Meeste osadushommikut uudistamas\nEsileht Teemad Palve Meeste osadushommikut uudistamas\nLaura Jõgar, Tartu Salemi kogudus\nDetsembrist 2016 on Tartu Salemi koguduses igal kolmapäeva hommikul kell 7.00 toimunud meeste osadushommik. Sarnane tegevus oli seal ka aastaid tagasi, kuid see jäi tookord ajapikku soiku, kuni pastor Urmas Roosimaa selle nüüd taaselustas.\nMina kui ajakirjanik käisin seda osadushommikut 1. märtsil uudistamas. Minu kohaleilmumine tekitas küll üksjagu imestust, kuid võin öelda, et vennad on täitsa külalislahked. Kui tollel hetkel oli tähelepanu minule koondunud, siis kõrbes küll puder veidi põhja, kuid see ei seganud kedagi – puder maitses kõigile hästi.\nAmetlik osa algaski hommikusöögi söömisega. See on ürituse lisaboonus, kuid kõige väärtuslikum on seal siiski meeste ühine osadus. Kõigepealt räägiti erinevatel aktuaalsetel teemadel: kõik said oma arvamust avaldada, öelda välja, mis südamel. Seejärel loeti koos Piiblit: psalme ja õpetussõnu ning siis arutleti kuuldu üle, püüti seda seostada tänapäevaga ja arutleti, mida sellest tarkusest saaks endaga kaasa võtta ning oma ellu rakendada. Seekord oli märksõnaks libekeelsus. Lõpuks oldi ühiselt palves – usaldati üheskoos kõik mured ja rõõmud Jumala kätte – ning siis oldi valmis minema vastu sellele päevale, kes kooli, kes tööle.\nKokku oli tulnud kümmekond venda, kes olid valmis ühise osaduse nimel vara ärkama ja kirikusse tulema, et olla koos teiste vendadega osaduses ning üheskoos palvetada. Tore oli näha, et esindatud olid erinevad põlvkonnad, sest kogudus on üks pere, kus on oluline, et nooremad inimesed saaksid vanematest eeskuju võtta. Kuulsin ka, et kui mõnel neist osadushommikul osalejatest on veidi keeruline vara ärgata ja sinna kohale jõuda, siis on neil mõni ligimene, kes neid selles toetab: keda äratab isa ja kutsub kaasa, kellele tuletab naine meelde, et on ju kesknädala hommik. Veendusin, et meeste osadushommik on nende jaoks väga väärtuslik aeg, ning usun, et see on nende jaoks parim viis, kuidas oma muidu argist kolmapäeva alustada.\nTallinnas, Nõmme baptistikoguduses teisipäeviti kell 7, osalejaid 30–40, eestvedaja Veikko Võsu.\nTartus, Salemi koguduses kolmapäeviti kell 7, osalejaid u 10, eestvedaja Urmas Roosimaa.\nPärnus, erinevates kogudusehoonetes esmaspäeviti kell 7, osalejaid u 10, eestvedajad Aarne Heide, Janno Peensalu, Taavi Tamberg.\nTüril, Misjonikoguduses, esimesel korral 15 osalejat, eestvedaja Tanel Kookmaa.\nHaapsalus, baptisikoguduses käivitamisel, osalejaid u 10, eestvedaja Kalle Kopli.


Tintsukas tädi Maalide kallal\nMõned head aastad oli täiesti rahulik ja keegi ei meenutanud ei hukkamõistvalt ega patroneerivalt või mingil indlevmuhedal labusal kombel "tädi Maalit"; kui äkki "kõmm" ja Postimehe Tiina kirjutas terve kilomeetri juttu, mille eredaim mõttesähvatus oli, et Maalide küsimusele tuleks leida lahendus, sest Tintsukale Maalid mitte ei meeldi ja teadagi ei ole miski nii tähtis või oluline, et oleks väärt pisarat tütarlapse põsel ja Maalide pärast on Eestis kole ja ilusat elu ei tulegi. Tiinade teadvuse ja alateadvuse analüüsimine ei ole kindlasti minu hobi. Seega mida ja kui palju selle tumedast osast antud kirjatükis välismaailmale projitseeriti, jääb siinkohal hindamata. Mida võiksid mõelda, tunda või karta tädi Malikad, Madihad, Munirad vt, selle üle artiklis ei arutletud.\nMeil ja mujalgi Läänes on poliitilise süsteemi kriis. Mitte väga kriitiline, aga siiski mingeid muutusi esile kutsuv. Kõrgeima võimu, see on rahva, legitiimsust seatakse kahtluse alla. Demokraatlike mehhanismide kiuste avalduvad nomenklatuuri suhtumises ja käitumises monarhistliku, st päriliku ja päritolust lähtuva toimimise tunnused. Kui püüda kuidagi võimu piirata või pidurdada, hakatakse üles puhuma lõhenemise teemat, rääkima vihkamisest ja mis kõik veel. Sellesse mängu on tõmmatud ajakirjandus, seal mängib mingi osa äriringkondadest koos nende poolt värvatud lobistidega, nn sotsioloogid/politoloogid, kes pigem kalduvad olema ideoloogid-propagandistid ja halvemal juhul ka provokaatorid, erakondade kõneisikud ja juhid. Populistid sõimavad populiste populistideks.\nKümne päeva kestel keegi Maalide teemal ei vastanud, selline vaikus kultuurirevolutsiooni aegadest. Õnneks võttis Ivan Makarov sel teemal lõpuks sõna ja ilmus selge sõnumiga Aitäh sulle, tädi Anni. Makarov nimetas mõnesid elementaarseid asju ja julges näidata tänutunnet eesti tädide vastu. Makarov rahul ja tädid õnnelikud.\nArvasin, et pole mitte midagi teha Jõuluõhtul Raadi kalmistul pildistatud fotoga Kuperjanovi hauast, aga ärritujate ärritamiseks panen ta üles\nJulius Kuperjanovi haual 24. XII 2018\nPostitaja: Amaalie kell 17:43 Kommentaare ei ole:\nreede, 21. detsember 2018\nMina olen seda unenägu näinud ja Updike on seda näinud ja mõned inimesed veel. Need, kes on lugenud, teavad, millest jutt.\nAga ümbritsevast tänasest tõelusest selline jäädvustus\nPostitaja: Amaalie kell 15:39 Kommentaare ei ole:\nÄgenemine ja Jõulud\nshoppamine ja kingituste leidmine kulgeb kuidagi väga sujuvalt. Üle mõne aja kingin päris mitu raamatut. Kaubanduskeskuses tundus täna kõik ka väga rahulik olevat. Ei märganud meeleheitel ostjaid või pahuraid ja kurnatud müüjaid. Käisin turul ja vaatasin, et küllalt, kotis juba piisavalt igasugu juustu ja kala, tulen homme ja siis ostan praeks või tooreks lihaks mingi tüki. Ei olnud sellist hirmu, et homme hullunud inimesed trügivad ja liha enam ei ole ja pooled nööbid rebitakse eest.\nVärske lumi on ka päris tore.\nJa laua koristasin eile ära.\nJa pole mingit kiireloomulist tööd, kui väga igav hakkab, siis kirjutan pool lehekülge.\nVahel võib esineda selline olukord, kus paanikas inimesed mitte ei jookse ära ega poe peitu, vaid kukuvad endale aru andmata igas suunas vehkima, tulistama või süüdistusi loopima. Vot Jõulude ajal haarab selline paanika mingit liiki ajakirjanikke, kolumniste ja arvamusliidreid. Ei viitsi kõiki neid kirjutisi meediast kokku koguda ja loeteluna esitada, aga kui võtaks selle žanri viimase kümne aasta jooksul ilmunud palad kokku, saaks ühe päris vägeva antoloogia.\nEbameeldivad Jõulud. Kogutud kaebused.\nLoen ja ausalt öeldes irvitan. Ei keela endale seda rõõmu. Mõnda autorit ma ju tean. Nende isiklikke probleeme tajun. Mul on isegi hea meel, kui mõni neist funktsioneerib, ehkki kunagi näis, et lahing depressiooniga või maadligi suruv alaväärsuskompleks lasub nende peal nii raskelt, et ei nad tõuse. Nad on päris tublilt hakkama saanud. Aga Jõulude ajal hakkavad nad kirjutama jõulutoitude vastu, kuuskede vastu, kingituste vastu (vt nt Krister Kivi: Rahulikke tapapühi). Teisele ei anna rahu jõululaat, see polevat õige Piibli õpetuse valguses ja sügavalt jõle nähtus, mis muidugi on protestantliku ateisti loomulik reaktsioon (vt Olev Remsu: jõululaat pole muud kui katse raha eest jumala armu osta; samal jutukesel on vist mingi rämedam pealkiri ka). Keegi piinleb piinades, mida valmistab talle jõulumuusika (Aimar Ventsel: Jõululaululäbu ehk kuidas ma hakkasin vihkama valgeid jõule). jaaaniiieeedasii.\nSelle nähtuse tagamaa seletan kohe ära kahe lühikese lausega. Esiteks - inimesed kardavad elu. Kui nende igapäevane ümbrus saab äkki pisut värvilisemad tuled ja pisut rohkem on pidulikku sagimist ja õhus on muusikat, kuuse all võib võtta topsi hõõgveini, siis nad lähevad mossi. Ja kusagil alateadvuses on ebameeldiv teadmine, et see kõik on isegi seotud igavese elu perspektiiviga. Oi! Appi!\nTeiseks - on inimesi, kes kunagi ei tunne end kogukonnas/seltskonnas mugavalt ja seepärast on leiutanud ja kätte võitnud endale mingi positsiooni, suutmaks teiste keskel olla ("vaadake mind, pöörake tähelepanu ja kuulake suu lahti, mis ma teile, harukordne ja eraldi seisev, räägin"). Kuid jõulutuhinas inimesed on sellisest hierarhilisest korrast vabamad ja unustavad pahatihti ära, keda peaks pidama targaks ja tähtsaks. Nad kogunevad hoopis ümber selle nõmeda kuusepuu.\nOlin üsna kindel, et Andrei Hvostov on ka midagi "nõmedad Jõulud" teemal kirjutanud, aga pean tunnistama, et osaliselt eksisin. 1998. aastal avaldas ta arvamuse Mõistuse röövitud jõulud, see on küll vist C.G. Jungi seisukohtadest mõjutatud lugu. Seepärast ei tundugi väga jama.\nNo igatahes hea on, et keegi võtab vaevaks, läheb arutledes mööda mingit rada ja jõuab sohu-rappa. Ei pea ise proovima, et äkki selles suunas mõeldes tuleb lõpuks huvitav järeldus ja leiad ootamatu aspekti, efekti, afekti.\nPostitaja: Amaalie kell 17:54 Kommentaare ei ole:\nKõndisin kesklinnas, tänaval kuulsin tuntud jõululaulu Carol of the Bells. Originaalis ukraina Щедрик, heliloojalt Микола Леонтович, esmaettekanne vist 1916.\nLeontovich on Ukraina ortodoksi kirikus pühakuks kuulutatud, täpsemalt on ta märter, sest 1921. aasta jõulude ajal tapeti ta oma vanematekodus tšekistist mõrvari poolt.\nPolegi vaja pikalt arutleda või imestada, miks Ukraina kirik ei soovi enam olla seotud stalinistliku "õigeusu" kirikuga Venemaal, kus patriarhiks on KGB/FSB agent Gundjajev.\nMõtlesin Kas ja Kuidas\nkirjutada mõned laused seoses inimõiguste eest võitleja ja kodanikuühiskonna aktivisti, Brežnevi aja dissidendi Ljudmilla Aleksejeva lahkumisega teispoolsusesse.\nOlukorras, kus tema minu kohta ju mõned read on avaldanud. Ehk on isikute ja tekstide vaheline kauddialoog reaalne ja toimiv sidekanal ning osakese tegelikkuse kujundaja.\nVõiks luua ajaloolist pilti ja rääkida rollist. Või püüda tänasesse päeva tuua midagi sellest ajast, mil isiksustel, trükitud sõnadel, igal eetiliselt aluselt lähtuval teol oli oluline roll.\nMitte ainult üksikute inimsaatuste kujundamisel, vaid suurte sündmuste keskel, poliitiliste laamade nihutamisel. Ajal, mil elamiseks oli vaja sisemist vabadust ja julgust. Mil taustategelased mugandusid. Pigem alistusid. Allusid. Neil vaiksetel targakestel arakestel, ilma viisaka biograafiata tegelastel, pole midagi pärandada. Õnneks on möödas see piinlik aeg, mil vabanemise järel polnud ühtki peidetud käsikirja sahtlist välja tõsta. Mitte midagi! Hale.\nMoskva dissidentidest võiks palju kirjutada, analüüsida sugupuud ja perekondlikku tausta, rahvuslikku kuuluvust, varasemat ühiskondlikku positsiooni, haridustaset jne. Aga võib ka lihtsalt kätte võtta ja lugeda Jooksvate sündmuste kroonikat, mida Ljudmilla Aleksejeva kirjutusmasinal tol kaugel ajal ümber lõi. Lugeda nagu eepost.\nOlgu muld talle kerge.\nVäike lugemine ühest viimastest intervjuudest:\nИзменить страну очень сложно – мы не Сингапур, увы. Нет, я на народ не грешу, потому что, вы знаете, я историк… Народный характер формируется веками, и мы очень невезучая в том отношении страна, потому что мы, конечно, страна европейская, но мы ближе всех к Востоку, и все наши несчастья начались с Золотой Орды, с XIII века, когда эти монголы попёрли в Европу. Они, конечно, и до Украины дошли, и Киев разорили. Но Киев они разорили и ушли, а у нас-то они сидели 300 лет. А Киев и все западнее нас – все! Они же на нас остановились, западнее было Княжество Литовское. И вот сейчас, не в XIII и не в XVI веке, а в XXI, такая разница в характерах тех украинцев (русские, украинцы – один черт) – тех, кто живет в Украине, и тех, кто здесь живет. Они не пережили эти 300 лет, а вы посмотрите на наше государство: чистая Золотая Орда, как будто не было этих веков.\nПосмотрите на менталитет нашей власти – это абсолютные баскаки. Они привыкли, наши чиновники, с этим народом обращаться, как монгольские чиновники обращались с покоренной Россией.\nJa mis siis meil ka uudist\nMingid politoloogid räägivad, et kõik valimistejärgne on praegu veel väga segane ja ettearvamatu jne. Kõik on selge ja lihtne. Kesk moodustab valitsuse "mõistliku osaga" (shröderlastega) Reformist ja tugeva tulemuse teinud Hekred jäetakse opositsiooni juhtima, sest nad on ideaalsed lõhkuma parempoolseid ja vastanduma sotsidele. Kohti komisjonides ja siin-seal jagatakse neile sellegi poolest.\nKaja Kallast "nõrgaks liidriks" nimetada on ilmselge kompliment. Keski ja Refi ühishuvi on jätkuvalt võimu ja kohti jagada senisel korruptiivsel viisil. Mõlemate hulgas on ideaalseid marionette, kellele vaid saada pilte pagunitest ja asi vask.\nEt uuest valitsusest oleks hea meel rahval ja asi paistaks erilise kompromissina, alandatakse aktsiisi. Mingiminister Ligi räägib siis rahvale raadios ja teles, kuidas nüüd sammume õiges suunas jmt komet. Pisiparteid võib unustada, sest võimu kontsentreerumine ja nomenklatuuri tsementeerumine toimub uuel, kõrgemal tasemel.\nIda poolt vaadates rahuldav tulemus. Kesk, Reform ja EKRE arendavad tasapisi "lähenemist" ja "tasakaalukust" ning tekitavad piisavalt segadust meie Euroopa ja NATO suhetes ja suhtumistes.\nLihtne ja töökindel. Muu värk on lihtsalt taidlus või poliitilise elu karnevaliseerimine.\nPostitaja: Amaalie kell 10:59 Kommentaare ei ole:\nPresident ja maailmalõpp\nTeine advent. Lõpetasin eelmisel nädalal väga intensiivse tööprojekti ja võin nüüd rahumeeli jõulupuhkust pidada. Mõtiskleda Jumala poja Jeesuse esimese tulemise üle. Ja pole mõtetki teha katset kirjeldada, kuidas mõte jõuab ühest tulemisest teise tulemiseni ja Kristuselt Antikristusele, ilusalt kohutavale. See ei ole kellelegi eeskujuks, veel vähem kohustuslik. Nõrganärvilistele ammugi mitte. Tuleb ikka normaalselt funktsioneerida, poes päkapikkude vahelt kingitusi otsida, tuppa kuuse jaoks koht valmis seada jne.\nNojah, aga loodi ju inimene mõtleva olendina.\nVaatan ajalehest, et EV president hakkab ka jõuludega seoses kaarte saatma. Neil on kujutatud vist lapik maa ja mingi laps, kellel on head suhted huntidega (või koertega). Mingis augus on raamatud ja jänes istub nende peal. Kõik on üsna murelike nägudega (välja arvatud selili lamav jänes, kellel on porgand suus ja üsna kama). Traditsioonilisi loomasümbolite tähendusi kasutades selle pildi mõistmiseni ei jõua.\nAlustada tuleb sellest, et kaart on kujundatud uudsena, traditsioone hüljates, võibolla nendest isegi mitte midagi teades. Pildil inimene loomade, lindude ja kalade keskel. Mingi viletsavõitu õnnetu Mowgli. Huntide ja inimlapsega kaardi juurde oleks eeldanud sõnumit, et\n“The strength of the pack is the wolf, and the strength of the wolf is the pack.”\n– The Law of the Jungle\nAga selle asemel on mingi pahustunud maailmalõpu hoiatuskuulutus. Aga no kui mitte mõelda, siis on tore. Ja tagaküljel on nõukaaja teadvus ja kujundikeel taas metastaasina välja löönud ja seal ta on, progressi sümbol jne - sputnik!\nVariatsioonid - Tarkovski Kiplingi ainetel\nPostitaja: Amaalie kell 12:28 Kommentaare ei ole:\n(Erand, postitus toidust) 😱\n(Erand küll, aga ma vähemalt ei pane siia fotot supist.)😕\nEi tasu ära põlata seda järjekordset kogemust, mille saate vanalinna mõnes peenemas ja kallimas söögikohas. Jõulukaunistuste keskel ja lõikava tuule käes tänaval tõttavad vaeslapsed, hüljatud vanurid, üliõpilased, tööst väsinud pereemad-isad, võõrsil viibivad komandeeritud ja kõik-kõik, kes te tahaksite korraks pageda sooja ruumi ja kosutada end kausikese supiga - ärge kurvastage, teadke, et nende liiga kallite söögikohtade toidud on maitsetud, puljongid on vesised, pubis pakutav fish and chips on toodud supermarketi sügavkülmast ja enne serveerimist käis korraks mikrolainetes, mis vaevu sulatas kala püdeljaks. Selle kogemuse võrra rikkamana lähete tagasi oma tagasihoidlikku elamisse ja teate, et säravate tulede taga on mannetu ja sisutu kaup, küüniline ja ükskõikne äri ning suurte kasumimarginaalide jaht. Oma ala meistrid, südametunnistusega kokad ja maitsemeeli erutavad supid-praed-salatid on kusagile mujale läinud.😧\nTe võtate kodus sügavkülmast nädala eest küpsetatud pardi luukere, panete selle potti keema ja samas asute riivima porgandit, viilutama sibulat või porrut, lõikuma küüslauku, tšillit, võibolla lisate ka pisut paprikat, panete esmalt pannile koos või ja õliga praadima porgandi, seejärel muud ja praete sedavõrd, et need kõrbema ei läheks, aga levima hakkaksid meeldivad aroomid. Kui potis on puljong omandanud juba värvi ja selgelt tajutava konsistentsi, siis õngitsete pardi kondid välja ja asute nendelt puhastama liha, samas valate panni sisu potti keema. Ja maitsestage soola, pipraga, lisage leht-kaks loorberit, võib nagu ikka panna ka tüümiani, ingverit, valage potti austrikaste ja kalakaste, võib ka pisut Worchesteri, puhastatud liha läheb tagasi potti ja lõpuks peaks sinna riivima ühe apelsini koore. Natuke vaikset keetmist ning siis lisage Tai riisinuudlid, kõige peenemad ja keegi ei keela murda neid lühikeseks, et oleks mugavam süüa. Laske 5 minutit toidul seista ning oma lihtsas kambris nautige kuuma suppi.😄😂\nKüll ilma ettekandjateta, kes küsiks, kuidas maitses.\nLihtne toit lihtsale inimesele. 😸 Ja akna taga sajab lund. Ja ahjus põlevad halud. Ja väljas säravad tuled.\nHappy, happy Christmas, that can win us back to the delusions of our childish days; that can recall to the old man the pleasures of his youth; that can transport the sailor and the traveler, thousands of miles away, back to his own fireside and his quiet home!- Charles Dickens\nPostitaja: Amaalie kell 13:45 Kommentaare ei ole:\nBalletiseelikutes õpilased ruttavad tundi möödudes Ibn Hazm'i ausambast\nMuusika väljendab midagi olulist, mida sõnades ei ole võimalik väljendada. Keegi ütles seda vist möödunud nädalal, aga kes? - ei mäleta. Kaunis muusikas on oma hingamine. Sügav, võrdse pikkusega sisse ja välja, pikkade pausidega. Selline avatud hingamine tekib koos õndsa ajatuse ja igaviku ja armastuse tundega. Piiride hajumisega. Rahuga. Igaviku kohaloleku tajuga. Sellises seisundis kaob inimeselt osa gravitatsioonist ja teda võib ära tunda hõljuvatest sammudest ja liikumise erilisest kergusest. Ja tema ümber on hõredam ruum. Ta oleks kui võõrsil, ta oleks kui ohutuses. Ta näeb eemalt, aga tema pilgu all kõik muutub ja saab tõelisemaks.\nTema kass nurrub alati ja annab käppa.\nVäheintensiivse hobi korras hakkasin lugema Vendi Karamazoveid. Hobi ise on selline, et loen Dostojevskit sellistes erilistes oludes, mis ühe või teise konkreetse raamatuga kuidagi olustikuliselt vmt kombel kooskõlas on. Praegu see nii on, aga raamat on kuidagi kahtlane, selle läbiv jämekoomika ei köida.\nPostitaja: Amaalie kell 13:48 Kommentaare ei ole:\nVariatsioonid. Teema Salinger\nVahel töö veab ja ahvatleb ning siis oledki mõneks ajaks elamas keset Pea(b)linna. Seal, kus iga inimene ütleb lahkudes, et nüüd peab küll ruttu minema, sest peab olema seal-ja-seal, kokkusaamisel või koosolekul. Ei saagi aru, kas nende elu toimub koosolekutel või koosolekute vahele jäävatel põgusatel ajavahemikel. Igatahes saavad nad ainult korraks tulla, aga nüüd nad peavad jälle jooksma.\nKohvikus istudes kipuvad Xanax'it täis pumbatud pealinlased pidurdamatult endast lobisema sellist "see on väga huvitav, et mul nagu on mingis mõttes nagu oleks selline tunne, et kuidagi ma nagu see on väga huvitav nagu ei ..." teksti, aga ma ei tea, kas nad tulevad või lähevad psühhoterapeudi juurde või veedavad vaba aega eneseabi raamatuid lugedes. No see pole isegi sissejuhatus ja teemasse ei puutu.\nIsegi varakult saabunud pimeduses jääb kesklinna tänavatel inimesi vähemaks, turistid ei saa enam teha selfisid ja kaovad kuhugi puhkama või sööma või jooma, kohalikud kogunevad toidupoodidesse ja rivistuvad kassajärjekordadessekassajärjekordadessekassajärjekordadesse.\nTänaval valgustatud poeakendest mööda jalutavad noormees ja neiu seisatuvad suveniiripoe juures. Noormehe pilk liigub mööda\naknale paigutatud väljapanekut külmkapimagnetitelt kruusidele, mütsidele, T-särkidele, võltsfabergemunadele, sõrmkübaratele ja seejärel miniatuurmajakestele, laevamudelitele, matrjoškadele, vildist sussidele, (ta ei märka väikesi savist loomi,) ja rahvariietes väikestele nukkudele. Neiu hakkab aeglaselt edasi liikuma, tema sammudes on aimata ebateadlikku tantsulisust ja nende vahele tekib juba nelja sammu pikkune distants. Noormees vaatab veel tubli sissehingamise jagu merevaigust kaelaehteid ja käppa liigutavat kassikuju ning tõttab eemalduvale kaaslasele järele. Nad ei ole veel kohakuti, kui ta lausub üsna valjult: "Sellise poe omanikul võib küll üsna äge olla..." Ta ei näe, et tütarlapse laup tõmbub kipra, silmad kahanevad kitsamateks piludeks ja ninajuurele tekib korts, mida seal tavapäraselt ei ole, ja silmapilkselt kostab ta suust küsimus: "Miiiksssss?" Vaene Phoebe, selline jama, kui oled 18, siis ikka juhtub ja pead toime tulema.\nPostitaja: Amaalie kell 11:03 Kommentaare ei ole:\npühapäev, 4. november 2018\nVariatsioonid. Teema Pasternak\nMeil vist ei ole seda lainepikkust, kus seda laulu mängitaks. Tegelikult ma ei tea, pole kursis, mida raadiod mängivad. Ise kuulan, aga sõpradele (kes vahel raadios muusikat mängivad, muusikast kirjutavad), pole sellest laulust kõssanudki.\nKui olete siia sattunud, siis vabast tahtest, kuulate, või siis mitte.\nVõib olla veresideme kaudu olen vastuvõtlik ukraina vibratsioonile. Lugu sellest vereliinist algab Esimese maailmasõjaga ja osati on nagu "Doktor Živago" vaba ümberjutustus.\nLühidalt - vanaisa õppis Peterburis arsti ja nagu teisedki, kes juba lõpetama hakkasid, võeti Esimese maailmasõja ajal sõjaväkke medteenistusse. Vanaema läks rindele medõeks ideaalide ja idee tõttu. Jättis sitsid-satsid-kübarad, kingad ja raamatud, sidus pähe punase ristiga valge rätiku.\nJa siis noored kohtusid ja armusid välihospidalina toiminud rongis. Kodusõja alguses jõudis vanaema tagasi koju Ukrainasse, noor doktor suundus samuti sinnapoole, seikles mingite rinnete vahel, otsis kaoses võimalust Kiievisse jõuda. Kusagil raudteejaama perroonil (no kus mujal) või vaksali ees, kohtas mustlaseite, see ennustas "sa sured punaste käes vangis". Muidugi jäigi ta pisut hiljem punaste teele, sinelist järeldati, et ohvitser ja otsustati hommikul maha lasta koos ohvitseriga, keda juba aidas luku taga hoiti. Öösel kaevasid mehed end aida seina alt läbi ja põgenesid.\nEdasi toimus kõik muidugi selle kava kohaselt, mille osaks minagi olen, st vanaisa ja -ema taaskohtusid, opteerusid, sättisid end Eestis sisse, said terve hulga lapsi, kellele vanaisa jutustas lugu, kuidas mustlase ennustus täide ei läinud. Aastal 1950 suri ta Patarei vanglas.\nPostitaja: Amaalie kell 08:37 Kommentaare ei ole:\nKarl on Sudaanis, Kersti Austraalias\nLinnud sirutasid tiivad ja juba on Aafrikas. Ja nii siis igal aastal. Ühel heal päeval, kui kisub juba nagu sügiseks, mõtlevad, et peaks lendama Aafrikasse ja lähevadki.\n(pildil paremal) tõusis Karulast lendu ja võib-olla on juba Kongos.\nAjaleht Postimees kirjutab, et:\n«President Köörsti, girl power!»: meie president on Sydneys palavalt armastatud\nArvasin, et ta on seal lihtsalt "armastatud", ega aimanud, et "palavalt".😹\nKersti Dello kirjutas seda oma FB-s sõnadega: "Meie president on Sydneys armastatud."\nMis on juba natuke liiast.\nAga Postimees paneb vana soveti stiili ja russismi „горячо любимый“.\nTäitsa P-Korea ajakirjanduse vääriline, kas Eesti avalikkuses selline stiil positiivset vastuvõttu leiab?\nSiiralt arvan ja loodan, et mitte.\nPostitaja: Amaalie kell 19:28 Kommentaare ei ole:\nPole päris kindel alguspunkti osas,\nlõpp-punkti ka ei tea,\naga tean kus hetkel asun.\nÄrkan tahtmatult enne koitu ja sean valmis pikemaks sõiduks. Öise pimeduse viimane tund, valmistan kohvi, süütan sigareti. Tume kohv aurab jahedas köögis, suits keerleb lambivalguses. Ka vannituba on jahe, keeran vee soojemaks. Kui valan teist korda kohvi, hakkab juba valgenema.\nÕues on udu ja inimeste piirjooned tänaval paistavad hajusad, harjunud vaade majadele, taradele ja laternatele tundub võõras.\nMaantee kulgeb laskudes ja tõustes, küntud ja kündmata põldude vahel, läbi metsatukkade, üle vihmadest paisunud jõgede.\nPiimjas udus näen\nLehtede kuld ja purpur\nVarjul pilgu eest\nJõuan kohale, istun kaldapingil, vaatan jõge, kauget vastaskallast ja sillal toimuvat liiklust. Päev on algamas. Aur kerkib, hajub jõe kohalt ja haagib end lahti pilveks. Kõrvalpingile on keegi võõrkeeles kirjutanud kuus rida. Luuletuse igatsusest. Värsiread on pikad, võib-olla heksameetrilised. Kellegi odüsseia ja peatuspaik.\nSinihall taevalaotus mõraneb pilvedeks. Läbi lipsanud päikesekiirtes värvub osa pilvi kollakaks või punakaks.\nMere poolt toob tuul\nTänaval on jalutajad koerte või lapsevankritega. Söögikohta siseneb grupp hiina turiste. Pargiservas kaklevad noored varesed, jalutaja kummardub ja korjab murult kaks kastanimuna.\nLoojangut pole näha, silmapiiril sulanduvad meri ja pilveviirg, hall õhk tõmbub tihedamaks.\nHämaruses seisavad bussid reas, üks bussidest lahkub. Einelaua uks avaneb, kaks inimest väljuvad ja pöörduvad erinevatesse suundadesse. Tuulepuhangus kergelt sahisedes kooldub mere ääres pilliroog, liivaterad teevad vahepeatuse murul lebavatel lehtedel.\nPilk püüab esitulesid ja tagatulesid, valgustatud aknaid, laternate valguslaike.\nPostitaja: Amaalie kell 09:49 Kommentaare ei ole:\nlaupäev, 6. oktoober 2018\n305 GRU agenti\nPalju õnne Bellingcatile järjekordse saavutuse puhul!\nMilline võimalikest väidetest oleks õigem, kas\n"Postimehe (omaniku) ärihuvid Venemaal ei luba avaldada uudist 305 GRU küberagendi isiku paljastamise kohta;"\n"Venemaa huvid Eestis ei luba Postimehes avaldada uudist 305 GRU küberagendi isiku paljastamise kohta"?\nBriti pressis on see juba 2 päeva tagasi suuremates väljaannetes mahukate artiklitena avaldatud.\nPostitaja: Amaalie kell 14:29 Kommentaare ei ole:\nSildid: GRU, Postimees\nEstonia ja paavstid\nKirjutada sellest, millest kõik või millest hakatakse kirjutama alles poole aasta või aasta pärast?\nMidamõnes nähtus möödaminnes testin\nNo millest täna kõik kirjutavad - ikka Estonia hukust. Sel teemal aastas korra jälle neid vanu taasesitusi lugeda... Või proovida viisakas vormis väljendada...\nÜhesõnaga - kuna minu isa töötas merel, siis ma tean oma varaseimast lapsepõlvest, et laevu on uppunud ja upub ka edaspidi. Nii lihtsalt on. Sellega piirduks. Teemasse lisaks Avril Lavigne värske video\nVõtke või jätke.\nJa palju kirjutati muidugi paavsti visiidist.\nKolm mõtet Franciscuse Eestis peetud kõnedest olid päris tabavad. Kas keegi neid mäletab on väga kahtlane. Midagi võinuks ju Kersti Kaljulaiule meelde jääda. Et mõelda, kas juttu e-st pole juba liiga ning võib-olla õpiks ajaloost. Ja ei panustaks tehnika ja teaduse arengule jäägitult. Saaksin sellisest optimismist aru, kui elaksime XX sajandi alguses - raudteed, autod, traktorid, lennukid, elekter jne, oioioi, uus elu! enam pole vaja arutult tööd teha! valgus! kiirus! me lendame! Aga mida võrreldavat sellega pakuvad ekraanid laudadel? Väga vähe.\nNojah, välimuselt ja maneeridelt meenutab Franciscus Lennart Meri't. Lennukis sai ta kingituseks suure fotoalbumi Johannes Paulus II piltidega ja ütles (naljatamisi): "Tema oli pühak, mina olen saatan." Äge, üle võlli, (õlakehitus) mitte eriti naljakas... Mina-tema... Johannes Paulus II võttis endale kõige tagasihoidlikuma nime, Franciscus võttis endale võimalikest kõige edevama nime. Aga kolm arvestatavat mõtet ja seisukohta kõnedes ja paar veel intervjuudes... päris rahuldav tulemus.\nPoole aasta pärast hakatakse kirjutama... ja aasta pärast kirjutavad kõik muidugi sellest, kuidas oli arvatagi, et... no teate isegi...\nPostitaja: Amaalie kell 20:55 Kommentaare ei ole:\nElas kord üks vana ja sitke kurjategija, nimetagem teda retsiks. Elas ta koos pojaga korteris kolmandal korrusel. Neljakorruselises majas elasid need isa ja poeg. Ilusas majas toreda trepikojaga. Ja igal korrusel oli kolm korterit. Rets oli vaikne ja viisakas mees. Naabreid ei tülitanud, tema asjust ja tegemistest palju ei teatud. Poisi oli õpetanud naabritest lugu pidama. Ehkki ka poiss oli juba ruudulist taevast näinud.\nElasid nad siis vaikselt... kuni ühel päeval... (nagu ikka need asjad juhtuvad just ikka ühel päeval, pärast täiesti tavalist eelmist päeva) ... tuleb rets korterist välja ja leiab oma uksematilt sedelikese. Kokku murtud kena paberitükk. Oli vist ukseprakku pistetud, mõtleb ta. Väljas on juba pime, talvine õhtu, ta voldib lehekese lahti ja trepikoja tuhmi pirni valguses vaatab kirja. Tähed on võõrad, "saksa omad" ja keelgi on võõras. Mitte midagi ei saa aru. All paugatab sel minutil, mil ta nõutult seisis, välisuks ja kostavad ülespoole tulevad sammud. Kerged sammud. Ilmub nähtavale koolijüts, tutimüts ja ranits. Rets köhatab kergelt ja palub last, et see vaataks paberit ja ehk tõlgiks, mis sellel kirjas on. Aga keeled on neil sassis, ei mõista jüts hästi retsi juttu ega saa ka päriselt aru, mis kirjas tahetakse öelda. Otsustavad siis, et küllap lapse ema oskab asja ära seletada. Ja kutsutaksegi trepikotta ema. See võtab, kulm kortsus, paberi, vaatab. Saab siis aru ja ütleb konarlikus vene keeles: "Siin on inglise keeles kirjutatud, lastelaulu sõnad. Muud ei midagi." "Aga mis need sõnad ütlevad?" küsib rets, hääles pisut pinget, nagu külmas talveöös seisva elektriliini posti juures võib tajuda kerget vibratsiooni.\nTa seisab keskendunult ja kuulab liikumatult. (Või ka vastupidi. Ei nihele ja jälgib pingsalt.) Teksti tõlge kõlab pausidega, sõnu otsides, kohati on ühel värsil mitu erinevat varianti. sest lihtsate värsside mõtet edasi anda on kohati keeruline. Rets kuulab sõnumit -\n"мерцай, мерцай, звездочка, hhmmm, мерцание, мерцание, маленькая звезда, как хочу знать кто ты! Ты над миром высоко, Как... hhhmmmm... во тьме ночной. Как я же потрясен тем, кто ты есть. hhmmm.... Когда Солнце вдруг зайдет, И весь мира свет уйдет, Тогда ты тихонько светишь... мерцай звезда... hhmmm...Тот, кто ночью в путь пошел, Счастлив, что тебя нашел... ja siis veel... Он бы путь потерял... Если б твой свет не видал...; no umbes nii, üks selline lauluke," sõnab mõttetust tõlketööst tüdinud naabrinaine. "Ma tean küll, kes mida sellega öelda tahab, aitäh," lausub mees vaikselt ja vaoshoitult. "See on lihtsalt laulu sõnad," püüab naine veelkord asja selgitada. "Mina tean," lausub rets vaikselt ja kindlalt ning pöördub tagasi oma korterisse, uks sulgub.\nÕhtu edeneb ja vanemate klasside õpilased jõuavad koolist koju. Hoolsamad on juba Twinkle, Twinkle Little Star sõnad pähe õppinud, mõni hooletu on aga paberi laulusõnadega hoopis kaotanud, võib-olla kukkus see maha trepikojas, aga võis kaduda ka kusagil mujal.\nPostitaja: Amaalie kell 11:20 Kommentaare ei ole:\nKuidas seda teisiti öelda, et "asjad toimuvad" või "asju juhtub"... Põhimõtteliselt on need ikka sündmused, mis toimuvad. Ja "sündmused arenevad" - öeldakse.\n(Darvinismi vaimus isegi "asjad arenevad".)\nNo igatahes vahepeal kuidagi midagi ikka liikus ja muutus, sündmused toimusid, ehk siis pandi toimuma, ei nad ise toimu.\nKuna mingi hulk rahvast otsustas enda olemasolust märku anda ja Eesti valitsevale nomenklatuurile öelda, et Emajõe vee planeeritud suuremahuline reostamine ning Tartu õhu rikkumine on kaugelt üle inimeste talumisvõime, siis tabas riigi poliitringkondseid, oligarhikesi ja massiteabeneegreid suur jahmatus. Ja peataolek. Kõige vääram on versioon, et hiidtehase tüübid tegutsesid oma "arendust" käima lükates kuidagi valesti. Tegelikult ajasid oma asja väga osavalt ja efektiivselt. Täiesti täiuslik oligarhiline korruptiivne skeem, kaasatud poliitikud-valitsus-erakonnad-parlament, riigiaparaat ja meedia, akadeemilistest ringkondadest parimad saadaolevad eestkõnelejad, kõrgkoolide rektorid.\nVäga hästi korraldatud.👏 Imelik, et juba pole Emajões ujumine keelatud.\nLühidalt - see jama meenutas alguses Hitchhiker's Guide to the Galaxy algust ja lõpuks Kutse tapalavale lõppu. Ja sellel lool saab olema veel mitu järge ja mitu lõppu. Võib-olla tuleb isegi puänt.\nTöötame selle nimel, et sõnadele "lageraie" ja "väärindamine" lisanduks uus tähendus.\nTähtpäevi möödus. Arbuusisuhkrus esmatrüki ilmumisest möödus 50 aastat.\nUusi daatumeid lisandus.\nAnthony Bourdain suundus hoopis tundmatuisse paigusse, kus talle kohta veel reserveeritud ei olnud.\nJa pärast pikka ning ausalt elatud elu lahkus eile teispoolsusesse Vladimir Voinovitš.\nLoen täna tema Moskva 2024.\nPostitaja: Amaalie kell 13:32 Kommentaare ei ole:\nSildid: Tartu, tselluloositehas\nМонеточка sai hakkama plaadiga, popi ja klubimuusika võtmes, osa fänne on pettunud, lood on enamuses uued ja ega ta ette ei hoiatanud, et nüüd tuleb selline ootamatu pööre, ehkki sõnad on ikka endiselt väga head, neiu on ju ikka seesama terane tüdruk, seega mõni lahe nüke laulikestes ikka on ja juba teist päeva kuulan-kuulan-kuulan ja kordan jälle uuesti tsüklit kuulan-kuulan-kuulan lugu Нет монет. Sobib värskete uudistega Eesti pankade kaudu pestud 17 miljardist...\nabiks ikka moskoviidi kgb-lastest võimuritele.\nPostitaja: Amaalie kell 18:00 Kommentaare ei ole:\nehk siis kirsid täies õies.\nMere ääres on tuult, hoogu, värskust.\nJa samal ajal Tartus, heas mõttetus linnas,\non sumbunud konnatiigist saamas soine mülgas.\nOlete ajalehest lugenud midagi muud? Et taas esitati Tartus säravaid visioone ja laekus hulgaliselt häid ideid? 😸\n(Selline jutt sobib väga hästi korrumpeerunud linnavalitsemise ning keskpärasuses roiskumise juurde.) Vaevalt, et 100 aasta järel vaadatuna, aga ehk 200 või 300 aasta perspektiivis, võib praegune allakäik olla isegi mingiks eeliseks.\nSeega võib olla ebamõistlik valitsevale tendentsile vastu hakata.\nPostitaja: Amaalie kell 12:25 Kommentaare ei ole:\nSildid: kirsid, Tartu\nSee kallas või teine\nPuuluubil esimene ja väga hea plaat, esitlused. Pühendustega plaat mul kõlari peal ja tuju hea.\n"Ma olen sinu unistus, mis sul on käes, ma olen õnn, ma olen armastus, ma olen Tõnn, üks mõttekangastus..."\nIgati läheb lõbusamaks ja läheb aina valgemaks ja soojemaks ja koguni kirkamaks.\nEesti 200 nime all tehti manifesti. Sissejuhatuse mättamõte - see on uus reaalsus, et Eesti jääb järjest väiksemaks ja vanemaks. No annab lootust. Järgneb sisutu jutt, väljendamaks, et "uus poliitiline liikumine" on kõige hea poolt ja kõige halva vastu, nagu ikka. Vana moodi ei saa jne jmt. Nad tahaksid vedada diskussiooni.\nOlemasolevad parteid vaatasid heldinult uut liikumist ja kutsusid õrna häälega "djulesija". Neile meeldis, et manifestiks nimetatud tekstis on kolm korda kasutatud sõna "nutikas". See oli tõesti nutikas.\nLehm ujub mööda jõge. Jõe kaldal seisab kalamees. Lehm küsib kalamehelt: "Kas see on see kallas või teine?" Jahmunud kalamees vaatab lehma ja on sõnatu. Lehm ütleb: "Aaa tegelt mul ükskõik, ma olen nii purjus, nii purjus... " Ja ujub edasi.\nKisub sinnapoole - parem-vasak, misiganes, vahetpole, kama/kaks.\nLehm ujub mööda jõge. Kaldal seisab kalamees. Lehm hakkab kaldale ronima. Kalamees vaatab kakerdavat lehma ja küsib: "Kust sina, vaene loom, küll tuled?" "Tõepoolest," vastab lehm ja peatub. "Kust me tuleme ja kuhu me läheme?"\nKes ütleks, et roni mudast välja, loll loom, pärast targutad.\n"Ma olen sinu unistus, mis sul on käes..."\nKontaveit võitis korralikus mängus selge eduga Venus Williams'it, tore, tegi mõnegi eestlase tuju heaks, ma tean.\nJa milline! pühapäevane! ilm! on täna! Kirsid puhkevad! mõne päeva pärast täisõide!\nTähendab - tähistame sakura't toreda hanami'ga.\nPostitaja: Amaalie kell 08:41 Kommentaare ei ole:\nSildid: Eesti, Kallas, Postimees, sürr\nMuudkui kirjutasin ja ammu, et meie e-riik on muutumas mulliks, mida rumalad poliitikud puhuvad, täna jõudis Postimees ka juhtkirja tasemel sama tõeni ja ilmus\nJuhtkiri: e-riik vajab kapremonti\nPealkiri pealkirjaks. Vastuolud on suurte kõnede ja deklaratsioonide ja manifestide jne jmt ning konkreetsete poliitiliste otsuste põhjenduste vahel. Vastuolud ja mitteloogilised seosed. Et on mingid suured eesmärgid ja kõrged väärtused - aga teisalt jälle konkreetsed tegevused, mis on nendega täiesti vastuolus ja mida põhjendades tuuakse hoopis vaiksema vigina saatel ei tea kust võetud argumente.\nPraegu hakatakse esitlema, et e-riik on väga kallis pidada. Justkui ei mäletata enam, et pikalt räägiti kui hea ja odav on e-riik. Et siis on ametnikke vähem vaja jne jmt. Pidi olema ju odavam. Et suurematel ja rikkamatel riikidel on rohkem raha, ei pidanuks meie silmapaistva digitaiplikuse juures midagi tähendama. No ja tehti hooga andmebaase, faile ja programme. Nende hooldamine anti muidugi neile juhtida, kes midagi ei oska ega viitsi, sihuke mõnus sinekuur, nagu Ansipil Brüsselis tehti väiksematele vendadele siin kodutanumal.\nNüüd juba teeme üldrahvalikult äppe ja koolitame digitarku kutsekoolis. Ma näen neid kutsekooli poiste ja tüdrukute tehtud käkerdisi igasugu ettevõtete ja asutuste lehekülgedena küll ja küll.\nEi viitsi sellest jälle ja pikalt kirjutada, kasutu, targem on verandal päikese käes tukastada. Imet ei sünni, et enne remonti tehtaks korralik diagnostika ja süsteem säetaks tööle nende poolt, kel on korralik ettekujutus sellest, mis on loogika, hierarhiad ja struktuurid. Saame hakkama ilma selleta või siis kutsume jälle nt rootsi/taani spetsialistid, kes lõplikult kõik tuksi keeravad nagu enamasti.\nPostitaja: Amaalie kell 08:05 2 kommentaari:\nSildid: digitaalne riik, Eesti, haip, lollid, Postimees, stagnatsioon\nigapäevane, st tavaline\nTäna sündis (ehk koguni ümbersündis, endisest röövikust) minu korteris vanade kreeklaste (eks nad olid kunagi kellelegi ka noored kreeklased) jõejumala Inakhos'e tütre Io järgi Inachis io'ks nimetatud... liblikas. Eesti keeli lihtsalt päevapaabusilm.\nTiibadel kenad sini-must-valged silmad.\nTema esimese kohmaka lennukatsetuse luhtumise järel tahtis kass oma lõuad ta ümber kokku lüüa, aga vahejuhtum sai lahendatud ja jõudsime peagi teisele katsele ning õhkutõus õnnestus.\nKuna esmalt laperdas see tiivuline ringi koridori\nseina ääres, kus tavapäraselt seisab mu ratas, siis\ntekib mõte, et röövik jõudis talvekorterisse\nsügisel Emajõe äärest,\nkus ma sageli ju sõidan ja teen vahel mõne pikema peatuse.\nÄrge arvake, et ma tean ainult seda, et õhus on lõhnu ja liblikaid...\nÕhus on ka raamhankeid, avalikke konkursse, pakkumusi, aruandeid, minikonkursse jne jmt - aga - ma ei ole veel valmis, et kirjutada raamatut pealkirjaga "Protsess, tulemus - idiootsus".\nPostitaja: Amaalie kell 00:07 Kommentaare ei ole:\nÕpetlik video, tasuks natuke mõelda, et meie siin Eestis,\nkas teeme või räägime?\nRetooriline küsimus; seni muidugi räägime. Kahjuks suuremad rääkijad ei tunne asja isegi kutseõppeasutuse tasemel. Lihtsalt tähtsad tegelased räägivad tähtsat juttu. Ja mõni nomenklatuurne punnpõsk on vastaval hästi tasustatud ametipostil. Sama olukord - paraadkõnedes kõmistati aastaid, et "meie piir on paremini kaitstud kui kunagi varem" ja siis äkki! selgus, et väga oleks vaja hakata seal võsa lõikama ja piiririba pole ollagi.\nSildid: digitaalne riik, Eesti, ega, küberturve, Teine külm sõda, tselluloositehas, Venemaa\nPostitaja: Amaalie kell 19:09 Kommentaare ei ole:\nSildid: jõgi, LUMI, puud\nnatuke meenutas mulle kedagi...\nNali (enam-vähem või?) mitte kõige peenem huumor. Aga mingi element tuli tuttav ette, oleks nagu kodumaises teles näinud neid pilke ja küllap heidetakse neid valijate poole peagi veel.\nPostitaja: Amaalie kell 14:23 Kommentaare ei ole:\nteisipäev, 20. märts 2018\nPutini valimised Venemaal\nRiigijuht sai kodanikelt mandaadi jätkata pingete kruvimist, viljeleda väljakutsuvat militaristlikku poliitikat, eirata tsiviliseeritud maailma reegleid ja rikkuda kokkuleppeid.\nHilja on arutleda, et ega ometi ei alga Teine külm sõda. Lääs ei ilmuta erilist indu sõdida, aga sõda käib juba mõnda aega.\nVenemaa on veendunud, et tänu tuumaarsenalile on talle pea kõik lubatud. Lääne nõrgad vastusammud serveeritakse kodupublikule paksudes värvides propagandana teesi "meid ümbritsevad vaenlased" tõestuseks.\nLihtne, töökindel ja tõhus süsteem.\n(Kui nafta ja gaasi hind lähinädalatel tuntavasse langusse ei lähe, siis tähendab see, et Venemaa võib julgelt teha mõne uue sigaduse. Näiteks valmistada sügishooajaks mingi kriisi Balkanil. Tõsta pinget Vahemerel. vmt.\nKui nafta ja gaasi hind surutaks 1985.-1987. aasta tasemele, muutuks Venemaa taltsamaks.)\nHomme linastub KUMU-s Rüdiger Suchslandi dokumentaalfilm «Hitleri Hollywood» ja Mart Sander peab selle eel sütitava ettekande.\nArvan, et ta räägib pikemalt Irene von Meyendorff'ist, kes oli ju Tallinnas sündinud ja kasvanud. Selle aja tõeline iluideaal ja Saksa kino megastaar. (Tegelikult on ta ilu muidugi aegumatu.)\nLoodetavasti Goebbels ei pahanda, et ma reprodutseerin siia selle pildi, sest ajalehtedes on praegu Putini pilte nii palju, et ajab öökima ja midagi peaks vastukaaluks olema.\nKui retro ja eskapismi õrnas tuules sihitult edasi seilata, siis sõuab kerge mõttepilv juba sellesse aega, mil massid suundusid kaevikutesse kaasas husaarimundris printsesside pildid\nja mürkgaase alles hakati kasutama.\nPostitaja: Amaalie kell 14:41 Kommentaare ei ole:\nSildid: Teine külm sõda\nTehas ja pommitamine\nLigikaudu aasta tagasi puudutasin põgusalt tselluloosi tootmiseks kavandatava tehase projekti.\nViimastel päevadel on see teema olnud päris kuum. Hullu demagoogiat ja võltse väiteid tuleb tehase poolt kõnelejatelt juba tonnidena, selge märk, millist saasta tehase rajamine enesega kaasa tooks. Pole mõtet siinkohal näiteid oluliste moonutuste kohta tuua.\nKommentaariks väike nali:\nSeisavad Saara ja Aabram hoovis ja Saara küsib: "Ütle, palju aatompomm maksab?"\nAabram sügab habet ja kostab:"No ikka kümme miljonit kindlasti."\nSaara erutunult ja lootusrikkalt:"Kukuks üks selline meie hoovile!"\nEhituspuit oli keskajal Liivimaa oluline eksportartikkel. Mitte eriti kasumlik, aga turg oli stabiilne. Põhiliselt okaspuit, samuti tooted nagu tõrv, kasetoht, lehtpuu tuhk jm. Mõnevõrra õnnetum oli olukord puude ja metsaga Leedus ja sellega piirnevatel Läti aladel, kus liiga intensiivselt langetati tammesid ja see loodusvara ei taastunud nõnda ruttu. Samas oli see õnnetus väiksem võrrelduna Taaniga, osaga Madalmaadest ja Saksamaaga, kus täielikult või regiooniti lõppes mets otsa, kuna mitmesugused tootmised vajasid puitu kütteks. Nii palju siis lähematest analoogiatest.\nEile oli naiste õnnitlemise päev. Miks ka mitte. Naistele lilled ja naistelt naeratused.\nTerve märts on täis neid kuupäevi, mil 1944. aastal meie linnu pommitati.\nÜleeile oli Georges Perec'i sünniaastapäev\nPäris ammu lugesin Perec'i\nAsjad: üks kuuekümnendate aastate lugu. Hästi kirjutatud ja mõtlema panev. Mind mõjutas, natuke.\nAkna taga hang/Must laik kesk valget/Kass nõuab tuppa!\nHiljem lugesin temalt üht-teist veel, tekkis mõningaid seoseid\nautoritega, kelle stiil ja maailmapilt on mind köitnud.\nGeorges Perec ja kass\n(Võiks arutleda mõne seose üle, aga enne tuleks tekste veel kord vaadata (hetkel pole raamatuid käepärast ja seetõttu pole võimalik).)\nAasta tagasi lugesin\nHämmastav, arabesklik, pillavalt rikkalik ja andekas raamat. Ilmus trükis 40 aastat tagasi! Huvitaval kombel on see maailm, milles(t) Perec kirjutas ja elas, juba pea kadunud. Inimeste ja väärtustatud asjade maailma asemel on tekkinud failide maailm. Ja rämpsu maailm. Suhete asemel on voolava informatsiooni ja teadete maailm. Isiksuste asemel on isiktooted ja -kujundus. Maailm on muutunud lihtsamaks. Elu lihtsustatud variant sobib inimestele märksa paremini kui need möödunud aegade rahutud rähklemised. Massikommunikatsiooni ja -kultuuri stambid ja "hedonistlik spirituaalsus" vaimsuse asemel, saavutuste ja rakenduste ning positsiooni väline ilu olemise mõtestatuse asemel. Muidugi võib tunduda, et plastikust pudelid on süüdi, et neid on terve meri. Inimestega on justkui kõik korras. Valigem aga rahulikult halva ja veel halvema vahel, nagu üks kõrgesti austatud academician äsja lehes ja teles korrutas. Emajõe ja Tartu saastamine olla seejuures see "vähem halb".\nPostitaja: Amaalie kell 15:59 Kommentaare ei ole:\nOli selline talv\nAga nüüd on selline ja palju lõbusam\nPostitaja: Amaalie kell 11:36 Kommentaare ei ole:\nSildid: Emajõgi, Talv\nPoliitikud 24. veebruar 2018\nSee on üsna ilmne, et EV presidendil on empaatiavõimega mõningad probleemid. Kui mõne aja eest jäid Euroopa poliitikud tema kõnet kuulates kas magama või istusid üsna mossis nägudega, siis eile õhtul hakkas rahvas/pidulised lausa minestama. Kurnatusest. Mitte ekstaasist. Kutsuda külalisi ja need omamoodi vangistada ja sundida kuulama mingit dotseerivat lõputut sõnavoolu on sotsiopaatiaga piirnev käitumine. Selgelt iseloomulik mittedemokraatlike riikide juhtidele. Kas prseidendil on mingi nõunik puudu või on eneseimetlus nii piiritu, et kohe peab niimoodi etlema?\nAga Eesti esitibla Euroopas sm Toom ei hiilga ka erilise maitsekusega, kui annab intervjuu Postimehele ja loeme: Me tegime oma lugejate seas küsitluse, mis seostub neil Eestiga ja vastuseks oli mets, raba ja laulupidu. Aga mis tuleb teile esimesena meelde?\nOn üks nali.: see ongi meie kodumaa, pojake. Mets, raba ja laulupidu, see kõik.\nVõib-olla ta arvestas, et eestlased ei teagi seda nalja, aga kui mitte, siis sai ta omas arulageduses hakkama ränga solvanguga, ükskõik millist variatsiooni ta sellest naljast silmas pidas. Võite selles veenduda allpool lisatud originaalkeeles (sm Toomi emakeeles) lisatud tekstide alusel.\nSEE on viisakam ja pehmem versioon.\nЗагарает голый человек на траве. Вдруг, вылезают у него из жопы 2 глиста (мама и сын). Сын спрашивает: -Мам, а что это такое зеленое вокруг? Мама: -Это травушка. Сын: -А что это такое красивое голубое над нами? Мама: -Это небо, сынок. Сын: -А что тогда так ярко светит у нас над головой? Мама: - Это солнышко. Сын смотрит на маму некоторое время и спрашивает: -Мам, а если везде всё так красиво, ярко чтож мы в жопе то живем? Мама: -А это сынок, наша родина.\nSee teine on vist levinumgi kui esimene, aga samal tekstil/naljal on ka karmimaid variante.\nPostitaja: Amaalie kell 13:28 Kommentaare ei ole:\nSildid: EV 100\nTalvised jalutuskäigud, täna\nKui on lumi ja taevas on selge\nsiis peab ju... Valget ja valgust on viimastel päevadel olnud volilt.\nIlm tõepoolest külm,\nlumi ja jää... kuid\npajudel puhkenud urvad!\nPostitaja: Amaalie kell 11:04 Kommentaare ei ole:\nSildid: puud, Talv\nBalletiseelikutes õpilased ruttavad tundi möödudes...\nKarl on Sudaanis, Kersti Austraalias Linnud sirut...\nPole päris kindelalguspunkti osas, lõpp-punkti ...\n"moodne kunst" "võidupäev" 2018 advent agrassiivne naisõiguslane vägistab anaalselt noormehe ajalugu Alina Orlova Antonio Possevino Anu Välba Armeenia art nouveau arvamusfestival Aserbaidžaan Barbi Pilvre Barcelona Betti Alver Biafra Browder Brügge Brüssel Carl Gustaf von Rosen Claude Monet Cohen Dalia Grybauskaite digitaalne riik Doris Kareva e-residentsus Eesti Eesti lipp Eesti lipu päev Eesti Rahva Muuseum eesti üliägedada noored eestlased ega Emajõgi Etioopia EV 100 Ferlinghetti Gent Georgi lint Glenn Gould Globaalne soojenemine GRU Habarovsk haip hansapäevad Hanso Heiti Talvik Hendrik Agur id-kaart Ida-Euroopa ikoon ilm on hukas investeeringud ohus Jaanus Piirsalu Jaanus Tamm Jaapan Johannes Paulus Suur Juncker jõgi jõulud jõulukirsiõied Kaitsepolitsei Kaja Kallas Kala Kalev Stoicescu Kallas kalvados kanakari kirsid Korruptsioon Kremli propaganda KUU kõrgemad maksud langetavad kehakaalu küberturve Laiuse Laozi Leedu Li Bai libaliberaalsus liblikad liblikas Ligi Liivimaa lindude ränne Linnart Mäll linnud lokid lollid loodus Lumesõda LUMI lähiajalugu Läti maailma lõpp Maarja Malevich Marju Lauristin Marju Lepajõe massiühiskond meri minister mittekokkuvõte Mordor Moskoovia Moskva Matrjona must-toonekurg Karl Mõis märk N Liit Narva-Jõesuu Nelipühad newyorker okupatsioon Orwell Ossipovski pannkook perseiidid Peter Altenberg Politico: suur väljaränne hävitab Läti Postimees postsovetid Presidendid punafašistid puravik puud Pärnu raadiokuulaja pooldab seksuaalpraktikaid rahvastik raudtee reformierakond Remarque RIA Riia Ristimägi Rue de Bac 140 Rumi rändlinnud sake Salinger Sanktsioonid sariin Savisaar Scorsese Segovia sigaretid Siil soometumine Sorokin sovetid stagnatsioon Stalin statistika Sudaan suvi/sügis Sõõrumaa sürr Süüria šampus Švejk Zapad 2017 Zappa ZEN Talv tantsupidu Tartu Tartu piiskopkond Tartu rahu Teine külm sõda tomahoogid Toomemägi Trento tselluloositehas turumajandus Türgi Ukraina USA uus valitsus Valgevene valimised valimisliidud Vanemuine Vare Vasya Oblomov Vatikan Vejšnorija Veneetsia venelased Venemaa VI dalai-laama Voltaire Vähi väike-konnakotkas Väikesed inimesed ÜRO Монеточка 臨 未濟 蝶


Kultuslik mängukaru andis idee luua omanäoline kodu — stiilne ja modernne! - Moodne Kodu\nKultuslik mängukaru andis idee luua omanäoline kodu — stiilne ja modernne!\nFotod: Wison Tungthanya\nÜhe põneva ja julge sisekujundusprojekti idee sündis Jaapani päritolu kultusmänguasja be@rbrick järgi. Idee viisid ellu noored arhitektid Arisara Chaktranon ja Siriyot Chaiamnuay. Maja koosneb viiest lähestikku asuvast eramust, tellijateks õde ja vend, kes soovisid just midagi erilist.\nBangkokis asuv arhitektuuribüroo Onion tegi kujundusprojekti kolmekorruselisele elumajale, mis asub Tai kuurortlinnas nimega Cha-Am Beach.\nÜhise kinnistu ostnud täiskasvanud õde ja vend plaanisid majast teha mõnusa kodu nii endale kui ka oma vanematele. Lisaks elavad majas venna naine ja nende kaks last — kokku kolm põlvkonda. Majas on ruumi 380 ruutmeetrit. Maja esimesel korrusel on elutuba, söögituba, hall, panipaik ja tualett.\nKolmekorruselise interjööri keskne element ja pilgupüüdja on söögitoa ühte seina kattev vitriin, kus on eksponeeritud bearbrick-karud. be@rbrick on mänguasi, mida õde ja vend mõlemad koguvad — neil on terve kollektsioon. Kujunduslike elementidena toimivad vitriinis ülalt kitsenevad redelid. Kogu ülejäänud maja ongi justkui suurem versioon mängukarude vitriinist täis eri tasapindu ja redeleid.\nEsimese korruse elutoa seinal on Tai grafitikunstniku MMFK looming. Elutoa vastas on välibassein koos terassiga. Basseini juures oleval seinal kohtab samuti MMKF-i kunsti.\nEramu teine korrus on venna pere päralt, kus on elutuba ja terass ning kaks magamistuba — üks vanemate, teine laste päralt.\nLastetuba maja teisel korrusel. Lastetoast pääseb otse võrkkiigega mänguruumi.\nÕe magamistuba maja kolmandal korrusel. Mööda suurt redelit pääseb väiksemale päevavoodile.\nÕe magamistoa juures olev duširuum — nagu ka korrus allpool venna magamistoaga ühenduses olev duširuum — on korraliku toa mõõtmetega.\nMaja kõiki korruseid läbib trepihalli juurde jääv aatrium, mille kõrgust rõhutab seinale paigutatud redel.


Foori-ja kiiruskaamerate maksmata hoiatustrahve näeb portaalist\nEsileht»LIIKLUS»OSTETUD LOAD»Foori- ja kiiruskaamerate tasumata hoiatustrahve saab portaalist näha ja otse tasuda\nautor Ylle Tampere 12. dets. 2019 4 Mins Read\nPortaalis on õigustatud isikule nähtavad ainult tasumata foori-ja kiiruskaamerate (sh mobiilsed) poolt tuvastatud rikkumiste kohta koostatud trahviteated.\nRahatrahv määratakse karistuseks väärteo toimepannud isikule ja see karistus kuvatakse ka karistusregistris (hoiatustrahve seal ei kuvata).\nKui foori- või kiiruskaamera fikseerib liisingus oleva sõiduki kiiruseületamise, saadetakse hoiatustrahv isikule, kes registrijärgselt on märgitud vastutavaks.\nKui uus omanik rikub seadust, tuleb trahviteatis registrijärgsele (mis sest, et ostu-müügilepingu järgi endisele) omanikule.\nNüüd tuleb üles leida uus omanik ja nõuda hoiatustrahv temalt sisse. Samuti nõuda temalt auto liiklusregistris ümber vormistamist. Ja maksta trahv kuni 200 trahviühiku ulatuses.\nKui sõiduki omanikuvahetus toimub müügilepingu alusel, siis tuleb sõiduk 5 tööpäeva jooksul peale omandamist liiklusregistris registreerida.\nKehtestatud korras registreerimata või ümberregistreerimata mootorsõiduki juhtimise eest näeb seadus ette rahatrahvi kuni 100 trahviühikut.\nMootorsõidukit juhtima lubamise eest võidakse sõiduki omaniku, valdaja või tehnoseisundi või käitamise eest vastutavat isikut karistada rahatrahviga kuni 200 trahviühikut.\nVastavalt Liiklusseadusele peab sõiduki omanik säilitama kasutaja ees- ja perekonnanime, aadressi, juhiloa numbri ja sünniaja või isikukoodi. Seda veel kuus kuud peale kasutamise lõppemist.\nMilleks veel üks portaal?\nFoori- ja kiiruskaamerate hoiatustrahve automaatselt koondav portaal lihtsustab trahviteadete üleandmist ning kättesaamist: portaali oma profiili logides kinnitab kasutaja, et on teate(d) kätte saanud.\nÜhtlasi vähendab see tähtkirjaga saadetavate trahviteadete arvu (paberi- ja postikulud) ning väldib võimalikke eksimusi panga kaudu maksete tegemisel.\nLiskas portaalile jätkub hoiatustrahvide elektrooniline edastamine: juriidilistele isikutele Äriregistris märgitud e-posti aadressile, füüsilistele isikutele, kes on liitunud Riigiportaaliga nende .ee aadressile.\nKui isik ei reageeri kirjale, tähtkirjale ega ava portaali vaadet, avaldatakse nõue Ametlikes Teadaannetes ja see loetakse üleantuks kui avaldamisest on möödunud 30 päeva.\nSeega ei ole hoiatustrahve koondav portaal kohustuslik kasutada, aga lihtsustab oluliselt “näpu peal hoidmist” oma autodega toimuval ja intsidentide eest tasumist.\nHoiatustrahvi saab vaidlustada juhul, kui sõiduk või numbrimärk on varastatud (see peab olema fikseeritud) või ilmneb mõni muu kiiruseületamise õigusvastasust välistav asjaolu. Selleks tuleb täita vaidevorm.\nKui soovitakse hoiatustrahvi täpsustust ehk pilti autot juhtinud isikust, tuleb saata digitaalselt allkirjastatud või postiga kirjalik (allkirjastatud) nõue selle kohta, lisades õigusliku aluse (omanik, vastutav kasutaja).\nEriti firmaautode ja proovisõiduautode puhul on pilt kasulik: kui ikka su kiirusest moondunud nägu fotolt vastu vaatab, ei hakka sa kõva häälega vastu vaidlema. Ise tegi!\nMillal peab hoiatustrahvi ootama?\n90 km/h alas on kiiruskaamerad seadistatud fikseerima piirangu rikkumisi alates 97 km/h. Sellest läheb maha kaamerate mõõtemääramatus 4 km/h.\nSeega määratakse esimene hoiatustrahv sõidukiiruse ületamise eest 3 km/h. Iga lubatud sõidukiirust ületatud kilomeetri kohta tuleb tasuda 3 eurot. Minimaalne summa on niisiis 9 eurot.\nFoorikaamerad registreerivad lisaks kiiruseületustele ka punase tulega üle ristmike sõitmisi. Viimase eest tuleb tasuda fikseeritud summa: 40 eurot. Kui juht samal ajal ületas ka kiirust, selle eest lisatrahvi ei saa.\nKui ma tahan kõiki oma karistusi korraga näha?\nKõiki kehtivaid karistusi, aegunud hoiatustrahve ja muid võimalikke seaduserikkumisi näeb Riigiportaalist. Seal on koondatud info kõigist registritest, kuhu isik on jälje maha jätnud.\nEelmine artikkelŠkoda Kamiq võitis ka Läti aasta auto 2020 tiitli, II Peugeot 208, III Renault Clio\nJärgmine artikkel Hea teada: 1. jaanuarist on Tallinna abitelefoni uus number 14 410


Kuupäevapalm: kirjeldus, tüübid, koduhooldus - Bonsai 2021\nDatliviljad - viljakandev puu kodus\nDatlipalm on mitmeaastane puu, mis kasvatab maitsvaid magusaid puuvilju - datlit. Taime levitatakse peamiselt Aasia ja Aafrika riikides. Euroopa riikides kasvatatakse reeglina ilutaimeliike. Phoenixi datlipalm on tuntud oma seemnetega kasvatatava võime ja hoolduse lihtsuse poolest..\nArheoloogid on kindlaks teinud, et kuupäevi kasvatati Egiptuses neoliitikumi ajastul ja pronksiaja alguses India ookeani kaldal. On tõendeid selle kohta, et kuupäevapuid kasvatati tänapäeva Iraani maadel juba 6. sajandil eKr.\nLegendide järgi peeti datlipalmi elupuuks, mis sümboliseeris surematust ja taastamist. Lähis-Idas austati datlipalmi kui "kosmosest pärit puud". Iidsed inimesed uskusid, et kuupäevad on puu, mille vilju võib nimetada jumalate ja esimeste inimeste toiduks maa peal..\nDatlipalmi peeti rikkuse ja hea saagi sümboliks. Vanad inimesed uskusid, et datlipalmi kuivatatud puuviljadel on tervendav toime kogu kehale. Seda puud kummardati ja kirjeldati salmis ning paljud kunstnikud kujutasid seda oma lõuenditel. Martiros Sarian "Kuupäevapalm" on kuulus teos, mille kunstnik kirjutas 1911. aastal.\nEuroopa riikides kasvatatakse datlipuid üsna hiljuti ja peamiselt toataimena..\nDatlipalm (ladina keeles - Phoenix dactylifera) kuulub palmide sugukonda (Arecaceae). Puu keskmine kõrgus on 12-32 meetrit. Noore taime kasvukiirus on umbes 50 cm aastas. 15-aastaselt ulatub palm 7 meetri kõrgusele. Reeglina on peopesade pagasiruumi langenud lehtede alustest.\nDatlipalmi ülaosa kaunistab viie meetri pikkune 15 sulelehest rosett. Lehtede kaenlasse moodustuvad pikad paanilised õisikud. Puuvilja valmimise ajal painutavad õisikud oma kaalu alla.\nPuuviljad - datlid, on pikliku või ovaalse kujuga, ulatuvad 2-7 cm ja läbimõõduni 3,5 cm. Kuupäev on täiesti söödav puuvili, küpsena võib see olla kollakaspruuni või punakastani värvi.\nHuvitav! Datliviljadel on kõrge toiteväärtus ja inimorganism imendub kergesti. Maitse järgi võib kuupäeva nimetada esmaklassiliseks magustoiduks..\nOmab magusat toitvat viljaliha, mis peidab küljel pikisoonega kõva luu. Täielik küpsemine nõuab stabiilset umbes 35–40 kraadi õhutemperatuuri.\nKuupäevapuu vilju tarbitakse värskelt, kuivatatult, kuivatatult ja suhkrustatud kujul. Värskeid puuvilju ei säilitata kaua, seetõttu esitatakse neid poeriiulitel kuivatatud puuviljade kujul. Koopata datlid, mis see on - datlipalmi vili, millest enne kuivamist kivi eemaldati.\nDatlipalm õitseb looduslikes tingimustes\nDatlimaitse on väga magus, mõnikord isegi liiga palju, olenevalt sordist. Kui palju suhkrut on kondiga kuivatatud datlites - kuivatatud datlipalmi viljad sisaldavad 60–65% suhkrut (peamiselt fruktoosi ja glükoosi, millel pole kehale negatiivset mõju), seda on palju rohkem kui teistes puuviljades.\nDatlipalm kasvab kuuma kliimaga piirkondades ja talub vaid lühiajalist külma. Puu on levinud Euroopas, Aasias, Indias, Aafrikas, Luxori linnas, Lõuna-Ameerikas ja Austraalias. Kanaari saartel ja Robelena eelistavad kasvada rannikualadel, kividel ja kividel. Peopesa datlipalm kasvab Liibüa ja Nuubia kõrbetes asuvates oaasides.\nPhoenixi datlipalmi liigid\nKuupäevapuid on teada rohkem kui 17 liiki, mida kasvatatakse toataimena ja viljapuuna. Kõige tavalisemad datlipalmi tüübid on:\nKanaari kuupäev - selle looduslikus elupaigas kasvab puu sammaskere kuni 15 meetri kõrguseks, kuni 1 meetri laiuseks. Sisetingimustes on taim palju väiksem. Kanaari datlipalmil on üsna suured eraldi malahhiidivärvi lehed.\nPuu õitsemine toimub ainult looduses, koduse pidamise tingimustes taim ei õitse. Kanaari kuupäev koduhoolduses nõuab kastmisrežiimi hoolikat järgimist ja hea valgustuse tagamist..\nSõrmekuupäevad - looduses ulatub puu tüvi 30 meetri kõrguseks ja 30 sentimeetri ümbermõõduks. Puu tüvel on arvukalt kuivanud lehtede varte jäänuseid. Lehed on eraldi, üsna pikad (kuni kuus meetrit), paigutatud kimpu, nagu kimp ülaservas.\nMärge! Suure suuruse tõttu kasvatatakse noori taimi kodus..\nRobelini kuupäev on mitme varrega või ühe varrega kükipuu, mis kasvab kuni 1-3 meetri kõrguseks. Pagasiruumi ümbermõõt on umbes 10 cm. Lehed on sulelised, keskmise pikkusega (kuni 1-2 meetrit), nende värv on tumeroheline.\nVäikese suuruse ja aeglase kasvu tõttu on seda liiki kodus väga lihtne kasvatada..\nDatlipalmi hooldamise reeglid on samad mis muud tüüpi peopesade puhul..\nKuupäevapuu armastab head valgustust, kuid osalises varjus tunneb see end suurepäraselt. Taimepoti võib asetada lääne- või idaakna aknalauale. Selleks, et võra saaks palmil ühtlaselt areneda, vajab taim avatud valgust, samuti tuleks seda regulaarselt eri suundades valgusallika poole pöörata.\nSuvel, kui ööd on soojad ja temperatuur ei lange alla +12 kraadi, võib palmipuud hoida aias õues, teiste puude varjus. Kui see pole võimalik, siis tasub taim välja viia lodžale või rõdule, kuid tagada talle kaitse otsese päikesevalguse eest.\nTähtis! Kui palmi ei pöörata päikese poole erinevates suundades, areneb võra hästi ainult ühel küljel..\nKodus hoides peab taim olema regulaarselt kastetud. Ärge laske mullakoomal potis kuivada. Niipea kui mulla pealmine kiht (2-3 cm) on kuivanud, on vaja seda kasta. Aktiivse kasvu perioodil (aprilli algusest augustini) vajab palmipuu kõige rohkem kastmist.\nÄärmise kuumuse ajal kastetakse taime iga kahe päeva tagant ja lehti pihustatakse pihustuspudeliga üks kord päevas. Uinuva perioodi jooksul (september - märtsi lõpp) tuleks taime kasta harvemini (mitte rohkem kui 1 kord nädalas) ja mitte nii rikkalikult.\nPalmipuude kastmine kastekannust\nPinnase niiskuse säilitamiseks võite panna taime poti kaubaalusele märja paisutatud savi või sambla abil. Palmipuu kastmisel ärge valage liiga palju vett, vastasel juhul võivad mulla kõrge niiskusesisalduse tõttu juured mädaneda ja taim sureb. On väga oluline, et potil oleks hea drenaaž..\nKevad- ja suvekuudel, kui toimub aktiivne taimestikuprotsess, on puu hoidmise ideaalne temperatuur + 20-25 ° C. Uinuva perioodi jooksul (sügis, talv) peetakse taime optimaalseks õhutemperatuuriks + 15-18 ° C, kuid on olemas selliseid kuupäevapalmi, mis talvitavad hästi temperatuuril + 8-10 ° C.\nKuupäevapuu säilitamisel tuleb meeles pidada, et see reageerib mustandile halvasti. Lehed võivad tumeneda või üldse maha kukkuda. Samuti on taimel väga tundlik juurestik, mistõttu ei tohiks palmipuuga potti panna külmale marmorist põrandale ega aknalauale..\nPuu armastab väga suurt õhuniiskust ja mida kõrgem see on, seda parem (umbes 70–85%). Soovitatav on paigaldada õhuniisutajad ruumi, kus taim seisab, ja ka lehti regulaarselt pihustada sooja filtreeritud veega..\nKord kahe nädala jooksul pühkige palmilehed pehme, niiske käsnaga. Kord 7 päeva jooksul tasub taime niisutada dušši alt, samal ajal kui vesi peaks olema soe ja pehme.\nAktiivsel kasvuperioodil väetatakse datlipalmi üks kord iga 14 päeva tagant. Puhkeperioodil antakse väetisi iga 30 päeva tagant. Neid kasutatakse vedelal kujul. Parimad on kompleksne väetamine lehttaimede dekoratiivse kasvatamise jaoks ja spetsiaalsed peopesade mineraalsed ja orgaanilised kompleksid.\nTaime söödetakse nii juurest kui lehestikust, pihustades taime lehti väetisega. Rohelise lehemassi heaks kasvuks vajab palmipuu suures koguses lämmastikku..\nHoolimata asjaolust, et datlipalmile ümberistutamine tegelikult ei meeldi, tuleb see siiski ümber istutada. Noored taimed, vanuses 1-5 aastat, vajavad iga-aastast siirdamist. Üle 5-aastased palmipuud tuleks siirdada iga 2-3 aasta tagant..\nSiirdamine toimub ülekandemeetodil koos vana savihalliga. Kõigepealt pannakse uue poti põhjale paisutatud savi drenaažikiht, seejärel asetatakse palm koos vana mullaga ja piserdatakse vajaliku koguse uue mullaseguga.\nTaime ümberistutamine uude potti\nSiirdamisel tuleb meeles pidada, et taime pott tuleb valida väga kõrgeks, kuna peopesa juured on üsna pikad. Datlipalmi ümberistutamiseks kasutavad nad reeglina seda tüüpi mulda: muru, lehtmaad ja liiva. Kõiki komponente võetakse võrdses vahekorras.\nPalmipuude kasvatamise probleemid\nKui te ei järgi vajalikke hoolduseeskirju, kastke palju või vähe, siis varsti võib taim haigestuda, sellel võivad isegi kahjurid ilmneda.\nPutukad ja kahjurid\nKõige levinumad kahjurid, mis kodumaist datlipalmi ründavad, on:\nPunane ämbliklesta. See putukas algab reeglina vale jootmise ja ruumis temperatuuri režiimi mittejärgimisega. Kõigepealt nakatab puuk varte ja seejärel palmi lehti;\nKilp. Sellised putukad näevad välja nagu pruunid täpid. Need mõjutavad lehtede pinda, imedes neist kogu mahla välja. Selle tulemusel hakkavad palmipuu lehed kolletuma, kuivama ja maha kukkuma;\nÄmbliklestad on levinud. See putukas võib ilmneda liiga kuiva siseõhu tõttu. Kui see kahjur mõjutab palmipuud, näete lehtedel väikest ämblikuvõrku.\nPalmipuu lehed kuivavad\nKui leiate need kahjurid, ei tohiks te paanikasse sattuda - taime on täiesti võimalik ravida.\nKahjuritega saate võidelda järgmiste meetoditega:\nMehaaniline eemaldamine käsna ja seebiga;\nRavimitega pihustamine: püretrum, fosfamiid, Actellik, Fitoverm. Neid vahendeid kasutatakse lahuse kujul, kasutades 2 grammi ravimit liitri vee kohta;\nLehtede ja varte töötlemine alkoholiga (pühkige kahjustatud kohad niisutatud vatitupsuga, piserdage veega).\nLisainformatsioon. Datlipalmi pagasiruumi, lehti ja varsi tuleb perioodiliselt kontrollida, et õigeaegselt märgata kahjureid, mis võivad põhjustada taime surma..\nDatlipalmi ei ründa mitte ainult putukad, vaid ka haigused..\nReeglina hakkavad lehtede otsad palmipuudel kuivama, kui kastmist pole piisavalt, kui maa muutub väga kuivaks. Teine põhjus on ebapiisav viljastamine. Kui jootmine toimub regulaarselt ja väetamine toimub õigeaegselt, võib põhjus olla mulla suurenenud niiskusesisalduses juurte juures.\nSee juhtub siis, kui muld pole piisavalt lahti. Probleemi saate lahendada, kui tõmmate taime potist välja, puhastate juured ja siirdate teise potti, kuid asetage kindlasti põhja kuivenduskiht.\nKui palmipuu lehed muutuvad kollaseks, tähendab see, et kas seda kasteti halvasti või pandi ebapiisavas koguses toitainerikaste sidemeid. Samuti võib põhjus olla kastmine kõva vee ja ruumis liiga kuiva õhuga..\nProbleemi saate lahendada, kui suurendada puhastatud sooja veega pihustamise ja jootmise sagedust..\nMiks ilmusid peopesale pruunid lehed - taim oli liiga palju vettinud või hüpotermia. Puu päästmiseks peate selle potist välja tõmbama ja uurima juuri, katkestama kahjustatud, puistama hakitud kivisöega ja istutama taime uude pinnasesse..\nKuidas datlikivist palmi kasvatada\nDatlipalmi ainulaadsus on see, et seda saab kasvatada seemnest. Paljunemise tekkimiseks on oluline valida need kuivatatud puuviljad, mida pole kuumtöödeldud. Ainult selline palmipuu ei kanna vilja.\nKuupäevaseemned, potimuld ja idud\nEraldage kaev kuupäevadest, loputage hoolikalt ja leotage päev sooja veega. Parema idanemise saavutamiseks võite luud keema keeva veega. Järgmisena tuleb datliseemned panna märjale vatikihile ja katta teise kihiga.\nAsetage vatt anumasse ja asetage idanemiseks väga sooja kohta. Vati on vaja pidevalt niisutada ja veenduda, et hallitust ei tekiks. Idandamine võib kesta kauem kui üks kuu, seega ole kannatlik.\nKui idu ilmub luule, võib selle istutada eelnevalt ettevalmistatud mulda. Selle valmistamiseks võtavad nad: muru, turvast, saepuru ja huumust võrdsetes kogustes. Võite kasutada ka poest ostetud peopesa substraati..\nTähtis! anuma põhja asetage drenaažikiht. Süvendage luu kolmandiku võrra maasse. Pange anum istutustega sooja kohta. Veenduge, et anumas oleks muld kergelt niiske. Pinnase peale võib panna kihi sfagnum-sambla.\nEsimesed võrsed ilmuvad 1-6 kuu pärast. Kui nad kasvavad kuni 10-15 sentimeetrini, tuleb need siirdada eraldi pottidesse. On oluline, et potid oleksid kõrged, kuna datlid kasvatavad pikki juuri. Sellele järgneb iga-aastane siirdamine suuremasse potti.\nNoorte taimede kasvuperioodil ei tohiks kärpimist teha, kuna kasvupunkt asub kõige tipus. Samuti peavad idud tagama kogu päevavalguse ja stabiilse õhutemperatuuri..\nDatlipalmi kasvatamine kodus on paljude lillekasvatajate unistus, seda saab kerge vaevaga ja kannatlikkusega hõlpsasti realiseerida..\nEksootiline datlipalm kodus: kuidas taime siseruumides istutada ja hooldada?\nDatlipalm on suurepärane sisekujundus ning äratab ellu elurõõmu ja eksootikat. Kuidas kasvatada datlipalmi kodus, muuta see viljakaks - see artikkel räägib teile sellest.\nKuidas kodus kohtingukultuuri istutada?\nTaime saate istutada seemnemeetodil - asetades mulda datliviljaseemne. Võite võtta ükskõik millise kuupäevaluu, isegi suhkrustatud ja töödeldud, see ei mõjuta seemnete idanemist.\nMaandumisetapid on järgmised:\nOlles seemne viljalihast puhastanud, tuleb seda 2-3 päeva toatemperatuuril vees leotada. Oluline on tagada, et seeme ei hõljuks pinnale, vaid vajuks põhja - nii saate kindlaks kõige elujõulisemad ja värskemad seemned. Leotamine fermenteerib tselluloosi ja eemaldab selle kiiresti. Vett tuleks vahetada iga päev.\nPärast leotamise lõpetamist tuleb seemned limast puhastada, hõõrudes neid peopesade vahel voolava vee all. See lõpetab seemnete ettevalmistamise külvamiseks..\nJärgmiseks vajame 100 ml ühekordset tassi. Neisse peame tegema drenaažiavad..\nTäitke klaasid steriliseeritud potimullaga ja valage neile vesi. Seemneid külvatakse nii - surutakse ligunenud luu 5 mm maasse.\nDatlipalmi saab kasvatada vegetatiivselt. Selleks peate pagasiruumi põhjas kasutama juurekivi või külgpagooni. Selle meetodi jaoks sobivad küpsed elujõulise juurestikuga peopesad. Peopesa võrsed eraldatakse suurest peopesast ja istutatakse eraldi lillekonteinerisse, mis on täidetud kerge mullaseguga..\nTaime eest tuleks regulaarselt hoolitseda - niisutada ja pihustada, kuni see potti juurdub.\nPalmikuid ei tohiks võrseid eemaldada - see võib põhjustada taime surma.\nKuidas lille kasvatada ja millist hooldust see vajab?\nDatlipalmid kasvavad kodus aeglaselt ja vajavad head hooldust. Taime normaalse arengu tagamiseks tuleb järgida järgmisi tingimusi:\nHele valgustus. Niipea, kui seemik vabastab sulelisi lehti, on vaja anda talle võimalikult palju valgust - näiteks viia see rõdule, kui väljas on suvi, ja külmal aastaajal korraldada kunstlik valgus.\nÕige valgusasend. Kui peopesale langeb külgvalgus, tuleks potti regulaarselt pöörata.\nPoti ja mulla kuivendamine. Mitte noor, mitte täiskasvanud palmipuu ei salli juurevööndis seisvat vett.\nRohke kastmine. Kuupäev on vett armastav taim, mullakoomal ei tohiks lasta kuivada. Ebapiisav kastmine viib lehtede langemiseni ja palmide surmani.\nHoia sooja. Kasvavad peopesad armastavad sooja temperatuuri ja reageerivad äärmuslikele temperatuurikõikumistele negatiivselt. Nende jaoks on võrdselt oluline nii hea valgustus kui ka temperatuurioptimum vähemalt 15 kraadi..\nÕigeaegne siirdamine. Noor kuupäev tuleks siirdada igal aastal kuni viienda eluaastani.\nAustus palmipuu otsa - kasvupunkti vastu. Noorte ülemiste lehtede mehaaniliste vigastuste, lagunemise või kuivamise tõttu sureb palm aasta jooksul.\nÕige kastmine ja pihustamine\nKastmine toimub sõltuvalt aastaajast. Suvel on väga oluline mitte lasta pinnasel kuivada, nii et taime kastetakse iga päev rikkalikult. Talvel peate enne jootmist kontrollima aluspinna ülemist kihti ja palmi kastma ainult siis, kui kiht on hästi kuivanud.\nSamuti pole soovitatav taime üle täita - wai näpunäited võivad datlipalmi lehtedel liigse niiskuse eest mustaks muutuda.\nDatlipalmid armastavad õhku, mille õhuniiskus on 40-50%. Sel põhjusel peaksite suvel pihustama palmi pihustuspudelist toatemperatuuril settinud veega. Talvel võib selle protseduuri ära jätta. Kuid soovitatav on ka palmilehed aeg-ajalt niiske lapiga pühkida..\nKodus kasvavat palmi peate väetama enne aktiivset arenguaega - varakevadel. Erisegude lisamiseks piisab kord nädalas. Taimest saab võimas alus maa-aluse ja maapealse osa arenguks.\nKuupäevapuu armastab õige koostisega väetisi. Võite lisada mulda nii orgaanilisi aineid kui ka mineraale, samuti neid harmooniliselt vaheldumisi vahetada.\nDatlipalmi kodus toitmiseks kasutatakse järgmisi väetisi:\nParim on vaheldumisi erinevat tüüpi söötmine, nii et taime kasv ja areng on kõige paremini stimuleeritud.\nMillist mulda ja potti on vaja?\nKuupäevade jaoks on ideaalne pinnas õhku läbilaskev pinnas, mis on väga vett läbilaskev ja toitaineterikas. Spetsiaalset mulda palmipuude jaoks saab osta lille- ja lillepoodidest ning sobib ka toataimede universaalne pinnas..\nKoduse peopesa kompositsiooni saab valmistada iseseisvalt, kasutades kolme koostisosa võrdsetes osades:\nIga 3 liitri segu kohta võite valmis pinnasele lisada supilusikatäit superfosfaati.\n2 osa mätast, lehtmaad.\n1 osa turvast ja liiva.\nKuna esimese viie aasta kuupäev tuleb siirdada igal aastal, tuleb pott valida suuruse järgi - algul valige väike ja suurendage järk-järgult selle suurust. Taime istutamine kohe suurde potti on vastuvõetamatu - see on kodus kohtingu kasvatamisel üks levinumaid vigu..\nPügamine peaks toimuma regulaarselt, kui ilmuvad surnud lehed, purustatud lehed ja horisontaalsest allapoole painutatud lehed. P. reclinata datlipalmi lisavõrsed tuleb eemaldada, et põhitüvi kasvamist ei peataks. Kärpimisel tuleb hoolitseda selle eest, et puu põhivõrset ei kahjustataks..\nÄrge eemaldage lehti, mille värv on muutunud rohelisest pruuniks või kollaseks. Selles olukorras peaksite tegelema probleemi põhjusega - toitainete puudusega mullas..\nKuupäev on valgust armastav ja soojust armastav taim, seetõttu on seda parem, mida rohkem valgust ja soojust ta saab. Suvel on kõige parem viia taim õhku - panna see rõdule või hoida avatud aknaga aknalaual. Talvel ei tohiks siseruumide temperatuure lubada alla 15 kraadi. Kui ruumis on niiskus madal, andke taimele hajutatud valgust - päikesekiired võivad põhjustada kollaste ja pruunide laikude tekkimist.\nTalvel või kui aknad on suunatud põhjaküljele, peaksite mõtlema spetsiaalsete fütolampide ostmisele ja paigaldamisele. Lambid tuleb paigaldada rangelt vastavalt juhistele, eemal, nii et peopesa ei saaks põletada.\nKui palju sisetingimustes kuupäev kasvab?\nKõik peopesad kasvavad aeglaselt, eriti kodus, kuupäev pole erand. Esimesed kaks aastat näeb kuupäevapuu välja nagu sitke rohi. Lehtede paksenemine toimub taime kolmandal eluaastal, samas kui lehelabad jäävad osaliselt eraldatuks või tahkeks.\nNeljandal kuni viiendal aastal viskab kuupäevapalm esimese tõelise lahatud kaugviske. Selles etapis peate võtma kätte suure poti, millest saab datlipuu alaline elupaik, ja valima ka koha, kuhu see tuppa panna, sest nii suur toataim ei mahu enam aknale.\nKuupäev on datlipalmi söödav vili, mida iseloomustab magus maitse ning kõrge süsivesikute, vitamiinide ja mineraalide sisaldus.\nIidsetel aegadel nimetasid Vana-Ida kõrbete asukad kuupäeva leivaks, kuna see oli kõrge küllastunud ja kättesaadav. Usuti, et need puuviljad sisaldavad kogu inimorganismile vajalikke toitaineid..\nSee kõrge kalorsusega toit on eriti kasulik:\nDatlipalm on ilus ja helde taim, hoolimata sellest aga üsna tagasihoidlik. Eksootilist palmivõrset saavad datliseemnetest kodus kasvatada peaaegu kõik, kuid täieõigusliku toataime pikaajaliseks arenguks on vaja teatud teadmisi ja mitu aastat regulaarset hooldust..\nVideo kuupäevapalmi istutamise ja hooldamise kohta:


Sinu kaitsetahte tugevus otsustab Eesti saatuse - Äripäev\nSinu kaitsetahte tugevus otsustab Eesti saatuse\n29. aprill 2014, 00:00\nUkraina kriisi valguses peab iga inimene ja kodanik endalt küsima: mida saan mina teha rahva ja riigi heaks, kaitsevõime suurendamiseks?\nSamas soovin saata rahustava sõnumi nende uudiste valguses, kus ajakirjandus on hakanud kokku lugema reservväelasi ja varjendeid. Eestile ei ole ohtu ja kõik meie sammud on seatud heidutusele ja ennetusele. On vastutustundetu avaldada kontekstist välja rebitud uudiseid või lausa paanikale kallutavaid teateid.\nRiigi kaitsevõime aluseks ei ole tankid, kahurid, raketid või automaadid ja nende hulk. Kaitsevõime määrab ära rahva kaitsetahe, mis väljendub soovis kaitsta oma riiki, rahvast ja lähedasi agressori eest.\nAstu kaitseliitu. Paljud on läbinud ajateenistuse ja arvatud reservi. Nende inimeste kohustused on teada. Kui reservväelane saab kutse reservõppekogunemisele, siis on see samuti oma kohuse täitmine riigi ja rahva ees ja loodetavasti prioriteet kõigi teiste kohustuste ees. Üsna selge suunitlusega on praegu hästi toimiv ja arenev kaitseliit koos sõsar- ja tütarorganisatsioonidega. On hea meel, et kaitseliiduga liitujate arv on hüppeliselt kasvanud. See on samm, mille astumine määratleb teie tahte konkreetselt.\nKuid väga paljud, enamik meie rahvast ja elanikest ei ole reservväelased ega kuulu kaitseliitu. Kuid ka nemad ei saa kriisis jääda kõrvalseisjaks. Nende osaks jääb kohustus tagada riigi toimimine ka kriisiolukorras. Selleks annab laiapõhjaline riigikaitse palju võimalusi: riigikaitsealased kodanike ühendused, vabatahtlikud päästeteenistused, huviringid, koolitus ja väljaõpe koolides ja kohalikes omavalitsustes.\nUkraina kriis on selgelt näidanud, et ühiskonna sidusus on kriitilise tähtsusega element julgeoleku ja riigikaitse jaoks ning seda sidusust Ukrainas ilmselgelt napib. Eesti riigikaitse on tugevalt ühiskonnaga seotud, see teeb meie haavamise võimaliku vastase jaoks kõvasti keerulisemaks.\nEttevõtja mure. Olen tajunud ettevõtjate muret, aga ka soovi ja tahet toetada oma võimaluste piires riiki ja rahvast olukorras, kus kriis Ukrainas on süvenemas. Oleme läbi arutanud reservõppekogunemiste teema. Ja ettevõtjad on väga koostöövalmid, nad on nõus toetama igat inimest, kes läheb õppekogunemisele kõigi oma võimalustega, kaasa arvatud näiteks vajadusel lisapalga maksmisega.\nOleme arutanud ka võimalust, et tööandjad, kes säilitavad õppekogunemisel töötajale keskmise töötasu, võiks saada ka riigilt maksusoodustuse, näiteks sotsiaalmaksu osas. Loomulikult on see vaid idee tasandil, kuid juba teema tõstatamine on kiiduväärt.\n28. April 2014, 18:52\n27. märts 2016, 09:45\nNaiselik unistus militaarsest karjäärist 1


Bitcoin kadunud kui Ühendkuningriigi jaemüüjad siirduvad sularahast | EE.concellodemelon.org\nUK jaemüüjad uurivad alternatiivseid viise ja maksmise eemaldumist traditsioonilisest sularahamaksete tõttu suhteliselt kõrged kulud vastavalt uue uuringu koostatud maksete pakkuja Salvei Pay.\nEttevõtte Uurimusest selgub, et UK jaemüüjad nüüd kulutada ilmatu £ 17.8bn (ligi $ 30 miljardit) aastas vaid töödelda sularahamaksete. Selle tulemusena nad otsivad odavamaid alternatiive, kuid tundub, enamik neist viibivad eemal Bitcoin.\nSee üldine trend ei ole uus. Briti Retail Consortium (BRC) on jälgida jaemüügi tehingute aastat ja maht sularahatehinguid on kestnud alla.\nRaha on ikka kõige populaarsem makseviis ja see moodustab ühe välja iga kahe jaemüügi tehingute läbi Suurbritannias. Kuid 2012. Aastal sularaha kasutamise jaemüügi langes 10% ja langus on praegu kiireneb.\nUuringu kohaselt keskmine Briti jaemüüja kulutab £ 3,638.57 käitlemise sularahamaksete igal aastal.\nSee arv sisaldab turvalisust, kaotatud või varastatud raha ja kulud tõttu võltsitud. Rohkem kui pooled kõigist jaemüüjad küsitletud Salvei Paysaid et raha on kõige häirivaks makseviisi osas käsitletavad teemad.\nSee ei ole lihtsalt ettevõtete, aga; tarbijad eelistavad alternatiivseid makseviise liiga, seega jaemüüjad üritavad kohaneda ja pakkuda rohkem valikuvõimalusi.\nUuring näitas, et 36% tarbijatest on tõenäolisem, et oma raha kulutavad poes, mis pakub rohkem makseviisid, samas 31% tarbijatest on valmis võtma oma äri mujal kui oma eelistatud makseviis ei toetata.\nSalvei Pay tegevjuht Simon Black usub tööstuse läheb läbi maksete revolutsiooni ja järelduste varundada oma väiteid, kuna rohkem kui kolmandik tarbijaid ja ettevõtteid uskuda Suurbritannias muutub sularahata ühiskonnas Telegraphreports.\nMust viitab sellele jaemüügi on muutumas, rõhuasetusega omnichannel operatsioonide ja sujuv tarbijate kogemusi, kas online, poodides või mobiilseadmetes. Kuigi uue mudeli vajaduse kasutada digitaalset rahakotid, ettemakstud kaardid ja muud sarnased tehnoloogiad, Black ei näe palju ruumi cryptocurrencies.\nCryptocurrencies jäeti moehullus 61% ettevõtete küsitletud Salvei Pay. Kaks kolmandikku tarbijatest antud see võimalikult soodsat kaubamärki makseviisi vaid 1% tarbijatest lubatud kasutades Bitcoin viimase kuu jooksul.\nPanna arvud seoses hiljutise uuringu läbi viia Viestintätoimisto Selgus leidis, et 57% Internetis ostjaid Britainare tuttav Bitcoin. Üks viiest ütles, et nad katsetanud, kuid ainult üks viiest ütles, et nad leiavad kasutamist ka tulevikus.\nMust väidab, et paljud ettevõtted kasutavad Bitcoin nagu midagi enamat kui PR trikk:\n"Liiga paljud ettevõtted on keskendunud Bitcoin kui nad peaksid andma klientidele võimalusi nad tegelikult tahavad, nagu krediit-, deebet- ja kontaktivaba maksed või Paypal online. Enamik Brits õnnelikult hallata ühe valuuta: Sterling."\nOn positiivsemalt digitaalse valuuta Samuti näitas uuring, et 29% küsitletud kaupmehed vaadata Bitcoin on oluline tehnoloogia, mis võiks mõjutada tulevaste maksete süsteemid.


Llopart Brut Nature Reserva Corpinnat 2016 – Hansson Holding\nHome PoodVeinikelderVahuveinLlopart Brut Nature Reserva Corpinnat 2016\nKuiv, kerge, Brut Nature aastakäigu Corpinnat vahuvein\nLlopart Brut Nature Reserva Corpinnat 2016 kogus\nTootekood: 4001 Kategooriad: Mahetoode Vegan, Organic, Vahuvein, Veinikelder Sildid: aastakäigu Cava, Brut Nature, Corpinnat, Hansson Holding, Llopart, organic, Reserva\n1950-ndatel Pere Llopart i Vilarós järgides perekondlikke traditsioone otsustas tõsta ausse käsitöö vahuveinide prestiiži ja tugevdada Llopartit kõrge kvaliteediga veinitootjana. Ta soovis, et tema veinid oleksid Lloparti mõisa ja selle viinamarjaaedade olemuse tõeline väljendus. See on jätkuvalt Lloparti eesmärk. Tema projekti tulemusel loodi üks esimesi Hispaanias toodetud Brut Nature, mille inspiratsiooniks oli 1887 aastal valmistatud esimene pudel ja selle perekonna pärandit kujutava sildi kujundus on kasutusel tänaseni.\nValmistamine: maavaldus Can Llopart de Subirats asub 360 meetrit üle merepinna ja laiub üle mäekünka laineliste nõlvade. Kogu valdus on 500 ha, millest 100 ha on viinamarjaaiad ja üle 350 ha tüüpiline puutumatu Vahemere mets. Llopart järgib täielikult mahepõllumajanduse reegleid. Siinse pinnase geoloogiast tingituna tungivad viinamarjade juured väga sügavale, pealispinnase kiht on väga õhuke ning saagikus on üks madalamaid. Corpinnat vahuveinid valmistatakse traditsioonilisel meetodil, küpsemine keldrites 36 kuud, dosage <3 g /L.


Helisalvestid Zoom - Overall\n› Audio / Helisalvestid\nZoom H1n helisalvesti\nZoom H1n helisalvestil on kaks X/Y tüüpi suunatud stereomikrofoni. Kuna mõlemad mikrofonid on paigutatud samale teljele, hoiab see ära faasinihked ning tagab ühtlase tugevusega salvestuse. Tänu X/Y paigutusele on salvestatav heli ruumiline ning erinevad heliallikad on salvestusest selgesti eristatavad.\nZoom H4n Pro helisalvesti, must\nZoom H4n Pro helisalvesti on professionaalne kaasaskantav kõrge kvaliteediga XY stereomikrofon. H4nSP järeltulijal on uus kummiga kaetud ja ergonoomiline kere koos täiendatud 1.9'' LCD ekraaniga.\nZoom H5 salvestaja\nZoom H5 on mitmekülgne käsihelisalvesti. Neli vahetatavat moodulit X/Y , MS, Shotgun ja Dual XLR/TRS. Ükskõik, kas salvestate intervjuud, kontserti, heli professionaalse filmi või video tarvis vms, Zoom H5 teeb selle kõik võimalikult lihtsaks. Zoom H5 ühildub ka video- ja DSLR-kaameratega. Salvestaja võimaldab salvestada heli kuni neljast kanalist korraga, olgu selleks siis taustaheli, erinevate esinejate hääled, instrumendid vms. Heli salvestatakse kuni 32GB mahuga SD, SDHC mälukaardile.\nZoom H6 on mitmekülgne käsihelisalvesti. Neli vahetatavat moodulit X/Y , MS, Shotgun ja Dual XLR/TRS Combo muudavad selle üheks mitmekülgsemaks helisalvestajaks maailmas. Ükskõik, kas salvestate intervjuud, kontserti, heli professionaalse filmi või video tarvis vms, Zoom H6 teeb selle kõik võimalikult lihtsaks. Zoom H6 ühildub ka video- ja DSLR-kaameratega. Salvestaja võimaldab salvestada heli kuni kuuest kanalist korraga, olgu selleks siis taustaheli, erinevate esinejate hääled, instrumendid vms. Heli salvestatakse kuni 128GB mahuga SD, SDHC või SDXC mälukaardile.\nAudio konverter Mac ja PC seadmetele.\nZoom UAC-8 USB 3.0 audio konverter\nZoom iQ6 (XY Stereo mikrofon) mikrofonimoodul\nZoom iQ6 X/Y moodulmikrofon sobib iOS seadmetele. Ükskõik, kas salvestate intervjuud, kontserti, heli filmi või video tarvis vms, Zoom iQ6 teeb selle kõik võimalikult lihtsaks. Sarnaneb mikrofonide osas Zoom H4n seadmega. Sobib seadmetele: iPhone 5, iPhone 5s, iPhone 5c, iPhone 6, iPhone 6 Plus, iPod touch (5th generation), iPad (4th generation), iPad Air, iPad Air 2, iPad mini, iPad mini 2, iPad mini 3.\nZoom iQ7 mikrofonimoodul\nZoom iQ7 on stereo moodulmikrofon iOS seadmetele. Ükskõik, kas salvestate intervjuud, kontserti, heli filmi või video tarvis vms, Zoom iQ7 teeb selle kõik võimalikult lihtsaks. Sobib seadmetele: iPhone 5, iPhone 5s, iPhone 5c, iPhone 6, iPhone 6 Plus, iPod touch (5th generation), iPad (4th generation), iPad Air, iPad Air 2, iPad mini, iPad mini 2, iPad mini 3.\nZoom H3-VR Handy Helisalvesti 360°


Naeratusega raamat - Tänane leht\nKaitseväest ajapikendust saanud noor: seni on enesetappu takistanud relva puudumine (30) Majandus\n20. detsember 2014, 0:00 2 min lugemist\nMuldum «Tõsine inimene» FOTO: Raamat\nMudlumi «Tõsine inimene» räägib inimestest ja asjadest, rõhuga viimasel, ja just see muudabki raamatu eriliseks ja heaks. Sest elades asjadekultuse maailmas, pole Mudlumi asjad kultusobjektid, vaid eluks vajalikud esemed – hoolega lihvitud, kulumiseni kasutatud ning peremärkide ja võlusõnadega kaunistatud, umbes sellised nagu vabaõhumuuseumis.\n«Korra jalutas hulkuva kassina siit läbi ka üks must pesusametist minimalistliku välimusega diivan.» Sellise lause leiab esmapilgul sellisel igavana näival teemal nagu diivanite saamislood ja nende järgnev saatus kirjutatud loost «Diivanite ränded» (lk 154). See lause sobiks suurepäraselt mõnda lasteraamatusse, sest diivanitest, lillelistest seelikutest ja söömisest kirjutatakse ju lastele mõeldud tekstides. Mudlum tõestab, et selline mõtlemine on vale. Täiskasvanute elus (olgugi et osas lugudes on jutustaja väikene tüdruk või noor neiu, näeb lugeja minevikku ikkagi läbi pisut kogenuma naise pilgu) on asjad veelgi olulisemad. Nagu Mudlum ise kirjutab: «Aga üks hea, suur, pehme diivan – see vähendab suitsidaalseid mõtteid, annab elule hoopis teise, väärtusliku relax-mõõtme, telekast kostab inimese häält, tukud niiviisi uniselt, koer kaisus, tuli mühiseb ahjus, vaikus, talv ja üksindus, need jäävad akna taha, tõmbuvad eemale, kardavad tulla.»\nLühikestest juttudest (neid on 23) koosneva «Tõsise inimese» mõjuvaima energiaga lood on «Minu tädi Ellen» ja «Igav päev». Oma lihtsate, argiste hetkede ja sündmustega meenutab Mudlum raamat pisut Andrus Kivriähki teost «Maailma otsas. Pildikesi heade inimeste elust». Mõlema autori tekstis on nii helged, samas kohti nukrad ja üdini ausad portreed lihtsast õnnest.\nHea kirjandus olevat selline, mis pakub lugejale õiges mahus äratundmisrõõmu ja üllatavaid\nPöördeid – et kui kõik läheb liiga ootuspäraselt, siis hakkab lugejal igav ja ta lõpetab lugemise, kui aga liiga palju üllatatakse, siis paneb ta samuti raamatu käest. Mudlumi «Tõsine inimene» on selle arutluse alusel hea kirjandus, kuigi kohtumisrõõmu oli raamatus rohkem kui ootamatusi.\nSeepärast ootan põnevusega Mudlumilt teksti, kus ta laseks isiklikest mälestustest lahti ning möllaks tekstiga vabamalt. Sest tema pehmelt mahlane stiil meenutab armsat ja energilist kassipoega, kes vaatamata armsusele võib valusalt kriipida.\nP. S. Minu mälus on Mudlumi raamatul hoopiski teine pealkiri, see on «Hea inimene».\nZA/UM 2014, 200 lk


Pildid: politsei andis hõberemmelga kaitsjatele ööpäeva lahkumiseks - Haabersti - Tallinn City\nPildid: politsei andis hõberemmelga kaitsjatele ööpäeva lahkumiseks\n16. juuni 2017 7:10\nPolitsei ütles puu kaitseks laagrisse kogunenud aktivistidele, et nad peavad lahkuma hiljemalt homme hommikul kella 8ks.\nPolitsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Marie Aava sõnul selgitasid korrakaitsjad inimestele, et seaduse mõttes on puukaitsjate tegevus omavoliline sissetung, kuna nad on piiratud ja märgistatud ehitusala keelutsoonis.\n«Keelualas viibinud inimestele selgitati põhjalikult rikkumise sisu ning neile tehti ettekirjutus vabastada ala homme hommikul kella 8ks,» ütles Aava.\nKaristusseadustik näeb omavolilise sissetungi eest ette rahalise karistuse või kuni üheaastase vangistuse.\nPuukaitsjatega oli täna hommikul ühinenud ka riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Peeter Ernits, kes tegi eile õhtul üleskutse tulla täna hommikul hõberemmelga juurde, et takistada selle mahavõtmist.\n«Head sõbrad, Haabersti rist tuleb korda teha, kuid mina väärika puu langetamisega ei nõustu. Põlispuud on linna au ja uhkus. Looduskaitse üksikobjektidena on Tallinnas kaitstud 74 puud. Need 74 on nagu vanajumala enda selja taga, kuid 800 silmapaistvat puud ei kaitse keegi,» kirjutas Ernits.\nTema sõnul tuleks Haabersti ristmiku projekti veidi muuta ja puu säilitamine oleks täiesti võimalik.\nErnits oli hõberemmelga juures ka täna hommikul puukaitsjaid toetamas. «Meid võidakse siit ju jõuga ära viia, aga riigikogu liikmele ei tohi nad midagi teha,» panid aktivistid talle suuri lootusi. Ernits lubas kindlasti võtta ühendust ka praegu Prantsusmaal viibiva peaministri Jüri Ratasega ning nõuda tema resoluutset sekkumist.\nRiigikogu liige ja puukaitsjad leidsid üheskoos, et homme varahommikuks tuleks kohale kutsuda võimalik suur hulk hõberemmelga säilimise toetajaid.\nKodanikuaktivistid asusid mai lõpus Paldiski maantee 161 maja juures hõberemmelga juurde laagrisse, et takistada selle mahavõtmist. Puu vanuseks hinnatakse umbes sada aastat. Paldiski maantee hõberemmelgat ei ole linnavalitsuse sõnul võimalik säilitada, kuna liikluskorralduslikult toimiva Haabersti ristmiku rajamiseks puudub realiseeritav alternatiivne tehniline lahendus.\naktivistid Politsei Tallinn


Meeste viljakuse uurimine seisneb peamiselt ejakulatsiooni otsimises. Sperma analüüs on oluline diagnostiline element, mis aitab hinnata meeste viljakust.Sperma on sperma suspensioon, mis pärineb eesnäärme eritiste, seemnepõiekeste ja tubulo-bulbaarsete näärmete (nn spermiplasma segudest. Küsimuse peamine eesmärk on seega sperma.\nKuidas peaks test lõppema?See katse tuleks teha ajal, mil pärast üheaastast vahekorda ilma kaitseta (partneri võimaliku uurimise põhjuseta ei toimunud väetamist. See peaks toimuma ka pärast teist tüüpi pilte jalgevahel ja pärast munandikasvaja ravi.\nEnne katsetamistEnne otsinguga liitumist tuleb läbi viia teatud standardid. Negatiivselt võib kasum mõjutada muu hulgas ebapiisavalt pikaajaline seksuaalse abstinensuse aeg (proov tuleks omandada 2-7 päeva jooksul pärast suhet, haigused (sageli kõrgendatud temperatuuriga ja alkoholi kuritarvitamine. Katseproov peaks olema varustatud ka optimaalse toimeainega.Sperma analüüs arvatakse selle makroskoopilisel hindamisel (viskoossus, maht, pH ja mikroskoopiliselt (spermatosoidide arv, nende energia ja liikuvus. Lisaks on avaldatud antispermi antikehade kogus. Mõnikord tehakse ka muid teste, näiteks bakterioloogilisi ja biokeemilisi teste ning hüposoomilist testi.\ndiagnostikaViljatuse hindamisel saavad mehed ka erinevaid hormonaalseid teste. See toimib muuhulgas vaba ja kogu testosterooni tase, gonadotroopsete hormoonide tase: FSH, LH, prolaktiin, estadriool ja TSH ja FT4.Viljatushaigused võivad olla tingitud ka autoimmuunreaktsioonidest. Seejärel testitakse seerumi ja sperma sperma vastaste antikehade teste. Seal on nn kaudne immunofluorestsents. See määratleb sperma antikehade moodustumise. Neist peab olema nii palju, et nad lõpetavad viljakuse täielikult. Viljatushaiguste põhjuseks on sageli ka eri tüüpi nakkused. Mikrobioloogilised testid viiakse läbi nende eemaldamise projektis.


Kõik hinnas pakkumine 2017. aastal! – ILUMAJA\nuus ja lihtne otsingukeskkond ühendamaks teenuse vajaja teenuse pakkujaga\nKõik hinnas pakkumine 2017. aastal!\nBy Ilumaja / 29. okt. 2017\nJuuste värvimine + lõikus + föönisoeng vaid 45eur (kõik värvitehnikad ja olenemata juuste pikkusest)\nVärvimise stiilide kirjeldused:\nCalifornia triibutamine: see on värvimise erimeetod, kuna kõrvalsalkudele kantakse sama värv, tulemuseks on tasakaalustatud gradient.\nPrantsuse triibutamine: see on õrnatoimelise blondeerimise meetod mis on antud hooajal ülipopp. Soovitame seda heledamate juustega ja hele šatään värvitooni juustega naistele. Värvimise ajal ei kasuta radikaalseid blondeerijat, juuste peale kantakse õrnatoimeline helendaja mis ei riku juuste struktuuri.\nVeneetsia triibutamine: sobilik tumedate juustega naistele, mis annad juustele mereliiva, mee ja küpse nisu sära! Antud spetsiifika tähendab lõpuni viidud heleda ja tumeda tasakaal, kus heledam toon väga mõõdukalt upub tumedate juustesse. Sellised salgud lisavad reliefi ja dünaamikat teie soengule!\nJuuste värvimine Ombre stiilis. Proovige selle hooaja trendi – värvimine Ombre Hair stiilis. Antud meetodi kasutades värvitakse juuksejuured tumedamaks ning juukseotsad heledamaks. Tänapäeval on olemas erinevad võmalused Ombre Hair stiilis värvimiseks. Värvitoonid võivad olla nii kontrastsed kui ka rahulikud. Teie valik.\nHollywoodi juuste värvimise järgselt näevad juuksed välja loomulikud, kaunid ja rikkalikud. Juuste värv tundub loomulik, justkui päiksest “põlenud”.Hollywoodi juuste värvimise meetod võimaldab kombineerida erinevaid toone, mis tõstab esile juustelõikuse relieefe, kõiksugu elavust ja dünaamikat. Juustel muutub visuaalne ulatus ja sügavus.\nAmerican colors alaliik – punane triibutamine. Põhivärvid on punased toonid. Selline triibutamine on üpriski keerukas, sest segatakse kokku 3 kuni 5 rikkalikku ja küllastunud värvitooni.\nJuuste värvimine “Allegra” stiilis. Uuel kevad/suvi 2017 hooaja liiderpositsioonil asub punapea stiil, erinevus on vaid toonides. Käesolev juuksetrend sel kevadel on “Allegra”-stiil – luksuslik kuldne juukse värv. Kevadel dip dye – see on kahetooniliselt värvitud juuksed: tumedam punane põhi või vasevärvi pehmemad toonid lisatud kogu pikkuses juustele.\nTerve Pere Massaažituba\nUltra kõik hinnas pakkumine 2017. aastal!\nJuuste värvimine, lõikused\nTäitesüstid / Ilusüstid


Glaukoomi ehk rohekae operatsioon - Terviseuudised\nGlaukoomi ravimiseks kasutatakse operatsiooni juhul, kui teised ravimeetodid ei ole andnud tulemust. Operat¬sioon ei paranda silma nägemisteravust, selle eesmärk on haiguse peatamine.\nMedikamentoosne ravi - silmatilkade või tablettide kasutamine silma siserõhu alandamiseks. Silmatilgad vähendavad silma kambrivedeliku teket või soodustavad selle äravoolu, alandades seega silma siserõhku. Iga ravimi võimalikud kõrvaltoimed on kirjas selle ravimi infolehel ja neid selgitab Teile ka raviarst.\nLaserravi kasutatakse juhul, kui ravimitega ei õnnestu silma siserõhku vajalikul määral vähendada. Laserravi efekt on ajutine, enamasti 1-2 aastat.\nGlaukoomi operatiivne ravi - silma siserõhu alandamine operatiivsel teel, kui eelpool mainitud ravimeetodid on efektita. Glaukoomi operatsioon teostatakse üldjuhul kohaliku tuimestusega, kuid vajadusel ka üldnarkoosis.\nEnamasti tehakse glaukoomi operatsiooni käigus silma ees-kambri nurka ava, et võimaldada liigsel silmasisesel vedelikul voolata limaskesta alla. Sealt imendub vedelik veresoontesse ja silma siserõhk langeb. 80% juhtudel operatsiooni tagajärjel silma siserõhk langeb ja haiguse edasine areng peatub. Mõnikord tuleb peale operatsiooni tarvitada ka rõhku alandavaid silmatilku. Võimalik on korduv operatiivne ravi.\nPalun pidage meeles, et õnnestunud glaukoomi operatsioon ei paranda silma nägemisteravust. Operatsiooni eesmärk on haiguse peatamine.\nVaatamata operatsiooni hoolikale teostusele ning adekvaatsele eel- ja järelravile ei ole kirurgiline ravi kunagi riskivaba.\nGlaukoomi operatsioon võib esile kutsuda katarakti ehk hall-kae teket või soodustada juba olemasoleva katarakti süvenemist, vähendades seega nägemisteravust. Kui katarakt kahjustab nägemist märgatavalt, võib silm vajada katarakti kirurgilist ravi.\nVõimalik on silma mädapõletik sellest tuleneva nägemis-kahjustusega (ca üks juhtum 5000 operatsiooni kohta).\nUmbes viiel juhul 100 operatsiooni kohta esineb silma alarõhku ja/või soonkesta irdumist. Need häired taanduvad enamasti iseenesest, kuid korduva operatsiooni vajadus pole välistatud.\nEsineb mõõdukaid verejookse silma eeskambrisse. Enamasti paranevad need ilma ravita, kuid häirivad ajutiselt nägemis-teravust.\nHarva võib pärast operatsiooni tekkida nn pahaloomuline glaukoom, mis tähendab silma sisevedeliku ringvoolu häirumist koos silma siserõhu drastilise kõrgenemise ja valuga. Seisund nõuab operatiivset sekkumist ning võib-olla ka silmaläätse eemaldamist. Selle tüsistuse tagajärjel võib patsiendi nägemine püsivalt halveneda. Väga harva põhjustavad tuimestussüstid launärvi kahjustust ja veel harvemini silmamunatagust verevalumit koos nägemisnärvi kahjustusega. Viimane tüsistus esineb eriti harva, kuid võib lõppeda silma täieliku pimedusega.\nOperatsioonijärgses ravis kasutatakse muude ravimite hulgas silma pupilli laiendavaid tilku. Seetõttu on patsiendi nägemine ajutiselt (umbes 2 nädalat) häiritud. Soovitav on selle aja jooksul mitte autot juhtida. Küsimuste korral ning lisateabe saamiseks pöörduge palun oma raviarsti või õe poole. Täiendavat infot glaukoomi kohta leiate ka koduleheküljelt www.glaukoom.ee.\nHaigust põhjustab silma siserõhu tõus\nGlaukoom on krooniline silmahaigus, mille puhul nägemisnärvi kahjustuse põhjuseks on enamasti silma siserõhu tõus, kuid mõnikord on glaukoomi teke võimalik ka madala silmarõhu juures. Silma siserõhu tõus on tingitud silmasisese vedeliku äravooluteede haiguslikust või vanusega kaasnevast ummistumisest.\nRavimata haiguse korral viib silmanärvi kahjustus vaatevälja üha suureneva väljalanguseni. Olenevalt soodustavatest kõrvalteguritest võib nägemisvõime kuude või aastate jooksul täielikult kaduda. Glaukoomi ravi eesmärk on peatada nägemisnärvi kahjustuse süvenemine. Haiguse avastamisel ei ole enam võimalik taastada juba hukkunud närvikiude ega sellele vastavat kaotatud nägemisvälja.\n30. May 2016, 12:58


koeratoit.com — 7 kg. Brit Care teraviljavaba täissööt pikakarvaliste täiskasvanud kassidele lõhe ja kanaga\n7 kg. Brit Care teraviljavaba täissööt pikakarvaliste täiskasvanud kassidele lõhe ja kanaga\nOle esimene, kes hindab toodet “7 kg. Brit Care teraviljavaba täissööt pikakarvaliste täiskasvanud kassidele lõhe ja kanaga”\n1,5 kg. Pro Plan Adult täissööt täiskasvanud kassidele kanalihaga\n2 kg. CarniLove teravilja-ja kartulivaba täissööt pikakarvalistele täiskasvanud kassidele lõhega\n10 kg. Josera DailyCat teraviljavaba täissööt kassidele linnulihaga


Strict Standards: Only variables should be assigned by reference in /home/np33407/domains/emmaste.ee/public_html/vald/plugins/system/bigshotgoogleanalytics/bigshotgoogleanalytics.php on line 29 Emmaste Vallavalitsus - Avatakse Leena Horma näitus "Hiiumaa õhk ja vesi"\nAvatakse Leena Horma näitus "Hiiumaa õhk ja vesi"\nViimati uuendatud: Kolmapäev, 09 Mai 2012 07:35\nSõru muuseumi galeriis avatakse reedel, 8. aprillil 2011 kell 16 Leena Horma akvarellinäitus „Hiiumaa õhk ja vesi“\nLeena Horma: „Ma väärtustan keskkonda, milles ma elan, hingan ja suhtlen. Looduses leian rahu. Hiiumaal olles liigub aeg teisiti. Siin on aega mõtelda iseenda jaoks tõeliselt olulistele asjadele. Hiiumaa looduse keskel olen tuulte, liiva ja vee meelevallas. Olen maalinud Hiiumaad vihmas ja päikeses, vabas õhus, jalad vees või roostikus, nuusutades päikest ja tuult. Akvarell on üks vahetumaid tehnikaid, kus tuul, vesi, õhk ja päike kaasa mängivad. Loodan, et vaatajad saavad aru minu maalikeeles väljendatud „oma Hiiumaa juurte juurde kuulumise tundest“ ja jagavad seda tunnet koos minuga.“


UNESCO kutsub noori filosofeerima – UNESCO Eesti rahvusliku komisjon\nUNESCO kutsub noori filosofeerima\nSel neljapäeval tähistatakse UNESCO eestvedamisel ülemaailmset filosoofiapäeva. Tähtpäeva peetakse juba kümnendat korda. Eestis toimub sel puhul esimene aktsioon juba täna – Tartu Ülikooli eetikakeskus ning UNESCO Eesti rahvuslik komisjon korraldavad üheskoos koolinoortele filosoofiapäeva tähistamiseks seminari.\nFilosoofiapäeva traditsioonile pandi alus, et rõhutada filosoofia olulisust iseseisva ja kriitilise mõtlemise välja kujundamisel. Seda eriti noorte puhul, kuid ka ühiskonnas laiemalt. Sel aastal peetava kümnenda ülemaailmse filosoofiapäeva teemaks on tulevased põlvkonnad – temaatika on eriti päevakohane seoses suvel toimunud ÜRO kestliku arengu konverentsiga Rio+20 ning sellele järgnenud diskussiooniga.\nTäna Tartus toimuva filosoofiapäeva seminari keskmes on eetika. Osalevatel noortel on võimalus osa saada filosoof Kadri Simmi loengust ning analüüsida oma väärtushinnanguid Eestis välja töötatud Väärtuste mängu mängides. Samuti on osavõtjatel võimalus teritada filosoofiahammast Platoni kirjatöö “Kriton” peal, mida üheskoos lahti mõtestatakse ning seejärel taas tagasi kokku pannakse. Üritusest võtavad osa õpilased UNESCO ühendkoolide võrgustiku liikmeskoolidest üle Eesti. UNESCO ühendkoolide võrgustik koondab koole, mis arvestavad õppetöös UNESCO eesmärkidega ning julgustavad oma õpilasi kasvama teadlikeks, uudishimulikeks ja empaatiavõimelisteks noorteks inimesteks.\nFilosoofiapäeva Tartu-poolse korraldusmeeskonna moodustavad Katrin Velbaum, Heidy Meriste ja Märt Põder Tartu Ülikoolist.\nAliine LotmanUNESCO Eesti rahvusliku komisjoni haridusprogrammide koordinaator+372 566 51 424aliine.lotman @ unesco.ee