Tekst. / V.I. Akhapkina // Ros. mesi ajakirjad 2005. - №3.\nDark-Freudeman, A. (2008). Enesetõhusus ja enesetõhususel põhinev mälu. Vananemine, neuropsühholoogia ja tunnetus, 15 302–329.doi: 10.1080 / 13825580701440510\nKatunina, E. A. Nootroopsete ravimite kasutamise võimalused kliinilises praktikas / E. A. Katunina // Medical Bulletin. 2007. -32.\nTitova, N. V. Kaasaegne vaade nootroopravile / N. V. Titova // Neuroloogia. Psühhiaatria 2007. - Vol. 15, nr 24.\nThorn, R. M. Bagwell, D. K. (2003). Mälu jõudlus ja uskumused. Psühholoogia ja vananemine, 18, 111–125.doi: 10.1037 / 08827974.18.1.111\nWelch, D.C. West, R.L. (1995). Enesetõhusus ja meisterlikkus: selle rakendamine keskkonnakontrolli, tunnetuse ja vananemise küsimustes. Developmental Review, 15 (2), 150-171.\nSee on visuaalsete piltide jaoks fenomenaalne mälu. Pärast ülikooli õpetas ta lüüsis saksa keelt põhjalike võõrkeelte uuringute abil. Alates 2016. aastast on ta läbi viinud aju aktiivsust parandavaid koolitusi.\nEnamikul juhtudel on aju aktiivsuse vähenemine seotud hapniku, glükoosi, vitamiinide või mineraalide puudumisega. Noorel aegadel tuleb vajalikke aineid tarvitada selle tekkimiseks ja küpses arengus. Vanemad aastad nõuavad aju aktiivsuse säilitamist, et vältida seniilset dementsust, Alzheimeri tõbe ja säilitada kõrge elukvaliteet nii kaua kui võimalik.\n40 aasta pärast hakkab keha vananema. Aju rakud hävivad vanusest sõltumata, kuid noortel taastuvad nad kiiresti. Täiskasvanud inimene, eriti raskete harjumuste tõttu, kaotab neuronid kiiremini kui uued. Mälu järk-järgult halveneb, liikumiste koordineerimine on häiritud, nõrkus ja ärrituvus suurenevad. Aju ja närvisüsteemi vitamiinide abil saate parandada elukvaliteeti.\nEriti hoolikalt tuleb eakatel jälgida tervislikku seisundit. Neil on aju, nagu keha, ja see kaotab rakud nii kiiresti, et see muutub väiksemaks. Ebakindlad laevad ei suuda peaga hapnikku tarnida nõutud koguses. Metabolism aeglustub. Vanematel inimestel peaks vitamiinide kasutamine aju laevadele olema sama tuttav kui kõndimine värskes õhus või täielik magamine.\nVitamiinid mälu ja aju toimimiseks vajavad kõike. Kuid see ei tähenda, et apteegis on vaja kiiresti sõita, osta kõik ja võtta endale põhimõte "mida rohkem, seda parem." Hüpervitaminoos võib põhjustada palju halvemaid tagajärgi kui aine puudus, isegi surm.\nEnne vitamiinide võtmist mälu ja aju funktsiooni parandamiseks on oluline konsulteerida arstiga. Ta otsustab, kas võtta ravimeid või toidulisandeid. On võimalik, et inimene peab lihtsalt muutma oma harjumusi, olema värskes õhus, kohandama dieeti.\nB-rühma vitamiinid mõjutavad kõige tugevamalt aju ja närvisüsteemi.\nB6 (püridoksiin) on seotud ainevahetusprotsessidega, reguleerib närvisüsteemi. See sünteesitakse soolestikus ja seda leidub munades, tsitrusviljades, lihas, piimatoodetes, kalades, pähklites, kapsas.\nKoliin (B4) on aluseks närviimpulsside edastamise eest vastutava neurotransmitteri atsetüülkoliini sünteesile, parandab mälu. Sisaldab seened, soja, kapsas, spinat.\nAskorbiinhape on osa tsitrusviljadest, on paprika, sõstrad, hapu. Suur osa sellest sisaldub mõnedes looduslike rooside liikides, näiteks kortsus metsik roos. Kõige levinumates koerte tõusu puusades on Venemaa Euroopa osas askorbiinhape väikestes annustes.\nKolekaltsiferooli või D3-vitamiini toodetakse keha poolt piisavalt suurtes kogustes ainult päikesevalguse mõjul. Selle puudus on hooajaliste sümptomite peamine põhjus. Huvitav on see, et tume inimesed kannatavad selle haiguse tõttu sagedamini - neil ei ole lihtsalt piisavalt päikest.\nK-vitamiini väärtust ajufunktsioonis selgitab eelkõige selle roll kaltsiumi imendumisel ja selle koostoime kolaltsferooliga. Aine puudumine põhjustab enneaegset vanadust, veresoonte ummistumist, dementsust.\nAju toferool on oluline, sest:\nSelle puudus aitab kaasa Alzheimeri tõve arengule. E-vitamiini leidub munades, taimeõlides, maisis, avokaados.\nAju vereringet parandavaid ravimeid, kaasa arvatud ilma retseptita vabanevaid ravimeid, tuleb võtta vastavalt arsti juhistele. Vastasel juhul võite oodatava kasu asemel ennast kahjustada ja lõpuks ärritada tervist. Puuduvad kõigile sobivad ravimid, kuid alati on vastunäidustusi, vanusepiiranguid ja koostoimeid teiste ravimitega.\nUndevit on multivitamiinikompleks, mis on näidustatud eakatele inimestele ja taastumise perioodil pärast haigust.\nGinkgo biloba parandab aju metaboolseid protsesse, aitab taastada insuldi.\nTserebrolüsiini on saadaval ampullides, mis on ette nähtud pärast insultide teket ja millel on tähelepanupuudulikkus ja Alzheimeri tõbi.\nNoofen on soovitatav eakate unetuse ja öise ärevuse raviks.\nEnne vitamiinide ostmist, et parandada aju vereringet, on parem konsulteerida arstiga, kuigi see ei ole nii ohtlik neid ise ravimina kirjutada. Enne selle võtmist on parem teha sobiv vereanalüüs, sest sageli on teatud vitamiini liigne sisaldus palju ohtlikum kui selle puudumine.\nMälu parendamiseks kasutatavate parimate komplekside hulgas on:\nVitrum mälu, mis põhineb ginkgo biloba ekstraktil ja parandab aju vereringet. Vastuvõetud luure ja kontsentratsiooni vähenemisega.\nEt tugevdada aju laevu kõigepealt, peate süüa õigesti. Ja mis kõige tähtsam - loobuda igasugustest mono-dieetidest, mis on nii populaarsed. Soovitatav on juua teed isiklikult kogutud või farmaatsiataimedest, et sisestada külmutatud puuviljad ja köögiviljad talvitusse.\nMiks laevad silmad lõhkuvad ja mida teha Ravi\nMillised haigused võivad köha Rõhk\nTeadvusetus enne menstruatsiooni\nKas ma saan juua kohvi suure rõhu ja hüpertensiooniga\nMiljonid inimesed kogu maailmas kannatavad tänapäeval haiguste pärast, mille põhjused teadlastele pole veel kindel.Parkinsoni tõbi mõjutab peamiselt neid, kes on üle viiekümne.


EUR-Lex - 62003CJ0507 - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 62003CJ0507 - EN\nJudgment of the Court (Grand Chamber) of 13 November 2007.#Commission of the European Communities v Ireland.#Public procurement - Articles 43 EC and 49 EC - Directive 92/50/EEC - Award of a public contract to the Irish postal service An Post without a prior contract notice - Certain cross-border interest - Transparency.#Case C-507/03.\nEuroopa Kohtu otsus (suurkoda), 13. november 2007.\nEuroopa Ühenduste Komisjon versus Iirimaa.\nRiigihange - Riigihankelepingu sõlmimine Iirimaa postiteenistusega An Post eelnevalt hanketeadet avaldamata.\nEuropean Court Reports 2007 I-09777\nECLI identifier: ECLI:EU:C:2007:676\n13. november 2007 ( *1 )\n„Riigihange — EÜ artiklid 43 ja 49 — Direktiiv 92/50/EMÜ — Riigihankelepingu sõlmimine Iirimaa postiteenistusega An Post eelnevalt hanketeadet avaldamata — Läbipaistvus — Kindel piiriülene huvi”\nmille esemeks on EÜ artikli 226 alusel 1. detsembril 2003 esitatud liikmesriigi kohustuse rikkumise hagi,\nEuroopa Ühenduste Komisjon, esindajad: X. Lewis ja K. Wiedner, keda abistas J. Flynn, QC, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nIirimaa, esindaja: D. O’Hagan, keda abistasid E. Regan ja B. O’Moore, SC, ning advokaat C. O’Toole, kohtudokumentide kättetoimetamise aadress Luxembourgis,\nTaani Kuningriik, esindajad: J. Molde ja A. Jacobsen,\nPrantsuse Vabariik, esindajad: G. de Bergues, D. Petrausch ja S. Ramet,\nMadalmaade Kuningriik, esindajad: H. G. Sevenster, C. Wissels ja P. van Ginneken,\nSoome Vabariik, esindaja: A. Guimaraes-Purokoski,\nkoosseisus: president V. Skouris, kodade esimehed P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, G. Arestis ja U. Lõhmus, kohtunikud J. N. Cunha Rodrigues, R. Silva de Lapuerta, J. Makarczyk (ettekandja), A. Borg Barthet, M. Ilešič, J. Malenovský ja J. Klučka,\narvestades kirjalikus menetluses ja 4. aprillil 2006 toimunud kohtuistungil esitatut,\nolles 14. septembri 2006. aasta kohtuistungil ära kuulanud kohtujuristi ettepaneku,\nEuroopa Ühenduste Komisjon palub oma hagiavalduses Euroopa Kohtul tuvastada, et otsustades tellida sotsiaalhüvitiste maksmise teenuseid Iirimaa postiteenistuselt An Post eelnevalt hanketeadet avaldamata, on Iirimaa rikkunud EÜ artiklitest 43 ja 49 tulenevaid kohustusi ning sellelaadsete teenuste riigihankeid puudutavaid ühenduse õiguse üldpõhimõtteid.\nNõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord (EÜT L 209, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 322), kahekümnendas põhjenduses nähakse ette, et:\n„välistamaks tegevust, mis piirab konkurentsi üldisemalt ja eelkõige teiste liikmesriikide kodanike osalemist lepingute sõlmimisel, tuleb teenuseosutajate pääsu hankelepingute sõlmimise juurde parandada”.\nDirektiivi 92/50 artikli 3 lõige 2 näeb ette, et:\n„[t]ellijad tagavad, et ei esineks vahetegemist eri teenuseosutajate vahel.”\nDirektiivi 92/50 II jaotises määratletakse nn „kahetasandiline kohaldamine”. Direktiivi artiklis 8 on sätestatud, et lepingud, mille objektiks on selle direktiivi I A lisas loetletud teenused, sõlmitakse kooskõlas III–VI jaotise sätetega, st artiklitega 11–37. Seevastu artikli 9 sõnastuse kohaselt: „[l]epingud, mille objektiks on I B lisas loetletud teenused, sõlmitakse kooskõlas artiklitega 14 ja 16”.\nDirektiivi 92/50 artikkel 14 määrab kindlaks lepingudokumentidele lisatavate tehniliste kirjeldustega seotud tingimused.\nNimetatud direktiivi artikkel 16 kehtestab:\n„1. Tellijad, kes on sõlminud riigihankelepingu või korraldanud ideekonkursi, saadavad teate pakkumismenetluse tulemuste kohta Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusele.\n3. I B lisas loetletud teenustega seotud riigihankelepingute puhul märgivad tellijad teates, kas nad on selle avaldamisega nõus.\n4. Komisjon kehtestab eeskirjad korraliste aruannete koostamiseks lõikes 3 nimetatud teadete põhjal ning nende aruannete avaldamiseks artikli 40 lõikes 3 sätestatud korras.\nDirektiivi artikkel 43 näeb ette, et:\n„Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi rakendamiseks antud tähtaja lõppu uurib komisjon tihedas koostöös artikli 40 lõigetes 1 ja 2 nimetatud komiteedega käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas selle mõju I A lisas loetletud teenuste osutamisele ja tehnilisi standardeid käsitlevaid sätteid. Komisjon hindab eelkõige väljavaateid direktiivi täielikuks kohaldamiseks teiste I B lisas loetletud teenuste suhtes ning üksuste endi vahenditega osutatud teenuste mõju turgude avanemisele selles valdkonnas. Ta teeb vajalikud ettepanekud direktiivi kohandamiseks sellele vastavalt.”\nSama direktiivi I B lisas loetletakse rida teenuste kategooriaid.\nHagi aluseks olevad asjaolud ja kohtueelne menetlus\nIirimaa sotsiaalminister sõlmis 4. detsembril 1992 An Postiga hankemenetlust korraldamata lepingu, mille alusel võivad sotsiaalhüvitiste saajad saada hüvitised kätte postkontoritest.\nNimetatud esimene leping hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 1992 kuni . Selle lepingu kehtivust pikendati 1997. aasta mais . Iirimaa ametiasutused kiitsid 1999. aasta maikuus heaks lepingu uue pikendamise ajavahemikuks kuni .\nÜhe kaebuse esitamise tõttu algatas komisjon 1999. aasta oktoobris Iirimaaga kirjavahetuse.\nKomisjoni sekkumise ja selle institutsiooni esitatud küsimustele vastuse ootamise tõttu ei pikendanud Iirimaa ametlikult An Postiga sõlmitud lepingut. Selleks et sotsiaalhüvitiste maksmine ei katkeks, jätkas An Post ajutiselt asjaomaste teenuste osutamist.\nKomisjoni sõnul ei pakkunud Iirimaa EÜ artikli 226 kohases menetluses viidatud probleemile mingit lahendust. Nimetatud liikmesriigi poolt komisjoni 26. juuni 2002. aasta märgukirja ja . aasta põhjendatud arvamuse peale esitatud vastuste alusel asus komisjon seisukohale, et An Postiga uue lepingu sõlmimine ilma eelnevalt hanketeadet avaldamata on vastuolus EÜ asutamislepinguga, ja ta esitas seetõttu siin käsitletava hagi.\nKomisjon leiab, et Iirimaa ei ole järginud EÜ artikleid 43 ja 49 ega üldisi läbipaistvuse, võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid. Komisjon märgib oma hagis, et lisaks direktiivi 92/50 artiklitest 14 ja 16 tulenevatele kohustustele on liikmesriikidele kohustuslikud ka need sätted.\nKomisjon põhjendab oma hinnangut mitmete Euroopa Kohtu otsustega, mis osutavad tema arvates sellele, et lisaks direktiividest tulenevatele kohustustele võib tugineda ka esmasele õigusele (7. detsembri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-324/98: Telaustria ja Telefonadress, EKL 2000, lk I-10745; . aasta määrus kohtuasjas C-59/00: Vestergaard, EKL 2001, lk I-9505, ja . aasta otsus kohtuasjas C-92/00: HI, EKL 2002, lk I-5553).\nIirimaa vaidleb komisjoni hinnangule vastu ja märgib, et kui ühenduse seadusandja kehtestab spetsiifilistes valdkondades erinorme, siis ei saa neid jätta täitmata, kohaldamata või tähelepanuta üldnormide kohaldamise tõttu. Tegelikult prevaleerivad erinormid üldnormide üle. Komisjon soovib seega oma hagiga laiendada liikmesriikide kohustusi teenuste riigihangete valdkonnas.\nLisaks viitab Iirimaa komisjoni seadusandlikule tegevusetusele selles valdkonnas, kuigi viimane on algatanud mitmeid konsultatsioone direktiivi 92/50 uuendamiseks ja alates direktiivi vastuvõtmisest on selle muutmiseks esitatud mitmeid muudatusi. Komisjoni lähenemine on vastuolus õiguspärase ootuse ja õiguskindluse üldiste põhimõtetega.\nKomisjon lükkab need argumendid tagasi ja püsib seisukohal, et teisene õigus on subsidiaarne esmase õiguse suhtes. Ükskõik milline direktiivi 92/50 muudatus ei oleks seega mitte mingil moel mõjutanud Iirimaa kohustusi.\nTaani Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Madalmaade Kuningriik ja Soome Vabariik astusid menetlusse Iirimaa nõuete toetuseks.\nMadalmaade Kuningriik on seisukohal, et hankijatel on läbipaistvuse tagamise kohustus ainult teatud piirides. Taani Kuningriik ja Soome Vabariik leiavad, et komisjoni viidatud kohtuotsuste keeleversioonid erinevad üksteisest, mis võib nende kohaldamisala piirata. Prantsuse Vabariik avaldas arvamust, et Euroopa parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132), millega säilitatakse direktiivis 92/50 kehtestatud liigitus, kinnitab seda, et liikmesriigi kohustused on piiratud.\nEsiteks tuleb märkida, et ükski menetlusosalistest ei ole käesoleval juhul vaidlustanud seda, et asjaomane leping kuulub direktiivi 92/50 kohaldamisalasse ja et kõnealused sotsiaalhüvitiste maksmise teenused kuuluvad selle direktiivi I B lisas nimetatud teenuste hulka, mida ei kvalifitseerita eelisjärjekorra teenustena.\nDirektiivi 92/50 artikli 9 sõnastuse kohaselt: „[l]epingud, mille objektiks on I B lisas loetletud teenused, sõlmitakse kooskõlas artiklitega 14 ja 16”.\nDirektiivi 92/50 artiklites 14 ja 16 sisalduvate erisätetega kohustatakse hankijaid määratlema vastavalt üldistes dokumentides või iga lepinguga seotud lepingudokumentides tehnilised kirjeldused Euroopa standarditele vastavate siseriiklike standardite põhjal ning kohustatakse saatma teate hankemenetluse tulemuste kohta Ametlike Väljaannete Talitusele.\nDirektiivi 92/50 artiklite 9, 14 ja 16 koosmõjust tuleneb, et sellisel juhul nagu käesolevas kohtuasjas, kui lepingud puudutavad direktiivi I B lisaga hõlmatud teenuseid, on hankijad kohustatud ainult määratlema üldistes dokumentides või iga lepinguga seotud lepingudokumentides tehnilised kirjeldused Euroopa standarditele vastavate siseriiklike standardite põhjal ja saatma Ametlike Väljaannete talitusele teate pakkumismenetluse tulemuste kohta. Nende lepingute puhul ei pea aga järgima teisi selle direktiiviga ettenähtud menetluseeskirju, eelkõige kohustust korraldada väljakuulutatud pakkumismenetlus.\nÜhenduse seadusandja lähtus direktiivi 92/50 I B lisaga hõlmatud teenuste puhul – v.a hiljem lisatud hinnang, millele viitab direktiivi artikkel 43 – eeldusest, et selliste teenuste riigihankelepingud ei tekita oma erilise olemuse tõttu a priori piiriülest huvi, mis võiks õigustada nende sõlmimiseks sellise riigihankemenetluse korraldamist, mis võimaldaks teiste liikmesriikide ettevõtjatel tutvuda hanketeatega ja esitada oma pakkumine. Seetõttu piirdub direktiiv 92/50 viidatud teenuste puhul ainult tagantjärele teate esitamise kohustusega.\nSiiski ei ole kahtlust selles, et riigihankemenetluste korraldamine jääb allutatuks ühenduse õiguse alusnormidele ja eelkõige asutamislepinguga kinnistatud asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse põhimõtetele (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus HI, punkt 42).\nVäljakujunenud kohtupraktika kohaselt on riigihankemenetluste ühenduse tasandil ühtlustamise eesmärk kõrvaldada kaupade ja teenuste vaba liikumise takistused ja seega kaitsta ühes liikmesriigis asutatud ettevõtjate huve, kes soovivad pakkuda kaupu või teenuseid mõnes teises liikmesriigis asutatud hankijatele (vt eelkõige 3. oktoobri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-380/98: University of Cambridge, EKL 2000, lk I-8035, punkt 16; . aasta otsus kohtuasjas C-19/00: SIAC Construction, EKL 2001, lk I-7725, punkt 32, ja eespool viidatud kohtuotsus HI, punkt 43).\nNiisiis järgib direktiiv 92/50 seda eesmärki. Nagu ilmneb direktiivi kahekümnendast põhjendusest, näeb see ette, et välistamaks tegevust, mis piirab konkurentsi üldisemalt ja eelkõige teiste liikmesriikide kodanike osalemist riigihangetes, tuleb parandada teenuseosutajate võimalusi osaleda teenuste riigihankelepingute sõlmimise menetlustes (vt eespool viidatud kohtuotsus HI, punkt 44).\nSellest tuleneb, et ühenduse seadusandja kehtestatud I B lisaga hõlmatud teenuste riigihangete avalikustamise korda ei saa tõlgendada EÜ artiklitest 43 ja 49 tulenevate printsiipide kohaldamise takistusena juhul, kui sellised riigihanked tekitavad ikkagi kindlat ja otsest piiriülest huvi.\nSamuti niivõrd, kuivõrd I B lisaga hõlmatud teenuste riigihanked tekitavad niisugust huvi, rikutakse läbipaistvuse puudumise korral nende hankelepingu sõlmimisel ettevõtjaga, kes asub hankija asukoha liikmesriigis, võrdse kohtlemise põhimõtet teises liikmesriigis asuva ettevõtja kahjuks, kes võiks olla sellest hankest huvitatud (vt selle kohta eespool viidatud kohtuotsus Telaustria ja Telefonadress, punktid 60 ja 61, ning 21. juuli 2005. aasta otsus kohtuasjas C-231/03: Coname, EKL 2005, lk I-7287, punkt 17).\nKui selline ebavõrdne kohtlemine ei ole objektiivsete asjaoludega õigustatud ning jätab kõik teistes liikmesriikides asuvad ettevõtjad kõrvale ja toimib põhimõtteliselt nende kahjuks, kujutab see endast EÜ artiklitega 43 ja 49 keelatud kaudset diskrimineerimist kodakondsuse alusel (eespool viidatud kohtuotsus Coname, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika).\nSellisel juhul on komisjon kohustatud tõendama, et isegi kui käsitletav riigihange on seotud direktiivi 92/50 I B lisaga hõlmatud teenustega, pakkus see riigihange kindlat huvi ettevõtjale, kelle asukoht on mõnes muus liikmesriigis kui hankija asukoha liikmesriik, ja et nimetatud ettevõtjal ei olnud juurdepääsu asjakohasele teabele enne hankelepingu sõlmimist, et teatada oma huvist selle riigihanke vastu.\nVäljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab just komisjon esitama Euroopa Kohtule vajalikud tõendid, mis võimaldaksid kohtul rikkumist tuvastada, tuginemata seejuures mis tahes oletustele (6. novembri 2003. aasta otsus kohtuasjas C-434/01: komisjon vs. Ühendkuningriik, EKL 2003, lk I-13239, punkt 21; . aasta otsus kohtuasjas C-117/02: komisjon vs. Portugal, EKL 2004, lk I-5517, punkt 80, ja . aasta otsus kohtuasjas C-135/05: komisjon vs. Itaalia, EKL 2007, lk I-3475, punkt 26), milleks antud juhul on oletus, et direktiivi 92/50 I B lisaga hõlmatud teenuseid puudutav riigihankeleping, mille suhtes kohaldatakse käesoleva kohtuotsuse punktis 24 kirjeldatud nõudeid, äratab tingimata kindlat piiriülest huvi.\nKäesoleval juhul ei ole komisjon selliseid tõendeid esitanud. Sellest, et komisjon lihtsalt viitab kaebusele, mis esitati talle seoses käsitletava riigihankega, ei piisa tõendamiseks, et asjaomane riigihange äratab kindlat piiriülest huvi, ja selle alusel liikmesriigi kohustuste rikkumise olemasolu järeldamiseks.\nSeetõttu tuleb sedastada, et tellides sotsiaalhüvitiste maksmise teenuseid Iirimaa postiteenistuselt An Post eelnevalt hanketeadet avaldamata, ei ole Iirimaa rikkunud EÜ artiklitest 43 ja 49 tulenevaid kohustusi ega sellelaadsete teenuste tellimise riigihankeid puudutavaid ühenduse õiguse üldpõhimõtteid.\nEespool öeldu tõttu tuleb komisjoni hagi jätta rahuldamata.\nKodukorra artikli 69 lõike 2 alusel on kohtuvaidluse kaotanud pool kohustatud hüvitama kohtukulud, kui vastaspool on seda nõudnud. Kuna Iirimaa on kohtukulude hüvitamist nõudnud ja komisjon on kohtuvaidluse kaotanud, tuleb kohtukulud välja mõista komisjonilt. Sama artikli lõike 4 esimese lõigu alusel kannavad käesolevasse menetlusse astujad Taani Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Madalmaade Kuningriik ja Soome Vabariik ise oma kohtukulud.\nTaani Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Madalmaade Kuningriik ja Soome Vabariik kannavad ise oma kohtukulud.


Isiklik vabadus ja sõpruskond | Hinge Teekond\nSama asi võib kehtida ka teistpidiselt. Kui sina oled see, kes teisi enamasti välja veab, siis võid sa endalt küsida, et miks sa vajad kampa, mitmeid sõpru enda ümber? Miks sa ei võiks midagi üksi ette võtta, ainult iseendaga väljas käia? Saaksid iseenda tugevustest ja nõrkustest teadlikumaks. Murraksid korrapealt mitmeid mustreid, laseksid egol puhata.\nJah, vahel on hea vooluga kaasa minna ja lihtsalt massis kulgeda, sinna kuhu viiakse. Kuid kui sinu süda ihkab liikuda ja kuhugi välja jõuda, ei saa igavesti teiste taga oodata. Selge, et koos võib olla lõbusam, seltsis segasem, mitmekesi tekib mõnus kambavaim ja teatav ühisenergia.\nKuid kui sinu süda ihaldab midagi enamat, tõelist vabadust, siis kambas liikudes muutuvad teiste piirid ka sinu piirideks.\nVahel võib juhtuda, et kellegi pika pealekäimise peale tahaks lihtsalt öelda jah, kuigi su sisehääl ütleb ei. Enda sisetunnet tuleks siiski usaldada ja sellele kindlaks jääda. Öeldes jah plaanile, mis hõlmab sind pikemaajaliselt ja viib sind paika ning seltskonda, kus sa tegelikult ei taha olla, võid sa suure hulga oma energiat kaotada. Seda juba pelga kahetsusega otsuse pärast enese sees.\nIgale poole ei pea kaasa minema kuhu kutsutakse. Viisakuse ja harjumuse pärast jah ütelmine tuleks lõpetada, mustrid tuleks murda. Oma energiat tuleks õppida väärtustama.\nJutt käib siinkohal teatud ajaperioodist, kus sa õpid kasutama oma energiat laitmatult. Loomulikult, kui oled oma väe juba suurendanud, iseendaga kontakti saavutanud, võid ennast jälle lõdvemaks ja voolavamaks lasta.\nTeel isikliku vabaduseni tuleks õppida vajalikus kohas resoluutselt “ei” ütlema.\n“Ei” ütlemine õigel hetkel teistele on võti, mis avab ukse, mis viib endani.\nSelge, et “ei” võib tekitada solvumisi ja teine võib oma viha paisata sinu peale, kuid seda ei tasu isiklikult võtta. Teise suur vihastumine näitab osaliselt seda, et ta ei saanud sult seda toetavat energiat oma soovide poole liikumiseks, mida tahtis ja millega oli arvestanud. Teise solvumise ulatus näitab seda, kui suur hulk jäi sul energiat üle, mida enda jaoks kasutada. Ja pealegi, kuidas saab sinu mitte nõustumine millegiga, mis pole sulle hea, teisi solvata?\nLoomulikult tasub kõiges püüda jääda viisakaks ja armastavaks. Isegi “ei” saab öelda armastavalt, seda tasub harjutada. Tasakaal, terve mõistus ja intuitsioon aitab sul võtta vastu otsused armastusest lähtuvalt. Vahel on vaja teisi aidata, mõnikord on hea teistele vastu tulla. Mõnikord vajavad teised tõesti toetust, vahel on sul toetust endal vaja.\nEnergiavahetusele tasub vadata läbi tasakaalu ja tõetunnetuse. Kuid kui hakkad tundma, et sinu toetus muutub iseenesest mõistetavaks ja teine enam ilma ei saa ja ei taha, siis on vaja midagi muuta.\nMiks isiklik vabadus ja isikliku potentsiaali suurendamine on vajalik? Miks on hea üksi liikumist ja olemist harjutada?\nSest oma südamesse jõudmine toimub üksi, mitte koos kellegi teisega. Oma südame kutse järgimine saab toimuda üksi, mitte kambakesi. Sinu isiklik areng saab toimuda üksi, mitte mitmekesi. Sisemine otsus ka väljastpoolt abi otsida ja midagi enda muutumiseks ette võtta, saab tulla ainult sügavalt sinu seest. Sina ise pead võtma vastutuse enda minevikus loodu eest. Sina oled see, kes peab enda piiridest, kammistatest ja hirmudest läbi minema. Sina oled see, kes peab andestama ja lahti laskma.\nIsiklik vabadus on see, mis toob endaga kaasa igatsetud püsivad kvaliteedid nagu meelerahu, rõõmu ja armastuse. Psüühilise potentsiaali kasvades, on võimalik kogeda täielikku, tõelist vabadust, ka teiste inimestega seotud olles.\nSuutmine tunda ennast täiesti vabana, hoolimata teatavatest kohustustest teiste ees, on saavutus. Ja kui sa tunned ennast päris vabana, teades tõeliselt, mida see tähendab, siis sa oledki vaba.


Novaator - Kas äike ja Päike on seotud?\nKas päikesetuul mõjutab äikese esinemissagedust?\nFoto: Reio Rada/Wikimedia Commons\nKooli geograafiatunnist on kõikidel meeles, et äike tekib siis, kui sooja ja niiske ilmaga hakkavad tõusvad õhuvoolud tekitama rünksajupilvi. Äikese esinemissagedust võivad mõjutada ka täiesti maavälised tegurid.\nInglise Readingi ülikooli teadlased leidsid Põhja-Euroopa äikeseandmete analüüsimisel seose äikese sageduse ja päikesetuule vahel. Päikese suurema aktiivsuse perioodidel jõuab Maa atmosfääri rohkema laetud osakesi ning sellisel ajal oli Inglismaal äikest ligi 25 protsendi võrra sagedamini.\nKasutatud andmed pärinesid ainult Euroopast, kuid uurimuse autori Christopher Scotti kinnitusel peaks leitud seos kehtima ka teiste piirkondade kohta.\nMis täpselt pikse paukuma ajab, ei oska atmosfäärifüüsikud veel seletada. Tõenäoliselt mõjutavad Päikeselt saabuvad madala tihedusega osakesed õhukihi elektrilaenguid. Kuna astronoomid jälgivad Päikese aktiivsust pidevalt, saab Scotti sõnul nende andmete põhjal äikesetorme ette ennustada.\nNovaatori palvel luges ajakirjas Environmental Research Letters ilmunud uurimust Tartu ülikooli loodusgeograafia doktorant Sven-Erik Enno, kes kaitseb 29. mail doktoritööd Põhja-Euroopa äikesetormidest.\nEnno sõnul leidsid Readingi teadlased väikese kuid statistiliselt olulise efekti päikesetuule intensiivsuse ja välkude arvukuse vahel Inglismaa piirkonnas. "See on selles osas uus ja huvitav tulemus, et suuremale Päikese aktiivsusele vastas suurem välkude arvukus," selgitas ta.\nVarem on oletatud pigem vastupidist. Ühe levinud välgu tekketeooria järgi peab välgu tekkeks äikesepilve tugeva elektriväljaga osa tabama suure energiaga kosmiline gammakiirguse kvant. Sellised kvandid pärinevad väljastpoolt Päikesesüsteemi.\n"Kui Päike on aktiivne ja päikesetuul tugev, siis pääseb selliseid kvante Maani vähem ja järelikult peaks ka välku vähem tekkima. Antud uurimuses aga jõutakse seisukohale, et Päikeselt pärinevad suure energiaga prootonid võivad samuti välkusid vallandada nagu Päikesesüsteemi-välist päritolu gammakiirguse kvandid. Ja loomulikult on selliseid prootoneid enam aktiivse Päikese korral. Loomulikult on see esialgne uuring ja piiratud andmestikuga. Kindlasti oleks vaja seda korrata kasutades kogu maailma välguandmeid. Aga tulemus iseenesest on väga huvitav, "kommenteeris Enno.


Arutelu:Jaana Heeringson – Vikipeedia\nEesti mängus assistent olemine ei tee teda teleajakirjanikuks. Adeliine 10. august 2018, kell 18:06 (EEST)\nTa ei pruugi olla teleajakirjanik, aga lehekülg võib temast ju ikkagi olla. Alati võib redigeerida, kui info tundub olevat vale Tuudur (arutelu) 27. august 2018, kell 22:53 (EEST)\nAsi on selles, et ta pole võrdlemisi kindlasti ka tähelepanuväärne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 22:56 (EEST)\nTa on igatahes tuntud. Ja tuleb nüüd tagasi. Andres (arutelu) 28. august 2018, kell 02:28 (EEST)\nÜhest küljest: kui neiu on kena ja naeratab, on see tore ja muudab kogu maailma kaunimaks, ent siiski mitte eriline saavutus. Teisest küljest: mitmed missid, kellest on artiklid, on naeratanud kindlasti märksa vähem järjekindlalt. Kolmandast küljest: kas väljaspool eestikeelset Vikipeediat leidub mõni entsüklopeediaartikkel kellestki, kelle tippsaavutus seisneb selles, et ta on olnud mõne aasta vältel saatejuhi assistent? Mõni inimene on olnud kindlasti väga tore koristaja, autojuht, elektrik... See ei tähenda, et nad peaks tingimata entsüklopeedias olema, oma sümpaatiat nende suhtes saab ka muul moel näidata. --82.131.40.240 2. september 2018, kell 02:13 (EEST)\nMinu jaoks on siin määrav tuntus. Andres (arutelu) 2. september 2018, kell 09:23 (EEST)\nMille järgi sa seda hindad? Kas selle põhjal, kas sa ise kedagi tead, või selle põhjal, kas on olemas kirjalikke allikaid, mis tuntust näitavad? Esimese variandi korral hakakd sa jubedas koguses kirju ja kõnesid saama, sest kõik peavad ju kontrollima, kas sina uue artikli teemast midagi tead. Teine variant viib tagasi klassikani: tähelepanuväärsust näitab ühiskondlik huvi, mida tõestavad sõltumatud neutraalsed allikad. Kui neid ei ole, pole ka entsüklopeedilist tähelepanuväärsust. Mingi muu väärsus võib vabalt olla. --82.131.40.240 2. september 2018, kell 15:33 (EEST)\nKui ajalehes ilmub artikkel "Jaana Heeringson tuleb tagasi", siis järelikult on ta tuntud. Andres (arutelu) 3. september 2018, kell 00:07 (EEST)\nLoomulikult on tema kohta sõltumatuid neutraalseid allikaid. Sellest ei piisa. Kui ta poleks tuntud, siis ta artiklit ei vääriks. See on minu arvamus. Andres (arutelu) 3. september 2018, kell 00:16 (EEST)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Jaana_Heeringson&oldid=5089249"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:16, 3. september 2018.


Päev pildis (8. november)09.11.2006\nPäev pildis (8. november)\nLondoni Arsenal jõudis liiga karikavõistlustel veerandfinaali 1:0 võiduga Evertoni üle. REUTERS/SCANPIX\t1/7 Päev pildis (8. november)\nEverton pidi enamuse mängust läbi ajama kümnekesi, sest 19. sai punase kaardi James McFadden. REUTERS/SCANPIX\t2/7 Päev pildis (8. november)\nMüncheni Bayern sai Bundesligas juba neljanda kaotuse, jäädes 0:1 alla Hannoverile. AFP/SCANPIX\t3/7 Päev pildis (8. november)\nPau-Orthez üllatas Euroliigas Moskva CSKA-d. AFP/SCANPIX\t4/7 Päev pildis (8. november)\nWTA finaalturniiri on kahe võiduga alustanud maailma esinumbriks pürgiv Maria Šarapova. AP/SCANPIX\t5/7 Päev pildis (8. november)\nKim Clijsters pidi tunnistama Šarapova 6:4, 6:4 paremust. AFP/SCANPIX\t6/7 Päev pildis (8. november)


Jalade kehv veritsus - mida teha: elustiili, ravimite muutmine - Hüpotonia 2021\nJalade kehv vereringe on erinevate haiguste sümptom, mis põhjustavad arteriaalsete veresoonte kitsendamist või vere stagnatsiooni veenides. Selliste haiguste hulka kuuluvad suhkurtõbi, ateroskleroos, hävinud endarteriit, tromboflebiit ja veenilaiendid.\nVõimalik on tuvastada jalgade vereringe halvenemine haigusseisundist sõltuvate sümptomite esinemisega. Arteriaalse verevoolu rikkumine avaldub jalgade valu, jalgade, tuimus ja nõrkus alajäsemete, naha värvuse ja juuste väljalangemise, jalgade külma püsiva tunde, küünte habrast ja aeglase kasvu ning jalgade lihaste vähenemisega. Venoosne ummistus ilmneb sinise naha, jalgade paistetus, veenilaiendite esinemine, alajäsemete troofilised muutused ja haavandid.\nNende sümptomite esinemise korral uurib arst patsiendi, määrab pulmasid jalgade arterites, avaldab venoosse staasi märke.\nDiagnostika selgitamiseks kasutavad arstid instrumentaalseid uurimismeetodeid, sealhulgas:\nHüppeliigese-veresoonte vererõhu indeks on kõige lihtsam ja ligipääsetavam meetod vigastatud verevoolu hindamiseks jalgades. Kui patsient lamavas asendis, mõõdab arst või õde survet õlale ja hüppeliigesele. Siis jagatakse hüppeliigesega saadud indeks õla saavutatud indeksiga. Tavaliselt on vererõhu tase kätes ja jalgadel peaaegu sama, seega on indeks ligikaudu 1. Ent kui jalgade arteriaalse verevoolu on rikutud, siis väheneb hüppeliigese tõus, nii et indeks muutub väiksemaks kui 1.\nAlamäärmete veresoonte ultraheliuuring võimaldab hinnata verevoolu arterites ja veenides, nende kitsenemise ja tromboosi avastamiseks. Alajäseme vaskulaarhaiguste diagnoosimiseks asendamatu meetod.\nAngiograafia - neisse sisestatud kontrastaineriga veresoonte röntgenuuring.\nDiagnostilised meetodid jalgade vereringluse halvenemiseks\nEnamik haigusi, mis halvendavad verevarustust jalgades, on kroonilised, nii et neid on väga harva täielikult elimineeritud. Mõnikord on seisundi paranemine või haiguse progresseerumise peatamine parim ravi tulemus, mis põhineb elustiili muutustel, ravimite ja kirurgiliste sekkumiste kasutamisel. Mõnikord on arteriaalne puudulikkus, verevool jalgades on nii halb, et teil peab olema amputaanne.\nVaskulaarsti kirurgid tegelevad jalgade vereringe halvenemise probleemiga.\nJalade verevarustuse parandamine elustiili muutuste kaudu\nJalade verevoolu halvenemise esialgsetes etappides saab haiguse progresseerumist vältida ning selle sümptomeid saab leevendada elustiili muutuste kaudu:\nSuitsetamisest loobumine vähendab arteriaalse verevarustuse häiret. Sigaretisuits sisaldab aineid, mis toimivad otseselt veresoonte seintele, piiravad valendikuid ja halvendavad verevoolu. Passiivse suitsetamise mõju on sama.\nTeaduslikud tõendid näitavad, et alkoholi mõõdukas joomine võib ateroskleroosi arengut aeglustada. Siiski on samuti tõestatud, et alkoholi kuritarvitamine suurendab jalgade vereringehäirete ohtu, mistõttu peaks alkoholi liigne joomine loobuma.\nTervislik toitumine on kasulik kolesterooli alandamiseks veres, mis on üks ateroskleroosi arengu peamistest teguritest. Jalakattega vereringe kahjustatud patsiendid peaksid järgima köögiviljade, puuviljade ja teraviljasaaduste rikkaid toite.\nOn teaduslikult tõendatud, et regulaarne treenimine aitab vähendada jalgade, nii veenide kui ka arterite kehva vereringe raskusastet ja sümptomeid.\nArstid soovitavad kasutada üks esimesi võimalusi jalgade vereringluse parandamiseks. Programmi arendavad harjutused on kõige paremini välja töötatud füsioteraapiaarsti poolt iga patsiendi jaoks eraldi.\nÜks parimaid füüsilise tegevuse vorme on kõndimine. Arteriaalse puudulikkusega inimestel võib kõndimine põhjustada jalgade valu, kuid seda ei saa keelduda, sest järk-järgult hakkavad sellised patsiendid märku andma haiguse sümptomite leevendamist ja läbitud vahemaad.\nKaalulangus saavutatakse toitumise ja regulaarselt. Tänu kehakaalu normaliseerumisele paraneb veenide ja arterite verevool jalgades, mis viib haiguse kliinilise pildi leevendamiseni. Tervislik kaal aitab samuti parandada kogu kardiovaskulaarsüsteemi toimimist, mis on kasulik alajäsemete verevarustusele.\nJooga venoosse vere väljavoolu parandamiseks võite kasutada järgmisi näpunäiteid:\nkandke mugavad kingad ja lahtised riided. Ebakindlad kingad võivad vigastada jalga, mis võib olla väga ohtlik halva verevooluga. Tihedad riided võivad venisid ahvatleda;\ntõsta oma jalgu. Venoosset verevoolu parandamiseks tõstke jalad südame rütmi kohal mitu korda päevas. Selleks võite lamada voodil ja panna 3-4 jalamilmi alla;\nvältida pikaajalist seistumist või istumist;\nMõnedel patsientidel ei pruugi elustiili muutused ja mitte-ravimeetodid kõrvaldada või leevendada jalgade verevoolu halvenemise sümptomeid. Sellistel juhtudel määravad arstid, kellel esineb vereringe häireid põhjustav ravim, ravi.\nAnti-trombotsüütidega (aspiriin, klopidogreel) on vahendid, mis takistavad trombotsüütide adhesiooni üksteisele ja verehüüvete moodustumist. Arstid määravad ühe neist ravimitest alajäsemete ateroskleroosi jaoks. Aspiriini kõrvaltoimete hulka kuuluvad kõhupuhitus ja verejooksu suurenemine; Klopidogreeli kõrvaltoimeteks on peavalu, pearinglus, iiveldus, kõhulahtisus või kõhukinnisus, kõhuvalu, verejooks.\nAntikoagulandid (hepariin, varfariin, ksarelto) on ravimid, mis takistavad vere hüübimist. Need ravimid on sageli ette nähtud venoosse tromboosi tekkeks, harvemini - verevarustuse arteriaalse puudulikkuse korral. Antikoagulantide peamine kõrvaltoime on verejooksu suurenemine.\nStatiinid (atorvastatiin, rosuvastatiin) on ravimid, mis aitavad vähendada madala tihedusega lipoproteiini kolesterooli tootmist maksas. Vähendades vere kolesterooli, väheneb aterosklerootiliste naastude tekke risk ja alajäsemete veresoonte suurenemine. Statiinide kõrvaltoimed on seedehäired, peavalu, iiveldus, lihasvalu.\nTsilostazool on ravim, mida kasutatakse arteriaalse puudulikkuse korral, mis aitab suurendada füüsilist aktiivsust, st see aitab suurendada kaugust, mida inimene võib kõndida, põhjustamata valu. Tsilostazol põhjustab arterite dilatatsiooni ja jalgade suurenenud verevarustust. Kõrvaltoimete hulka kuuluvad peavalu, kõhulahtisus ja pearinglus. Tsilostazoli ei tohi kasutada südamepuudulikkusega patsientidel.\nPentoksüfülliin on ravim, mis parandab verevoolu alajäsemetes, vähendades selle viskoossust. Seda kasutatakse jalgade arteriaalse verevarustuse häirete korral.\nSuhkurtõve ravimid. Diabeedi ravi ja vere glükoosisisalduse hoolikas jälgimine on vajalik jalgade arteriaalse verevarustuse häirega patsientidele.\nDiureetikumid on diureetikumid, mida arstid määravad turse ja venoosse ülekoormuse esinemisena jalgades.\nDiosmin - ravim, mis suurendab venoosseina tooni. Seda kasutatakse veenilaiendite ja tromboflebiidi korral.\nEttevalmistused jalgade vereringluse parandamiseks.\nKui elustiili muutused ja konservatiivne ravi ei aita parandada jalgade verevarustust, rakendatakse kirurgilist ravi. Toimingute liik sõltub vereringe häirete põhjusest ja määrast.\nArteriaalse puudulikkuse korral kasutatavad toimingud on mõeldud arterite verevoolu taastamiseks. Meditsiinis selliseid ravimeid nimetatakse revaskularisatsiooniks.\nRevaskularisatsiooni on kaks peamist tüüpi:\nAngioplastika on operatsioon, kus arteri blokeeritud või kitsendatud osa laieneb, täites väikese kasseti laeva sees. Mõnikord paigutatakse arteri kahjustatud piirkondse stent - intravaskulaarne protees, mis hoiab lahuse avatud.\nManööverdamine on verevarustuse loomine, kasutades teise kehaosa võetud laeva. See lahendus annab verevoolu jalgades, mööda arteri kitsendamise kohti.\nVäga tõsiste arteriaalse verevarustuse puudumise korral tekivad mõnedel patsientidel jalgangreni. Sellistel juhtudel võib vajalikuks osutuda jäseme amputatsioon.\nOperatsioonid, mis rikuvad venoosset väljavoolu\nSkleroteraapia on ravimit sisaldava lahuse veenilaienduse valendiku sisseviimine, mis põhjustab selle seinte kokkulangevuse ja kadumise.\nLaseri- ja raadiosageduslik ablatsioon on operatsioonid, mille puhul arst sisestab lahjendatud veeni õhukese kateetri. Selles kateetris saab otsa kuumutada raadiosageduslike lainetega või laserenergiaga. See kuumus hävitab veeni, mis viib selle kadumisele.\nVenektoomia - veenilaiendite veenide kirurgiline eemaldamine.\nJalgade verevarustuse halvenemise prognoos sõltub sellest põhjustatud haigusest.\nVeenilaiendite puhul on prognoos suhteliselt soodne, sest kui järgitakse eeskirju alajäsemete verevoolu parandamiseks ja efektiivseks raviks, võib verevoolu peaaegu täielikult kõrvaldada.\nJalade diabeetilise angiopaatia puhul mõjutab prognoos vere glükoositaseme kontrolli. Ilma selle kontrollita on peaaegu kõik verevoolu parandamise meetodid ebaefektiivsed, mis võib viia amputeerimise vajaduseni.\nSellest artiklist õpitakse: mis on bigeminy, selle südame rütmihäire põhjused. Sümptomid ja ravi.Bigemninia on südame rütmihäire variant (ekstrasüstoolide ja normaalsete komplekside korrektne vaheldumine), kus iga normaalse insultiga kaasneb ekstrasüstool - südamelihase enneaegne kontraktsioon.\nAlumiste jäsemete veresoonte skleroos: kuidas ravida haigust?\nSclerosis on üks enim salakavalaid ja ohtlikke haigusi. Alumiste jäsemete veresoonte skleroos põhjustab vanurite seas palju surmajuhtumeid. Üks alaäärmete veresoonte ateroskleroos on üks haiguse liikidest.\n01Kõike hemangioomide kohta vastsündinutel: põhjused, ravi ja tagajärjed\n02Arteriaalse hüpertensiooni SYNDROME\n03Tõhusad vahendid laevade tugevdamiseks\n04Koronaarne südamehaigus: mis see on ja kuidas seda ravida\n05Kapillaarvõrk jalgadel: välimuse põhjused. Ravi traditsiooniliste ja rahvapäraste abinõudega\n06Kuidas operatsioon toimib Fallot tetradiga?\n01Hingamise harjutused südame rütmihäirete raviks\n02EEG ja Echo-EG meetodite kasutamine - kas on midagi muud?\n03Kolesterooli alandavate statiinide loetelu\n04REG laevad pea: millal teha eksam ja kuidas seda dešifreerida?\n05Parem stentimine või manööverdus - mida eksperdid ütlevad?\n06Kuidas vähendada ESR-i veres?\n08Tserebraalne arahhnoidiit: taastumine pärast haigust\n09Mis võib põhjustada arütmiat?\nArtiklis antakse teavet selle kohta, mis moodustab aordi dissektsiooni. Kuidas see erineb eraldamisest, millised sümptomid viitavad patoloogia olemasolule.


Teisenda Hollandi Antillide kulden (ANG) ja Untsi Platinum (XPT) : Valuutakalkulaator\nHollandi Antillide kulden (ANG) ja Plaatina unts (XPT) Valuutakursi Mõõtühikute kalkulaator\nSee Hollandi Antillide kulden ja Plaatina unts muundur on ajakohane koos valuutakursid alates 19 detsember 2018.\nSisestage teisendatav summa kasti vasakul Hollandi Antillide kulden. Kasuta "Vaheta valuuta" teha Plaatina unts default valuutat. Klõpsake Untsi Platinum või Hollandi Antillide kulden teisendada vahel, et valuuta ja kõigi teiste valuutade suhtes.\nHollandi Antillide kulden on valuuta Hollandi Antillid (, ANT). Hollandi Antillide kulden on tuntud ka Hollandi Antillide Gulden. Sümbol ANG saab kirjutada Ant f, ja NAf. Sümbol XPT saab kirjutada Pt Oz. Hollandi Antillide kulden jaguneb 100 cents. Vahetuskurss Hollandi Antillide kulden viimane uuendus 19 detsember 2018 pärit Yahoo Finance. Vahetuskurss Untsi Platinum viimane uuendus 9 detsember 2018 pärit Planet. ANG teisendustegur on 4 tüvenumbrini. XPT teisendustegur on 5 tüvenumbrini.


Streptokoki kindlaks tegemine | Kopsuhaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nStreptokoki kindlaks tegemine 16.08.01 / Kopsuhaigused\nMinu 7-kuune laps köhib sünnist saati. Kaks kuud tagasi selgus, et minu organismis on B-streptokok, mis sai siis välja ravitud. Tagantjärgi selgus, et sama probleem vaevas mind ka raseduse ajal, kuid siis ei võetud bakt. külvi ja jäin seega sünnituse ajal ampitsiliiniravist ilma. Olen veendunud, et lapse köha põhjuseks on seesama streptokokk. Oleme teinud igasuguseid muid köha uuringuid - mükoplasma, kopsuklamüüdia, isegi ühe geneetilise haiguse analüüsid, selgunud pole miskit. Sain arstilt teada, et köha põhjustava streptokoki analüüsi saamiseks peaks laps röga välja köhima, kuna pisike seda aga ei tee ega oska teha, siis ei saa võimalikku streptokoki uuringut teha. Kas tõesti ei saa vereanalüüsist antud kokki kindlaks teha? Olen lugenud kaasasündinud infektsioonide ja võimaliku vaimse peetuse ning muude komplikatsioonide seose kohta. Kui analüüsi võtmine pole võimalik, kas ei saaks ema diagnoosi alusel lapsele üldist streptokokiravi määrata (ise läbisin suukaudse ravimikuuri).\nKuna tegemist on imikuga, siis täiskasvanute kopsuarstina ei pea ennast pädevaks lastehaiguste erialal. Küll aga tean kindlalt, et ema diagnoosi alusel ei tohi mingil juhul lapsele ravi määrata. Köha põhjuse selgitamiseks peaksite pöörduma lastekopsuarsti juurde, kes teab täpselt kuidas nii pisikestel üht või teist vajalikku analüüsi võtta.


Eddie Izzard Publikule: mul ei ole tabusid, aga eestlaste kulul ma nalja viskama ei hakka! - Kroonika\nEddie Izzard Publikule: mul ei ole tabusid, aga eestlaste kulul ma nalja viskama ei hakka!\nPaar päeva tagasi rõõmustas kõiki huumorisõpru pommuudis: Mick Perrin Worldwide ja Comedy Estonia toovad maailmakuulsa stand-up koomiku Eddie Izzardi kevadel Eestisse, mis tähendab, et tema “Force Majeur’i” nime kandvale etendusele pileti hankimiseks tuleb juba detsembris valvel olla. Publik sai harukordse võimaluse naljamehega juttu vesta ja selgus, et mulje, mis Eddiest laval jääb, on õige — tegu on ülimalt haritud ja intelligentse mehega, kelle naljad on võrdselt naljakad nii ajalooliste sõdade ja massimõrva kui udu ja kärbeste teemal. Intervjuu käigus üks üllatus siiski tuli: Eddie ei tee enam nalja nende üle, kellele ta parasjagu esineb!\nKuidas valmistud Eestisse või ükskõik millisesse riiki tulekuks, kus pole varem käinud? Kas kavatsed ringi ka luurata ja salaja eestlastega tutvuda, et materjali koguda?\nEi! Sellel on konkreetne põhjus ka. Kujutle, et Eestisse tuleb mõni rokkbänd, näiteks REM, ja esitab oma kuulsaid laule, kus pole sõnagi eestlaste kohta. Inimesed lähevad ikka kontserdile, et kuulata nende loomingut ja see on täpselt sama, mis ma teen. Ma räägin ikka jumalatest, dinosaurustest, inimohverdustest, oma universumitõlgendusest ja kui ma teile külla tulen, siis mu kava sellest ei muutu. Ma ei tule ega ütle, et hei, eestlased! See nali on nüüd teie kohta. Mõttetu oleks iga kord oma kava sisu muuta, see oleks siis üks väga nõrk show!\nOled karjääri vältel seoses maailma muutumisega pidevalt oma nalju täiendanud. Näiteks on arhailiste printerite ja hiiglaslike lauaarvutite kohta käivad naljad asendunud iTunesi ja Macbooki tögamisega. Kas võtad palju šnitti maailmas levinud absurdustest nagu näiteks "50 Shades of Grey", "Gangnam Style" või mõni Videviku-saaga järjekordne osa?\nTegelikult ei tee ma seda teadlikult, vaid räägin asjadest, mida ise oma elus märkan ja tunnen. Ma ei ürita oma nalju kaasajastada. Ma tegelikult iialgi ei istu ega mõtle pingsalt nalju välja, vaid vahetan lihtsalt iga 3-4 aasta tagant oma kava välja, umbes nagu Bruce Springsteen teeb uue plaadi. Ma liigun ajaga kaasa ja püüan inimestele lihtsalt edastada neid naljakaid, veidraid, segaseid, sürreaalseid ja samas niivõrd ilmselgeid asju, mis mu mõtteis mõlguvad ja maailm ette annab. Kahtlemata mõjutab mind mõjutab väga "Monty Python".\nOn Sul tabusid? Asju, millest üldse ei tahaks rääkida?\nEi, ma räägin rõõmuga kõigest! Vanusest, massimõrvast, vähist, inimohverdusest. Ma olen muide rääkinud massimõrvast, väga palju. Näiteks "cake or death" ("surm või kook" toim.) pajatas sellest, kuidas olid kunagi lood anglikaani kirikus, kus inimesi religiooni pärast maha notiti. Tegelikult oleneb kõik sellest, mida sa teed selle teemaga, mille üles võtad. Mõni võib oma koomikaga väga jõhker olla ja teha täiesti vastuvõetamatuid nalju šokolaadi teemal. Kui teha aga massimõrva kohta normaalseid nalju, siis see on teine asi. Aga üks asi on kindel - ma ei ole iial õnnelik, kui inimestel on rasked ajad!\nKui teed ühe show näiteks Ediburghis ja teise Shanghais, siis kuidas publiku huumorimeel maailma eri paigus erineb?\nEi erine kusjuures ja see on väga põnev! Ma olen alati olnud seda meelt, et huumor ei ole rahvuslik määratlus. Pole olemas briti huumorit...või eesti, vene või hiina huumorit. Igas riigis on üldised huumoristandardid, muidu poleks ju "Simpsonid" või "Monty Python" maailmakuulsad. Kõik saavad aru sellest, kui nalja tehakse omadega ummikus oleva perekonna kohta, mille peategelane on idiootne, ent samas heroiline perepea. Monty teeb nalju näiteks rumaluse üle ja nii ka mina. Kõik, kellele meeldib see huumor, elavad igal pool, olgu siis Lätis või Los Angeleses. Ma eeldan lihtsalt, et minu publikul oleks välja kujunenud maailmapilt, et nad vaataks aegajalt History või Discovery Channelit. Nad ei pea olema intellektuaalid, vaid pigem arukad inimesed. Siis on mul kõik vajalikud mänguvahendid olemas!\nKas maailmakuulsad koomikud on omavahel sõbrad? Joote te koos veini ja trumpate üksteist naljadega üle? Küll see oleks alles unistuste seltskond mõne tulihingelise fänni jaoks teiega aega veeta...\nJaa, see on täiesti võimalik, et koomikud omavahel tuttavad ja sõbradki on! Kui ma esinen näiteks koos Dylaniga (Dylan Moran toim.), siis ikka juhtub, et me arutame asju, aga kuna kõik koomikud on pidevalt tuuril ja maailmas laiali, siis seda juhtub harva, et saadakse kokku. Seda juhtub praktiliselt vaid siis, kui koos esinetakse, seega pigem veedetakse koos palju aega siis, kui karjäär on alles alguses ja keegi pole veel kuulsaks saanud.\nVaata, mida Eddie Izzard Alan Carri saates selle aasta mais oma maailmaturnee kohta rääkis:


10 parimat soodsat hotelli sihtkohas Sarasota, USA | Booking.com\nUSA 133 446 majutusasutust\nFlorida 32 303 majutusasutust\nSarasota 194 majutusasutust\nsoodsad hotellid sihtkohas Sarasota 6 majutusasutust\nKas otsite midagi suurepärast? Arvustajatele meeldis Sarasota väga!\nOtsi soodsaid hotelle sihtkohas Sarasota\nVeel majutusvõimalusi sihtkohas Sarasota:\nHotellid Puhkemajad Motellid Apartemendid Villad Korterhotellid Kuurordid\nKnights Inn Sarasota See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nSarasota, Ameerika Ühendriigid\nDays Inn Sarasota Bay See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nHibiscus Suites - Sarasota See majutusasutus on nõustunud osalema eelistatud majutusasutuste programmis (Preferred Property programme) koondades majutusasutusi, mis pakuvad suurepäraseid teenuseid ja kvaliteeti parima võimaliku hinna eest. Programmis osalemine nõuab teatud kriteeriumitele vastamist ja võtab arvesse eelnevate külastajate tagasisidet.\nKõik soodsad hotellid: Sarasota


Gambrinuse õllepäevik: Seven Flowers\nSeven Flowers (Ale Syndicate/Atlas/Celt Experience). pdl 0,33 l. alc 8,1%vol. Liigimääratlus: topelt-IPA. 90 punkti ratebeeris, beeradvocate jaoks on koondhinne veel tekkimata. Kolme pruulikoja ja seitsme humala kokkupuutepunktis sündinud ameerikapärane topeltIPA - see tõotab elamust!\nTootjainfo: "Brewed in Chicago on the Summer Solstice 2013 by Tom Newman of Celt Experience Brewery, Ben Saller of Atlas Brewing Co. and Jesse Edwin Evans and Samuel Evans of Ale Syndicate. The recipe was inspired by a Celtic legend surrounding the solstice and blends 7 different hops (Cascade, Citra, East Kent Golding, Simcoe, Hallertau, Warrior and Columbus) to create a smooth, citrusy and aromatic double IPA. At 8.1% ABV and 60 IBUs, Seven Flowers will challenge and excite hop lovers on both sides of the Atlantic."\nLihtne pudelike, millel morbiitsetes toonides sildike. Õrnalt kreemikas vaht täidab 2/3 klaasist, olles sametiselt tiheda pinnaga ja kauakestev. Õlle värvus - uduselt kuldoranž. Aroom on magus-mõrkjas, korraga mangone ja greibine.\nEsmamekk on ülitihe ja magus-vürtsikas. Keskmaitse meenutab üleküpsenud mangot, passioonvilja ja litšimarju, papaiat ja greipi. Lõppmaitse on karameljas ja mandariinilikööri taoline, kerge vanilje ja nelgi vürtsikusega. Järelmekk on linnasetihe ja kergelt brändine, vaigune ja kleepjalt vürtsikas.\nVäga tihke kehaga, samas huvitavalt kuiva ja karge paletiga, magus-mõrkjas-vürtsika buketiga puuviljapomm. Soovitaks pakkuda koos valgehallitusjuustuga.\nOss November 2, 2013 at 5:57 AM\n01.11, pudel kolme vinosoofi peale, degusteerimissessiooni viies.\nSilt väärib äramärkimist, googlest leiab ka pikema jutu kunstniku kohta.\nAroom on sutsu off, ninna hüppavad eeldatava (topelt)IPA kohta tundmatud noodid, samas tunda uue maailma humalaid. Papaia ning maracuja kumavad kohe läbi, tsitrused puuduvad. Mõte läheb suunal simcoe, mosaic, nelson sauvin.\nSelge ja oranžikas värvus, pudelis äärmiselt paks jääkpärmi kiht, seega valamisel (eriti mitmesse klaasi) vajab tähelepanu.\nEsmamekk kirbe ja karge. FG väga madal? Kasutatud riisi? Keskkoht õnneks päästab ja laksab mõõduka puuviljavaagnaga.\nMeelde jääb kirbe ja kahtlane kõrvalmaitse. Vale meskimistemperatuur, pärm?\nKleepjas, samas kummaliselt kuiv. Puuvili ja kirbe vürtsikus. 8.1% alkoholi on hästi ära peidetud. Arvestatav ja erinev IPA.\nKT November 2, 2013 at 7:57 AM\nnii lopsakat hõljumit pole ma ka varem näinud


Sinisest Märkmikust: juuli 2008\nSiinse ilma t6lvaratsanikud\nM6tlesin, et kirjutaks yhest asjast, mille kohta ma tegelikult liiga v2he tean et s6na v6tta. H22letamisest.\nIga kord, kui ma otsustan yksi kuhugi suunas liikuma hakata, meeldib see mulle j2rjest enam. Nyydki, folgilt tulles, k6nnid linnaserva poole heameele ja ootusega. Viimase ettejuhtuva poe juures teed peatuse, v6tad kaasa midagi riknematut nagu paki rosinaid ja veidi juua. Edasi innes kontrollid m6ttes yle, mis juhtub, kui auto sind peale ei taha v6tta. Magamiskott - olemas. Ilm- soe. Soojad riided - kah kotis. Otsustad, et kui ei v6ta, k6nnid edasi, kuni viitsid, kui enam ei viitsi l2hed magama. Niimoodi teest mitte liiga kaugele, aga kui lihtne see ikka olla saab, 88sel ja pimedas n2ha metsa all tumerohelist magamiskotti ja k6rval p66sas mitte n2itusele pandud seljakotti. Mis sellisel elul viga... Tahan veel.\nIlmselt peaks mingi hetk Eestile sellise suhtumisega ringi peale tegema. Kysiks autojuhi k2est t6emeeli, et kuhu ta l2heb, ja laseks ennast sinna vedada. Ja nii edasi. Armastan h22letamist. Vabadust. 88sel m88da tyhja maanteed k6ndimist, kui seljakott liiga raske ei ole. Eestis on asjal ka see hea kylg, et kui t6esti yle viskab, l2hed esimese ettejuhtuva bussi peale ja oled mitte rohkem kui kolme-nelja tunni p2rast kodus. Ei pea kaasas kandma miljonit kilo varustust. Hea kyll, tuleb tunnistada, et sellistes tingimustes ei ole asjal pingutamise p6nevust juures, aga alustajale hea ohutu. Kui midagi n2ssu l2heb, ei ole asustus liiga kaugel. Tahan matkata, kohati h22lega ja teine hetk jalgsi.\nJube, kui hea tunne see on. Nyyd kui ma seda tean, kahtlustan ma, et yhel inimesel on h22letamiss6ltuvus. Ravimatu. Muidu poleks ju viga, aga nendel retkedel tuleb k2ia kas yksi v6i seltskonna p2rast. M6lemat korraga ei saa kahjuks. Kuigi...\nKui ma esimest korda yksi kuhigi teel olin, siis ma kartsin. Kartsin sihtkohta, veel v2hem sallisin seda mis selja taha j2i, ja pelgasin autojuhtegi. Eelmisel aastal, jyrip2eva aegu. Nyyd... ei j6ua 2ra oodata, et oleks j2lle vaja kuhugi minna. Et saaks asjad kokku pakkida ja minna...\nJa ma l2hengi\nsinuta ei teaks\net see olemas on\nL2hen et vaadata\nja tulla targemana\nmis ei ole enam\nmaja vaid seljakott\nja kysida "Kuhu?"\n(lehekuu 22., 10221)\nVõtan siin omaette ka sõna linna ja maa vastuoludest. Miks on yks hea või teine ja nii edasi. Minu arvates.\nMulle meeldib linnaelu. Meeldib seda vaadata, meeldib linnas elada, Tallinnas. On mitmeid toredaid asju siin elamise juures. Jalutada mööda tänavat, kus keegi sind ei tunne ja tunda ennast asjaliku, suure linna sõltumatu inimesena. Yksi. Tunda ennast hästi. Seda kyllaltki spetsiifilist tunnet tekitab mus eriti yks kindel tänavalõik kodust mitte väga kaugel ja miskipärast ainult yhes suunas seda läbides. Tornimäel, mis muidu kellelegi ei meeldi. Vist.\nVanalinnas on ka tore jalutada, aga seal on hoopis teine õhkkond. Hulka boheemlikum, sõbrannadega kohvitassi taga istumise ja sõpruskonnaga yhes või teises kohas seismise vaim. See meeldib mulle ka, isegi kui ma seal yksi jalutan.\nMaal... Maal on hoopis teistmoodi tore elada. Metsas ravim- ja värvitaimi korjata, puhata, mööda niitu ja metsa hulkuda. Kuulata, mis mets ytleb, mis mõtted tulevad. Traditsioonilised talutööd mulle eriti ei meeldi. Kyllalt on heina tehtud. Tuulevaiksel päeval, päike taevas kõrvetamas ei ole tore tunde järjest yhegi varjulisema kohata põllul aktiivset fyysilist tööd teha. Aga hein tuleb kokku panna just nimelt säärastel päevadel, siis ei lähe alt hallitama-seest seenetama. Pooled päevad peenra kohal kummargil rohida on ka yks äraytlemata vastik töö. Pärast on käed vastikult kuivad, jalad veel hullemad. Päiksepõletus tekib kah kergesti. Aga see-eest on oi kui hea varahommikul kasteses rohus jalutada või õhtul udus uidata. Yle niidu joosta, koer kaasas, ja tunda ennast lihtsalt õnnelikuna. Teha metsas valmis saunavihad, õigel ajal ja korralikud. Tunda majatagust metsa nii hästi, et sinna ära lihtsalt ei eksi, aga mitte nii hästi, et ära tyytab.\nAga mõlemad täiendavad yksteist. Olemas peavad olema nii linn kui maa, sest teisiti ei saa lihtsalt. Kui kõik elavad linnas, siis kust tulevad söödavad toiduained? (Ei taha söödamatut keemiat päevast päeva sisse toppida endale, ei taha lihtsalt.) Kui kõik elavad maal, siis kellel jääb aega mõelda ka muudele asjadele peale omaenda heinateo ja selle millised loomad yletalve pidamiseks jätta? Mõlemat on vaja, minu jaoks omas elus ka. Mõnikord on äraytlemata tore natuke mullas nokitseda. Mõnikord, ja kui see kohustuseks muutub, jooksen. Teinekord on võrreldamatu pluss linnas asju ajada, teada täpselt, kuidas sa saad yhest kohast teise, kust sa saad sulle vajaliku asja suvalisel kellaajal ja palju muud. Aga kui ma sellise elu juures jälle ei saa tahtmise korral metsa minna, siis mkm.\nÄärelinn on veel kõige hullem. Pole yks ega teine, mõlema miinustega aga ei kummagi plussidega.\nNyyd, kui ma ennast veidi inimesemana tunnen, oleks ilmselt õige aeg rääkida kahest asjast. Esiteks hiljuti loetud raamatutest, mida on terve hulk tegelikult. Kui päevade kaupa muud ei tee kui loed raamatuid, siis neid tekib ikka.\nJätkasin kunagi alustatud Dyyni sarjaga, seekord tõin raamatukogust koju "Dyyni messia" ja "Dyyni lapsed". Mõlemas oli juppe, lauseid, väljendeid, mis karjusid mulle "Stopp! Pane raamat korraks ära ja mõtle kuidas see sinu eluga seostub." Nii ma siis tegingi. Selliseid asju igas raamatus ei ole, mõnes on neid rohkem, mõnes vähem. Iga kord kui mõni selline ette tuleb, tekib mul tunne nagu oleksin millegi raske ja kõvaga vastu pead saanud. Yldiselt ei suuda ma silme ette jäävat kirjutatud teksti seda lugemata vaadata, kui see ainult piisavalt lähedal on, aga nendel juhtudel muutub kõik paugu andnud lause või fraasi ymber uduseks. Ja vaatad ja mõtled mida see või teine asi sulle ytleb. Kui liiga õigesti ytleb, olen yles ka kirjutanud, aga enamasti ei ole neil ilma ymbritseva kontekstita õigt mõtet taga ja mõnes teises olukorras ei mõju need enam yldse nii tugevalt kui seal ja siis. Kui praegu käes olevad raamatud ära viin, võtan järgmise jupi Dyyni kindlasti ette. Kaalun selle endalegi soetamist.\nSiis on mul hetkel ees "Otori lugude" kolmas ja neljas/viimane raamat. Eelmised osad on päris huvitava mulje jätnud, nii et tegeln asjaga. Päris mõnus on, et kõik fantasy ainult Euroopa keskajal ei põhine. Või noh, kuipalju need nyyd tegelikult ajalugu puudutavad, on muidugi iseasi, aga mingi maik sinna ikkagi jääb. See maik just ongi nendel raamatutel hoopis jaapani oma. Kahjuks on eelmise kahe osa lugemisest veidi liiga kaua möödas, mõnedki nimed on meelest ära läinud ja kõike ei viitsi ju raamatu algusest, kes-on-kes-osast järele ka vaadata.\nKuigi ma lugesin ka Loomingu Raamatukogus ilmunud artiklit sellest, kuidas yhegi raamatu kohta ei saa tegeikult öelda, et see läbi loetud on, kasutan ma neid mõisteid ikkagi. Arusaadavuse mõttes, sest kui ma võtan raamatu ette et seda lugema hakata, siis ma enamasti loengi ta lõpuni läbi. Sõna-sõnalt, mõte-mõttelt ja tihti mitu korda. Mitu korda sellepärast, et asjast rohkem enda jaoks saada. Esimesel korral loen ma raamatu tegevust, pealispinda, seda, mis lugu seal toimub. Milline on yks või teine tegelane, mida ta teeb, kus käib ja nii edasi. Kui see on igav, on raamatut lugeda päris raske, sest mõte läheb mujale. Kui see mulle meeldib, siis ma võin raamatu ka teist korda kätte võtta, siis ma loen keelt. Kui ilusti on mõni asi öeldud, kuidas autor oma lugu jutustab. Mõnikord võtan ma kätte ja loen raamatut veel kolmandatki korda. Siis ma loen ridade vahelt. Mida yks või teine tegelane tegelikult seal arvab kui ta nii või teisiti ytleb. Kuidas see suhestub maailmaga tema ymber. Kuidas see on seotud maailmaga autori ymber. Yhesõnaga seda tagumist mõtet, mis on pealispinna all. Sinnani ma enamasti ei jõua, sest tihtipeale mind ei huvitagi. Tunnistan. Tihti on lugu huvitavam lugeda lihtsalt loo enda pärast. Alati võib veel lugeda yhe vi teise tegelase lugu sealt raamatust, muid asju vahele jätmata, aga pöörates tähelepanu näiteks kahe liini omavahelisele põimumisele ja muule sellisele. Nii võingi ma yhte ja sama raamatut lugeda mitumitu korda ja iga kord on huvitav. Lõpuks saavad laused nii tuttavaks, et tunned ära, kust see umbes võiks pärit olla.\nMuidugi võiks ju lugeda ka nii, et kõiki neid kihte proovid mõista korraga. Aga kui siis poole peal ära tydined, jääbki ylejäänu lugemata. Näiteks võib keelekasutus hakata segama ja toimuv lugu jääb pooleli. Lugu võib venima hakata ja väga ilus keel lõpuosas jääb nägemata. Aga kui ma niiviisi kiht kihi haaval loen, võib vahepeal raaamtust puhata. Loed yhe kihi läbi, siis loed midagi muud, ja kui huvi ja vaba aeg tekib, loed järgmist. Mulle meeldib nii. Siis need ei sega yksteist, kui ma ei taha, et need segaksid.\nTeiseks tahtsin ma rääkida Tartust. Mulle Tartu meeldib. Väikestes kogustes, kohana kuhu ära minna. Paariks nädalaks, puhkama. Ja mitte kauemaks, kauem muutub piiravaks mingil moel. Ei saa minust ilmselt kunagi tartlast. Ei vihka seda linna, pole lihtsalt minu tass teed. On täitsa tore koht ja inimesed, kellele pikalt meeldib, jätan selle koha pealt rahule. Jah, ma usun et seda linna on võimalik armastada. Aga ju ma olen siis liiga pikalt põhjaeestlane olnud (kaheksandik võrumaalast, seitse kaheksandikku harjukat). Tallinna võidakse ju pidada suureks ja koledaks ja halliks. Ma ei ytle et ma armastan Tallinnat, aga mu kodu on siin. Siin ma tunnen ennast paremini, eluga rohkem kooskõlas ja vähem vastuvoolu minejana. Muidugi, ma jään enda juurde, et andke mulle mõni hylgekyttide saar ja ma olen eluaeg õnnelik seal. Selles jään kah, et kuplite vahel lämbun ära. Sõna otseseimas mõttes, seal on õhku vähe, see vähenegi seisab paigal ja on putukatest paks. Võibolla olen ma lihtsalt halval ajal sattunud, aga sihuke tunne on ikka seal olnud. Jällegi, pole minu. Ilus on vaadata, autoaknast. (Samas Lapimaa mäed on absoluutselt hingemaa. Pinnavormid sarnased, aga suuremas mõõtkavas, ilma lämbumistundeta. Ilus ja hea.)\nPeaks vist tegema sellise asja nagu Mytoka ajaks teha olevate tööde nimekiri. Ja detailne päevaplaan, kuidas yks või teine asi tehtud saab.\nJärsku on mul terve maailma aeg, jälle. Ma ten, mida kõike ma pean tegema, aga kahjuks ei suuda yhelegi asjale keskenduda, ei suuda neid järjekordagi panna. Selle asemel loeks terved päevad läbi.\nTegelikult ma tean ju kyll, et ma pean virgasti oma käsitööd tegema, et koguda mõningast raha ja raamatuid osta. Ja maarjajääd. Ja veel tervet hulka asju teha, mida ma hea meelega teeks. Enne Mytofesti tuleb mingi hulk vöösid ju valmis saada ometigi. Aega veel veidi on, aga oma riided sinna minekuks oleks ka kasulik valmis saada ja veidi ära uhkendada ja yldse...\nJah, mul on nõme olla ja tuju on mustas augus. Edasi tuleb elada võitlusrežiimil ja yks päev korraga. Aeg viimse hetkeni ära planeerida ja loota, et mõtetel on piisavalt tegemist.\nIga teine mõte jõuab välja yhte ja samasse kohta, ja iga kord kui see juhtub tuleb tagasi hoida pisaraid. Ja muuta see kinnituseks, et kõik pole kõigele vaatamata kadunud. Ei saa alla anda. Halli kindlusega tuleb minna edasi.\nKirjutas Tho umbes kell 15:36 0 vastust\nKui asjad hakkavad nässu minema, siis nad lähevad sinna kõik korraga.\nNyyd öeldi mulle otse, et kuule, tee sellele klubile ja meile kõigile teene ja lase jalga. Aitäh. Ma armastan teid ka, rahvas.\nKirjutas Tho umbes kell 20:39 0 vastust\nOlen Lapimaalt tagasi. Uuesti igasuguse info levipiirkonnas ja muud sarnast. Siis, kui viitsimine tekib, varsti, panen yles juppe märkmikku kirjutatust. Yldiselt - olen väga rahul ja tahan tagasi. Praegu juhtus nii, et edasiliikumiseks sai õnn otsa. Tagasi sai see-eest hästi ja kiiresti. Nyyd olen väsinud veel veidi.\nkaks põhjapõtra ja lumehelbe\npõhjapõdra (mitte põdrapõhja, nagu ma keelt sõlme keerama kipun) naha\nja oskuse kirivöötehnikas paelu teha.\nNyyd on aega valmistuda Mytofestiks ja Tartu Hansapäevade ajaks vöid teha. Mis on tore.\nKirjutas Tho umbes kell 17:06 0 vastust\nOlen nyyd umbes kuni folgini internetitu ja tsivilisatsioonist eemal, lähen Lapimaale reisima. Kellel on hädasti vaja yhendust saada, saatku sõnum telefoni peale. Numbrit ei jaga, kellel vaja võib olla teab ise või on võimeline selle hankima.\nKui tagasi tulen, jagan vast reisil kirja pandud muljeid.\nKirjutas Tho umbes kell 19:12 0 vastust


Möödunud aastal toimus Kuressaare kohtumajas 366 kohtuistungit. Mis 2012. aastal kohtule peamiselt tööd andis, rääkis kohtunik Kristel Pedassaar.\n“Mulle isiklikult tundub, et möödunud aastal domineerisid kriminaalasjad, kus süüdistusteks mootorsõiduki juhtimine alkoholijoobes ja kehalise väärkohtlemisega seotud kuriteod,” tõdes kohtunik Pedassaar.\nEsimesel juhul on olnud ka nn korduvust – varem kuriteo toime pannud inimene sooritab samasuguse kuriteo uuesti, mistõttu on tulnud neil juhtudel karistuseks mõista vabadusekaotus. Teisel juhul on peamiselt tegemist olnud peksmiste, löömiste, kehavigastuste tekitamiste jms.\nSamuti on Kuressaare kohtumajas eelmisel aastal arutatud kuritegusid, mis seisnesid avaliku korra raskes rikkumises. “Vargustega seotud süüdistusasju on jäänud vähemaks või on nende hulk, võrreldes varasemate aastatega, jäänud enam-vähem samale tasemele,” nentis Pedassaar.\nNn I raskusastme kuritegusid 2012. aastal Kuressaare kohtumajas arutusel ei olnud. I raskusastme kuriteod on kohtunik Kristel Pedassaare sõnul sellised teod, mille eest võib kohtualusele mõista rohkem kui viis aastat vangistust. II raskusastme kuriteod on sellised süüteod, mille eest võib mõista rahalise karistuse või kuni viieaastase vangistuse.\nVeidi positiivsema tendentsina saab välja tuua, et suhteliselt vähe oli kohtus eelmisel aastal arutusel alaealiste toimepandud kuritegusid.\nKüsimusele, kas üldjuhul on kohtualuste näod kohtunikele juba tuttavad või on pigem tegemist “uustulnukatega”, kohtunik otse vastata ei saanud. “Mis puutub “kohtualuste nägudesse”, siis selline termin ei kuulu juriidiliste terminite hulka, mida kohtunik võib kasutada,” põhjendas Kristel Pedassaar. “Nagu juba öeldud, on möödunud aastal süüdimõistetute hulgas isikuid, keda on varem tulnud korduvalt ja korduvalt süüdi mõista. On olnud neid, keda on tulnud korduvalt süüdi mõista, kuid tundub, et enamus või pool kohtu all olnud isikutest olid siiski inimesed, kes jõudsid kohtusse esimest korda.”\n2012. aastal on Kuressaare kohtumajast läbi käinud süüdistatavaid nii üksikkuritegudega kui ka neid, kellel süüdistuse paragrahve ühest kuni kümneni või mõnikord koguni rohkem. “Kui paragrahve on rohkem, siis on ka kuriteoepisoode rohkem, varguste puhul võib olla üks paragrahv, kuid episoode hulgi, nt on kohtualune varastanud erinevatel aegadel erinevatest kohtadest,” selgitas kohtunik Pedassaar.\nKokkuleppemenetlus nõuab läbirääkimisi\nMis puutub asjade läbivaatamisse kokkuleppemenetluses, tõdes kohtunik Kristel Pedassaar, et kokkuleppemenetlusena ei saa kohus menetleda sugugi kõiki asju, kuna on teatud paragrahve, mille puhul on see välistatud.\n“Selleks, et asi saaks kohtus lahendi kokkuleppemenetluses, peavad omavahel läbirääkimisi pidama süüdistatav, kaitsja ja prokurör,” selgitas kohtunik. Vajalik on ka kannatanu nõusolek.\nSelliseid läbirääkimisi peetakse väljaspool kohut ja need peavad lõppema kõigi osapoolte allkirjastatud kirjaliku kokkuleppega, kus on muu hulgas kirjas, milline on kuriteo kvalifikatsioon ja prokuröri ettepanek kohtule, milline karistus mõista, ning süüdistatav ja kaitsja peavad selle ettepanekuga nõus olema.\nSinna juurde käib üldreeglina nõusolek kahju hüvitamiseks.\n“Kui keegi nendest eelpool nimetatuga ei nõustu, siis asi kokkuleppega kohtusse ei jõua,” kinnitas Pedassaar. Ta lisas, et kokkuleppemenetluses üldreeglina ei saagi tulenevalt kriminaalmenetluse seadustiku sätetest otsusele apellatsioonkaebust esitada. Kohus võib kokkuleppemenetlusest ka keelduda, kuid seda väga põhjendatud juhtudel.