Ühe mantli lugu 2014 -- Raamatukoi raamatupood\nInglise keelest tõlkinud Ivika Arumäe ja Katrin Kiik\n286-leheküljeline tavaformaadis ja kõvas köites raamat sarjast Imeline ajalugu\n«Ühe mantli lugu» viib meid ühe ülihinnalise mantli saamisloo jälgedes tundelisele teekonnale moe ja rõivakunsti ajalukku. Reis saab alguse Peruus Andide kõrgmäestikus, seal kasvatasid inkad juba sajandeid enne konkistadooride saabumist pühasid loomi vikunjasid, kelle imepehmest ja kašmiiristki kallimast villast valmistatakse ülihinnalist kangast. Niisugune riie kattis president Kennedy ajal Valge Maja sohvasid ja 20. sajandi keskel, kui USAs ei olnud midagi uhkemat kui vikunjavillane mantel, kandsid niisugust rõivast Marlene Dietrich, Greta Garbo, Leonard Bernstein, Nat King Cole ja paljud teised.\nEdasi liigume Firenzesse maailmakuulsa Stefano Ricci moeateljeesse, kus valmistatakse ülipeent siidi, reisi saateks legendid siidiusside kasvatamise algusaegadest. Itaaliast võtame kursi Prantsusmaale kuulsasse Dormeuil' töökotta, kus aegade vältel on kootud kangast kuningate, presidentide ja filmitähtede rõivastamiseks. Saame teada, kuidas sündisid kuulsad kangavabrikud ja kuidas mõjutas rõivamoodi Suur Prantsuse Revolutsioon, aga ka seda, kuidas kuulsate tootjate kangaid osavalt võltsida saab.\nInglismaal külastame ateljeed, kust tellisid oma rõivad Charles Dickens ja Winston Churchill. Saame teada, mida tõi rõivatoomise jaoks kaasa tööstuslik pööre ja kuidas rajati Londonis West Endis asuvad Savile Row rätsepaärid, milles õmmeldi rõivaid Windsori hertsogi, Gary Granti ja teiste stiiliikoonide jaoks. Loeme sellest, kuidas mõjutas ehtne inglise rätsepatöö 1980. aastatel USAs Wall Streeti börsimaaklereid ning millal ja miks hakkas moemaailmas domineerima Itaalia. Seejärel läheme külla 150 aasta vanusesse nööbitöökota, kus valmistatud nööpidega kuubesid kannab ka prints Charles, saateks lood sellest, millal ja miks nööbid üldse kasutusele võeti ning mil moel mõjutas see toonast demograafilist olukorda.\n«Ühe mantli lugu» viib meid sajanditevanusesse luksuse ja pühendumuse maailma, kus välditakse kiirmoodi ja kõike, mis põgusaks pruukimiseks mõeldud. See raamat on ülistuslaul elule, kus asjadel on jääv väärtus.


Kesk- ja Ida-Euroopa filmifestivalil CinEast näidatakse palju Eesti filme! - Kroonika\n11.-28. oktoobrini toimub Luksemburgis viiendat korda Kesk- ja Ida-Euroopa filmide festival CinEast, mille kavas on ka mahukas Eesti filmide programm.\nFestivali programmidirektori Radek Lipka sõnul on festival 2012 aastal märgatavalt laienenud, kahekordistunud on osalevate riikide arv. Lisandunud on kolm Balti riiki (Eesti, Läti ja Leedu) ning kolm endist Jugoslaavia-maad (Horvaatia, Serbia ja Sloveenia). Festivali kavas on 50 mängufilmi ja 40 lühifilmi, sealhulgas dokumentaal- ja animafilmid, erinevad teemaüritused, laste- ja noortefilmide linastused, kuus muusikaüritust, fotonäitus, gastronoomiaüritus ja heategevuslik projekt. CinEasti filmifestival korraldab rikkaliku ja vaheldusrikka eksursiooni Kesk- ja Ida-Euroopa filmi- ja kultuuriilma.\nFestival avatakse 11. oktoobril Ilmar Raagi filmiga “Eestlanna Pariisis”, millele järgneb üritus “Welcome to Estonia”, mille korraldavad Eesti Vabariigi saatkond Brüsselis ja Luksemburgis ning Luksemburgi Eesti Selts. CinEasti festivali eesmärk on tutvustada paljurahvuselise Luksemburgi kodanikele värskeid filme, mis on võitnud auhindu rahvusvahelistel festivalidel, kuid mis jõuavad harva Luksemburgi Suurhertsogiriigi kinolevisse ning samuti esitleda osalevate maade kinokunsti ja kultuuri laiemalt.


Suurimad rongiõnnetused Eesti 140-aastasel raudteel - Eesti Päevaleht\nSuurimad rongiõnnetused Eesti 140-aastasel raudteel\n140-aastaseks saanud Eesti raudtee on toonud Eestile palju head, ent nende aastate sisse on mahtunud ka mitu ohvriterohket õnnetust.\nKüllo Arjakas, ajaloolane\nÕnnetus Loodi–Sinialliku jaama vahel 85. kilomeetril 17. juunil 1932\nBalti raudtee avati pidulikult 1870. aasta 5. novembril (24. oktoobril vkj). Tol hommikul väljus üks ehitud rong Tallinnast, teine Peterburist. Rongid kohtusid kahe kubermangu piiril Narva jaamas. Sellest sõidust ja avatseremooniast saigi alguse raudtee areng Eestis. Täpsemat algust on raske määrata, sest esimesele sõidule eelnes kaks suve pingelist ehitamist, veelgi varem oli alanud projekteerimine, oli tellitud rööpaid ja raudteeveerem.\nRaudtee areng mõjutas tuntavalt Eesti asustuslugu, majandust ja kaubandust. Raudtee rajamine tekitas uusi alevikke, tööstusharusid ja elukutseid. Raudteejaamad on osa Eesti arhitektuuriloost, raudteesillad aga insener-tehnilise mõtlemise ajaloost. Raudteeharidus on üks osa Eesti haridussüsteemist, raudteeseadustik kuulub õigusnormide sekka, raudteetariifid puudutavad kaubanduse ajalugu. Raudteel õõtsuvas vagunis sõitjat võis tabada nn raudteetõbi, mis kuulub meditsiini valdkonda. Mõni on raudteel rikastunud, teine säästud kaotanud. Raudtee on tähendanud paljusid uusi võimalusi, kuid ka igatsust vanade tavade järele.\nEsimene ohver Järvamaalt\nSõja ajal päästis raudteel töötamine paljude inimeste elu, sest raudteetöölisi ei mobiliseeritud kohe või jäetigi nad tegevväkke kutsumata. Kui varem oli raudtee lähedal olnud üldjuhul kasulik elada, siis viimase sõja ajal sai sellest omaette ohu allikas – põhjuseks võimalikud raudtee vastu korraldatud diversioonid või õhurünnakud. Eesti NSV päevil peeti raudteelasi sageli töölisklassi avangardiks. Raudtee kui oluline riiklik infrastruktuur pole mõistagi kaotanud tähtsust ka 21. sajandi alguse Eesti Vabariigis.\nEesti raudtee 140 tegevusaasta sisse mahub ka inimohvritega lõppenud õnnetusi, sh mõni suur katastroof. Ilmselt hukkus vastvalminud raudteel esimesena 20. septembril 1870 Järvamaa mees Jüri Stockberg. „Teda oli enne seda joobunult nähtud, pärast on ta vist raudtee peale magama jäänud ja magab nüüd – viimse päevani! Kes võib vanale inimesele vahid taha panna?” kirjutas Eesti Postimees 29. oktoobril 1870.\nVihm laastas raudteetammi\n1897. aasta 1. mai pärastlõunal toimus rongiõnnetus Puka raudteejaama lähedal Aakres. Tol ajal paiknes Tartus 95. Krasnojarski jalaväepolk, mille kaks pataljoni asusid Lätis. Need väeosad kutsuti Tartusse laskeharjutusele ja polgu saja aasta juubeli tähistamisele.\nSõjaväerong, mis koosnes 33 vagunist, väljus Puka jaamast kell neli. Rongis oli 24 ohvitseri, 745 sõdurit ja mõni tsiviilisik. Ülimalt ägeda vihmasaju tõttu muutus ilm äkki pimedaks ja vedurijuht nägi vaid mõni meeter ettepoole. Paar kilomeetrit pärast Puka jaama tajus juht, et vedur hakkab kõikuma. Ta andis hädavilet ja viimases vagunis olnud konduktor suutis viimasele kolmele vagunile piduri peale panna.\nNeed vagunid jäid rööbastele, aga vedur koos 30 eespoolse vaguniga sõitis rööbastelt välja. Eri andmeil jooksid 12–14 vagunit üksteisele otsa ja purunesid täielikult.\nSuurõnnetuse põhjustas erakordselt äge vihmahoog, mis õõnestas rööbastealust muldkeha ja põhjustas rööbaste nihkumise. Tulvavesi suutis raudteetammist vaid 25 minutiga läbi murda, nii et rööpad jäid lausa õhku. Mõnikümmend minutit varem oli samast kohast läbi sõitnud Riiga minev postirong. Siis oli raudtee veel igati sõidukõlblik.\nÕnnetuse tagajärjel hukkus 56 sõjaväelast ja kaks konduktorit. Surma sai ka ühe veltveebli abikaasa koos kahe lapsega. Raskeid vigastusi sai 43 sõjameest, kergemate vigastustega pääses kolm ohvitseri ja 125 alamväelast.\nHukkunud sõjaväelased maeti 3. mail Tartu Raadi kalmistule. Hukkunute arv kasvas veelgi, sest samal päeval suri õnnetuses raskeid vigastusi saanud veltveebel. Pukas juhtunud katastroof ongi jäänud Eesti ajaloo ohvriterohkeimaks rongiõnnetuseks.\nMuuseas, vaid paar päeva hiljem toimus Puka ja Sangaste vahel, 15 kilomeetrit eelmisest õnnetuspaigast, veel üks, seekord küll kergete tagajärgedega rongiõnnetus. Nimelt sõitis kiirrong, ees kaks vedurit, umbes 55–60-kilomeetrise tunnikiirusega Tartu poole. Sellelt raudteelõigult läks aga kõrvale väike harutee, mis viis lähedal asuva liivakarjääri poole. Rööpaseadja, kes polnud eelmise õnnetuse tõttu neli ööpäeva õieti magada saanudki, eksis ja juhtis reisirongi haruteele, mille lõpus seisis rong liivavagunitega. Reisirongijuht suutis küll pidurdada, ent see ei vältinud kokkupõrget, milles said kannatada kolm vedurit ja mõni vagun ning osa sõitjaid kergemaid vigastusi.\nEsimese vabariigi ajal\nPostirong rööbastelt välja\n1920. aastate esimesel poolel toimus kaks suurt rongiõnnetust, mis olid Eesti Vabariigi ohvriterohkeimad.\n3. juunil 1924 kell 1.15 sõitis Tartust tulnud postirong rööbastelt välja. Õnnetus juhtus Kaarepera ja Jõgeva raudteejaama vahel Pedja jõe silla lähedal.\nPostirong purustas raudtee koguni 51 meetri ulatuses. Vedur jooksis raudteetammist paremale poole ning pagasi-, posti- ja reisijatevagunid vasakule poole alla, kuus esimest vagunit sõitsid üksteisele otsa ja purunesid täielikult. Raudteele jäi pidama üksnes paar tagumist reisivagunit.\nÕnnetuses hukkus kümme inimest, sealhulgas rongi kütja, keda tendrist välja lennanud küttepuud surmavalt vigastasid. Raskeid vigastusi sai kuus, kergemaid vigastusi kaheksa sõitjat.\nUurimiskomisjon tuvastas, et kahel pahempoolsel rööpal polnud väljaspoolseid naelu. Naelad olid eemaldatud igati asjatundlikult: sisemiste naelte eemaldamise korral pidanuks raudtee rongi koormusele vastu. Kell 22.55 oli samast kohast üle sõitnud kiirrong ja enne seda olid raudteetöölised teinud tavapärase ülevaatuse, seega olid naelad lahti kangutatud üsna lühikese aja jooksul. Ka hilisem õnnetuse asjaolude uurimine ei andnud rohkem teavet.\n1925. aasta sügisel korraldati Otepää ümbruskonnas Eesti esimesed suured sõjaväemanöövrid. 21. septembril, õppuste viimasel ööl, põrkasid kell 2.30 öises kottpimeduses Elva ja Pritsu jaama vahel kokku kaks soomusrongi. Kuna imiteeriti lahinguolukorda, ei põlenud kummalgi rongil ainsatki märgutuld. Kokkupõrke põhjustas jäme viga soomusrongide liikumise koordineerimisel. Sündmuskohal hukkus neli sõjameest, viies suri saadud vigastustesse teel Tartusse. Haavatuid oli viis, paljud said kergemalt põrutada.\n28. oktoobril 1920 juhtus Tallinnas harukordne õnneliku lõpuga õnnetus: kell 4.30 Nõmmele raudteetöölistele järele sõitnud rongi vedur haagiti lahti, aga eksikombel andis vedurijuht täis-auruga tagasikäigu. Vagunid said vedurilt nii tugeva tõuke, et hakkasid Tallinna poole tagasi veerema, kusjuures üks vagun oli täidetud suurtükimürskudega.\nNõmme jaama korrapidaja helistas kohe Tallinna jaama ja seal suudeti lähenevad vagunid suunata Koplisse minevale teele. Kopli jaama korrapidaja juhtis need omakorda Balti puuvillavabriku raudteeliinile. Seal lõid aeglaselt liikuvad vagunid enne seismajäämist puruks ühe ette-jäänud platvormvaguni ja vigastasid teist. Õnnetust analüüsides leiti, et omapäi liikuvate vagunite algkiirus võis Nõmmel küündida 50 verstani tunnis.\nEesti NSV ajal\nElektrirongid põrkasid kokku\nEesti NSV ajal ei avalikustatud paljusid raudteel juhtunud õnnetusi. Näiteks 1980. aasta sügisel Tallinna Balti jaamas üheksa inimohvriga lõppenud õnnetusest ilmus vaid ühes ajalehes lühike üheksarealine nupuke, milles ei mainitud isegi hukkunute arvu.\n4. oktoobril 1980 hakkas Tallinnas Balti jaamast kell 15.23 paariminutilise hilinemisega väljuma Vasalemma elektrirong – vedurijuht ja tema abi olid seisnud kassas palgasabas.\nSamal ajal lähenes Balti jaamale Paldiskist tulev pisut hilinenud elektrirong, mis sõitis jaama kiirusega 39 km/h, seega lubatud kiiruse piiril. Vedurijuhid küll märkasid teineteist, ent enam ei aidanud ka kiire hädapidurdus.\nMõni hetk hiljem põrkasid elektrirongid kokku, kusjuures suure kiirusega lähenenud Paldiski rongi esimene, juhikabiiniga vagun paiskus Balti jaamast väljunud elektrirongi esimese vaguni katusele. Sündmuskohal hukkusid Paldiskist tulnud rongi juht ja tema abi.\nÕnnetuspaigal hukkus veel seitse reisijat, neist noorim 17- ja vanim 72-aastane. Vigastada sai 48 inimest, neist üks üliraskelt ja teine raskelt.\nÕnnetus juhtus Tallinna jaoks äreval ajal. Septembri lõpus ja oktoobri alguspäevil toimusid Tallinnas poliitilise iseloomuga noorterahutused ja levitati lendlehti. Sestap pole põhjust imestada EKP ja KGB kõrgete ametimeeste oletusi, et elektrirongide kokkupõrke põhjustasid eesti natsionalistid, kes on asunud korraldama terroriakte.\nKuna ametlik teave elektrirongide kokkupõrkest jäi väga napiks, hakkasid levima kõige müstilisemad kuuldused õnnetuse põhjuste, ohvrite ja kannatanute hulga ning süüdlaste süü kinnimätsimise kohta.


BARISTA CREATIONS Chiaroga võite end hellitada, sest see on just loodud piima või piimavahu ja kohvi magusa harmoonilise koosluse jaoks. Segu loomisele oleme lähenenud täiesti uut moodi ning õppinud protsessi käigus peensusteni tundma kohvi ja piima omavahelist reaktsiooni. Brooklyni baristad andsid meile suuna kätte, röstides kohvi vaid väga kergelt, sest nii saab kohvi loomulik magusus piima lisamisega juurde tõeliselt nauditava siidisuse. Oleme valinud teile nautlemiseks Keenia ja Indoneesia parima potentsiaaliga araabikad, mida on töödeldud väga kerge röstimisastmega, et säilitada kohvi magusus, mis piimaga kombineerimisel paljastab oma karamelli- ja küpsisenoodid. Soovitame serveerida cappuccino’na (25 ml kohvi 60 ml vahustatud piimaga), aga sobib hästi ka suurema Latte Macchiato valmistamiseks.\nBARISTA CREATIONS Chiaro on vaevutuntava röstimisastme, mõruduse ja happelisusega. Kui lisate kohvile piima, tunnete vaid koorekaramelli ja magusa küpsise noote. Brooklyni baristad andsid meile inspiratsiooni sellega, kuidas nende kergelt röstitud oad ei peida kohvi loomulikku magusust ja annavad pärast piima lisamist joogile tõeliselt mõnusa siidisuse.\nAROOMI KIRJELDUS: MAGUSATEKS JA SIIDJATEKS PIIMAKOHVIJOOKIDEKS\nKokkusobivate koostisosade otsimisel proovime läbi hulganisti kohvisorte paljudest eri maadest. Katsete käigus on selgunud, et kõik kohvisordid ei sobi sugugi piima ja piimavahuga kokku, aga kvaliteetse Keenia araabikaga seda muret pole. Seetõttu valisime BARISTA CREATIONS Chiaro segusse just selle sordi. Lisasime Keenia kohvile juurde ka Sumatra saarelt pärit Indoneesia araabikat, et kokku saaks tõeliselt nauditav paar – mis oligi meie eesmärk. Sündis magus ja siidine segu piimakohvijookide jaoks.\nSee, kas meil õnnestub tabada ideaalne tasakaal kohvi ja piima vahel, sõltub suuresti kohvi röstimisviisist. BARISTA CREATIONS Chiaro magusa ja lummava maitse jaoks röstime kohvisorte eraldi suhteliselt madalal temperatuuril ja mitte eriti pikalt, vaid just nii kaua, et kohvis jõuaks esile tõusta loomulik magusus.\nBARISTA Chiaro röstitud ja jahvatatud kohv. 10 kohvikapslit NESPRESSO kohvimasina jaoks.


Sõudeliidu vast valitud president Mihkel Mardna: Tahan olla sõudmise jaoks kasulik - Eesti Sõudeliit\nVahur Mäe, toimetaja | 19. jaan. 2022, 21:45\nMullu detsembris, jõulude eel valis sõudeliidu kõrgeim organ, liidupäev organisatsioonile uue juhatuse, mida juhib president. Ligemale 18 aastat alaliitu juhtinud Rein Kilgi asemel võttis sõudetüüri enda kanda sporditraumatoloog Mihkel Mardna (55), kelle jaoks pole sõudmine võõras: tõusnud isegi 90ndate alguses riigi meistrivõistlustel poodiumile, on ta muu hulgas kokku puutunud paljude tippsportlaste, teiste seas sõudjate tervisemuredega. Ta on olnud korduvalt Eesti olümpiadelegatsiooni koosseisus peaarst.\nKuidas juhtus, et sinust sai alaliidu president, kas kaalusid ettepanekut pikalt?\nSellise ootamatu ettepaneku käisid välja inimesed sõuderingkonnast. Kaalusin umbes kuu: rääkisin spordiala tundvate inimestega – kõik teada-tuntud tegelased –, asi tuli jutuks EOK personaliga, rääkisin enda isagagi, kes oli kunagi samas rollis (Peeter Mardna oli sõudeliidu president aastatel 1991-2001, V.M.). Juttu tegin ka potentsiaalsete vastaskandidaatidega. Mõtlesin põhjalikult, kuidas saaksin uues rollis sõudespordile võimalikult palju kasu tuua. Muidugi kaalusin, keda meeskonda kaasata, esialgu kuni Pariisi OMini. Vaadates suurt pilti, pole tähtis üksnes A-koondis, sama oluline on noorte- ja juunioride sport, kuna sealt tuleb järelkasv. Nähes liidupäeval sellist hääletustulemust, tekib suur vastutus: annan endale aru, millega end seon. Väljakutsed on ületatavad, tahan olla sõudmise jaoks kasulik.\nMihkel Mardna (keskel) vestlemas Tokyo OMile äralennu eel Tõnu Endreksoni ja Jüri Jaansoniga (FOTO: Karli Saul/EOK)\nMillised on esimesed asjad, mida kavatsed juhtimises ette võtta? Presidendi laua taha istudes on Pariisi OMini jäänud vaid mõni aasta.\nEsmakohtumisel plaanin ise olla peamiselt kuulaja rollis. Tean üsna hästi, mida kujutab endast A-koondise tegevus, peatreeneri toimetamistegagi olen kursis. Kuna ma ise olen aktiivsest sõudmises päris pikalt eemal olnud, huvitab mind noortega tehtava töö taust: kuidas läheb klubidel, millised on nende mured ja rõõmud? Näen, et klubidel on väga suur roll, et koondise tagalat kindlustada. Neid tuleb motiveerida, et nad panustaks koondise tasemel atleetide ettevalmistamisse, sest see on prioriteet.\nEhkki vahele on jäänud pikk paus, pole sõudmine sulle võõras. Eesti spordi biograafilise leksikoni andmetel võitsid 1991. aastal riigi meistrivõistlustel paarisaerulise neljapaadi koosseisus hõbemedali.\nEnda teada on mul hõbedaid kaks. Ühel korral istusin paadis teiste seas Vjatšešlav Divoniniga, teine kord jagasin paati praeguste juhatuse liikmete Tanel Kliimani ja Indrek Salguga. Olen varem Jüriga (Jaanson, V.M.) vaielnud, et mul on au olnud tedagi kord võita: see oli 1991. aastal Tartus kaheksapaatide sügisregatil, kus edestasime Pärnu Dünamo meeskonda. Sellest korrast on mul alles võitjatele jagatud mälestuslint. Dünamo paadis istusid toona lisaks Jaansonile teiste seas Roman Lutoškin, Priit Tasane ning sel ajal kergekaalus sõudnud Toomas Rapp. Võimalik, et jõe parem tundmine andis meile pärnakate ees väikese eelise.\nOled ametilt olnud pikka aega doktor, mistõttu tunned hästi sõudjaid ja teisi atleete. Mis sa arvad, mis võiks olla meie sõudjate edu ja pikaealisuse valem?\nSõudmine on läbi ajaloo – eriti peale II maailmasõda –, olnud pidevalt, tulemuslikult pildil. Ehkki varem oli kaalukeel üksikaerul, on viimase 30 aasta jooksul kaldunud põhirõhk paarisaerule. Kuna edulugu on pikk, tunneme ala väga hästi. Aja jooksul on jõuliste kestvusalade treeningmetoodika muutunud. Võrdleksin sõudmist keskmaadistantsiga, mille puhul pingutuse kestvus on ligikaudu seitse minutit. Peame arvestama, et selliste alade puhul on rõhk läinud kiiruse ja jõu arendamisele, seevastu võistlustempos liikumist on treeningutel märksa vähem. Sõudmine on oluliselt muutunud funktsionaalsuselt, meil on väga tehniline ala. Muidugi ei hakka mina treeningunõuandeid jagama, see on peatreeneri ülesanne.\nOlen arvamusel, et sõudjad peaks vaatama teistegi spordialade poole, sest seal võib olla asju, mida katsetada. Mul on juba mõtteid, kuidas treeninganalüüsi lihtsustada, treenerite elu kergemaks teha. Pean silmas Eestiski juba rakendust leidnud 3D analüüsi. Kui juhatusega esimest korda kohtume, kaardistame, millised on meie üldised võimalused, seejärel on teadmine, kas kaasata rahvusvahelist tugegi. Kui treenerid ja sportlased näevad puudujääke, me üksnes ei pea, vaid oleme kohustatud välist abi kaasama. Esmalt hindame üle kohalikud ressursid.\nKuidas sõudmist laiemale üldsusele tutvustada? Küsin, nagu mitmelt teiselt ala edendajalt, kas Eestiski peaks tegelema meresõudmise alasuunaga?\nJah, kindlasti, sest üldise populaarsuse tõstmiseks on see hea tee. Merepaati on võrreldes akadeemilise alusega lihtsam taltsutada: see on stabiilsem, sõua siseveekogudel või päris korraliku merelainegagi. Tean, et Prantsusmaal tegeletakse selle suunaga palju, meie enda mehedki on võistlustel käinud. Mida populaarsem ala, seda rohkem on võimalik uusi huvilisi kaasata. Kui meil on materjali, on koondise tasemel sõudjaidki, ja kui viimased on edukad, toob see omakorda uusi noori. Miks ei võiks meresõudmine olla tulevikus olümpiamängudegi kavas …\n← Omaaegne sõudemeister Rein Põldme 85! Noorsportlaste tervisekontroll →


3-16-1903/69 Riigikohtu halduskolleegium 18.06.2020\nRVastS § 14\nHKMS § 285 lg 1\nRVastS § 14 lg 1 kohaldamiseks on nõutav, et kahju on tekitatud vahetult õigustloova akti või selle andmata jätmisega, mitte õigustloova akti alusel antud haldusakti või sooritatud toiminguga (vt RKHKo 3-3-1-64-04, p 24; 3-3-1-48-08, p 15; vrd 3-3-1-44-08, p 16; 3-3-1-84-12; 3-3-1-53-13; 3-16-1191/66, p 9; 3-16-2267/45, p 18). (p 21)\nRVastS § 14 lg-s 2 nimetatud kahju, mis on tekitatud õigustloova akti alusel antud haldusaktiga, hüvitatakse RVastS §-des 7 ja 9, mitte RVastS § 14 lg-s 1 sätestatud tingimustel. (p 22)\nKahju hüvitamise nõude lahendamine, lähtudes kahju vahetust tekitajast, ei või viia kaebaja seisukohast ebaõiglase tulemuseni. St olukorrani, et kuigi kogumis vaadatuna oleks kahju eest hüvitise väljamõistmine õigustatud, siis näiteks täitevvõimu tegevust ja seadusandja tegevust eraldi analüüsides ei oleks isiku õiguste riive piisavalt intensiivne, ei toimunud piisavalt pikka aega vms. Isiku seisukohalt toimib avalik võim ühtsena. (p 23)\nKüsimus, millisel õiguslikul alusel tuleb kahju hüvitada, on õiguse kohaldamise küsimus, mis ei sõltu menetlusosaliste õiguslikest seisukohtadest. Selleks aga, et kohus saaks haldusaktiga tekitatud kahju eest hüvitise välja mõista, peab kaebaja olema osutanud kaebuse alusena haldusaktile. (p 24)\nÕigusnormide kui abstraktsete käitumisjuhistega kaasneb paratamatult teatav ebakindlus, mis haldusõigussuhtes tuleb kõrvaldada haldusaktiga (vrd RKHKo 3-15-443/54, p 12). Sellisest ebakindlusest tingitud üleelamiste käsitamine kahjuna eeldab seetõttu teatud lävendi ületamist. (p 26)\nPõhiseadusvastane seadus ei ole haldusorgani vastutust piiravaks või välistavaks asjaoluks RVastS § 13 mõttes. (p 34)\nKaebaja kohtumenetluses esitatud väidetest tuleneb, et kaebajal tekkinud mittevaralise kahjuna tuleb käsitada hingelisi üleelamisi, mida talle tekitas teadmatus, kas ta saab elada elamisloa alusel Eestis oma Eesti kodanikust pereliikme juures (ebakindlast olukorrast tulenev mure, pinge ja stress). Õigusnormide kui abstraktsete käitumisjuhistega kaasneb paratamatult teatav ebakindlus, mis haldusõigussuhtes tuleb kõrvaldada haldusaktiga (vrd RKHKo 3-15-443/54, p 12). Sellisest ebakindlusest tingitud üleelamiste käsitamine kahjuna eeldab seetõttu teatud lävendi ületamist. Praegusel juhul see ületatud ei ole. Vaatlusalune ajavahemik ei olnud kuigi pikk. Kaebajal oli Eestis viibimiseks sel ajal õiguslik alus, viisa. PPA menetlus oli pooleli ja selle lõpptulemus polnud teada. (p 26)\nIsiku joobeseisundi tuvastamisele allutamise eelduseks on joobeseisundile viitavatel tunnustel põhinev kahtlus, et isik on pannud toime süüteo, mille koosseisuliseks tunnuseks on joobeseisund või alkoholipiirmäära ületamine. Kui selline kahtlus võis tekkida isiku esitatud dokumentide hilisemal vaatlemisel tema elukohas, mitte sõiduki peatamisel tehtud toimingute käigus, võib politsei olla põhjendamatult allutanud isiku joobeseisundi tuvastamise toimingutele. Piisava professionaalse hoolsuse korral oleks politseiametnik pidanud ette nägema, et joobeseisundi tuvastamise toimingutega tõendite kogumine võimaliku varasema joobe kohta olukorras, kus isik viibis oma elukohas, oli lõpetanud sõiduki juhtimise ning politsei teadmisel ja nõusolekul sai siseneda ja viibida hoones, ei pruugi täita PPVS § 723 p-s 1 sätestatud joobeseisundi tuvastamise õiguslikke eeldusi. (p 19-20)\n3-3-1-66-14 Riigikohus 27.11.2014\nOlemas oli kehtiv haldusakt, millega määrati PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitis. HMS § 61 lg 2 järgi haldusakt kehtib kuni kehtetuks tunnistamiseni, kehtivusaja lõppemiseni, haldusaktiga antud õiguste lõpliku realiseerimiseni või kohustuse täitmiseni. Haldusakti, millega määrati PäästeTS § 14 lg 3 alusel hüvitis, ei ole tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni pädevuse puudumise tõttu võimalik kehtetuks tunnistada ega hüvitist tagasi nõuda, hoolimata sellest, et jõus on ka praeguses asjas vaidlustamata jäetud Tööinspektsiooni Lääne inspektsiooni 5. juuni 2012. a kokkuvõte, mille tegevusse kaasati ekspertarst ja milles leiti endiselt, et tegemist ei ole tööõnnetusega. Hüvitise tagasinõudmine oleks vastuolus HMS § 67 lg ga 2. (p 28)\nPäästeTS § 14 lg s 3 on sätestatud avalik-õiguslik regulatsioon ja seetõttu on selles sättes nimetatud hüvitise määramise ja maksmise üle peetav vaidlus avalik-õiguslik, sõltumata sellest, kas päästeteenistuja tegutses töölepingu alusel või riigiametnikuna. HKMS § 4 lg 1 järgi on selline vaidlus halduskohtu pädevuses. (p 20)\nKuna ei ole kinnitust leidnud, et PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitise saamiseks esitatud taotluste läbivaatamisel viivitati õigusvastaselt, siis ei ole alust rahuldada ka Päästeameti vastu esitatud kaebust mittevaralise kahju eest rahalise hüvitise väljamõistmiseks. (p 30) Ka ei võimalda RVastS § 9 lg 1 välja mõista elukvaliteedi languse tõttu tekkinud mittevaralist kahju, isegi kui haldus- ja kohtumenetlusse astumine on tingitud vastustajate õigusvastasest tegevusest. (p 31)\nPäästeTS § 14 lg s 3 ei sätestata sõnaselgelt, et hüvitist makstakse üksnes siis, kui püsiva töövõimetuse tekkimine on põhjuslikus seoses asutuse põhiülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haigusega. Sellest sättest võib välja lugeda, et hüvitise määramiseks piisab, kui püsiv töövõimetus on tingitud asutuse põhiülesannete täitmise ajal saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel, st hüvitise saamiseks ei ole nõutav põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud tervisekahjustuse vahel. PäästeTS § 14 lg t 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes nimetatud hüvitise maksmiseks ei piisa, et püsiv töövõimetus on tekkinud asutuse põhiülesannetest tulenevate teenistuskohustuste täitmisel, vaid et nõutav on ka põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud vigastuse või haigestumise vahel. (p 21) TTKS § 502 lg 1 järgi on tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjon nõuandev komisjon, mille eesmärk on patsiendile osutatud tervishoiuteenuse kvaliteedile hinnangu andmine ning hinnangust tulenevalt Terviseametile, Eesti Haigekassale ja tervishoiuteenuse osutajatele ettepanekute tegemine. Komisjoni pädevus on sätestatud sama paragrahvi lõikes 2. Selles sättes ei ole töövõimetuse põhjuse tuvastamise pädevust ette nähtud. PäästeTS § 14 lg s 3 sätestatud hüvitise määramisel ei saanud lähtuda tervishoiuteenuse kvaliteedi ekspertkomisjoni seisukohast. (p 27)\nPäästeteenistuse seadus ei sätesta kohustust tasuda hüvitise määramise ja maksmisega viivitamise eest viivist ja intressi ning kompenseerida inflatsiooni.\nIntressi ei ole avalik-õiguslikus suhtes võimalik nõuda, kui avalik-õiguslik norm ei näe ette intressi maksmise kohustust või õigust selle maksmist nõuda. Seda kinnitab ka võlaõigusseaduse (VÕS) § 94 lg 1, mis eraõiguses seostab intressi maksmise kohustuse sellise kohustuse sätestamisega seaduses või lepingus. Viivitusintressi (viivise) näeb eraõiguslikes suhetes ette VÕS § 113, mille 1. lõike kohaselt võib rahalise kohustuse täitmisega viivitamise korral võlausaldaja nõuda võlgnikult viivitusintressi (viivist), arvates kohustuse sissenõutavaks muutumisest kuni kohase täitmiseni. Kolleegium on seisukohal, et avalik-õiguslikus suhtes on võimalik viivist nõuda RVastS § 7 lg 1 alusel koostoimes VÕS § ga 113 RVastS § 7 lg s 4 tehtud viite kaudu. Viivist on võimalik käsitada erilaadse kahjuhüvitisena, kui on täidetud RVastS § 7 lg s 1 sätestatud eeldused. Inflatsiooni tõttu kaotatud raha ei ole avalik-õiguslikus suhtes võimalik nõuda. Kõigepealt pole see ette nähtud ei avalik-õiguslike ega ka eraõiguslike sätetega. Teiseks on viivis (viivitusintress) määratud kompenseerima ka inflatsioonikadusid. (p 19)\nPäästeTS § 14 lg s 3 ei sätestata sõnaselgelt, et hüvitist makstakse üksnes siis, kui püsiva töövõimetuse tekkimine on põhjuslikus seoses asutuse põhiülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haigusega. Sellest sättest võib välja lugeda, et hüvitise määramiseks piisab, kui püsiv töövõimetus on tingitud asutuse põhiülesannete täitmise ajal saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel, st hüvitise saamiseks ei ole nõutav põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud tervisekahjustuse vahel. PäästeTS § 14 lg t 3 tuleb tõlgendada nii, et selles sättes nimetatud hüvitise maksmiseks ei piisa, et püsiv töövõimetus on tekkinud asutuse põhiülesannetest tulenevate teenistuskohustuste täitmisel, vaid et nõutav on ka põhjuslik seos teenistusülesannete täitmise ja püsiva töövõimetuse tinginud vigastuse või haigestumise vahel. (p 21)\n3-3-1-93-13 Riigikohus 06.03.2014\nTulenevalt HKMS § 229 lg-st 2 lähtub Riigikohus ringkonnakohtu otsuse õiguspärasuse kontrollimisel nendest asjaoludest, mille on tuvastanud alama astme kohtud. Seetõttu ei saa Riigikohus ise tuvastada asjaolu ega anda asjas kogutud tõenditele teistsugust hinnangut, kui on seda teinud ringkonnakohus. Riigikohus saab kontrollida, kas ringkonnakohus on rikkunud asjaolu tuvastamisel materiaal- või menetlusõigust (HKMS § 211 lg 1). (p 10)\nInimväärikust alandavate kinnipidamistingimustega tekitatud mittevaralise kahju kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta kumuleeruvat mõju konkreetse rikkumise asjaoludest, intensiivsusest, raskusastmest ja kinnipidamise kestvusest. (p 14) Kohtlemise kestuse puhul tuleb arvestada nii arestimajas viibimise üldist kestust kui ka konkreetsete ajavahemike pikkust eraldi, sest kinnipidamistingimused ei pruugi kõikidel ajavahemikel olla samasugused ega ühesuguse mõjuga isiku õigustele (vt otsus asjas nr 3-3-1-38-13, p-d 21 ja 23). Isiku kinnipidamine on jätkuv tegevus, mille kestel võivad tingimused muutuda. Seega ei pruugi inimväärikust alandavate kinnipidamistingimuste korral olla alati võimalik üheselt määrata kindlat hetke, millal kannatanu saab kahjust teada või peab sellest teada saama. (p 13)\nVt ka otsuse asjas nr 3-3-1-38-13 annotatsiooni.\nJätkuva toiminguga tekitatud kahju hüvitamise kaebetähtaeg hakkab enamasti kulgema, kui lõppes toiming, millega kahju tekitati. Seega on kahjust teadasaamise hetkeks RVastS § 17 lg 3 ja HKMS v.r § 9 lg 4 mõttes üldjuhul hetk, mil lõppes isikule jätkuva toiminguga kahju tekitamine ja on täidetud RVastS § 17 lg 3 tingimused. Nt isiku kinnipidamine inimväärikust alandavates arestimaja tingimustes võib olla jätkuv haldustoiming, mille vältel toimub kahju tekitamine ning kahju lõplik ulatus selgub isikule pärast jätkuva toimingu lõppemist. Kaebuse esitamise tähtaeg võib erandina hakata kulgema enne jätkuva toimingu lõppemist, kui on ilmne, et isik sai või pidi saama kahju lõplikust ulatusest teada varem. See juhtum erineb olukorrast, kus kahju tekitamine on küll lõppenud, kuid on ettenähtav, et kahju tekib selle toimingu tagajärjel edaspidi (nt määrus asjas nr 3-3-1-59-12, p-d 16–17). (p 14)


HETKESEIS: NEED 10 KODUMAIST MUSAVIDEOT ON SEL AASTAL YOUTUBE’IS KÕIGE ROHKEM ELEVUST TEKITANUD – 🎙 MuusikaPlaneet 🎵\nEsileht › Edetabelid › HETKESEIS: NEED 10 KODUMAIST MUSAVIDEOT ON SEL AASTAL YOUTUBE’IS KÕIGE ROHKEM ELEVUST TEKITANUD\n2018. aasta lõpuni on jäänud napilt üle kuu ning MuusikaPlaneet otsustas teha kokkuvõtte selle kohta, millised tänavu avaldatud Eesti muusikavideod on praeguse seisuga YouTube’is kõige enam vaatamisi kogunud. Olgu kohe mainitud, et lõpliku, 2018. a. kokkuvõtva tabeli avaldame detsembri lõpus.\nNiisiis, hakkame edetabelit allosast ülespoole uurima ning seejärel väikesed lisakommentaarid. 🙂\nTOP 10: 2018. aasta vaadatuimad kodumaised muusikavideod YouTube’is (seisuga: 28. november kell 18:00):\n👉 10. Tommy Cash “X-RAY” (avaldatud 22. novembril kell 11:58, 394 241 vaatamist)\nEsikümne tõmbab käima visuaalkunstnik ja muusik Tommy Cash, kes avaldab juba sel reedel, 30. novembril kauaoodatud albumi “¥€$”, millelt pärit ka pala “X-RAY”.\nMuusik esitleb oma uut plaati “¥€$” 29. detsembril Eestis, Saku Suurhallis, tuues lavale oma seni suurima autorikontserdi. Antud kontsert paneb alguse kaks kuud vältavale Euroopa ja Venemaa “¥€$” tuurile algusega veebruaris 2019.\n👉 9. HOAX & Tigran “Ära enam hella” (avaldatud 7. jaanuaril kell 12:00; 411 791 vaatamist)\nÜheksas on räpitšikkide duo HOAX palaga “Ära enam hella”, milles teeb kaasa ka armeenia juurtega, aga Eestis elav stand-up koomik Tigran.\n👉 8. 5Miinust & Üllar Jörberg “Erootikapood / Suur ahv” (avaldatud 21. veebruaril kell 23:15; 450 065 vaatamist)\nSeitsmendale platsile maandus üks väga huvitav kombo. 24. veebruaril toimus Viljandi Lennukitehases pidu nimega “Wabariigi Mällar”, kus esinesid laulja Üllar Jörberg ja hiphop rühmitus 5Miinust. Selle tähtsa sündmuse puhul valmis neil ka koostöölaul, kuhu segatud 5Miinuse “Erootikapood” ning Jörbergi aegumatu hitt “Suur ahv”.\nNagu me täna kirjutasime, siis tundub, et sel reedel, 30. novembril kuuleb pundi 5Miinust uut singlit.\n👉 7. nublu “2 quick start” (avaldatud 31. augustil kell 18:00; 833 022 vaatamist)\nSelle aasta komeet, mõminaräppar nublu paikneb looga “2 quick start” seitsmendal platsil. Video autor on Henry Parelo, salvestas Siim Ülavere, masterdas Tanel Roovik, produtseeris SFZN.\n👉 6. SHANON “Nüüd on see käes” (avaldatud 20. aprillil kell 09:00; 972 180 vaatamist)\nAnsambli SHANON videosinku “Nüüd on see käes” asub hetkel 2018. a. videote tabelis tublil kuuendal positsioonil.\n👉 5. Karl-Erik Taukar “Salaja” (avaldatud 18. mail kell 06:00; 1 007 132 vaatamist)\nViiendal kohal asub esimene video, mille vaatajanumbrid ületanud miljoni vaatamise piiri. Selleks on Karl-Erik Taukari “Salaja”, mille kohta on muusik öelnud järgmist: “Põhimõtteliselt olime valmis juba plaadile singlite mõttes joont alla tõmbama, aga kuulajate nii suur huvi sundis meid heas mõttes ümber mõtlema ning loole ka videot filmima. Fännide hääl on meie jaoks ülitähtis, ilma nende mängiksime pilli üksi kodus.”\n👉 4. 5Miinust, Tigran & 372 “Võlg” (avaldatud 5. jaanuaril kell 15:40; 1 116 382 vaatamist)\nNeljandad on siit tabelist juba läbi lipsanud räpipunt 5Miinust ja Eestis elav stand-up koomik Tigran. Lugu “Võlg” aitasid produktsiooniga 372 & Dj Critikal.\n👉 3. Öed “Rulli rulli rulli” (avaldatud 29. mail kell 02:32; 1 819 563 vaatamist) 🥉\n👉 2. Tommy Cash “Pussy Money Weed” (avaldatud 23. jaanuaril kell 16:54; 5 448 669 vaatamist) 🥈\nJa praeguse seisuga on 2018. aasta Eesti vaadatuim muusikavideo YouTube’is…\n👉 1. Tommy Cash “Little Molly” (avaldatud 30. mail kell 13:00; 5 558 114 vaatamist) 🥇\nVõitja on – kindlasti paljudele mitte üllatuslikult – Tommy Cash ja tema maikuu lõpus ilmavalgust näinud “Little Molly”.\nNagu näha, siis musavideote esikümnes domineerib hip-hop. Võib vaid aimata, milliseks oleks pingerida kujunenud siis, kui ka nublu kõikidele oma senistele singlitele videod oleks keevitanud.\nKa esikümne lähedale maandunud klipid on räpist pakatavad, ent seal figureerivad näiteks ka Elina Born & Jüri Pootsmann, Liis Lemsalu & Ott Lepland, Leslie Da Bass & Evelin Võigemast…\nUsutavasti on TOP 10-ne seis aasta lõpuks väga sarnane sellele olukorrale mida hetkel üheskoos uurisime. Välja arvatud see, et vägagi tõenäoliselt asub praegusest 10. astmest kõrgemal kohal Tommy Cashi äsja välja tulnud “X-RAY”. 🙂\n‹ OLAVI OTEPALU & RANELE TULID VÄLJA POPDUETIGA “AMEERIKA MÄED”\nJAAGUP TUISK ESITLEB NELJAPÄEVAL KINOS CINAMON KOSMOS MUUSIKAVIDEOT “LEGENDID OMA LOOS” ›\nSildid:372, 5MIINUST, Andri Peetso, Anna-Lisa Himma, Öed, Üllar Jörberg, Bert Prikenfeld, Denhov Visuals, Denis Strahhov, DJ Critikal, Elina Born, Elisa Johanna Känd, Eric Kammiste, Evelin Võigemast, Heiko Sikka, Henry Parelo, Hindrek Maasik, HOAX, Janek Harik, Jüri Pootsmann, Karl-Erik Taukar, Kerli Kivilaan, Kristel Aaslaid, Kristo Kotkas, Leslie Da Bass, Liis Lemsalu, Madis Ligema, Mattias Naan, Moonika Põdersalu, Nublu, Ott Lepland, SFZN, Shanon, Siim Ülavere, Sinusoid Stuudio, Stig Rästa, Taavi Immato, Tanel Roovik, Tigran, Tomas Tammemets, Tommy Cash, Tuuli Rand


PM: Streik toimub peaministri sekkumisest hoolimata\nÜlo Toomsalu • 4. detsember 2003 kell 6:21\nTuhanded õpetajad ja kultuuritöötajad alustavad täna tööseisakut, ehkki peaminister Juhan Parts püüdis ametiühingujuhte veel eile ümber veenda.\nTeenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni (TALO) liidrid eile keskpäevaks enda juurde Toompeale kutsunud peaminister Parts tahtis teada, miks üldse hakatakse streikima, kui haridustöötajate palk tõuseb järgmisel aastal 12 protsendi võrra ning suureneb ka tulumaksuvaba miinimum, kirjutab Postimees.\n«Streik on küll seaduslik eneseväljendamisviis, kuid streigi tagajärjel ei tule kusagilt raha ei riigikassasse ega ka õpetajate palgafondi juurde,» märkis Parts. Ta teatas pressiteenistuse vahendusel, et lahenduse võti ei seisne mitte streikimises, vaid hariduse rahastamise süsteemi korrastamises, ja selle kallal töö käib.\nKuigi Parts oli valmis kohe oma sõnade kinnituseks ametiühinguliidritega 12protsendist palgatõusu kinnitavat lepingut sõlmima, lükkasid viimased tema pakkumise tagasi ning kinnitasid, et streik tuleb.\n«Meie selgroog on nii kõva, et seda ei painuta,» ütles (TALO) juht Toivo Roosimaa kohtumiselt naastes. Ta lisas, et sellise lepinguga oleks valitsus pidanud lagedale tulema juba kevadel, aga mitte streigi eelõhtul.\nTALO ühepäevasest streigist tõotab tulla üks suuremaid ametiühinguliikumise väljaastumisi, milles osalevad lisaks õpetajatele ja kultuuritöötajatele ka kõrgkoolid, teadusasutused ja teatrid ning mida toetavad raudteelased, kes on lubanud liikluse korraks katkestada.


Raamatusoovitused tänavuse aasta viimasteks talveõhtuteks - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Kultuur Raamatusoovitused tänavuse aasta viimasteks talveõhtuteks\nSeekord jõuavad lugejateni kolm raamatututvustust, mille lugemine paneb mõtlema elu, ajaloo ja eksistentsi üle.\nLoomingu Raamatukogu 2021, nr 37-38. 80 lk\nÉric Vuillard on prantsuse kirjanik ja filmirežissöör, kes käsitleb oma loomingus esmajoones ajaloolisi teemasid. Ajalooline on ka jutustus „Päevakord“, mis vaatleb aega enne II maailmasõda Saksamaal ja Austrias. Lahti rullub sündmustik, mis võis juhtuda avalikkuse pilgu eest varjatult 1933. aasta 20. veebruaril Berliinis riigipäevahoone väikeses salongis ja 1938. aasta 12. veebruaril Berghofi lossi suletud uste taga, kus kohtusid Adolf Hitler ja Austria kantsler Kurt von Schuschnigg.\nVuillard leiab jutustuses toimuva kirjeldamiseks erilise vaatenurga. Ta käsitleb juhtunut läbi üksikute markantsete detailide. Tekst on pildiline, minimalistlikult täpsete kujunditega. Laused on kontsentreeritud, läbi üksikute pidepunktide annab ta sündmuste käigule sobiva rütmi. Neis päevades toimunud üksikasju kirjeldatakse justkui aeg luubis. Lugeja juhatatakse võimu tagatubadesse, kus ajalugu kirjutatakse hirmuäratavas juhuslikkuses ja kasuahnuses. Paraku ei voola elu vastupäeva ja me ei saa teada, mis oleks juhtunud, kui keegi ajaloolaval oleks öelnud mõne teise repliigi.\nAutorit ei huvita sündmuste süstemaatiline kirjeldus, vaid erilised hetked. Üldtuntud ajaloolised faktid põimuvad kirjaniku arutlustega heast ja kurjast. Vuillard tunneb väga hästi ajaloolisi algallikaid, aga seal, kus arhiivitoimikud vaikivad, kujutab ta ette tundeid, õhkkonda, meeleolusid.\nSeda peab oskama. Rääkida sellest, mis pole kirjas, nii et väljamõeldis on justkui sündmuse tõesem versioon. Tekstist kajab vastu ka lugematute nimetute ohvrite hääl. Vuillardil on eriline oskus negatiivset kangelast naeruvääristada, aga ka kurjust tabava väljendusviisiga koletislikuks muuta. Tegemist on emotsionaalselt jõulise raamatuga, mis peegeldab ühtlasi inimese käitumise viletsust. Tänusõnad Indrek Koffile suurepärase tõlke eest.\nÄripäev, 2016. 560 lk\nAjalooradadel, aga makrotasandil jätkan. Yuval Noah Harari on Iisraeli ajaloolane, Jeruusalemma heebrea ülikooli professor. Tema teos annab ülevaate inimkonna ajaloost alates Homo sapiensi evolutsioonilisest tekkest ja arengust kiviajal kuni 21. sajandi poliitiliste ja tehnoloogiliste revolutsoonideni. Hararit huvitab, kuidas inimene praegusesse seisundisse on jõudnud ja kuhu see edasi viib. Samuti on huvipakkuv küsimus, kas ajalugu on lugu inimkonna edenemisest ja arengust või hoopis „langusest“. Akadeemilistes ringkondades on tema tööd negatiivselt vastu võetud – pigem leitakse, et need on täis sensatsioonilisi spekulatsioone. Leian, et teose näol on tegemist ühe inimese mõttelise rekonstruktsiooniga inimkonna evolutsioonist. Eelkõige toob autor välja, millised sündmused on tema arvates olnud ajaloos kõige olulisemad, aga kindlasti ei suuda teos hõlmata kogu inimkonna arengulugu. See on vaid üks viis meie arengu paika panemiseks, mis on siiski väärt lähemalt uurimist.\nAutor on kirjutanud oma teksti kaasahaaravalt ja lihtsalt loetavana, kergesti mõistetavana ja omapärase loogikaga, mis ei tähenda seda, et kohati ei tekiks soovi talle vastu vaielda või tema järeldustega mitte nõus olla. Harari väitel on ajaloo käiku kujundanud kolm pöördelise tähtsusega revolutsiooni. Neist esimene, kognitiivne revolutsioon 70 000 aastat tagasi jätab sapiensi oma liigist üksi, tekib lugude pajatamise oskus, n-ö „fiktiivne keel“. Inimkonna arengule andis hoogu juurde põllumajandusrevolutsioon umbes 12 000 aastat tagasi, ühtlasi peab autor seda ajaloo kõige suuremaks pettuseks. Mitte meie ei kodustanud nisu, ütleb Harari, vaid nisu kodustas meid. Kui kütid-korilased korjasid-küttisid vaid seda, mida vaja, mõne tunni päevas, siis põllupidajad harisid maad varavalgest hilisõhtuni. Vaatamata sellele oli inimestel kehvem toitumine, suurem näljarisk, rahvarohked elutingimused, suurenenud vastuvõtlikkus haigustele. Tekkis klassiühiskond, hakati tarbima lihtsalt lõbu pärast. Praeguseks oleme jõudnud selleni, et inimkond peab üha rohkem tootma, kui ei taha kokku variseda. Teaduslik revolutsioon, mis sai alguse kõigest 500 aastat tagasi, võib aga ajaloole lõpu teha ja panna aluse millelegi hoopis muule. Nende kolme revolutsiooni mõjust inimestele ja teistele elusorganismidele Harari teos räägibki.\nKaksikhammas, 2020. 78 lk\n„Tänapäeva askeesi kõige tähtsam küsimus kõlab: kuidas saada tagasi oma aeg? Me ei ole oma aega vabatahtlikult ära andnud, kuid aja tagasisaamine sõltub ometi vabast tahtest. Vaba tahe ei ole midagi spontaanset, vaid omaette kunst, mida tuleb hoolega harjutada ja lihvida.“\nHasso Krulli teos on poeetiline käsiraamat, mis koosneb neljakümnest proosaluule vormis lahti kirjutatud märksõnast. Need omakorda oleksid justkui õpetussõnad ja juhised tänapäeva maailmaga silmitsi seisjaile. Samas ei piira autor lugeja omaette kulgemist. Raamat hargneb mitmes suunas. Siit võib saada tõuke edasiliikumiseks, aga ka arusaama sellest, miks inimene peab vahel üksi olema. Krulli mõttemaailma peab end häälestama, edasi hakkab inimene vaikselt mõistma, mida ta õieti teeb, miks ta maailmas elab.\nKohati on autori poolt kirjapandu mõistukõne, mis avaneb alles siis, kui oled jõudnud lugejana kirjanikuga samadele mõtteradadele.\nAskeesi all mõtleme me reeglina millestki loobumist, aga autori jaoks tundub see tähendavat eelkõige otsingut. Askees algab iseendast, ta on suunatud muutuse poole. Alustama peaks väikestest, lihtsatest asjadest, näiteks kuidas me suhestume ümbritseva maailmaga, loodusega, teiste inimestega. Maailm ei ole kellegi ühepoolne diktaat, vaid väga paljude erinevate eluvormide dialoog. Askeesiks pole vaja ränka tahtejõudu, enese eitamist ega loomulikest kalduvustest loobumist, aga on vaja head tahtmist, tungi millegi poole, mis on inimeses juba kusagil olemas, aga tuleb see miski üles otsida ja ellu äratada, et ta võiks kasvama hakata.\nHasso Krulli teksti keeleline nappus on näiline ja eksitav, tema lause sisaldab alati palju enamat kui esmapilgul paistab. Selle raamatu lugemiseks tuleb varuda aega, et kõiki tekkivaid mõtteid lõpuni mõelda.\nJärgmine artikkelValeria Milova: elu Viimsis on parem kui Miami kuurortis


Stress tõi juutuuber Victoria Villigile pisarad silma - Elu24\nStress tõi juutuuber Victoria Villigile pisarad silma\nStress on võimas katalüsaator. See mõjub rängalt ning keegi ei ole sellest eest päästetud. Sama ka juutuuberi Victoria Villigiga, kellele tõi stress pisarad silma.\n«Seekord sai stress võitu,» kirjutas neiu pildi juurde, kus ta pisaraid valab.\nseekord sai stress võitu\nA post shared by VICTORIA VILLIG ?? (@vvillig) on May 25, 2019 at 6:59am PDT\nRaske öelda, millest naisel stress tekkis, aga kui on vaja regulaarselt üle 40 000 Instagrami ja üle 30 000 YouTube jälgijale sisu luua, siis võib ükskord pinge võitu saada ning vajub puhkuse nõudmisel stressi.\nVictorial on YouTube'is kolm kanalit:\nVictoria Villig - kõige populaarsem, peamiselt kooliteemalised naljasketšid\nPlaneet Vicky - VLOGi kanal reisidest ja põnevatest sündmustest\nYouchickid - Grupikanal koos Maria Rannavälja ja Sidniga\nPeale selle tegeleb ta ka ettevõtlusega.\n«Ettevõtlus on mulle juba lapsest saati suurt huvi pakkunud, sest mu sugulased on mind tohutult inspireerinud. 2014. aastal osalesime sõbrannadega (Elina ja Getlin) Tallinna Limonaadipäeval, kus noortel oli võimalus teenida oma enda äriplaani alusel. Meie tiim «Kolm sidrunit» tuli sellel võistlusel esimeseks!» kirjutab naine oma kodulehel.\nTema tegevuskavva kuulub ka YouTube'i koolituste tegemine.\n«Youtube on noorte hulgas kõige populaarseim veebiteenus ja seetõttu töötasin välja ülivinge «youtuberi koolituspaketi». Koolitus sobib 8-15 aastate noorte üritustele - sünnipäevad, tähtpäevad, klassiõhtud jms,» kirjeldas ta.


Laura Suur suutis järjekordselt olla tehniliselt keerukal rajal esikohakonkurentsis. Rajameistri “riugastest” tulid tema kaks rivaali siiski mõnevõrra paremini välja, seega saavutas ta kodusena piirdunud konkurentsis kolmanda koha. Indrek Pärn oli omaealiste B-rajal samuti kolmas, eestlastest koguni teine. Meie põhja- ning lõunanaabrid suutsid kolmveerand tuhande osalejaga võistlusel olla parimad ligi pooltes vanuseklassides.\nLõpule jõudev hooaeg oli SK Visa orienteerujatele läbi aegade kõige saavutusterohkem. Jõgeva Gümnaasiumi abiturient Laura Suur jõudis sügiseks lisaks pingelistele õpingutele ja huvitegevusele Eesti orienteerumiskoondise noortekoondise lävele. Hinnatuim saavutus on neljas koht Eesti meistrivõistlustelt maratondistantsil, lisaks võitis ta äsja Põlvamaa lahtised meistrivõistlused eelnimetatud võistluse võitja ees. Eesti noorte karikasarjas oli Laura lünkliku osaluse kiuste üheksas. Tänavu märgatavalt tõsisema töössesuhtumisega on jõudnud sportlikus arengus uuele tasemele 15-aastane Indrek Pärn. Oma vanuseklassi esimesel paarisaastal B-radadel võisteldes saavutas ta kindla rajatunnetuse võistlustempos, parim tulemus oli arvukas rahvusvahelises konkurentsis Läti GP-l saavutatud kaheksas koht. Järgmisel aastal jätkab Indrek A-radadel. Järjepideval tõusuteel on pühendunult lemmikalaga tegelev 18-aastane Rain Vaikmäe. Kolmandat aastat harjutav 12- aastane Margareth Pilv võitis üksikult võistlustel paljusid tipporienteerujate peredest pärit lapsi, Eesti noorte karikasarjas saavutas ta tubli viienda koha.\nTugevate tulemusteni jõudsid tänavu ka staa?ikad täiskasvanud. Parim neist on 50-aastane Tauno Kure, kes saavutas omaealistest Eesti meistrivõistlustel maratondistantsil kaheksanda ja tavarajal kümnenda koha, Eesti XII Maaspordimängudel neljanda ja mainekal Põlva Koprakarikal teise koha. Janno Kiviku (35 a) vastavad kohad Eesti MV-l olid seitsmes ja üheksas.\nLäbi aegade edukaima hooaja tegemisi toetasid Jõgeva valla- ja linnavalitsus ning Läti-sõitu Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupp. Sügavaimad tänud neile! Pidevalt olid sõitudel autojuhtidena abiks lapsevanemad Eda ja Eldur Orupõld ning Raimond Pilv.\nAlgava pooleaastase võistluspausi järel käivitub tuleval kevadel metsaradade tahenedes uus tegevusring. Lisaks sportlikele treeningutele saavad Jõgevamaa traumaennetusnõukogu poolt koordineeritava kriisiabiõppe “Kaitse end ja aita teist” raames orienteerumisalast algõpet kokkuleppel kõik asjast huvitatud koolid. Ühisema pere tagamiseks on praktilisele väljaõppele kindlasti oodatud ka õpetajad. Karta pole midagi, võita aga… Oma sellekohaseid mõtteid võib avaldada e-posti aadressil visa1@hot.ee, kontakttelefon 5556 8233.


Värskete lõpetajate tänuüritusel peeti kõnesid ja tunnustati muhedate tiitlitega eriliselt meelde jäänud õppejõude | Tartu Ülikooli majandusteaduskond\nVärskete lõpetajate tänuüritusel peeti kõnesid ja tunnustati muhedate tiitlitega eriliselt meelde jäänud õppejõude\nEelmise nädala reedel, 24. mail traditsioonilisel värskete bakalaureuste tänuüritusel majandusteaduskonnale, peeti vahvaid kõnesid ja tunnustati tiitlitega omapäraselt meelde jäänud õppejõude ja kaasüliõpilasi. Põnevuse tekitamiseks korraldati ka üks üllatuslik Kahoot, kus nii töötajad kui tudengid said oma majandusteadmisi testida.\nKogu kursus esines muusikalise etteastega ja loomulikult olid laual maasikad ja vahuvein ning muud head paremat.\nKõige stiilsem - Anneli Kaasa; kõige kiirem parandaja - Eneli Kindsiko; kõige suurema südamega - Juta Sikk; kõige humoorikam - Jüri Sepp; kõige lemmikum - Kertu Lääts; kõige parem nimeteadja - Mark Kantšukov; kõige entusiastlikum - Tiiu Paas.\nMärkamata ei jäänud ja tudengite näod ja teod:\nKõige suurem peoloom - Asso Kasuk; kõige abivalmim - Kaspar Kivastik; kõige sagedasem hilineja - Kerdo Puusalu; kõige suurema südamega - Kertu Süld; kõige edasipüüdlikum - Mari Peedimaa; kõige parem koomik - Martin Käärik; kõige suurem suhtleja - Yves Laur.


Murrame läbi! Erki Berends meenutab pöördelist 9.novembrit 1989 Berliinis - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMurrame läbi! Erki Berends meenutab pöördelist 9.novembrit 1989 Berliinis\n«Äkitselt lendas piiripunkti uks ristseliti lahti, praktiliselt eest ära ja välja tormas rohekaspruunis jopes noormees. Esimene inimene, kes murdis seal idast Läände,» meenutab Erki Berends pöördelist 9. novembrit Berliinis 1989, kui avati kurikuulsa Berliini müüri väravad.\nKuku raadio ajakirjanik Berends sattus pöördeliste sündmuste tunnistajaks tänu juhusele – koos Rein Langi ja Jüri Makaoriviga väisati seal muusikakonverentsi.\nSaksamaa idaosas varem korduvalt käinud Berends ei teadnud, et Nõukogude Liidus välja antud teenistuslik pass tagab ligipääsu ka teistesse sõjajärgselt jagatud tsoonidesse - näiteks Prantsuse, Suurbritannia ja USA tsooni. Päev enne pöördelisi sündmusi 1989 selle teada saanud mehed võtsid nõuks proovi teha – istusid aga Saksamaa idablokis Berliini Friedrichstrassel S-Bahnile, mis viis nad otse Saksamaa pealinna läänepoolse osa südamesse Kudammile.\n«Südamed põksusid, kui viimases idabloki jaamas tulid peale piirivalvurid, uurisid meie passe, lõid kulpi ja lahkusid. Pärast mitut kõhedusttekitavalt hämarat, ämblikuvõrkudega kaetud jaama saimegi läände! Käisime, vaatasime, ja lihtsalt nautisime. »\nJärgmisel päeval otsustasid mehed vaadata teisel pool Checkpoint Charliet üle ka Berliini müüri muuseumi. «Nägime kõiki neid jubedusi, mis müüril aastate jooksul toimunud oli,» jutustas Berends.\nMõelnud siis, et teevad veel ühe õlle, kui märkasid järsku, et sealsamas lähedal koguneb grupp ajakirjanikke. «Räägiti, et täna öösel tehakse piir lahti. Eriti tõenäoline see meile ei tundunud, kuid kiiret polnud kuhugi ja jäime samuti ootama,» meenutas Berends.\nRahvast vooris Checkpoint Charlie juurde aina rohkem. Kell lõi südaööd, tiksus edasi, midagi ei juhtunud ning juba hakkasid kostma viled: vaat kus propaganda! «Otsustasime siis koos Rein Langiga minna piiripunkti vaatama, mis seal toimub,» jutustas Berends. Mida ta seal nägi, saad teada videost!


Mancheser Unitedi ja Liverpooli suur lahing jättis liidrid tabeli tippu - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n17. JAANUAR 2021, 20:28 INGLISMAA\nInglismaa kõrgliigas leppisid Liverpool ja Manchester United Anfieldil 0:0 viiki. See tähendab, et tabeli tipus jätkab senine liider United.\nAvapoolajal tegi Liverpool üheksa pealelööki Unitedi ühe vastu, kuid raamide vahele suutsid nemadki suunata vaid üheainsa palli. Teisel poolajal olid paremad võimalused külalisetel, kuid paaril korral päästis võõrustajad halvimast väravavaht Alisson Beckeri reaktsioonikiirus.\nMängu lõpuks kogunes Unitedi arvele isegi üks raamidesse läinud pealelöök rohkem, ehkki Liverpool proovis õnne 17 ja United vaid kaheksa korda. Külalised pikendasid ühtlasi Premier League'is kaotuseta võõrsil mängude seeriat, viimati saadi võõral väljakul lüüa mullu 19. jaanuaril ja seda just nimelt Liverpoolilt. Tiitlikaitsja pole aga nüüd saanud võidurõõmu maitsta juba neljas järjestikuses liigamängus, ehkki neist kolmes on võetud vähemalt viigipunkt.\nUnitedil on nüüd tabelis 37 punkti, järgneb teiseks tõusnud Leicester 35 punktiga. Liverpool jätkab 34 punktiga kolmandana, neist omakorda punkt vähem on Tottenhamil. Viiendal kohal on 32 punktiga Manchester City, kellel avaneb täna õhtul Crystal Palace'i alistamise korral võimalus tõusta Leicesteriga võrdsete punktide juures teiseks, lisaks on neil kõikide konkurentidega võrreldes mäng varuks.


Ülehomme toimub Sydney olümpiamedalivõitjate austamistseremoonia\n3. oktoober 2000 kell 14:40\nSydney olümpiamedalivõitjate Erki Noole, Aleksei Budõlini ja Indrek Pertelsoni austamistseremoonia toimub Tallinnas, Raekoja platsil neljapäeval, 5. oktoobril orienteeruvalt kella 18:00-19:30, teatas Eesti Olümpiakomitee avalike suhete juht Sven Sommer.\nAlates 17:30 kuni sportlaste saabumiseni mängib Raekoja platsil Eesti Kaitsejõudude orkester.\nEsialgse kava kohaselt tervitavad olümpiakangelasi peaminister Mart Laar, Tallinna Linnapea Jüri Mõis ja Eesti Olümpiakomitee president Tiit Nuudi.\nKell 19:30 korraldab Eesti Ilutulestikud olümpiamedalivõitjate auks Vabaduse platsil ilutulestiku.\nErki Nool jõuab Tallinna Lennuväljale 5. oktoobril kell 16:40. Teda tervitavad kultuuriminister Signe Kivi ja VIP väljapääsu juures parkimisplatsil Eesti Meestelaulu Seltsi lauljad.


Ajakiri Lasteaed - Uudis.net\nAjakiri Lasteaed pole avaldanud uudiseid viimase 24 tunni jooksul.\nAjakiri Lasteaed uudised\nLisa järjehoidja Ära näita Ajakiri Lasteaed\nMartin oma sõiduvees\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 30.09.2021 22:50\nÜHel päeval avastas Martin,et tegelikult n ta parimad ande it vallas ja ta peaks kõik muu kõrvale jätma, Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 2 koht · 30.09.2021 22:25\nÜlle tuli koju ja sai kooki ja lamp parandati ära. Vaata lähemalt\nUus artikkel pealkiri\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 3 koht · 30.09.2021 22:18\nArtikkel sisu sisu sisu KOOLIÕUEL POISID ON KAHEL POOL RIVIS, KESKEL UMBES 10.A, POISS, KEDA LÜKATAKSE EDASI JA TAGASI. KAKS SÕPRA EEMAL. JUTUMULL::”VAATA, SU VENDA KIUSATKSE.PEAME TALLE APPI MINEMA.” JUTUMULL :”JAH, LÄHME RUTTU TALLE APPI.” Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed · 30.09.2021 01:58\nSIUGLEB JÄRVEDES JA MERES RÄNDAMINE TEMAL VERES. KEHA USSI MOODI NÄIB, VAHEL JUHTUB – RANNAL KÄIB. ÕNNELIK ON KALAMEES NÄHES TEDA VÕRGU SEES. Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed · 30.09.2021 00:09\nRaamatust “Itaalia muinasjutte”. Loeb Ülle Tõnumaa. Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 24.09.2021 23:57\nJärjekordselt on alanud uus õppeaasta ning lasteaias toimub juba palju huvitavat. Kuna Paikuse lasteaia Seljametsa maja pere on Rohelise Kooli liige ning loodushoid ja taaskasutus on väga suure au sees, siis osalesime ka sellel aastal maailmakoristuspäeval. Oravakeste rühm käis traditsiooniliselt … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nTasuta koolitus lasteaiaõpetajale ja kooliõpetajale-“Meie kiisul kriimud silmad” e. “Lugev laps”s\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 22.09.2021 21:55\nOlete palutud registreeruma 7. oktoobril 2021. aastal veebikeskkonnas Teams toimuvale lasteaia- ja põhikooli esimese astme õpetajate eesti keele seminarile „Meie kiisul kriimud silmad ehk lugev laps”. Lisaks kodulehe veebilink: https://www.folklore.ee/kp/lp/2021 Piret Voolaid Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 15.09.2021 08:04\nKuidas saada kannatlikumaks ja rahumeelsemaks lapsevanemaks? Me kõik teeme paremaid valikuid, kui meie tass on täis ja suudame oma emotsioone reguleerida. Paraku on igapäevaelu paljudel tempokas ja ka lapsed leiavad väga hästi meie tundlikud kohad üles. Nii ongi keeruline jääda … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nÕpime koos podcast-Andekad lapsed\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 10.09.2021 11:36\nAndekad lapsed paistavad välja juba lasteaias. Iga laps on milleski andekas. Kui see esmapilgul välja ei paista, peaksime paremini vaatama. Seda podcasti on kasulik kuulata nii lapsevanemal kui lasteaiaõpetajal. https://www.facebook.com/opimekoos Vaata lähemalt\nKOLM PÕRSAKEST- RIIMISTATUD MUINASJUTT\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 26.08.2021 16:52\nKORD OLID PÕRSAD NIF, NAF, NUF. NEIL MEELDIS PÄIKE, MEELDIS KUU. ELU OLI LUST JA LILL, MITU AASTAT LAUSA TŠILL. PEAGI NAABRIKS SAABUS HUNT, HUNT SEE VANA METSATONT. PÕRSAD VAJASID NÜÜD MAJA, IGAL OMA MAJA VAJA! NIF TEGI MAJA … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nEesti lasteaednike suvekohtumine\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 09.08.2021 17:56\nLoodus on kinkinud meile võrratu suve, et lasta päikesel ennast soojendada, järve- ja mereveel kasta, suvelõhnadel meeli paitada. Lisaks sellele kasutab lasteaiaõpetaja suvist aega enesetäiendamiseks ja kolleegidega kokkusaamiseks. Iga-aastased Eesti Lasteaednike Liidu suvepäevad annavad selleks toreda võimaluse, et „akusid“ laadida … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nLugu kirbust ja täist-muinasjutu”Isand Kirbu matused” ainetel\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 04.08.2021 14:42\nKirp vaeseke otsa sai, ta elu on läbi. Ja kahjuks veel sellisel moel: patta ta uppus. Oh seda häbi! Ta pajaserval seisis,et veidi supileent maitsta. Ta oli just abiellund ja armastas oma naist ta. Kahjuks ta libises, patta kukkus Ja … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 19.06.2021 10:02\nHundikene kõrvetas nii käpad kui ka saba, Põrsad oma metsas on nii rõõmsad ja nii vabad. Hundike nüüd nautida võib metsas sügisvõlusid: Söögu väikseid hiirekesi, kastaneid ja tõrusid. Ülle Tõnumaa Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 13.06.2021 23:53\nSee juhtus ammu, palju aega tagasi. Kui Rakke lasteaeda Leevike ilmus võlur. Nii algab muinasjutt, mis algas meie majas jüripäeval. Kellahelinaga saabus võlur, kes võlus välja Niff- Niffi, Naff-Naffi ja Nuff-Nuffi. Nende tegemisi jagasid nad kogu lasteaiaperele, kutsudes lapsi etendusest … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nKes aias? Mis aias? Eesti Lasteaednike Liit- podcast Evelin Sarapuu ja Evelin Laugusega\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 2 koht · 13.06.2021 12:19\nEesti Lasteaednike Liit – Evelin Sarapuu, Evelin Laugus Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 3 koht · 13.06.2021 11:14\nKaunil kevadisel kihluspäeval kiirustasid kõik kuhugi. Karupere koduloomad kappasid kodutalu kaasikus kippadi-koppadi. Kiisud kräunusid kurnäu-kurnäu, kukk kires kikerikii-kikerikii, kanad kaagutasid kaak-kaak, kalkunid kudrutasid kluu-kluu. Kitsekesed kappasid karjamaal kellukesed kaelas kõlisemas. Kõvera kepiga karjus Kriimsilm karjatas kitsekesi. KÕRVALTALUS Kaheksased kaksikud, karupoisid … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nVäiksed kurvad õpetajad\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed · 02.06.2021 11:25\nVäiksed kurvad õpetajad lasteaeda jäävad. Lapsed kooli lähevad, peagi õppimist täis päevad. Jäägu meelde teil see tänav ja lasteaed Komeedis. Kergelt avanegu värav ja oledki Komeedis. Tulge meiega mängima, aidake väikesed saata tuttu. Tulge õuele hängima ja kuulama muinasjuttu. … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 02.06.2021 11:20\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 2 koht · 02.06.2021 00:10\nLapsed armastavad mängida ja tegelikult mitte ainult lapsed, vaid ka täiskasvanud ja just sellepärast olengi oma firmaga tootnud 3 lauamängu. Minu tehtud lauamängud on nii lõbusad ajaviiteks kui ka lapse arendamiseks. Üks lauamäng on näiteks matemaatika õppimiseks ja teine kaardimäng … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nÜlle Tõnumaa @ Ajakiri Lasteaed 1 koht · 29.05.2021 20:39\nMulle meeldib olla lasteaiaõpetaja, kuna see öö on väga vaheldusrikas ja loominguline, aga samas on selles rahustavat päevarutiini. Nii saigi planeeritud kunstitegevusse ühe mõnusalt armsa lepatriinu värvimine. Minu rühma kolmeaastastele lastele pole vaja huvi tekitamiseks teha muud, kui minna käeliste … Jätka lugemist → Vaata lähemalt\nSa näed 711 uudist (kokku 711).


Markus jutustab, vastukaaluks Rooma impeeriumi vägivaldsetele lugudele, Jumala Poja loo. See on teistsugune kui selle maailma lood. Jeesus ei rõhu, vaid vabastab, tervendab ja toidab hädalisi, kogub rahvast ja kuulutab Jumala ligiolu.\nJeesuse tegevus algab sõnadega: „Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal. Parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!“ (Mk 1:15). See, mis järgneb, on jutustav teoloogia. Keset ajastule omast talvist aeda kõnnib jutustaja koos Jeesusega läbi kõrbe, Galilea ja Kaisarea Filipi Jeruusalemma. Seal antakse Jumala Poeg inimeste kätte… Tulemuseks on kannatused ja surm.\nÜlestõusnud Jeesuse haua juures annab ingel naistele sõnumi: „Ta läheb teie eele Galileasse. Seal te saate teda näha, nõnda nagu ta teile ütles“ (Mk 16:7). Seda sõnumit võib kaheti mõista. Esmalt, sõna-sõnalt võttes on see jüngrite võimalus kohtuda Jeesusega Galileas. Kuid seda võib mõista ka üleskutsena lugeda Markuse evangeelium veelkord otsast peale läbi, et paremini mõista, kes Jeesus tõeliselt on.\nTänases kannatusterikkas ja kartusttekitavas eluaias küsib Jeesus meilt ikka ja jälle: „Aga teie, kelle teie ütlete minu olevat?“ Sellele küsimusele koos Markusega eeloleval aastal vastust otsides kohtume elu mässava sügavuse ja Jumala vaimustava ligioluga.\nPärsia müstikul Rumil oli õigus. „Ära usu, et talvine aed on kaotanud elu joovastuse. Ta on vaikne. Aga juured seal sügaval on vägagi mässulised.“\nNeed mässulised juured kannavad uue elu sõnumit: „Ära karda, usu ainult!“ (Mk 5:36) Ja kui pime saab kord nägijaks, ütleb Jeesus: „Mine, sinu usk on su päästnud!“ (Mk 10:52).\nSoovin meile kõigile õnnistatud teed läbi talvise, kevadise, suvise ja sügisese elu aia!


Intervjuu 19. juuli 2018\njaga 86 kommentaari\nAndres Talijärv oma kodu kõrval asuval langil, mis uuendati männiga kolm aastat tagasi. Põhjus, miks inimesed raiumiste pärast pahandavad, peitub Talijärve hinnangul selles, et nad ei mõista metsas toimuvat. Foto: Ilmar Saabas\n"Metsamehed on olnud liiga tagasihoidlikud oma tegemiste selgitamisel ja nii ei saa ühiskond päris hästi aru, mida ja miks metsas tehakse.\nKui keegi hakkab sellel taustal pooltõdedega endale tähelepanu taotlema, siis on maine langus väga kerge tulema."\njaga 86 kommentaari\tLIITU UUDISKIRJAGA\n1. Piitsa ja präänikut korraga: Nursipalu raie pälvis nii autasu kui keskkonnakirve\n2. Tulevik – puidust saab energia niikuinii\n3. Uus seadus vähendab kuuse raievanust\n4. JUHTKIRI: Demokraatia ja mokalaat on erinevad asjad\n5. AIGAR KALLAS sõjakast metsa-aastast: metsamehed imestavad, aga ei vihasta\n86 Jaga ühte lugu korra kuus tasuta\nPühapäeval peetakse avatud talude päeva, külastajatele avab uksed ligi kolmsada talu\nAVATUD TALUDE PÄEV: Vaariku talus on lehmade kõrval ka ilusalong\nAlles sai põld võistlema ja kombain kohe sisse!\nMunahind tõuseb, kalahind langeb\nJärelmaks, väikelaen, krediitkaart – millal ja mida neist kasutada?\nKOLUMN: Brexiti uus vaatus\nMillistest suveüritustest plaanite osa võtta?\nMiks suvel kurk haigeks jääb\nTänavuse kuuvarjutuse teeb eriliseks see, et Kuu läbib täpselt Maa varju keskpunkti\nNädala prognoos: hoovihmad peaksid taimedele kergendust tooma\nSeemnesööjad põllul – ohaka- ja kanepilind\nIndrek Vaheoja ja Kristel Aaslaid panevad end matkal proovile\nMati Klooren – näitleja legendaarsest esimesest lennust\nJänes, bussi tule sa, transport nüüd on tasuta!\nKui puudub trump, võitu siis ei saa…\nLOE 19.07.18 MAALEHTE KAANEST KAANENI


[0.14% kõigist / 1.34 sõnumit päeva kohta]\nPositiivne: 96% 113 häält\npostitatud: 22.12.2011 15:02 postituse pealkiri:\nminu poolest kõik ok\npostitatud: 22.11.2011 16:40 postituse pealkiri:\nKokkulepped toimisid ja kaup on aus\npostitatud: 16.11.2011 18:34 postituse pealkiri:\nSai jubin ostetud, läks postiga kuskile rändama. Leidis lahenduse ja sain lõpuks kätte.\npostitatud: 14.11.2011 20:31 postituse pealkiri:\nPositiivne äri ja hea müüja!\nMeest ennast kodus polnud ning äri tegin isaga, lisaks heale kaubategemisele sai jupp aega juttu ka ajatud.\nMainiks siis ka ära, et ostsin Samsung Galaxy S2-le USB Jig-i ja juba rakendasin, töötab.\npostitatud: 14.11.2011 20:25 postituse pealkiri:\npostitatud: 11.09.2011 03:53 postituse pealkiri: Pos.\nOstsin arvuti ja kõik nagu kokkulepitud.


Pousada Silvestre - Resende - Hotels.com\nKõik sihtkoha Resende, Rio de Janeiro (osariik), Brasiilia majutusasutused\nPousada-tüüpi asutus jõe ääres vinoteegiga ja restoraniga, Visconde de Maua\nEstrada Mauá Campo Alegre, Km 2, Resende, 27553-000, RJ, Brasiilia\nRajoon: Visconde de Maua\nVale do Rio Preto – 24 min jalgsi\nVale das Flores – 45 min jalgsi\nVale do Pavão – 5,9 km\nItatiaia rahvuspark – 7,6 km\nSviit (Imperial )\nRomantic sviit (Nupcial )\nVale do Alcantilado – 8,5 km\nPiscina Natural – 8,8 km\nSítio Cachoeiras do Alcantilado – 9,8 km\nVale da Santa Clara – 11,2 km\nPedra Selada – 11,3 km\nResende (REZ) – 79 min transpordivahendiga\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 8.30 kuni 23.00. Sisseregistreerimiseks soovitame majutusasutusega aegsasti enne saabumist ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Kui plaanid saabuda pärast 23.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Külastajad peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste saamiseks. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas.\nHiline sisseregistreerimine on võimalik ajavahemikus 23.00 kuni 1:00 lisatasu eest (määrad erinevad)\nKokkupandava voodi kasutamine maksab 213.0 BRL päevas\nKas Pousada Silvestre võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Pousada Silvestre pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Pousada Silvestre ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Pousada Silvestre pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Pousada Silvestre lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Pousada Silvestre kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Di Napoli - Pasta E Pizza (5 min jalgsi), Restaurante Rosmarinus (6,6 km majutuskohast), O Filho da Truta (6,9 km majutuskohast).\nMida majutuskohas Pousada Silvestre ja selle ümbruses teha saab?\nPousada Silvestre ˇpakub järgisi võimalusi: vinoteek ja piknikukoht, samuti aed.\nValcler, 2 ööd, reis perega, 16. apr 2021\nOlavo, 2 ööd, reis, 12. märts 2021\nRaoni, 2 ööd, reis, 5. veebr 2021\njuan, 2 ööd, reis perega, 29. jaan 2021\nFernanda, 2 ööd, reis, 23. jaan 2021\nPaula, 2 ööd, romantikareis, 24. okt 2020\n3 ööd, reis perega, 9. okt 2020\nAlessandra, 2 ööd, reis, 11. sept 2020\nGislaine M S, 2 ööd, reis, 31. juuli 2020\nAntonio, 4 ööd, reis, 23. juuli 2020


Lennujaamad | RayHaber | Raudtee | Maanteel | köisraudtee\nRiigi lennujaamade peadirektoraadi peadirektoraat (DHMI), oktoobrikuu 2019 lennu-, reisijate- ja kaubaveo statistika välja kuulutatud. Vastavalt oktoobris; lennujaamadest lahkuvate ja lahkuvate õhusõidukite arv, kodumaiste lendude arv 72.488 [More ...]\nSabiha Gökçen'e Kocaelikarti laadimispunkt; Kocaeli Metropolitan Municipality'i üks sidusettevõtteid, TransportationPark A.Ş. , vastavalt kodanike suurele nõudlusele pakuti reisijatele Sabiha Gokceni lennujaama laadimissüsteemi. 7 Kocaelikart, mis osutab teenust alates novembrist, neljapäevast [More ...]\nIstanbulist saab logistikakeskus; Air Cargo associated rünnak Türgis. Istanbuli ülemaailmseks logistikakeskuseks muutmise sammud lisati 2020i presidendi aastaprogrammi. Türgi logistikatööstus, 2018 miljardit 372 miljardit [More ...]\nrakendused ei ole paljudes riikides maailmas hakkab Türgi! Lisaks piiratud liikumisvõimega reisijatele meie lennujaamades; lendude prioriteet antakse imikutele, rasedatele ja haigetele reisijatele, kes vajavad kiiremat juurdepääsu! Riiklike lennujaamade peadirektoraadi (DHMİ) ja juhtimise peadirektoraat [More ...]\nReisijagarantiid BOT-projektides, mis on kaotatud 65 miljoni dollari võrra; Riiklike lennujaamade peadirektoraadi peadirektoraat (DHMI) teatas, et reisijagarantiide kaotamine ehitamise-käitamise-üleviimise projektidele on 65 miljonit dollarit. Tulenevalt projektidest Build-Operate-Transfer [More ...]\nTranspordi- ja taristuminister Mehmet Cahit Turhan avaldas ajakirja Raillife novembrinumbris artikli pealkirjaga “Istanbuli lennujaam kasvab ısında. KIRI, et minister Tarbetu Türgi lennunduses tippkohtumisel Istanbulis lennujaamas veavad 3. raja tööd jätkuvad kiiresti. [More ...]\nIstanbuli lennujaama töötajad ei töötanud täna hommikul pärast eilset ärimõrva. Ligikaudu 300i töötajad, kes kogunesid töölt lahkunud kohvikusse, ütlesid, et nad ei lahku põllult enne, kui vajalikud meetmed on võetud. Istanbuli lennujaamas tegutsev DHL-i kaubaveofirma Evrensel ütles [More ...]\nTranspordi- ja taristuminister Cahit Turhan ütles, et eelmise aasta oktoobris avatud Istanbuli lennujaamas teenindas reisijaid 29 miljonit 40 tuhat 470. Minister Turhan, 45 oktoober 29'de esimese etapi esimene etapp [More ...]\nKõik Türgi lennujaamast, selle aasta jaanuar-september ajaks tuleb rakendada tuhat 161 259 453 miljonit reisijat. Istanbuli lennujaama kasutas 22 protsenti reisijatest. 9 Istanbuli lennujaamas kuuperioodil, kodumaine liin 8 miljonit 716 tuhat [More ...]\nRiikliku lennujaamade peadirektoraadi (DHMİ) peadirektoraat ja direktorite nõukogu esimees Hüseyin Keskin, kes tegid eksamid DHMİ lennujuhtimiskeskuses, tegid visiidi kohta sotsiaalmeedia kontol hinnanguid. Keskin ütles: „Meie keskus hõlmab oma strateegilises planeerimises kõiki tingimusi. [More ...]\nTranspordi- ja taristuminister M. Cahit Turhan teatas, et nad kavandavad tulevikuplaane Istanbuli lennujaama maandumis- ja stardimahu suurendamiseks. [More ...]\nRiikliku lennujaamade ameti (DHMİ) peadirektor ja direktorite nõukogu esimees Hüseyin Keskin, kes tegi eksamid Atlanta lennujaamas, tegi sotsiaalmeedia kontol hinnanguid visiidi kohta. Keskin, „Kolmekordne rajaoperatsioon väljaspool Ameerika Ühendriike esimest korda maailmas [More ...]\nUudisteagentuur Bloomberg väitis, et Istanbuli lennujaama müügiprotsessid peatasid partnerid. Bloombergi raporti kohaselt valmistusid mõned kolmanda lennujaama partnerid oma aktsiad maha müüa lennujaamas, kus hinnati 11 miljardit dollarit. USA investeerimispank selle müügi jaoks [More ...]\nRiikliku lennuväljade ameti (DHMİ) peadirektor ja esimees Hüseyin Keskin jagas oma ametlikul Twitteri kontol (@dhmihkeskin) 2019i esimese kuu lennukite, reisijate ja kaubaveo statistikat, [More ...]\nDHL 1969, mille asutasid kolm sõpra, kes asusid 50-is tööle eesmärgiga viia kaubalaevade lastidokumendid õhus käsipagasisse. oma vanuse tähistamine. Umbes poole sajandi vältel uuendusliku logistika esindajana oli ettevõte teerajajaks tänapäeval. [More ...]


Elu antidepressantidega volX – Eveliisi eluviis\nPosted by Eveliis on July 9, 2018 July 26, 2018\nElu on naljakas. 20 aastat hiljem istume vanade sõpradega järve ääres ja räägime elust. Uskuge mind, 16-aastasena ei osanud keegi meist arvata, mis meid ees ootab. Mitte et me keegi kaebaks, aga kui sa oled 16-aastane, siis sa kujutad ette, et hiljemalt 25. eluaastaks on sul olemas maja, lapsed, abikaasa, koerad, kassid, autod, unistuste töö, piisavalt võimalusi reisimiseks ja elu nautimiseks ning see kestab igavesti. Keegi meist ei osanud ette arvata, et elu ei ole vaid muinasjutuline, ette tuleb ka madalseise.\nMina olen antidepressante tarbinud nüüd üle kahe aasta. Ühel korral jätsin ma nende söömise päeva pealt järele, sest mulle tundus, et kõik on korras. Suur viga – palun ärge tehke seda kodus järgi! Ma vajusin tagasi samasse auku, vihahood vaheldusid kurbusega. Ma hakkasin uuesti antidepressante sööma. “Ära söö neid!”, “Need ei ole head!”, “Püüa maha jätta!” on mulle kordi ja kordi öeldud. See ei ole niisama lihtne. Depressioonis inimese aju keemia on teistsugune kui tervel ehk ajukeemia on paigast ära. Depressiooni, ärevushäireid ja läbipõlemist peetakse moodsa aja haiguseks ja tihti on kaks varianti – inimesed ütlevad sõnakõlksuna, et on masenduses või ei saa aru, et depressioon on tõsine haigus, millest omal jõul jagu ei saa. See on haigus nagu suhkruhaigus, kõrge vererõhk…mida iganes. Kui suhkruhaiguse või ükskõik, mis muu haigusega inimene võtab rohtusid, siis seda peetakse täiesti normaalseks. On ju nii? Keegi ei tuleks kõrge vererõhuga inimesele ütlema “Ära söö neid!”, “Need ei ole head!”, “Püüa maha jätta!”, “Sa saad hakkama!” Keegi ei vaata sulle viltu.\nKui sa aga tunnistad, et tarbid antidepressante, vaadatakse sulle viltu, sind peetakse hulluks. Antidepressantide söömine ja depressiooni tunnistamine ning psühholoogi juures käimine on justkui häbiasi. Seda peab kindlasti varjama või kohe kindlasti peab võimalikult kiiresti rohtudest loobuma ja omal jõul hakkama saada. Minu elus on hetkel kõik omal kohal – mul on imeline töökoht, pere, kodu, sõbrad – ma tunnen end hästi. Jah, mul on ikka veel probleeme, aga võrreldes paari aasta taguse olukorraga on mu elus stabiilsus. Ma olen püüdnud oma antidepressantide kogust vähendada, sest “kõik on ju korras ja ma pean ise hakkama saama”. Samas ma tunnen, kuidas mõni päev ärritun ja vihastan täiesti irratsionaalselt, ma ei saa oma negatiivsete tunnetega hakkama. “Aga miks sa püüad rohtude söömist järele jätta?” küsis A., kes töötab meditsiiniõena. “Miks mitte elada täisväärtuslikumat elu tänu keemiale, kui kannatada, sest “nii on õige”?”\nAga tõepoolest. Miks? Miks on antidepressantide võtmine häbiasi?\nantidepressandiddepressioondepressiooni raviit's all about me\nPrevious Post We are fucked!\nNext Post Not even sorry\nKas sa ei ole kaalunud EKR’i (https://www.psychiatry.org/patients-families/ect) või valgusteraapiat? Need on mõlemad väga efektiivsed. EKRiga on seotud väga palju stigmat, kuid tegelikult on see tõesti mõjus ja aitab. Riske sisuliselt ei ole.\nEKR on tavaliselt pigem raske depressiooni raviks. Mõõdukat-kerget ravitakse ravimitega, kui ravimid mingil põhjusel ei toimi või sobi, siis on võimalik EKRi kaaluda. Aga see on ikka psühhiaatri otsus, päris küsimise peale seda ei tehta. PS! igal meditsiini protseduuril on omad ohud ja riskid ning vastunäidustused.\nMinu meelest ei ole antidepressandid häbiasi aga depressioonist on kahjuks tehtud “moehaigus”. Inimesed kuulutavad iga kehva tuju depressiooniks ning nii tundubki enda ümber vaadates, et depressioon on miski, mida pea igaüks endale diagnoosinud on kui midagi teha ei viitsi. Depressioon kui diagnoos on lihtsalt ära lörtsitud.\nJah, sellega olen ma nõus, et see on natukene ära lörtsitud ja päriselt depressioonis inimesed ise peavad seda juba häbiasjaks, sest igal teisel on “depressioon” ja siis ei taha olla üks neist, et inimesed vaataksid ja kommenteeriksid “omg, veel üks”.\nEveliis, see pole tegelikult häbiasi! Olen ka aastaid tagasi ärevuse tõttu neid tarbinud, aga ma sain hakkama ja ma võtsin antidepressante vähe ja loobusin.. hakkasin teraapiat tegema endaga, lugesin raamatuid, ma julgesin jälle bussiga sõita ja julgen taas inimestega suhelda! Täna töötan ma apteegis ja ma näen, mis elus reaalselt toimub..oi juudas, kui paljud noored naised, noored mehed, ühesõnaga igas vanuses inimesed tarbivad neid ravimeid!! ELU on see, mis keerab inimeste närvisüsteemi sassi..inimesed ei oska elada hetkes, pidevalt on stress, mure raha pärast, tervise pärast, laste pärast jne.. Minu suur tunnustus sulle, et sa julged sellest rääkida!!Ausalt\nMa arvan, et depresiioonist, sellega hakkama saamisest ja ravimitest tuleb rääkida. Paljud häbenevad seda ja püüavad oma jõududega hakkama saada, aga see ei käi lihtsalt niisama, et nüüd otsustan, et enam ei ole depressioonis.\nvabandust, pildil oli 4 naisterahvast ja paat- tema on see viies depressionist ? 😛\nVabandust, 21.sajand küll, AGA fotod ei tee ennast veel ise. Paadi käest küsin siis homme, kuidas tema depressiooniga on. #smartass\nAntidepressandid ei ole häbiasi, aga need on mõeldud ikkagi kuurina võtmiseks ja teraapia toetamiseks, mitte elulõpuni karguna kasutamiseks. Pikaajalisel tarbimisel tekib tolerants-ravim ei mõju enam ja siis tuleb doosi tõsta kuni lõpuks on maksimaalne kogus ja siis peab hakkama rohtusid kombineerima . Selle kõige tulemus on, et su aju serotoniiniretseptorite tihedus väheneb, serotoniinitase ajus väheneb, tekib tugev tagasilangus jne. Olen näinud juhtumeid, kus kümneaastase antidepressanditarvitamise tagajärjel inimene ei tulnud enam ühegi emotsiooniga toime, ei rõõmu ega kurbusega.\nAntidepressandid tekitavad su ajus füüsilisi muutuseid, sellega peab kindlasti arvestama.\nMa usun, et depressioon ja antidepressandid kui selline pole absoluutselt häbiasi, sest iga probleemi lahendus algab sellest rääkimisest. Nii palju, kui suu jaksab vahutada ja on inimesi, kes kuulavad. Vähemalt minu kogemus on, et iga teema, mis tundub hirmus, läheb väiksemaks iga inimese võrra, kellega sa räägid. Alguses.\nAga sellele rääkimisele peab järgnema ka tegutsemine. Mina AD’de vastu otseselt ei ole, kuid enda jaoks neid variandina ei kaalu. Selline on minu elufilosoofia. Usun, et depressioon või ärevus tuleb sulle midagi näitama. Midagi, mida sa näha ei taha. Või kui näed, aga ei tee midagi selle muutmiseks. Oled selles mugavustsoonis, millest saab lõpuks ebamugavustsoon,kuni lõpuks pole enam midagi muud teha, kui hakata muutusi ellu viima. See on puhtalt minu kogemus, aga näen seda ka teiste elude pealt.\nNõustun 100%. Eelarvamused, mis antidepressantide võtmisega kaasnevad, on vaat, et hullemad kui depressioon ise. Mina olen ka juba mitu aastat neid võtnud, eelmisel aastal sain kuueks kuuks end ilusti võõrutatud, kuid aasta lõpus tundsin, et vajan neid taas. Nüüd plaanin taas võõrutada sügisel kui teadaolevad suured muudatused elus on tehtud. Ka päevapealt ärajätmise olen ära proovinud ja nõustun sinuga- jumala eest, ärge proovige 😀\nja siis on veel ehe tõestus selle kohta, kui ohtlikud on tegelikult ravimid ajule ja ajutegevusele, ja kuidas arstid neid määravad, sest ega arstid eriti kursis pole, kõik lähtuvad ravimitootjatest, mida neile räägitakse.\nPalun vaadake seda videot lõpuni ja YouTube kanalil, leidub selle mehe,\nmeditsiinilise kohtueksperdi videoid veel ja veel. Ja miks ühel läheb ajukeemia paigast ära ja teisel ei lähe, või kui isegi läheb nihkesse, siis suudab ise toime tulla.\nDepressioonil on põhjus. Igaühel on miski, mõni pealtnäha ja kõrvalseisjale mõttetu põhjus või olukord, mims stressi toob ja millest lahti ei saa. Kui saaks põhjused eemaldada, võiks ka rohtudest tasapisi loobuda ja polekski kunagi uuesti baja. Paraku kõigil ei õnnestu põhjuseid likvideerida. Muidugi, endaga tööd teha ja erinevaid meetodeid kasutades õnnestub pisut ajutööd muuta, aga see kõik ei kõrvalda põhjust, miks me teatud asjade peale reageerime nii nagu me seda teeme. Lapsepõlöves olnud asju enam parandada ei saa ja mõtteviisi ning suhtumise muutmine ei ole kõigile liiga kerge


Opositsioon esitas maksupaketi asjus ligi 200 uut muudatusettepanekut\nRiigikogu opositsiooniparteide fraktsioonid esitasid maksumuudatuste kobareelnõu teise lugemise eel ligi uut 200 muudatusettepanekut.\nOpositsioon esitas maksupaketi asjus ligi 200 uut muudatusettepanekut Foto: Reuters\nKeskerakond esitas 97, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond 91 ning Vabaerakond 11 muudatusettepanekut.\nKuigi Keskerakond palus möödunud nädalal kobareelnõu esimese lugemise järel riigikogu esimehel Eiki Nestoril pikendada muudatusettepanekute tegemise aega 10 tööpäevani, nagu näeb ette ka parlamendi kodukord, Nestor seda ei teinud, nimetades muudatusettepanekute tegemise tähtajaks esmspäeva pärastlõuna kella 16.\nKeskerakonna fraktsiooni juhi Kadri Simsoni sõnul esitasid nad kella 16-ks 97 muudatusettepanekut, mis tähendab ka, et eelnõu teine lugemine toob kaasa ööistungi.\nEKRE fraktsiooni juht Martin Helme sõnul esitas EKRE fraktsiooni poolt 82 ettepanekut ning Helme ise veel täiendavalt üheksa muudatusettepanekut. "Kindlasti tulevad ka vaheajad ja sõnavõtud," lubas Helme öist istungit.\nVabaerakonna kõneisiku Sergei Metlevi sõnul esitas nende fraktsioon 11 muudatusettepanekut.\nMaksumuudatuste paketi esimene lugemine vältas riigikogus tunde ja lõppes ööl vastu 4. juunit kella 4 paiku.