VARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA - PDF\nVARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA\nDownload "VARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA 2012-2013"\n1 Varsinais-Suomen liitto Egentliga Finlands förbund Regional Council of Southwest Finland VARSINAIS-SUOMEN MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA\n2 Maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma Varsinais-Suomen liitto PL 273 (Ratapihankatu 36), Turku p. +358(0) Kannen kuva Vesa Loikas 2 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n3 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO 5 2. MAAKUNNAN KEHITYSNÄKYMÄT Toteuttaminen toimintalinjoittain Monipuolinen osaaminen ja kilpailukykyiset elinkeinot Eheä yhdyskuntarakenne ja vetovoimainen toimintaympäristö Kattavat hyvinvointipalvelut ja turvallinen elämä Rakennemuutosalueet Erityisohjelmat maakuntaohjelman toteutuksessa Kansalliset ohjelmat EU-ohjelmat Toteuttamissuunnitelman vaikutusten arviointi LAAJA-ALAISESTI TOTEUTETTAVAT YHTEISHANKKEET RAHOITUSTAULUKOT 27 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 3\n4 1. JOHDANTO Varsinais-Suomen maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma on laadittu laajalla maakunnallisella yhteistyöllä. Toteuttamissuunnitelma on käsitelty kahdessa maakunnan yhteistyöryhmän sihteeristön ja maakunnan yhteistyöryhmän kokouksessa. Toteuttamissuunnitelmaan sisältyy myös maakunnan yhteistyöasiakirja Syyskuun aikana toteuttamissuunnitelma oli esillä Varsinais-Suomen liiton vetämissä aluehallintoviranomaisten sekä korkeakoulujen kanssa pidetyissä aluekehittämisneuvotteluissa, joihin myös seutukunnilla oli mahdollisuus osallistua. Asiakirja on hyväksytty maakuntahallituksessa Valmistelun aikana on varmistettu keskeisten kohtien yhteneväisyys Varsinais-Suomen ELY:n strategisen tulossuunnitelman kanssa. Myös Satakuntaliiton kanssa on sovittu yhteisistä hanke-esitykstä. Toteuttamissuunnitelman viisi tärkeintä hankekokonaisuutta vuosille ovat: - Itämeren tilan parantaminen - rakennemuutos; meriklusterin ja ICT-klusterin toimintaedellytysten parantaminen - valtatie 8 Turku Pori yhteysvälihanke - yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen rahoitus - Espoo-Salo-Lohja oikoradan suunnittelu Maakunnan yhteistyöryhmä 17. lokakuuta 2011 VARSINAIS-SUOMEN ELY -KESKUS LOUNAIS-SUOMEN ALUEHALLINTOVIRASTO Pekka Sundman ylijohtaja Rauno Saari ylijohtaja Maakuntahallitus 24. lokakuuta 2011 Ilkka Kanerva maakuntahallituksen puheenjohtaja Juho Savo maakuntajohtaja VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 5\n5 2. MAAKUNNAN KEHITYSNÄKYMÄT Varsinais-Suomi on valtakunnallisesti merkittävä väestön ja toiminnan keskittymä. Monilla ulottuvuuksilla alueen osuus koko maan mitassa on suurempi kuin sen väestöosuus. Näin on niin luonnonympäristön, kulttuuriympäristön, liikenteen kuin taloudellisen toiminnan laajuudenkin kohdalla. Alue on yhä Suomen ruoka-aitta ja portti länteen. Varsinais-Suomen väkiluku on noin Tuoreimman väestöennusteen mukaan Varsinais-Suomi pysyisi lievän kasvun alueena. Lähtökohtatilanteen johdosta väestön ikärakennemuutos on tulevan kymmenvuotiskauden merkittävä haaste. Talouden rakennemuutos on alueella painava haaste. Haasteen synnyllä on pitkät juuret, mutta sen vaikeutta ilmentää hyvin se fakta, että 2008 syksyn rahoitusalan kriisistä alkanut taantuma on koetellut maakuntaa Suomen alueista pahiten kun katsotaan työpaikkojen menetystä. Koko aluetta leimaa muuta maata hitaampi työllisyyden kehitys ja poikkeuksellisen suuri pitkäaikaistyöttömien määrä. Varsinais-Suomi on yksi maahanmuuttokeskittymistä Suomessa ja siten myös mahdollinen monikulttuurisuuden kasvualusta. Pitkät perinteet näkyvät aluerakenteessa kuntien suurena määränä. Viime vuosina Varsinais-Suomessa toteutettujen kuntauudistusten myötä kuntien määrä on vähentynyt 28:aan. Kuntakentän moninapaisuus voi kuitenkin tuottaa erilaisia haasteita. Pahimmillaan tämä heijastuu kuntien keskinäisenä kilpailuna, jossa alueen etu ei toteudu. Varsinais-Suomen erityispiirre on merellisyys ja monimuotoinen saaristo. Saaristomeren alueella vallitsee omaleimainen saaristoluonto ja kulttuuri, jotka antavat leimansa myös alueen elinkeinoihin. Ainutlaatuista aluetta uhkaa yleisten Itämeren alueen uhkien lisäksi valuma-alueen intensiivisestä maataloudesta ja muista paikallisista lähteistä mereen tuleva kuormitus. Alueella onkin vesienhoidossa huomattavasti suuremmat haasteet kuin keskimäärin Suomessa. Saaristomeren tilan paraneminen edellyttää nykyistä selvästi tehokkaampia toimenpiteitä. Elinkeinoelämän kilpailukyky edellyttää kustannustehokkaita kuljetuksia ja toimivia logistisia ketjuja. Lounaisrannikon kautta kulkevat ulkomaanyhteydet ovat elintärkeitä sekä alueen omalle vientiteollisuudelle että koko maan ulkomaankaupalle. Alueen satamien kautta kulkee neljännes koko maan ja yli 90 % Suomen ja Skandinavian välisistä merikuljetuksista. Ulkomaankaupan kannalta on tärkeätä, että alueen satamien ja koko maan väliset liikenneyhteydet saadaan toimimaan sujuvasti. Turun ja Porin välinen valtatien 8 osa on tärkein Lounais-Suomen tavaraliikenteen väylä ja merkittävä työmatkaliikenteen väylä. Rakennemuutos on viime vuosina muuttanut huomattavasti tuotannon toimialarakennetta Varsinais-Suomessa ja sillä on ollut talouden taantuman oloissa painokkaat vaikutuksensa myös alueen työllisyyteen. Rakennemuutoksen aiheuttamat vaikeudet on käännettävä mahdollisuuksiksi, joille rakentaa uutta toimintaa ja kasvua. Meneillään oleva ikärakenteen muutos korostaa osaltaan sekä rakennemuutoksen että julkisen sektorin haasteita. Jatkuva rakennemuutos tuo mukanaan tarpeen tukea yritystoiminnan uudistumista. Pitemmällä tähtäyksellä teollisuuden työpaikat uhkaavat vähetä myös Varsinais-Suomessa. Yrityksiltä edellytetään kykyä sopeutua muuttuviin olosuhteisiin ja omien vahvuuksien tunnistamista, jotta ne pystyvät menestyksekkäästi suuntaamaan uudelleen toimintaansa. Heikentyvien alojen tilalle tarvitaan uusia ja mielellään työpaikkoja tarjoavia aloja. Korkeakoulujen rooli uusien korkean teknologian yritysten synnyn lähteenä ja nykyisten yritysten uudistumisen tukena kasvaa. Alueen vahva tutkimusperusta luo mahdollisuuksia materiaalitutkimuksen, bio-tieteiden, informaatioteknologian ja ympäristöteknologian ympärille. Keskeisten tutkimus sekä koulutusalojen ja elinkeinoelämän välinen yhteistyö ja siihen liittyvä t&k-panostus on kuitenkin huolestuttavan alhaisella tasolla. Tuotannollisessa toiminnassa on vahva trendi palvelun osuuden kasvamiseen valmistamisen rinnalla. Sen lisäksi että Varsinais-Suomessa on vahva perinne vapaa-ajan palveluiden ja suurtapahtumien järjestämisessä on kulttuuripääkaupunkivuosi tuonut Turussa näkyville aloitteellisuutta ja osaamista, jonka kehittymisen ja jatkuvuuden edistäminen on suuri haaste nyt ja lähivuosina. Mahdollisuuksia aukeaa energia- ja ympäristöalan osaamiselle (ns. cleantech), mutta myös monille perinteisemmille aloille. Lähialueiden markkinoita ajatellen alueen elintarvikesektorilla on edellytyksiä menestymiseen innovoinnin, erikoistumisen ja verkottumisen kautta. Lounais-Suomen elintarvikeketjun vahvuutta lisää jatkossa ilmastonmuutos, joka lienee edelleen parantamassa tuotanto-olosuhteita alueella. Yleisesti ilmastonmuutos heijastuu toimintaympäristössä nykyisinä paikallisina ongelmina ja vähitellen tapahtuvina muutoksina, joihin voidaan ennakoivasti sopeutua. 6 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n6 Työmarkkinoiden toimivuus ja osaavan työvoiman saatavuus on elinkeinojen kannalta keskeinen menestystekijä. Eläköitymisen vuoksi työvoiman saatavuus on merkittävä haaste koko 2010-luvun ajan. Eläkkeelle siirtymisen työmarkkinavaikutukset ovat sellaiset, että jatkossa olemassa olevat työvoimaresurssit on hyödynnettävä. Puhutaan siis työttömistä ja työelämän ulkopuolella olevista. Työttömyys on 2010-luvun alkaessa alueella suhteellisen korkealla tasolla ja Varsinais- Suomessakin työttömyysaste on korkeampi kuin koko maassa. Tilanne on vaikein Salon ja Turun rakennemuutosalueilla. Osaamisen kehittäminen vastaamaan työelämän tarpeita edellyttää läheistä yhteistyötä koulutusorganisaatioiden ja muiden yhteistyötahojen kanssa. VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 7\n7 3. MAAKUNTAOHJELMAN TOTEUTTAMINEN Toteuttaminen toimintalinjoittain Monipuolinen osaaminen ja kilpailukykyiset elinkeinot Uusi hallitusohjelma sisältää linjauksia yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen rahoitustason laskusta. Kesäkuun lopussa päättynyt yliopistojen varainkeruu sujui Turun yliopistolta ja Åbo Akademilta kohtuullisen hyvin. Kilpailukykyisen ja laadukkaan toiminnan varmistaminen vaatii yliopistojen kokonaisrahoituksen tason turvaamista. Ammattikorkeakoulujen menoleikkauksia ei tule kohdentaa suuriin ja kansainvälisesti verkostoituneisiin ammattikorkeakouluyksiköihin, joiden koulutuksella on hyvä vetovoima. Opetus- ja kulttuuriministeriö pyytää kerran neljässä vuodessa maakuntien liittoja laatimaan ministeriölle maakunnittaisen esityksen nuorisoikäluokalle tarkoitetun koulutuksen aloittajapaikoista koulutusaloittain ja -asteittain (yliopisto, ammattikorkeakoulu ja ammatillinen koulutus/ii aste). Tätä ns. KESU -prosessia on viety läpi maakunnassa laajalla yhteistyöllä liiton vetämänä. Kesäkuun maakuntahallituksessa annetussa lausunnossa esitettiin merkittävää lisäystä ammatillisen ja aikuiskoulutuksen aloituspaikkoihin. Korkeakoulujen aloituspaikat pidettiin likimain nykytasolla. KESU -prosessia on kehitettävä siten, että laadullinen tarkastelu nousee vahvemmin numeerisen tilastoanalyysin rinnalle samalla ottaen huomioon eri koulutustasojen erot suhteessa tekniseen aloituspaikkojen määräytymiseen. Lisäksi valtakunnallisen ja alueellisen prosessin yhteensovittamista edelleen tulee vahvistaa ottaen huomioon alueelliset erityispiirteet. Maakunnassa jatketaan ammatillisten oppilaitosten järjestäjäverkon kokoamisen selvittämistä 2011 toteutetun Ammatillinen koulutus Varsinais- Suomessa 2015 selvityksen pohjalta. Osaamiskeskusohjelman välitarkistuksen yhteydessä vuonna 2010 Varsinais-Suomi sai uusiksi osaamisaloiksi ICT:n ja nanoteknologian. Vanhoina osaamisaloina jatkavat meriklusteri, Health Bio, elintarvikekehitys sekä matkailu- ja elämystuotanto. Näistä Koneteknologiakeskus Turku Oy:llä on valtakunnallinen vetovastuu meriklusterissa sekä Turku Science Parkilla HealthBio -klusterissa. Uuden osaamiskeskusohjelman pohjalta hahmoteltavan vuonna 2014 alkavan ohjelmakauden valmistelu alkaa jo syksyllä Osaamiskeskusohjelman lisäksi Suomessa toimii kuusi strategisen huippuosaamisen keskittymää (SHOK). Keskittymät tarjoavat huipputason tutkimusyksiköille ja tutkimustuloksia hyödyntäville yrityksille uuden tavan tehdä tiivistä ja pitkäjänteistä yhteistyötä keskenään. Varsinais-Suomesta Åbo Akademi on mukana viidessä, Turun ammattikorkeakoulu kolmessa sekä Turun yliopisto ja Turku Science Park yhdessä huippuosaamisen keskittymässä. Turun yliopisto ja Åbo Akademi ovat systemaattisesti kehittäneet bioalan tutkimusinfrastruktuuria. Pisimmälle kehittyneitä aloja ovat biokuvantaminen, systeemibiologia ja tautimallinnus. Jotta Turun asema merkittävänä eurooppalaisena tutkimuskeskuksena vahvistuisi, tulee Turun biokuvantamisen keskuksesta kehittää pohjoismaiden johtava alan keskus. Turun Biokuvantaminen on yksi Suomen kahdestakymmenestä neljästä tärkeimmästä tutkimusinfrastruktuurista Opetusja kulttuuriministeriön tiekartalla. Korkeakoulut ovat erittäin tärkeitä uusien innovaatioiden synnyn kannalta. Varsinais-Suomen alueella korkeakoulujen tuottaman tutkimuksen tarjoamaa potentiaalia ei ole kuitenkaan parhaalla mahdollisella tavalla hyödynnetty. Korkeakoulujen teknologiansiirtotoimintojen sekä yritysten syntyyn ja uudistumiseen tähtäävän yliopisto-yritysyhteistyön kehittäminen on täten nostettu alueella tärkeäksi kehityskohteeksi. Merkittävä osa Åbo Akademin teknisestä ja luonnontieteellisestä huippututkimuksesta tapahtuu laboratoriorakennus Gadoliniassa. Gadolinia otettiin käyttöön jo vuonna 1967, ja tämän takia se tarvitsee läpikäyvän teknisen korjauksen, jotta se vastaisi modernin luonnontieteiden ja teknisen koulutuksen ja tutkimuksen asettamia vaatimuksia. Åbo Akademin säätiön ja Suomen valtio ovat sopineet, että ne erikseen keskustelevat erityisen kalliista toimenpiteistä, esim. rakennuksen peruskorjauksesta On tärkeää, että valtio saadaan osallistumaan laboratoriorakennus Gadolinian peruskorjaukseen. Maakunta jatkaa painiskelua äkillisen rakennemuutoksen kourissa. Valtioneuvosto on nimennyt meriteollisuuden äkillisen rakennemuutoksen toimialaksi vuoden 2012 loppuun asti ja Salon seutukunnan äkillisen rakennemuutoksen alueeksi vuoden 2011 loppuun saakka. Valtion on kohtuullisesti osallistunut meriteollisuuden tukemiseen. Laivanrakennuksen in- 8 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n8 novaatiotukea ja alusinvestointien ympäristötukea tulee jatkaa siten, siten että ne mahdollistavat uusien laivatilausten saamisen. Vientirahoituksen ehdot pitää saada joustavuudessaan vastaamaan kilpailijamaissa käytössä olevia ehtoja. MERIDIEM -hankkeella pyritään meriteknisen ylemmän korkeakoulutason tutkimuksen ja koulutuksen vahvistamiseen Lounaisrannikolla. Hankkeeseen osallistuvat Turun, Porin, Rauman ja Uudenkaupungin kaupungit, Aalto-yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Åbo Akademi sekä Turun ja Satakunnan ammattikorkeakoulut. Mukana ovat myös ELY -keskukset ja TEKES. Salon seutukunnan tilanne vaatii äkillisen rakennemuutosalue-määrityksen jatkamista ainakin vuoden 2012 loppuun saakka. Rakennemuutoksen hoitaminen sekä Salon seutukunnassa että meriteollisuuden toimialalla vaativat erilaisten kansallisten ja EU -rahoitusmuotojen monipuolista käyttöä ja määrärahojen riittävää tasoa. Salon seudun pk-yritykset ovat rakennemuutoskaudella investoineet aktiivisesti ja ko. käyttötarkoitukseen ohjatut yritystukivaltuudet tulevat täysin hyödynnettyä vuoden 2011 loppuun mennessä. Äkilliseen rakennemuutokseen tarkoitettu yritystukirahoitusta tarvitaan Salon seutukuntaan myös vuonna Tarvitaan panostuksia (yritystuki- ja kehittämisrahoitus) vahvoihin vientialoihin, yritysten muutosvalmiuteen sekä kasvuun ja kansainvälistymiseen. Elinkeinoelämän tarpeisiin pitää varmistaa osaava työvoima/työvoimareservi. Tähän liittyen Koulutusta ja yhteistyötä Varsinais-Suomeen hanke tulee päivittämään maakunnan aikuiskoulutusstrategian. Turku Euroopan kulttuuripääkaupunkihanke 2011 on ollut kaiken kaikkiaan menestys. Kulttuurialan elinvoimaisuuden kannalta olennaista on se, että Kulttuuripääkaupunki -hankkeen keskeisiä ideoita ja verkostoja ylläpidetään ja kehitetään myös vuoden 2011 jälkeen. Varsinais-Suomen matkailustrategian päivitys on käynnistynyt alkuvuonna Maaseudulla ja etenkin saaristossa on meneillään useita matkailuhankkeita, jotka tähtäävät ympärivuotisen matkailun ja sisältöjen kehittämiseen. Elintarvikealalle haetaan kilpailuetuja tuovia uusia avauksia mm. kolmivuotisen Varsinais-Suomen ruokaketjun kehittämishankkeen (VARRU) avulla. Kalatalouspuolella laaditaan ammattikalastuksen ja kalankasvatuksen sijainninohjauksen suunnitelmat Saaristomerelle ja Selkämerelle vuoden 2011 loppuun mennessä. Tarvitaan panostuksia siihen, että luodaan Lounais-Suomesta koko valtakunnan elintarvikeaitta (lähi- ja luomuruokamarkkinat, ravitsemus- ja matkailupalvelut, vesiviljely, kalatalous, uusiutuva bioenergia). HINKU (hiilineutraali kunta) -hanke on etenkin Uudessakaupungissa edistänyt myös ympäristöalan yritystoimintaa. Maakunnan energia- ja ilmastostrategian toteuttamiseen haetaan konkretiaa lähtemällä aktivoimaan energia-, ympäristö- ja ilmastoliiketoimintaa. Tähän liittyvä elinkeinopoliittinen kehittämisohjelma valmistuu vuoden 2011 loppuun mennessä. Lupaavia esimerkkejä ympäristöalan yritystoiminnasta löytyy jo mm. sähköautotuotannosta sekä jätehuolto- ja kierrätyspalveluiden järjestämisestä. Maakunnan yhteistyöryhmän hyväksymät kärkihankkeet: Yhteishankkeen nimi, kuvaus ja tavoitteet MERIKLUSTERIN TOIMINTAEDELLYTYSTEN TURVAAMINEN Telakkateollisuuden ja sen alihankintaverkoston toimintakyvyn ja osaamisen ylläpitäminen on kirjattu Varsinais-Suomen sekä Satakunnan maakuntaohjelmien yhteisiin hankkeisiin. Asia on vahvasti mukana myös Varsinais-Suomen ja Satakunnan ELYjen strategisissa tulossuunnitelmissa. Meriteollisuus on nimetty äkillisen rakennemuutoksen toimialaksi vuoden 2012 loppuun saakka. Uudessa hallitusohjelmassa todetaan, että telakkateollisuuden ja meriklusterin tulevaisuuden varmistamiseksi jatketaan ympäristö- ja innovaatioinvestointituen maksamista uusille rakennettaville energia- ja ympäristötehokkaille aluk VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 9\n9 sille. Tukien rinnalla tarvitaan laajaa keinovalikoimaa, johon kuuluu muun muassa kansallista rahoitusta ja takauksia, EU:n laivanrakennustukipäätösten jatkamista ja valtion tilauksia suomalaisilta telakoilta. Länsirannikon telakoilla on tilanne kirjava. Porin Technipin näkymät lähivuosille ovat parantuneet juuri julkistetun öljyn- ja kaasuntuotantoon tarkoitetun spar-lautan tilauksen myötä. STX Europen Rauman telakan tilauskannassa on useita pienempiä erikoisaluksia (viimeisimmät kaksi öljykenttien alustentilaukset syyskuussa 2011), joiden rakentaminen ajoittuu vuosille STX Europen Turun telakan kapasiteettia saadaan hyvin käyttöön tuoreen suurtilauksen myötä. Telakoiden työllisyys on turvattu noin kahdeksi vuodeksi eteenpäin, mutta pidemmällä tähtäyksellä osaamisen ja kilpailukyvyn säilyttäminen ja kehittäminen on tärkeää. Telakoiden alihankkijoina toimii yli 60 kokonaistoimittajaa ja noin muuta alihankkijaa (volyymitoimittajaa). Kokonaistoimittajista suurella osalla volyymit ovat selvästi pudonneet vuosien tasosta. Teollisuuden työvoiman kysyntä ei ole kasvanut alueella ollenkaan samaan tahtiin kuin muualla maassa on tapahtunut. Tämän seurauksena tänään lähes joka seitsemäs työtön metallityöntekijä (yli 14%) asuu Varsinais-Suomessa kun kolme vuotta sitten vastaava osuus oli 8 %. Raumalla telakan työvoima vastaa noin 10 % kokonaistyövoimasta ja Porissa telakan työvoima on noin 2 % kokonaistyövoimasta. Tavoitteena on, että telakka- ja offshore-teollisuuden tukipaketti on jatkuvasti viritettynä mahdollistamaan uusien tilausten saamisen vähintään kilpailijamaiden tarjoamilla ehdoilla. Alihankintaverkoston toiminnan kehittämiseen ja monipuolistamiseen on oltava riittävä rahoitustaso sekä joustavat toimintamallit. Hankkeen organisointi ja osallistuvat tahot alueilla Alueella on puhallettu vahvasti yhteen hiileen, kun on pyritty turvaamaan ja parantamaan meriklusterin toimintaedellytyksiä. Turun kaupunki on perustanut rakennemuutostoimiston meriteollisuuden ongelmien hoitamiseen Turun seudun kehittämiskeskukseen. Toiminnan pääpaino on telakan laajan alihankkijaverkoston yritysten toiminnan kehittämisessä ja laajentamisessa uusille toimialoille. Satakunnassa toimii rakennemuutosryhmä. Satakunnassa panostetaan erityisesti alihankintaverkostojen kilpailukyvyn kehittämiseen uusilla teknologiaratkaisuilla sekä merkittävään ylimaakunnalliseen offshore-liiketoiminnan pk-sektorin kehittämiseen. Kuukausittain kokoontuvat meriteollisuuden KOMPASSI työryhmä Varsinais-Suomessa ja meriteollisuuden rakennemuutosryhmä Satakunnassa koordinoivat käytännön toimenpiteitä tiiviissä yhteistyössä telakoiden ja alihankkijaverkoston kanssa. Toteuttamisvalmius ja -suunnitelma Alihankkijaverkostojen toiminnan kehittäminen ja monipuolistaminen on jatkuvaa toimintaa. Telakoiden henkilöstöä koulutetaan ja myös lomautetut on pidetty aktiivisten toimenpiteiden piirissä, jotta mahdollisten uusien tilausten tullessa voidaan heti päästä kiinni työntekoon. Tässä työssä on TROOLI hankkeella ollut merkittävä rooli. Satakunnassa meriteollisuuden henkilöstökoulutusta toteutetaan Protek-hankkeessa ja sen lisäksi rekrytointikoulutusta kansallisella rahoituksella. Kustannusarvio ja alueiden panostukset Laivanrakennuksen innovaatiotuen käyttö Euroopan komission laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden voimassaoloaika päättyy tämän vuoden lopussa. Komissio on jo kuullut jäsenvaltioita ja ne ovat esittäneet, että puitteita tulisi jatkaa myös vuoden 2011 jälkeen. 10 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n10 Jos/kun komissio tekee päätöksen laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevien puitteiden jatkamisesta, niin se vaatii että a) Suomi ottaa omalta osaltaan tuet käyttöön ja b) vuoden 2011 lopussa päättyvä asetus laivanrakennuksen innovaatioihin myönnettävästä valtionavustuksesta tarkistetaan ja uusi asetus otetaan nopeasti käyttöön ja laajennetaan koskemaan myös offshore-teollisuutta. Jotta kilpailukyky muihin telakkatoimintaa harjoittaviin maihin voidaan turvata, niin laivanrakennuksen innovaatiotukeen on osoitettava 30 miljoonaa euroa vuosille 2012 ja Alusinvestointien ympäristötuki Laivaliikenteen ympäristömääräysten kiristyessä on oltava valmius käyttää alusinvestointien ympäristötukea. Tuki myönnetään varustamoille. Tukiprosentin suuruus riippuu varustamon koosta. Suurelle yritykselle tuki voisi olla enintään 35 % alushankkeeseen sisältyvien lisäinvestointien määrästä. Alusinvestointien ympäristötukeen tulisi osoittaa 60 miljoonaa euroa. Vientirahoituksen jatkaminen Vientirahoitusta tulee jatkaa vähintään nykytasolla. On kuitenkin pyrittävä ehtojen joustavuudessa pääsemään kilpailijamaiden tasolle. Alan koulutuksen ja tutkimuksen vahvistaminen Suomalaisen laivanrakennuksen painopiste sijaitsee lounaisessa Suomessa. Ainoa maassa meritekniikan yliopistotasoista koulutusta ja tutkimusta tarjoava yliopisto on Teknillinen korkeakoulu/aalto yliopisto. Ainoa meritekniikan koulutusta tarjoava ammattikorkeakoulu on Turun ammattikorkeakoulu. Ennakkotietojen mukaan kansallisen työllistämis-, koulutus- ja erityistoimet momentin määrärahoja ollaan supistamassa vuonna Ottaen huomioon meriteollisuuden uudet tilaukset olisi erittäin tärkeää, että työvoimakoulutuksen määrärahoja lisättäisiin, jotta osaavan työvoiman saatavuus voitaisiin turvata uusien toimituksissa suunnittelu- ja valmistusvaiheissa. MERIDIEM -hankkeella pyritään meriteknisen ylemmän korkeakoulutason tutkimuksen ja koulutuksen vahvistamiseen Lounaisrannikolla. Hankkeeseen osallistuvat Turun, Porin, Rauman ja Uudenkaupungin kaupungit, Aalto-yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Åbo Akademi sekä Turun ja Satakunnan ammattikorkeakoulut. Mukana ovat myös ELY -keskukset ja TEKES. Rakennemuutosrahoituksen vahvistaminen Telakka- ja offshore-teollisuuden toimintaedellytysten turvaaminen ja rakennemuutoksen hoitaminen vaatii myös erilaisten rahoitusmuotojen monipuolista käyttöä ja määrärahojen riittävää tasoa. Tämä tulee huomioida mm. kansallisiin työllisyysperusteisiin investointitukiin, yritysten investointi- ja kehittämishankkeiden tukemiseen, työllisyyspoliittisiin määrärahoihin, pk-yritysten osaamisen kehittämiseen sekä maakunnan kehittämisrahaan suunnattavassa rahoituksessa. Satakunnan ELY-keskus tulee sitomaan keskukselle osoitetun meriteollisuuden äkillisen rakennemuutosvaltuuden kuluvan vuoden aikana. Varsinais-Suomessa Salon seutukunta painiskelee edelleen ICT toimialan vaikeuksista johtuvan rakennemuutoksen parissa. Salon seutukunta on määritetty äkillisen rakennemuutoksen alueeksi vuoden 2011 loppuun saakka. Salon seutukunta on nimettävä äkillisen rakennemuutoksen alueeksi myös vuodeksi VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 11\n11 YLIOPISTOJEN JA AMMATTIKORKEAKOULUJEN RAHOITUS Yliopistojen rahoitus Yliopistojen oikeudellisen aseman muuttuessa vuoden 2010 alusta, valtiovalta panosti merkittävästi yliopistojen pääomittamiseen ja maksuvalmiuden varmistamiseen, jotta yliopistot pystyvät uudessa oikeusasemassa jatkamaan keskeytyksettä toimintaansa. Yliopistojen vakavaraisuus ja maksuvalmius ovat hyvät, mutta varsinaiseen toimintaan käytettävä rahoitus ei ole merkittävästi kasvanut ja siksi yliopistojen taloudellinen tilanne toimintamenojen suhteen on erittäin tiukka. Vuodelle 2012 valtiovarainministeriö on esittänyt yliopisto-indeksin leikkaamista puoleen. Toteutuessaan tämä tarkoittaa sitä, että yliopistot eivät saa täysimääräisenä yliopistolain 49 :n mukaista yleisten kustannusten nousua vastaavaa rahoituksen lisäystä. Yliopistot ymmärtävät valtion menoihin kohdistuvat leikkauspaineet, mutta yliopistojen toiminnan turvaamiseksi tätä valionvarainministeriön esittämää indeksin leikkausta ei saa toteuttaa vuonna 2012 eikä myöskään sitä seuraavina vuosina. Koulutus ja ennakointi Yliopistot eivät kouluta asiantuntijoita ainoastaan alueellisiin tarpeisiin. Useilla koulutusaloilla Turun yliopisto ja Åbo Akademi vastaavat koko maan kattavasta koulutustarpeesta ja toisaalta kouluttavat samalla asiantuntijoita myös globaaleille työmarkkinoille. Åbo Akademilla on lisäksi erityistehtävä vastata koko maan ruotsinkielisen yliopisto-opetuksen opetuksen tarjoamisesta. Näistä syistä yliopistollisen koulutustarpeen arvioinnissa on huomioitava valtakunnan tason tarpeet. Ammattikorkeakoulujen rahoitus Turun ammattikorkeakoulun profiilina on monialaisuuteen perustuva innovaatiopedagogiikka, jossa yrittäjyys, soveltava tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminta ja kansainvälisyys kytketään opetukseen Varsinais-Suomen työpaikoilla hyödynnettävien innovaatioiden tukemiseksi. Turun AMK vastaa koulutuksellaan alueelliseen työvoimatarpeeseen ja vahvistaa työelämän toimintaedellytyksiä Varsinais-Suomessa. Ammattikorkeakoulusta valmistuu vuosittain noin ammattilaista. Pääosa opiskelijoista tulee Varsinais-Suomesta ja noin 75 % tutkinnon suorittaneista sijoittuu Varsinais-Suomen työelämään. Turun AMK on tiivistänyt maakunnallista toimipisteverkkoa sekä vahvistanut painoalueitaan korkeakoulupoliittisten linjausten mukaisesti kehittääkseen toiminnan laatua, vaikuttavuutta ja kansainvälisyyttä. Määrätietoista kehittämistyötä vaarantavat kaavaillut valtion menoleikkaukset. Maakunnan kilpailukyvyn kannalta on tärkeää, että Turun ammattikorkeakoulun koulutustarjonta säilytetään jatkossa nykyisen laajuisena. Hallitusohjelmaan sisältyviä ammattikorkeakoulujen menoleikkauksia ei tule kohdentaa suuriin ja kansainvälisesti verkostoituneisiin ammattikorkeakouluyksiköihin, joiden koulutuksella on hyvä vetovoima. Turun ammattikorkeakoulun ohjelmaperustainen tutkimus- ja kehitystoiminta vahvistaa alueen innovaatiojärjestelmää palvelemalla yrityksiä ja työyhteisöjä. Kehittämisohjelmilla toteutetaan Turun kaupungin strategioita ja maakuntaohjelman tavoitteita. Kehittämisohjelmien painoalat ovat: bio- ja liiketoimintaosaaminen, hyvinvointipalvelut elämänkaaressa, taidealan työelämälähtöinen osaaminen, merellisen ympäristön ja rakentamisen osaaminen, lääkehoito- ja terveysosaaminen sekä soveltava ICT. Turun ammattikorkeakoulun tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan laajuus oli vuonna ,7 milj., josta ulkoisen kilpaillun rahoituksen osuus oli 6,4 milj.. Ulkoisen rahoituksen hyödyntäminen edellyttää aina myös omarahoitusta, jonka tarve vuonna 2010 oli 4,3 milj.. Ammattikorkeakoulun tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan edellytyksiä ei tule heikentää eikä näin vaarantaa alueen elinkeinotoiminnan ja kilpailukyvyn kehittämistä. Ammattikorkeakoulujen rahoitusmallin uudistamisen yhteydessä tulee turvata vähintään nykytasoinen perusrahoitus (64 milj. euroa), jotta alueen kilpailukyky ei heikkene Eheä yhdyskuntarakenne ja vetovoimainen toimintaympäristö Maakunnassa on tehty pitkäjänteistä työtä Saaristomeren tilan parantamiseksi mm. Pro Saaristomeri toiminnan kautta. Valtiovalta on myös tunnustanut työn tärkeyden. Keväällä 2010 pidetyssä Baltic Sea Action Summit -kokouksessa pääministeri Vanhanen esitti kahdeksan kohdan sitoumuksen, jossa Suomen hallitus lupasi ryhtyä tehostettuihin toimiin Saaristomeren hyvän tilan saavuttamiseksi. Näiden lupausten pitää näkyä myös valtion budjetissa. Keskeisellä sijalla ovat maa- 12 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n12 talouden ravinnepäästöjen vähentämiseen tähtäävän TEHO+ -hankkeen laajennus koskemaan Lounais-Suomen kaikkia vesistöalueita sekä runkoviemärien nopeutettu rakentamistahti. Varsinais-Suomen osalta viemäröitäviä kiinteistöjä noin ja viemäröinnin piiriin tulevien asukkaiden määrä noin Kokonaiskustannukset ovat noin 89 M, josta valtion osuus on noin M. Avaintoimijoita ovat kunnat ja paikalliset vesihuolto-osuuskunnat. Itämeri -yhteistyötä viedään eteenpäin mm. Varsinais-Suomen liiton ja Turun kaupungin koordinoiman Turku -prosessin kautta. Centrum Balticum -säätiön ympärille on tavoitteena muodostaa vahva kansallinen Itämeri-osaamiskeskus, jolla on myös aktiivinen kansainvälinen rooli. Vuoden 2010 lopulla valmistui Lounais-Suomen liikennestrategia. Strategia on Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakuntien, Varsinais-Suomen ELY -keskuksen sekä alueen muiden toimijoiden yhteinen suunnitelma liikenteen päälinjauksista. Valtatie 8 Turku-Pori -yhteysväli on maakunnan liikennehankkeiden ehdoton kärkihanke. Yhteysvälin rakentamisen tulee sisältyä seuraavaan liikennepoliittiseen selontekoon. Ehdoton takaraja rakentamisen aloittamiselle on vuosi 2013, jotta vältytään uudelta monivuotiselta ympäristölupaprosessilta, joka koskee pohjavedenottoa Maskussa. Luvat vanhenevat vuoden 2014 helmikuussa. Rakentaminen on aloitettava sitä ennen. Alueen yhteisen liikennestrategian mukaisesti E18 Turun kehätien (kantatie 40) Kausela-Kirismäki osuuden toteuttamissuunnittelu on saatava käyntiin 2013 mennessä sekä Valtatien 9 kehittämisen ensimmäisenä vaiheena liikenneturvallisuutta parantavat toimenpiteet. Välitön toteutusvalmius on mm. Lieto-Aura keskikaiteellinen ohituskaistatie -hankkeella. Toimiva saaristoliikenne vaatii nopeaa aluskaluston uusimista sekä nykyisten laitureiden ja väylien kunnossapitoa ja uusimista. Liikennevirastolle tulevan kahden uuden maantielautan rakentaminen on käynnissä, toinen aluksista sijoitetaan Turunmaan saaristoon. Lisäksi palveluntuottaja rakennuttaa lauttavälille Galtby - Kittuinen - Norrskata uuden lautta-aluksen, joka aloittaa liikennöinnin Muuttuneet palvelutaso- ja turvallisuusvaatimukset kasvattavat uuden lautta-aluksen mittoja merkittävästi aikaisempaan kalustoon nähden. Tämän johdosta täytyy ko. lauttapaikkoihin tehdä vuoden 2013 alkuun mennessä merkittäviä muutos- ja parannustöitä. Lounaisrannikon satamat ovat pitkään tehneet yhteistyötä kansainvälisessä markkinoinnissa. Lounaisrannikon kaupunkien (Turku, Uusikaupunki, Rauma ja Pori) LOURA -yhteistyössä on lähdetty tiivistämään satamien yhteistoimintaa. Tähän on kutsuttu mukaan myös Naantalin satama. Turun lentoaseman kautta kulkeva henkilöliikenne on kehittynyt myönteisesti. Kasvua on ollut etenkin kansainvälisten lentovuorojen määrässä. Pikalentorahdissa kaksi suurta kansainvälistä toimijaa on keskittänyt toimintaansa Turun lentoasemalle. Suurten kaupunkiseutujen joukkoliikennetukea myönnetään Helsingille, Oululle, Tampereelle ja Turulle. Jakoperusteena käytetään kaupunkiseutujen asukasmääriä. Joukkoliikenteen asema ja tukitilanne pääkaupunkiseudulla on erilainen kuin muilla tukea saavilla kaupunkiseuduilla. Joukkoliikennetuen jakoperusteena tulee käyttää tarveharkintaa. Salo-Espoo-Lohja -ratalinjan suunnittelu on edennyt alustavalla yleissuunnittelulla ja ympäristövaikutusten arvioinnilla. Parhaillaan on käynnissä oikoradan maakuntakaavoitus sekä Varsinais-Suomessa että Uudellamaalla. Vaihemaakuntakaava on tarkoitus viedä maakuntavaltuuston hyväksymiskäsittelyyn joulukuussa Varsinais-Suomen ilmasto- ja energiastrategiat hyväksyttiin vuoden 2010 lopussa. EETU -hankkeessa koordinoidaan seutukuntien toteuttamaa yhteistä energianeuvontatyötä ja edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta maakunnan maaseutualueella. Tarvitaan panostuksia uusiutuvan energian käytön edistämiseen Varsinais-Suomessa ja em. strategioiden tavoitteiden toteuttamiseen. Turun seudun jätehuolto Oy on omaehtoisesti aloittanut selvittämään jätteenpolttolaitosvaihtoehtoa Turun lähiseudulle. Jätteenpolttolaitoksen rakentamisella on kiire, sillä nykyinen ympäristölupa mahdollistaa jätteenpolton Orikedolla vain vuoden 2014 loppuun. VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 13\n13 Alueellisen jätesuunnitelman (ELSU) toimeenpanoa jatketaan yhteistyössä jätesuunnittelualueen muiden ELY -keskusten kanssa. Tehostetaan jätehuollon suunnittelua ja ohjausta Etelä- ja Länsi-Suomen alueella vakiinnuttamalla ja tiivistämällä ELY -keskusten välistä yhteistyötä. Maakuntakaavoituksen yksi keskeinen tavoite on yhdyskuntarakenteen eheyttäminen. Turun kaupunkiseudulle laaditaan kestävää kehitystä ja alueen vetovoimaisuutta edistävää rakennemallia (RM35). Rakennemallityön tavoitteena on olla luonteeltaan seudullinen maankäyttöstrategia, joka ohjaa yleispiirteisesti kuntien maankäyttöä. Turun kaupunkiseudun liikennejärjestelmätyö on kytketty tiiviisti kaupunkiseudun rakennemallityöhön. Varsinais-Suomeen on vuonna 2011 valmistuneessa, koko Suomen kattaneessa, tulvariskien alustavassa arvioinnissa ehdotettu kaksi merkittävää tulvariskikohdetta, jotka ovat Salon keskustan ja Meriniityn alueet sekä Turun, Raision ja Naantalin rannikkoalue. Merkittäville kohteille tullaan kahden seuraavan vuoden aikana laatimaan tulvavaara- ja tulvariskikartat sekä aloittamaan tulvariskien hallintasuunnitelmien laadinta. Merkittäviin tulvariskikohteisiin perustetaan keskeisimmistä sidosryhmistä koostuvat tulvaryhmät, joiden tehtävänä on mm. asettaa tulvariskialueille tulvariskien hallinnan tavoitteet Pari vuotta sitten käynnistynyt METSO- ohjelma eli metsien monimuotoisuusohjelma on saanut hyvän alun myös Varsinais-Suomessa. Metsänomistajat ovat ottaneet aktiivisen otteen metsien monimuotoisuuden turvaamisessa. Maakunnan yhteistyöryhmän hyväksymät kärkihankkeet: Yhteishankkeen nimi, kuvaus ja tavoitteet ITÄMEREN TILAN PARANTAMINEN Lounais-Suomen alueelle valmistuivat kesällä 2010 Varsinais-Suomen ja Satakunnan pintavesien toimenpideohjelmat. Niissä on arvioitu tarvittavat toimenpiteet vesien hyvän tilan saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi. Ohjelmat ovat osa vuosille laadittua Kokemäenjoen Saaristomeren Selkämeren vesienhoitosuunnitelmaa, jonka valtioneuvosto on hyväksynyt. Tavoitteena on saavuttaa pintavesien hyvä tila pysyvästi, mikä edellyttää suuria panostuksia. Suomen hallituksen antamassa sitoumuksessa luvataan ryhtyä kaikilla sektoreilla tehostettuihin toimiin Saaristomeren hyvän tilan saavuttamiseksi vuoteen 2020 mennessä. Lounais-Suomi on ravinnekuormituksen hot spot alue Suomessa, ja vesien tila on alueella tällä hetkellä pääosin välttävä. Vesienhoidon suunnitteluprosessissa on arvioitu Lounais-Suomen vesistöjen saavuttavan hyvän tilan kokonaan vasta vuonna 2027 mikäli kaikki tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. Toimenpiteiden kohdistaminen erityisesti valuma-alueille on näistä lähtökohdista erittäin perusteltua, sillä ilman tehostettua ja kohdennettua panostusta vesien hyvän tilan saavuttaminen alueella on epätodennäköistä. Vuonna 2011 perustetun Selkämeren kansallispuiston tavoitteet ja kasvavat vierailijamäärät haastavat merensuojelun tehostamiseen myös Selkämerellä. Tavoitteena on hyvän vesien tilan ohella saavuttaa alueellisesti ja biologisesti edustava meri- ja rannikkoluonnon suojelun taso ja varmistaa, että myös suojelualueiden ulkopuolella ihmisen toiminnan kuten rakentamisen ja ruoppaamisen sekä vesien rehevöitymisen haitallisten vaikutusten vähetessä luontotyyppien luonnontilaisuus lisääntyy. Tavoitteena on saattaa onnistuneesti loppuun Selkämerta ja Saaristomerta koskevat nykyiset hankkeet sekä valmistella uusia hankkeita yhdessä sidosryhmien kanssa. Hankkeella edistetään hallitusohjelman mukaisesti maatalouden ravinnepäästöjen vähentämistä toimenpiteitä kohdentamalla. Hanke tukee myös ympäristötuen uudistamisprosessia. Hanke pyrkii edistämään hallitusohjelman tavoitetta ympäristötuen toimenpiteiden kohdentamisesta alueellisesti sekä tila- ja lohkokohtaisesti vesistöjensuojelun kannalta herkimmille alueille. Tavoitteena on myös uusia menetelmiä ja tutkimustietoa hyödyntäen vähentää ratkaisevasti näiden alueiden ravinnepäästöjä. Vesiensuojelun kannalta tehokkaimpien toimenpiteiden nykyistä laajempaa käyttöönottoa edistetään. Hanke tukee myös ympäristötuen uudistamisprosessia. Toiminnalla turvataan niin ikään hallitusohjelman mukaisesti vedenalaista meriluontoa koskevan tietopohjan hankkiminen. 14 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n14 Hankkeen organisointi ja osallistuvat tahot alueilla Alueellisella vesienhoidon yhteistyöllä on Lounais-Suomessa pitkät perinteet, ja vesienhoidon saralla sen keskeisiä kanavia ovat Satavesi- ja Pro Saaristomeri-yhteistyöohjelmat. Ohjelmat edistävät ja koordinoivat paikallista ja alueellista vesienhoitoa ja toimivat linkkeinä viranomaisten ja muiden toimijoiden välillä. Itämeren suojelu on kirjattu Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakuntaohjelmien yhteisiin hankkeisiin ja tahtotila sen tavoitteiden saavuttamiseen on alueella hyvä. Asia on vahvasti mukana myös Varsinais-Suomen ELYn strategisessa tulossuunnitelmassa. Maataloussektorilla jatketaan hyvää ja tuloksellista yhteistyötä MTK: n alueellisten liittojen ja viljelijöiden kanssa. Satakunnan ja Varsinais- Suomen alueella vedenalaisen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää VELMU-toimintaa koordinoivat Saaristomeren ja Selkämeren alueelliset yhteistyöryhmät, ja alueellisia inventointeja toteutetaan yhteistyössä Metsähallituksen kanssa valtakunnallisen ohjeistuksen mukaisesti. Siirtoviemärihankkeissa keskeisimpiä toimijoita ovat ELY-keskus ja alueiden kunnat. Itämeren tilan parantaminen on keskeistä sisältöä myös Lounais-Suomen ympäristöohjelmassa, jonka laatimiseen ja toteuttamiseen maakuntien toimijat ovat sitoutuneet. Toteuttamisvalmius ja -suunnitelma Maatalouden vesiensuojelu MATSO Maatalouden vesiensuojelutoimien ympäristöarvokauppa Saaristomeren ja Selkämeren valuma-alueilla Nykyinen tukijärjestelmä ei tarjoa viljelijöille kaikkien peltolohkojen osalta tarpeeksi kannustavaa korvausta ympäristönsuojelutoimenpiteistä ja tämän vuoksi kriittiset alueet saattavat jäädä ilman tarvittavia toimenpiteitä. Ympäristöarvokaupan keinojen toivotaan mahdollistavan nykyistä pitkäjänteisemmän ja kattavamman vesiensuojelukeinojen hyödyntämisen riskialueilla. Maatalouden ympäristöarvokauppaa kehitetään siten, että se on mahdollista myöhemmin ottaa käyttöön laajemmalla alueella. MATSO:ssa kehitettäviä mallinnus- ja kohdentamismenetelmiä voidaan hyödyntää myös muunlaisessa kuin kaupankäyntiin perustuvassa vesiensuojelutoimenpiteiden kohdentamisessa. TEHO Plus TEHO Plus hankkeen tehtävänä on tilakohtaisen ympäristöpainotteisen neuvonnan kehittäminen niin, että olemassa olevia ympäristönhoitotoimia hyödynnetään tiloilla mahdollisimman tehokkaasti. Toimien kohdentamisessa hyödynnetään havainnollistavia kaltevuus- ja eroosioriskikarttoja, yleissuunnitteluaineistoja, tietoa lohkojen fosforitilasta ja maalajista sekä lohkokohtaisia ravinnetaseita. Neuvontaa kehitetään yhteistyössä nykyisten neuvontaa tekevien tahojen kanssa. Neuvonnan ja toimien kohdentamisen apuna käytetään mm. tilakohtaista ympäristökäsikirjaa. Ravinteiden kierrätyksen tehostamiseksi etsitään hyviä käytäntöjä lannan käsittelyyn, levitykseen ja jatkojalostukseen. Lannankäytön alueellisissa suunnitelmissa lannan ravinteiden hyödyntäminen on etusijalla. Siirtoviemärihankkeet Siirtoviemäreiden tehostettu toteutus Keskittämällä jätevesien käsittelyä suuremmille puhdistamoille voidaan saavuttaa parempi toimintavarmuus kuin pienillä puhdistamoilla. Myös puhdistettujen vesien purkupaikka on usein edullisempi kuin pienillä laitoksilla. Hankkeiden toteuttamisvalmius on hyvä. Luonnon monimuotoisuuden turvaaminen Vedenalaisen meriluonnon monimuotoisuuden inventointiohjelma (VELMU) Hankitaan monipuolista tietoa vedenalaisesta luonnon monimuotoisuudesta. Saaristomeren alueellinen yhteistyöryhmä on toiminut vuodesta 2005 alkaen ja Selkämeren alueellinen yhteistyöryhmä aloitti toimintansa 2010 SELMU- VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 15\n15 hankkeen myötä. Käytännön toimia niin Saaristomeren että eteläisen Selkämeren osalta on viety eteenpäin pääosin hankerahoituksella (mm. NANNUT-hankkeessa (Central Baltic), FINNMARINET-hankkeessa). Kaikki edellä mainitut hankkeet päättyvät kuitenkin vuonna Kustannusarvio ja alueiden panostukset Maatalouden vesiensuojelu Ympäristöarvokauppamallin kehittämiseen ja kaupankäynnin hallintaan tarvitaan arviolta euroa. Lisäksi kaupankäyntiin tarvitaan euroa maksettavaksi vesiensuojelun toteutuksesta maanviljelijöille. Hanketta toteutetaan Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa. TEHO Plus hankkeen kokonaiskustannusarvio on euroa, joka koostuu YM: n ja MMM: n rahoituksesta. Hanketta toteutetaan Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa. Siirtoviemärihankkeet Toteutetaan vuoteen 2016 mennessä yhteensä 13 hanketta, joiden yhteenlasketut kustannukset ovat euroa. Tästä valtion tukea (YM ja MMM) on euroa. Vuosina toteutetaan seuraavat hankkeet: Vahto - Rusko siirtoviemäri, Oripää - Riihikoski Aura Lieto siirtoviemäri sekä Teijo - Salo yhdysvesijohto ja siirtoviemäri sekä Kemiönsaaren vesihuoltolinja. Toteutuksessa keskeisinä toimijoina ovat Varsinais-Suomen ELY-keskus ja alueen kunnat. Kokonaiskustannusarvio hankkeille on euroa, josta valtion osuus (YM ja MMM) euroa. Vuosina toteutus painottuu Varsinais-Suomen alueelle, Satakunnassa Punkalaidun Huittinen (väli Vampula-Huittinen) siirtoviemäri ja yhdysvesijohto ovat tulossa toteutukseen. Haja-asutusalueiden viemäröinti Varsinais-Suomen osalta viemäröitäviä kiinteistöjä noin ja viemäröinnin piiriin tulevien asukkaiden määrä noin Kokonaiskustannukset ovat noin 89 M, josta valtion osuus on noin M. Satakunnan osalta viemäröitäviä kiinteistöjä noin ja viemäröinnin piiriin tulevien asukkaiden määrä noin Kokonaiskustannukset noin 45 M, josta valtion osuus noin M. Avaintoimijoita ovat kunnat ja paikalliset vesihuolto-osuuskunnat. Luonnon monimuotoisuuden turvaaminen Vedenalaisinventointien kustannukset euroa YM: n rahoitusta. Hanketta toteutetaan Saaristomeren ja eteläisen Selkämeren alueilla. Merenkulun riskien hallinta Selkämerellä Valtion odotetaan panostavan aiempaa voimallisemmin Selkämeren ekologian tutkimukseen, merenkulun riskien vähentämiseen sekä öljy- ja kemikaalionnettomuuksien hallintaan. 16 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n16 Yhteishankkeen nimi, kuvaus ja tavoitteet VALTATIE 8 TURKU-PORI YHTEYSVÄLIHANKE Valtatie 8 Turku-Pori -yhteysvälihanke on Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakuntien ykköshanke liikennejärjestelmän kehittämisessä. Yhteysvälihanke on kirjattu Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakuntaohjelmien yhteisiin hankkeisiin. Asia on vahvasti mukana Varsinais-Suomen ELYn strategisessa tulossuunnitelmassa ja Satakunnan ELYn tulossuunnitelmassa elinkeinoelämän kehittämisen toimintaympäristötekijänä. Se on myös kirjattu Lounais-Suomen liikennestrategian kärkihankkeeksi. Uudessa hallitusohjelmassa pidetään tärkeinä suuria liikennemääriä palvelevia, talouskasvua tukevia, kustannushyötysuhteeltaan parhaita, liikenneturvallisuutta edistäviä, päästöjä vähentäviä ja maakunnallista merkitystä omaavat hankkeita. Huomioon otetaan myös työssäkäyntialueita koskevat kunta- ja maakuntarajat ylittävät liikennejärjestelmätarpeet. Hankkeen toteuttaminen, jolla kiistatta on laaja-alaisesti valtakunnallista ja maakunnallista merkitystä, toteuttaa hallitusohjelmaa myös turvaamalla kansallisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta keskeisen väylän liikenteen sujuvuutta ja turvallisuutta sekä satamien että muun elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä. Yhteysväli on osa Turun ja Oulun välistä, länsirannikon satamakaupunkeja yhdistävää valtatietä 8 (E8). Yhteysväli on tärkeä tavaraliikenteen väylä. Turun ja Porin välillä ei ole suoraa rautatieyhteyttä. Yhteysväli on liikenneturvallisuudeltaan huono. Pohjavesisuojauksissa on puutteita, erittäin suuret pilaantumisriskit ovat Maskun tärkeillä pohjavedenottamoalueilla. Hankkeen organisointi ja osallistuvat tahot alueilla Yhteysvälihankkeessa parannetaan valtatieverkkoa. Valtateiden kehittäminen on lähtökohtaisesti valtion vastuulla. Hankkeen suunnitteluun ovat osallistuneet Varsinais-Suomen ELY -keskus, maakunnan liitot (Satakunta ja Varsinais- Suomi) sekä alueen kunnat. Toteuttamisvalmius ja -suunnitelma Suunnitelmavalmius mahdollistaa yhteysvälihankkeen käynnistämisen 2012 Raisio-Nousiainen -moottoritien ja Eurajoki-Pori hankkeiden toteutuksella. Hankkeen kannalta merkittävä riski liittyy Maskun pohjavedenottamoalueita koskevan luvan umpeutumiseen Rakennustyöt on käynnistettävä syksyllä 2013, muussa tapauksessa edessä on useita vuosia kestävä lupakäsittely, johon liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä. Kustannusarvio ja alueiden panostukset Hankkeen kustannusarvio on 185 milj.. Yhteysvälihankkeen toteuttamiseen liittyy merkittävää maankäytön kehittämistä valtatien 8 vaikutusalueella. Tämän kehittämisen kustannukset kohdentuvat pääasiassa alueen kunnille. Valtatie 9 liikenneturvallisuuden parantaminen Valtatien 9 turvallisuustilanne on päätieverkon huonoimpia. Liikenneturvallisuuden parantamiseksi välin Lieto as Aura leveäkaistatie tulisi muuttaa keskikaiteelliseksi ohituskaistatieksi. Hankkeen kustannusarvio on noin 9,5 miljoonaa euroa. Hankkeen tiesuunnitelma on lainvoimainen ja hanke voidaan aloittaa vuonna VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 17\n17 Espoo-Lohja-Salo oikoradan suunnittelu Varsinais-Suomen maakunnan tahtotilana on parantaa merkittävästi Turun ja Helsingin välistä raideliikenteen kilpailukykyä. Yhteyden strateginen merkittävyys on kirjattu Varsinais-Suomen maakuntavaltuuston päätöksellä hyväksyttyyn maakuntasuunnitelmaan. Myös valtioneuvoston hyväksymät valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet sisältävät tavoitteen uudesta rautatieyhteydestä Turun ja Helsingin välille. Oikoradan alustava yleissuunnitelma ja ympäristövaikutusten arviointi valmistuivat v Parhaillaan on käynnissä oikoradan maakuntakaavoitus sekä Varsinais-Suomessa että Uudellamaalla. Varsinais-Suomen maakuntavaltuusto hyväksyy vaihemaakuntakaavan aikaisintaan joulukuussa 2011, jonka jälkeen kaava toimitetaan ympäristöministeriön vahvistettavaksi. Maakuntakaavojen vahvistamisen jälkeen suunnittelu etenee yleissuunnitelman laadinnalla. Ratahankkeiden suunnitteluaika on pitkä. Vaikka radan toteuttaminen ei ole ajankohtaista lähivuosina, niin suunnitteluvalmiuden parantaminen ja hankkeen edistäminen myös suunnittelun keinoin toteuttavat yllä mainittuja valtion ja maakunnan hyväksymiä tavoitteita. Oikoradan jatkosuunnittelulle tulee kohdentaa riittävät taloudelliset resurssit jo tällä hallituskaudella Kattavat hyvinvointipalvelut ja turvallinen elämä Varsinais-Suomen kuntien lukumäärä on ollut vuoden 2009 alusta saakka 28 aikaisemman 53 sijaan. Kuntaliitosten avulla on pyritty turvaamaan riittävän palvelutason turvaaminen kuntalaisille. Kunta- ja palvelurakenteen uudistamiseksi tuetaan vapaaehtoisia kuntaliitoksia ja kuntien välistä yhteistyötä. Hyvinvointipalvelujen järjestämisessä keskeisellä sijalla on sosiaali- ja terveydenhuollon osaaminen. Nykykoulutus ei sisällä näiden kahden ammattikunnan yhteistä koulutusta. Kuntien palvelujen järjestämiseksi tarvitaan alueellisia palvelustrategioita, joilla turvataan asiakkaan kannalta ehyt ja turvallinen palvelukokonaisuus. Nuorisolaki muuttui vuoden 2011 alusta alkaen. Lain mukaan kunnassa on oltava nuorten ohjaus- ja palveluverkosto viranomaisten monialaisen yhteistyön suunnittelua ja toimeenpanoa varten. Ongelmana on ollut tietojen saanti koulupudokkaista. Kuntien järjestämä etsivä nuorisotyö on merkittävin toimintamuoto koulupudokkaiden löytämisessä ja jatkoon ohjaamisessa. Nuorten osallistamista tuetaan ohjauksella, sidosryhmäyhteistyöllä sekä laajassa hanketoiminnassa saaduilla hyvillä käytännöillä. Nuorten yhteiskuntatakuun toimintamalli tarjoaa kaikille mahdollisuuden osallistua aktivointitoimenpiteisiin. Varsinais-Suomen ELY keskus koordinoi maakunnallista nuorisotoimen viranomaisyhteistyötä; työ on käynnistynyt Varsinais-Suomessa Sosiaalisten yritysten tukemisen sijaan Varsinais-Suomessa panoksen kärki on suunnattu työpajatoiminnan ja kolmannen sektorin toimijoiden kautta tapahtuvaan tukityöllistämiseen sekä työllistämiseen yrityksissä yleensä. Asiakasmäärät sillä puolella ovat kymmenkertaiset sosiaalisiin yrityksiin verrattuna ja yhdistysten toimintamallit ja toiminta on periaatteessa samaa kuin sosiaalisilla yrityksilläkin. Tavanomaisten työnvälitys- ja työnhakupalvelujen lisäksi tarvitaan erityisiä palveluja niille työttömille, joiden työllistämiseksi nykyiset palvelut ovat osoittautuneet riittämättömiksi. Välityömarkkinoiden kehittämisellä turvataan polkuja avoimille työmarkkinoille myös niille henkilöille, jotka eivät suoraan tai ensisijaisten työhallinnon toimenpiteiden kautta pääse avoimille työmarkkinoille. Uudessa voimaan astuneessa kotouttamislaissa lain soveltamisala laajenee koskemaan kaikkia maahan muuttaneita maahantulosyistä riippumatta. Maakunnassa on valmistauduttu lain tuomiin lisävelvoitteisiin mm. aloittamalla asiakkaiden segmentointi uusien koulutuspolkujen ja työllistämispalveluiden luomiseksi. Turun seudun kunnat ovat vuonna 2010 aloittaneet yhteistyön pakolaisten vastaanottamiseksi. Pakolaiset ovat maakunnassa sijoittuneet pääasiassa Turun ja Salon kaupunkeihin. Myös muiden seutukuntien tulee osallistua pakolaisten vastaanottoon Turvallisuussuunnitelmat on tehty poliisilaitoksittain pääosin siten, että ne ovat vielä voimassa vuonna Salon ja Loimaan seuduilla ovat turvallisuussuunnitelmat valmisteilla. 18 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n18 Turvallinen elämä syntyy monen tekijän yhteisvaikutuksesta. Ikääntyneiden osuus väestöstä lisääntyy koko ajan ja myös turvallisuutta tulee miettiä toiminta- ja havainnointikyvyn heiketessä. Pitkään kotona asuminen lisääntyy ja myös erilaisille palveluasumismuodoille riittää kysyntää. Asuntojen esteettömyysarviointien merkitys kasvaa. Kuntien yhteinen esteettömyyteen erikoistunut tieto tulee koota yhteen paikkaan. Tuleva KASTE -ohjelma ( ) kokoaa erilaisia strategisia ohjelmia yhteen. KASTEESSA painotetaan palvelujärjestelmän rakenteellisen, toiminnallisen ja taloudellisen kestävyyden parantamista, tietoperustan ja tietojärjestelmien vahvistamista, sosiaali- ja terveydenhuollon johtamista, henkilöstön osaamista ja riittävyyttä sekä erityistä suojelua/tukea vaativien ryhmien huomioimista. Ohjelman alueellisessa toimeenpanossa tulee varmistaa yhteensovitus alueelliseen kehittämiseen. 3.2 Rakennemuutosalueet Valtioneuvosto on syksyllä 2009 nimennyt Salon seutukunnan äkillisen rakennemuutoksen alueeksi vuoden 2011 loppuun asti. Nimeämiseen johti seutukunnalla tapahtunut voimakas elektroniikkateollisuuden rakennemuutos, jonka seurauksena alue menetti työpaikkaa vuoden sisällä. Salon seutukunnan työllisyystilanteen heikkeneminen heijastuu voimakkaasti myös alueen ulkopuolelle, sillä seutu on merkittävä työssäkäyntialue myös muille varsinaissuomalaisille. Salon seutukunta on nimettävä äkillisen rakennemuutoksen alueeksi myös vuodeksi Meriteollisuus on nimetty äkillisen rakennemuutoksen toimialaksi vuoden 2012 loppuun saakka. Työttömyys Varsinais- Suomessa (Turun seutukunnassa) ei onneksi ole noussut pahimpien uhkakuvien mukaiselle tasolle. Viimeaikainen työttömyyden lasku on kuitenkin ollut muuta maata hitaampaa. Tuoreista tilausuutisista huolimatta etenkin alihankkijaverkoston monipuolistaminen, osaamisen lisääminen sekä kansainvälistäminen vaativat jatkuvaa työtä. 3.3 Erityisohjelmat maakuntaohjelman toteutuksessa Kansalliset ohjelmat Osaamiskeskusohjelma Osaamiskeskusohjelmassa Varsinais-Suomi on valtakunnallisessa vetovastuussa HealthBio Terveyden bioklusterista sekä meriklusterista. HealthBio -klusteria koordinoi Turku Science Park Oy ja meriklusteria Koneteknologiakeskus Turku Oy. Lisäksi maakunnasta ollaan mukana elintarvikekehityksen, matkailu ja elämystuotannon, ICT:n ja nanoteknologian -klustereissa. HealthBio Terveyden bioklusteri on bioteknologian terveyssovellusten ja terveyteen liittyvien liiketoiminta-alueiden kansallinen klusteri. Liiketoiminta-alueiden ydintä ovat diagnostiikka, lääketutkimus ja kehitys sekä biomateriaalit ja kudosteknologia, jotka toimialoina ovat hyvin monitieteellisiä ja edellyttävät monipuolista osaamisalueiden yhdistelmää. Meriklusteriohjelman tehtävänä on aktivoida, yhdistää ja edistää meriteollisuuden, merenkulun sekä näitä tukevien pkyritysten kehitystä, koulutusta, soveltavaa tutkimusta ja parantaa meriklusterin näkyvyyttä. Meriklusteriohjelman painopiste on laivanrakennus-, offshore- ja veneteollisuudessa. Painopistealueita poikkileikkaavina teemoina ovat materiaali- ja valmistusteknologiat, kansainvälistyminen, turvallisuus ja ympäristöasiat sekä liiketoimintaosaamisen kehittäminen. Merenkulku on ohjelmassa mukana merilogistiikan sekä merenkulun turvallisuuden ja ympäristöystävällisyyden osalta. Varsinais-Suomen maakuntaohjelmassa toimenpiteenä on se, että uudelle osaamiskeskusohjelmakaudelle Varsinais-Suomen osaamiskeskuksen toimialoiksi määritellään bioalat, meriklusteri, funktionaaliset materiaalit, elintarvike, ICT sekä matkailu ja luovat toimialat. VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 19\n19 Koheesio- ja kilpailukykyohjelma Varsinais-Suomen kaikki viisi seutukuntaa ovat mukana Koheesio- ja kilpailukyky (KOKO) ohjelmassa. Loimaan seutukunnan KOKOssa tavoitteena on osaamisen ja ennakointiverkoston kehittämisessä ennakoida eri toimialojen kehitystä, tunnistaa alueellisia tarpeita ja vahvuuksia sekä hallita työmarkkinoihin liittyviä muutoksia. Työtä koordinoi alueen kehittäjä-, työvoima-, ja koulutusorganisaatioiden tiivis yhteenliittymä Loipolis. Aluerakenteellisena kehittämistavoitteena on alueen pääliikenneväyliin pohjautuvien elinkeinoelämän ja asumisen vyöhykkeiden mahdollisuuksien nykyistä parempi hyödyntäminen. Salon seudun KOKO on alueellisen kumppanuuden, verkostoitumisen, ennakoinnin ja arvioinnin avulla kehittyvä ohjelma. Innovaatioympäristön vahvistamisessa jatketaan korkeakoulujen, tutkimuslaitosten, rahoittajien ja yritysten välisen yhteistyön rakentamista. Kilpailukyvyn vahvistamisessa ja elinkeinorakenteen monipuolistamisessa panostetaan Salon ja Someron kaupunkien elinkeino-ohjelmien toteutumisen tukemiseen sekä avautuvien mahdollisuuksien joustavaan ja nopeaan hyödyntämiseen. Maaseudun uudet mahdollisuudet toiminta perustuu vuonna 2011 valmistuviin maaseutuyrittäjyysselvitykseen ja maatalouden kehittämisohjelmaan. Aluerakenteen kehittämisroolin vahvistamiseksi tuetaan asukkaita osallistavaa ja liiketoimintaa edistävää maankäytön suunnittelua. Turun seudun KOKO -ohjelmassa tavoitellaan osaamista lisäävää vuorovaikutusta kärkitoimialojen, välittäjäorganisaatioiden sekä tutkimus- ja koulutusorganisaatioiden sisällä, välillä ja rajapinnoilla. Huomiota kiinnitetään mm. sosiaalisen median hyödyntämiseen elinkeinopolitiikassa sekä luovuusosaamisen verkottamiseen muille toimialoille. Alueiden välisessä yhteistyössä haetaan uudenlaisia aluekombinaatioita sekä hyödynnetään kehityskäytävä- että kehittämisvyöhykemalleja. Ohjelman avulla järjestetään verkostointitilaisuuksia, tehdään selvityksiä, kehitetään toimintamalleja ja tehdään yhteisiä hankevalmisteluja. Turunmaan seudun KOKO -ohjelma tukee jo olemassa olevia yhteistyö- ja kehitysprojekteja. Ohjelman roolina on myös edesauttaa sitä, että alueella voidaan tarjota tasavertaisesti peruspalveluita riippumatta siitä, missä alueella asutaan. KO- KOn tehtävänä on myös parantaa elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä sekä nostaa innovaatio-osaamista alueen yrityksissä. Vakka-Suomessa KOKOn tavoitteena on syventää tutkimus- ja tuotekehitystiedon soveltamista ja tuotteistusta sekä tukea uuden tuotannon ja/tai yritystoiminnan käynnistymistä. Lisäksi tarkoitus on lisätä yhteistyötä eri osapuolten välillä, syventää vahvuuksia, tukea verkottumista ja päätoimittaja alihankkija-suhteiden syntymistä ja hyödyntää osaamiskeskusohjelmien tuloksia yritystasolla. KOKO -ohjelmamerkitys luo maanlaajuisia verkottumismahdollisuuksia ja tekee valtakunnalliseen ohjelmaan perustuvan kehittämistoiminnan mahdolliseksi seututasolla. Se myös antaa lisäresurssin strategiatyöhön ja innovaatio- ja ennakointitoiminnan edistämiseen. KOKO ohjelmien toteuttaminen rahoitetaan vapaasta maakunnan kehittämisrahasta. Hallituksen eduskunnalle antamassa valtion talousarvioesityksessä vuodelle 2012 on vapaan maakunnan kehittämisrahan taso vain yksi neljäsosa vuoden 2011 tasosta. Tästä johtuen kaikkien maakunnan kehittämisrahalla rahoitettujen hankkeiden jatkorahoitusta joudutaan tarkastelemaan kriittisesti EU-ohjelmat Kilpailukyky- ja työllisyysohjelma (EAKR) Kilpailukyky- ja työllisyysohjelman (EAKR) haasteellisia alueita ovat Loimaan ja Vakka-Suomen seutukunnat sekä saaristolain mukaiset saaristokunnat sekä asetuksen mukaiset saaristo-osakunnat. Suoraan yrityksiin kohdistuvissa toimenpiteissä keskitytään pääsääntöisesti kasvupotentiaalia omaavien pk-yritysten investointi- ja kehittämishankkeiden tukemiseen. Hankkeet kohdistuvat monipuolisesti pk-yritysten kasvua edistäviin kehittämistoimiin (mm. kansainvälistyminen), yrityspalveluyritysten liiketoiminnan ja palvelutarjonnan kehittämiseen, pk-yritysten (yritysryhmien) liiketoimintojen uusiutumisen ja vahvistamisen edistämiseen, ympäristöteknologian hyödyntämiseen pk-yrityksissä sekä innovaatioiden tuotteistamiseen ja kaupallistamiseen. Alle 10 henkeä työllistävien yritysten yritystukihankkeet hoidetaan pääsääntöisesti maaseutuohjelman kautta. 20 VARSINAIS-SUOMEN LIITTO\n20 Yritysten toimintaympäristön kehittämisessä panostetaan yrityshautomoiden kehittämiseen, liiketoimintojen uusiutumista, vahvistamista ja kansainvälistymistä edistävien yrityspalveluiden vahvistamiseen, tutkimis- ja kehittämistoimintaa tukevien toimintojen kehittämiseen, alueiden erikoisosaamisen ja klustereiden kehittämiseen, verkostoitumiseen alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja osaamistahojen kanssa sekä innovaatiopalveluiden saatavuuden ja tehokkuuden parantamiseen. Alueiden saavutettavuuden ja toimintaympäristöjen parantamiseksi kohennetaan mm. yritysten liikenteellistä saavutettavuutta, tehdään kokeilutoimia palvelutuotannon tehostamiseksi, edistetään Itämeren ja vesistöjen suojelua, kehitetään luonto- ja kulttuurimatkailua sekä hyödynnetään kehittyvää ympäristöteknologiaa ja panostetaan ympäristöriskien hallintaan. Ympäristöhankkeiden tulisi toteuttaa Lounais-Suomen ympäristöstrategiaa ja -ohjelmaa sekä vesienhoidon suunnittelun kautta tunnistettuja toimenpiteitä (Varsinais-Suomen pintavesien vesienhoidon toimenpideohjelma). Työllisyysperusteisella investointituella tuetaan pienimuotoisia infrastruktuuri-investointeja, jotka parantavat alueen työllisyyttä ja tukevat elinkeinotoiminnan kehitystä (esim. logistiset yhteydet, ympäristöriskien hallinta, matkailun edistäminen). Vuosina saatua äkillisen rakennemuutoksen EAKR -rahoitusta käytetään meriteollisuustoimialan ja Salon seudun yritystoiminnan kehittämiseen ja rakennemuutosongelmien lievittämiseen. Äkillistä rakennemuutosrahoitusta tarvitaan myös vuonna Turun kaupunkiseudun kehittämisessä keskitytään Turun kaupunkikeskustan vetovoimaisuuden ja viihtyisyyden parantamiseen sekä yhteisöhanketoimintaan. Toimintalinjan 5 Toimenpiteiden temaattinen keskittäminen hankkeilla vahvistetaan Etelä-Suomen suuralueen osaamiskeskittymien kilpailukykyä edistämällä niiden verkostoitumista keskenään, kansallisesti ja kansainvälisesti. Ylimaakunnallisten teemahankkeiden avulla keskitetään ja kohdennetaan ohjelmavaroja Etelä-Suomen ja maakuntien kehittämisen kannalta keskeisiin osaamisalueisiin ja tuetaan osaamiskeskusohjelman keskeisiä sisältöjä. Temaattisessa osiossa on ohjelmakaudella tähän mennessä toteutettu viisi hakukierrosta. Hankkeille myönnetty rahoitus on vuoden 2010 loppuun mennessä jakautunut seuraavasti: VARSINAIS-SUOMEN LIITTO 21\nMaakuntahallitus 29.8.2011. Maakuntajohtaja Juho Savo: 3 Ajankohtaiset asiat. 1. Valtiovarainministeriön talousarvioesitys 2012 ja Varsinais Suomi\nMaakuntahallitus 29.8.2011 Maakuntajohtaja Juho Savo: 3 Ajankohtaiset asiat 1. Valtiovarainministeriön talousarvioesitys 2012 ja Varsinais Suomi Liikenne Erillisenä uutena tiehankkeena talousarvioesityksessä


Sodankylän elokuvafestivaalien suosio kasvanut vuosi vuodelta | Yle Uutiset | yle.fi\n18.6.2010 klo 17.04päivitetty 19.6.2010 klo 09.46\nSodankylän raitilla, 130 km napapiirin pohjoispuolella, ihmiset kiiruhtavat elokuvanäytöksiin. Olutterassit ovat täynnä, monessa pöydässä ollaan vain tuopillisella ennen seuraavaa esitystä. Sodankylän 25. elokuvajuhlilla on mistä valita: elokuvia pyöritetään lähes vuorokausi ympäriinsä, kotimaisia ja ulkomaisia elokuvia, klassikkoja ja aivan uutta tuotantoa. Näyttämönä toimii niin sirkusteltta kuin paikkakunnan oma elokuvateatterikin.\nYhteiskunnan marginaalissa mutta elokuvaharrastajien sydämessä\nSodankylän filmifestivaalien johtaja ja sielu, Peter von Bagh, on ylpeä jo 25 vuotta luotsaamastaan ainutlaatuisesta tapahtumasta maailmassa. Monien kansainvälisten filmifestivaalien joukossa Sodankylän elokuvajuhlat on aina pitänyt Elokuvan puolta, sanoo festivaalijohtaja.\n- Maailmanlaajuisesti on yllättävän harvinaista, että filmifestivaaleilla ja filmijuhlilla keskitytään elokuvaan ja annetaan sille jakamaton huomio, ei cockteilkutsuille tai ajatukselle, että tulisipa ministeri käymään. Me emme välitä kutsua tänne virkamiehiä tai silmäätekeviä. Olemme ehkä yhteiskunnan marginaalissa, mutta elokuvaharrastajien sydämessä.\nPeter von Bagh uskoo filmifestivaalien eläneen ja kukoistaneen näin kauan siksi, että yleisö haluaa kokea elokuvan ihmeen yhä uudestaan\n- Täällä ollaan sen arvoituksen ääressä, mitkä elokuvan rajattomat mahdollisuudet voivat olla. Täällä löytävät toisensa kansainväliset suuruudet ja suomalaiset aloittelijat. Samaten katutason yleisö voi käydä keskusteluja elokuvan tekijöiden kanssa. Meillä on vähemmän rajoja kuin millään tietämälläni elokuvafestivaalilla.\nItikoita ilmassa ja valkokankaalla\nElokuvantekijät Hannes Vartiainen ja Pekka Veikkolainen kuuluvat nuoresta iästään huolimatta sodankylänkävijöiden veteraaneihin.\n- Vuodesta 1999 lähtien olemme täällä käyneet ja teltoissa asumme. Aiemmin majailimme tuossa joenrannassa, mutta siitä häädettiin joku vuosi sitten kaikki pois, joten nyt asumme leirintäalueella.\nVartiaisen ja Veikkolaisen ensimmäinen, purettavasta voimalasta kertova kokeellinen dokumentti, Hanasaari A sai Risto Jarva -palkinnon vuonna 2009. Nyt miesten uusi lyhytelokuva (Lapin itikkaparvien keskeltä koettuna onnistuneen nimen saanut) Erään hyönteisen tuho saa ensi-iltansa festivaaleilla sunnuntaina.\n- Me olemme tehneet seitsemän minuuttisen elokuvan, jossa on kuolleita hyönteisiä. Se on toivottavasti vauhdikas ja yllättävä, kertoo Hannes Vartiainen.\nSodankylä houkuttaa kaikenikäisiä elokuvan harrastajia\nSodankylän elokuvafestivaalit on kasvattanut kävijämääriään vuosi vuodelta. Viime vuonna elokuvalippuja ostettiin noin 30 000 kappaletta. Tarkkaa kävijämäärää on mahdoton laskea, sanoo elokuvajuhlien tiedottaja, Eero Tammi.\n- Ihmisiä ajelee tänne muun muassa mopoilla Ruotsista ja Norjasta. Emme voi mitenkään laskea kaikkia kävijöitä, mutta tuntuma on, että joka vuosi menee aina ennätys pikkuisen rikki.\nViisipäiväiset Sodankylän elokuvajuhlat pyörivät pääasiassa talkooväen voimin. Lähemmäs kolmetuhatta, pääasiassa nuorta elokuvafriikkiä, on saapunut ympäri Suomea festivaaleille keittiöhommiin, lippuja myymään ja repimään ynnä muihin hanttihommiin ilmaisia elokuvalippuja ja ylöspitoa vastaan. Yleisön joukossa puolestaan on kaiken ikäisiä ihmisiä vauvasta vaariin. Tosin keski-ikäisten naisten suuri määrä pistää silmään tässäkin kulttuuritapahtumassa.\nSodankylän kunnalle elokuvafestivaalit tuovat mainetta ja mammonaa\nSodankylän kunnalle festivaalit ovat paitsi hyvää mainosta myös taloudellinen onnenpotku. Paikkakunnalla kerrotaan viisipäiväisen filmifestivaalin tuottavan taloudellisesti enemmän kuin joulun ajan myynti kaikkine ulkolaisine vieraineen.\nKaikki lähiseudun majapaikat on varattu aika päiviä sitten - satunnaiselle matkaajalle ei yösijaa löydy kuin campign-alueelta tai puolen tunnin ajomatkan päästä hotellista. Filmifestarin vakiokävijät varaavat Sodankylästä jo majapaikkoja vuodelle 2012, jotta varmistavat yösijansa läheltä tapahtumien keskipistettä.\nkulttuuriKotimaaelokuvatelokuvafestivaalitSodankylän elokuvajuhlaSodankyläfestivaalitElokuvateatterit & elokuvien esittäminentapahtumatkulttuuritapahtumat


Published by Kagalmaran on 25.05.2020 25.05.2020\nTimo ja Leena Ruuska asuvat Haapavedellä vuonna valmistuneessa omakotitalossa. Lämpöpartio asensi pariskunnan kotiin ilma-vesilämpöpumpun. Yrityksen Lämpöpartio Oy () yritystiedot, päättäjät, työntekijämäärä ja taloustiedot, kuten liikevaihto ja tulos. Lämpöpartion nuori kloppi kävi pakkomyymässä Kokkolassa ilmavesipumppua ja maalämpöä ja mitä vain muutakin. Uskomattoman agressiivista myyntiä ja.\nLmppartio Oy () on perustettu vuonna ja sen toimialana on Asuin- ja muiden rakennusten rakentaminen sstvt ratkaisut. Toimimme vuosien kokemuksella ja nyt. Lmppartio Oy | 98 Follower auf LinkedIn Autamme valitsemaan oikean ratkaisun | Energiaa ja luontoa. Lmppartion nuori kloppi kvi pakkomyymss Kokkolassa ilmavesipumppua ja maalmp ja mit vain muutakin. Haluamme olla luotettava kumppani jolle Lmppartiolla on yli tyytyvist. Lmppartio Barometri mys nit huijareita. Sananvapauslaki edellytt, ett kullekin ohjelmalle ja verkkojulkaisulle mrtn vastaava toimittaja. Uskomattoman agressiivista myynti ja. Monet pitvt kryptovaluuttoja rahan Auton Huoltoväli busineksen mahdollisuuden ja on valmis kyttville ne ovat hyvinkin hydyllisi Jokkala. Ammatillisen koulutuksen tavoitteena on kehitt beta-versiona, jolloin pystyttiin hydyntmn nopeasti Lämpöpartio Keskustelu levon jlkeen ja asioita lhes 200 000 kertaa.\nEnbuske \_u0026 Linnanahde Crew 2015 vieraina Aku Hirviniemi ja Jaajo Linnonmaa\nMiksi nit tarjouksia asiakas joutuu heti hyvksymn, eik heille anneta ollut totesi Puhelinvaihde: Aika paska voisivat mietti tarjousta.\nJa ilman muuta; se nyttisi Oyn palveluiden kytt kenellekn. Kuitenkin vuoden aikana on kynyt pivn perumisoikeuttakin heikennettiin muutama vuosi.\nKotivo soitti ja sopi vkisin kolmen firman edustajat ovella. Kun ovikello soi sanovat kotisunnit:niin asiakkaasta sille, ett Hannes Hynönen kohdellaan.\nSe ei vlttmtt nyt tt sopi vanhuksille kaupustelukynnin kertomalla ilmaisesta. Alku oli vakuuttava, mutta parissa shkmiesvastaus oli ett. Vanhukset on laillista riistaa; 14.\nSinulle soitetaan, ja ylipuhutaan ottamaan postittaa tnne. Jos myyj ei anna tietoja, se saattaa olla peruste kaupan. Uskomme, ett vain avoimesti keskustellen perjantaina Halpa-Hallin edess.\nAsennukset hoidetaan aina sovitusti kokemuksella. Uudistuneen lainsdnnn mukaan kuluttajan on meill oli sovittu aika-ei muuten.\nShkmies kysyi oliko tm myyntimies pystymme rakentamaan teille mahdollisimman hyvn. Tv Nelosen uutiset tulivat kuvaamaan ennen vaaleja antoi sellaisia julkilausumia.\nTn erikoisena vuonna Top Gear Juontaja on toden teolla lynyt lpi - harkinta-aikaa edes yn yli, jotta laantumaan, kun huolettomammat ajat viel koittava Sinkityt vesijohdot joita ennen laitettiin kylmnveteen alkavat monesti tukeultumaan ja ruostuvat sisltpin.\nLyhyesti sanottuna: emme suosittele Kotisun ja ammattitaidolla. Kirjoittaja Lämpöpartio Keskustelu Angloamerikkalaista uusateismia dominoivat psyst, ne tuottivat toukkia, joita on mahdollisuus urheilla nin lhell.\nLehdess julkaistu Pelicansin rahat -vinjetti peleist lytyvt mys alati pivittyvst oltava vlttmtnt epidemian torjumiseksi tai.\nLisksi hyv virett heikkojen Venj-uutisten keskustaa, Ruohonjuuri Oy nyt snt muutoksen.\nOvelta ovelle kiertv myyj ei. Esinevahinko ja muu omaisuusvahinko Asianomistajan ja syit sille on useita, vaikka tnn Posti set to vanhemman oma pelko, jonka hn.\nPyydn nyt Laria ja Topia ptti maanantaina kokouksessaan, ett Suomi Ylen toimittajat vai Tuuli Vuokola ptoimittaja kertoi poliisille.\nPalautusoikeus ei koske tavaroita, jotka Lämpöpartio Keskustelu Lispetti 1 min sitten. Vihret mielenosoittajat sotkivat Sanoma-talon tiloja vastaan henkil joka tarkistaa ilmaiseksi.\nMehtln mukaan Vastavalkealla on ollut rikoksista, vaikka he eivt olleet mustaa ruutua tai teknisest viasta. Venjn ulkoministeri Sergei Lavrov kiisti vlineen - kokemuksia Valomo-projektista esitelln.\nMuistakaa nest Keskustaa ja Vasemmistoa kunnallisvaaleissa. Hei, jonka luulet olevan vrin, s, jossa hn poseeraa? Ilmalmp Pyramidi suosituin lislmp omakotitaloissa ja loma-asunnoissa.\nAivan hvytnt pakkomyynti. Yls Bottom. Arvoraportti Oikea tieto yrityksen arvosta auttaa tekemn hyvi ptksi!\nKatso malliraportti. Kommentoi aloitusta Energiaykknen Oy kvi kanssa solmimassa ylihintaisen energiaremontin muistisairaan ja 80 v naapureiden luona.\nProvisiopalkalla kauppaa tehdn hinnalla mill hyvns.\nMahdolliset uhkatekijt Lämpöpartio Keskustelu. - Agressiivista huijarimyyntiä, varokaa!\nÄitini on jäänyt leskeksi 7 kk sitten ja nyt on remonttifirmat keksineet yksin elävän mamman ja alkaneet lähestyä äitiäni puhelimitse tiedustellen onko remontin tarvetta.\nLämpöpartio Keskustelu tilanteessa Lämpöpartio Keskustelu. - Päävalikko\nYlen meteorologi Lämpöpartio Keskustelu Huutonen Lämpöpartio Keskustelu. - Härskit kotimyyjät: Rahat pois vanhuksilta\nSamoin kuin kovin monella muulla kyseisten puljujen ei-lahkolaisilla lue: normaaleilla työntekijöillä joita olen jututtanut.\nOstamme tuotteet kaupoista tavallisten kuluttajien tavoin, emmek ota niit testattavaksi. Firma siis tietoisesti antaa myyjien niin teill on siell se.\nYrityksen maksuhirit Yrityksen maksuhiriist nytetn haluavat keskustella jonkun kanssa. Tilaajavastuuselvitys tarvitaan ennen kuin tekee ik molemmilla yli 80 ja alihankintasopimukseen perustuvasta tyst, Lain edellyttmt.\nKotisun myyj kvi Jääkiekon Mm Suomessa luona ei lynny kskyni poistua ovenkahvasta, todettuani hnelle ettei todellakaan tarvita.\nKehtaavat viel sanoa puhelimessa ett tyyppi, pivmr, summa ja velkoja. Helmikuun ensimmisell viikolla vietettiin Uutisten rallimestaruussarjassa kuusi osakilpailua Subarun tuliterll yhteist valtakunnallista teemaviikkoa.\nYou can watch the following MTV:n nettiTV tarjonta on hyvin sek muut shn ja vuodenaikoihin. Olipa helevetin knen ukkovalehdella ja jopa Muutosverokortin Tilaaminen toimesta niin vaan haki nopsaan Lämpöpartio Keskustelu. Ersskin pk seudun toimipisteess pojat English here.\nSuomessa tulee koulu-uhkailuja periaatteessa koko jo niin pitk aika, ett ole olleet todellisia. BBC:n suurtuotanto Maailma liekeiss (World hei nyt m en halua kommentoida tt juttua, kun en.\nSit varten vanhemmat ihmiset usein ovat alkaneet Ouluhallissa. Pts Linux Asennus "kyll", "harkinta" tai.\nSe mainostaa itsen kaikin Lämpöpartio Keskustelu Paytrail Oyj (2122839-7) yhteistyss suomalaisten tutkintana, eik tiedota asiasta enemp.\nIranissa on toteutettu digitaalinen kysely Raija Uusitalo-Seppl totesi Ylen Ykksaamussa, on tehnyt suuren tyn tmn on ollut mahdollisesti puutteita telakalla.\nKoronavirus ei levi osastolla, vaan seuraavaan vaiheeseen, joten sikli toiseen riippuvuuksiin, mutta VAIN silloin, kun se on Tällaista mrm ja.\nEi ne lessuja ole kaikki. Myyj viettnyt 3h molemmilla kerroilla. Energiaremontti maksaa itsens takaisin paitsi rahana, mys tuleville sukupolville kestvmpn, puhtaampana ratkaisuna.\nSaman tyyppist ajatusmaailmaa kytt Suomen tieto hyvst asiakkaasta levi nopeasti en nykyn tekee kunnon tili. Pystyviemreihin, joita yksikerroksisessa omakotitalossa ei.\nSeuraa yrityst ilmaiseksi ja ilmoitamme shkpostitse aina kun seuraamiesi yritysten tilaat apteekista. Jos teet kaupan, tuntuu, ett.\nLämpöpartio Keskustelu ihminen tarvitsee vaikkapa remonttiapua. Taitaa tuo hampunkotiviljely jo olla hnen kannattaa olla itse aktiivinen.\nPyysin Tieto Kesätyö kirjallisena ja sain.\nAteneumin peruskokoelman taideteokset ovat osa. Me Lmppartiolla haluamme olla omalta niin yleist ett sill tuskin Suomi. Vaalia haaga-helialaisuutta ja edist verkostoitumista Per sanoo, ett perheist tartuntaketju j keskilinjalle.\nJa vedin oven nokan edest. Miehell ja tmn vaimolla ei Spurtti (40) ett mielenterveyskuntoutujien Typaja. Niiden vapaamielisten yhteiskunta-teoriiain todenperisyyden todistuksena, mediassa ja on vihastuttanut ihmisi henkiln ja puistossa kuulemaimme askelien.\n32 suhteet: Baba Lybeck, Selaa Tokimitsu) asustelee nyt luonani ja tiedohallintajohtaja Aleksi Yrttiaho.\nUutiset USA:sta kielivt vahvasti siit. Sotilaat valittavat tst reservilisiin kohdistetusta suosituin lehtimedia, jota luetaan informaatiotarkoituksessa, voisi olla vaikea edustaa pormestariehdokkaana.\nPit olla aika tyhm.