Tervetuloa lukemaan FysioAkatemian blogia!\nJos olisin vahvempi juoksija, olisinko itseasiassa parempi juoksija?\nLähettänyt Tero Tiistai, joulukuu 12. 2017\nJuoksu ja voimaharjoittelu voi olla vaikea mieltää yhteen, kun katsotaan vaikkapa maratoonareiden ruumiinrakennetta. Juoksu on kuitenkin laji, jossa voimaa tarvitaan sen eri muodoissa. Kun jalka osuu alustaan, teemme jarruttavaa lihastyötä. Ponnistettaessa päkiältä lihastyö muuttuu puolestaan enemmän dynaamiseksi. Molempia lihastyötapoja on hyvä harjoittaa ja voimaharjoittelusta olisikin hyötyä monelle harrastajalle ja aktiivijuoksijalle. Kun olen haastatellut ja keskustellut voimaharjoittelusta juoksijoiden kanssa, on esille noussut enemmän uskomuksia kuin faktaperäistä tietoa. Ajatukset ovat olleet mm. seuraavanlaisia: ”voimaharjoittelu jäykistää, en halua isoja lihaksia ja juoksun rentous katoaa”. Edellä mainitut asiat ovat osittain totta, mutta harjoittelu ammattilaisen ohjauksessa vaikuttaa yksilön kehittymiseen positiivisesti. Tutkimukset osoittavat, että voimaharjoittelun avulla voidaan vähentää juoksijoiden rasitusperäisiä vammoja jopa 50%. Tämä tarkoittaa siis harjoittelua, joka pohjautuu yksilöllisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin, ei siis lihasmassan kasvuun ja kropan jäykistymiseen. Se miksi mielestäni voimaharjoittelu kuuluu ehdottomasti osaksi harjoittelua, perustuu mm. siihen, että juoksun aikana alustaan kohdistuu 2,7-3 kertaisesti juoksijan oma paino. Tämä herättääkin kysymyksen siitä, kuinka moni juoksija pystyy yhdellä jalalla työntämään jalkaprässissä saman määrä kiloja kuin mitä alustaan kohdistaa voimaa juoksun aikana?\nJuoksun aikana on mahdollista käyttää pieniä nivelkulmia lonkan, polven ja nilkan osalta. Mutta tämä ei tarkoita sitä, etteikö kyseisiä niveliä liikuttavia lihaksia tulisi harjoittaa laajemmalla nivelkulmalla. Tällä logiikalla rallikuskien ei tarvitsisi harjoitella kuin istumista ja nilkan pumppaamista tai olkapäiden liikuttamista ratinpyörittämistä varioiden. Lonkan ojennus- ja koukistussuuntaa voidaan harjoittaa erittäin hyvin maastavedolla, rinnallevedolla tai vaikka etu- ja takakyykyillä. Samaisissa asennoissa tarvitaan myös polven ja nilkan riittävää liikettä. Voimaharjoittelussa on tärkeä huomioida nivelten mahdollisimman laaja liikerata. Tämän avulla vältämme juuri edellä mainitun jäykistymisen ja kehitämme lihasta koko nivelen liikeradalla. Voimaliikkeiden variointi esim. kahvakuulilla, kehonpainoharjoitteilla tai erilaisilla kyykyillä haastaa juoksijan keskivartalon voima- ja liikehallintaa. On erittäin vahvaa näyttöä siitä, kuinka jarruttava lihastyö lisää alavartalon nivelten liikkuvuutta. Jarruttavalla lihastyöllä tarkoitan esimerkiksi kyykyn vaihetta, jossa laskeudutaan kohti alustaa ja samalla jarrutamme liikettä vasten maan vetovoimaa. Voimaharjoittelun avulla pystytään lisäämään myös juoksun taloudellisuutta sekä kehittämään juoksijan suorituskykyä.\nMistä sitten tietää, että on liian ”heikko” juoksijaksi. Ensinnäkin absoluuttista totuutta siitä, kuinka vahva ihmisen tulisi olla ei ole ja myöskään ei tiedetä kuinka vahva juoksijan tulisi olla. Tutkimusnäyttöä voimaharjoittelun hyödyistä ihan jokaiselle ihmiselle löytyy runsaasti, mutta juoksun osalta sillä on erittäin merkittävä rooli vammojen ennaltaehkäisyssä. Mikäli juoksija mielii parantaa juoksun taloudellisuutta ja omaa suorituskykyään, käyttäisin kyllä ehdottomasti tämän vaihtoehdon hyödyksi. Juoksija-analyysissä testaamme juoksijan voimatasoa alavartalon osalta. Kuinka vahva juoksija sinä olet? Ja kuinka vahva sinä voisit olla? Tästä hieman pähkinää purtavaksi ennen ensi kevään juoksusesonkia. Nyt on korkea aika alkaa miettiä itseään juoksijana, joka voi olla myös vahva.\nSiniverkkarimies a.k.a Hyvinvoinnin huligaani\nMiten juoksijalegenda Paavo Nurmi harjoitteli aikoinaan?\nLähettänyt Tero Tiistai, joulukuu 5. 2017\nPaavo Nurmi on tullut suomalaisille tutuksi uroteoistaan noin 100-vuotta sitten. Repullinen olympiamitaleja joista yhdeksän on kultaisia ja kolme hopeista. Maailmanennätyksiä Nurmi saalisti 22 kappaletta. Nurmi tuli aikanaan tunnetuksi asioista joita hän kehitti tai otti rohkeasti käyttöön. Nurmi tunnettiin analyyttisestä suhtautumisesta harjoitteluun ja sen arviointiin päiväkirjan muodossa. Nurmen harjoittelun perusrunko oli hyvin selkeä, kaksi harjoitusta päivässä ja voimisteluharjoituksia ohessa. Nurmi halusi ottaa hieronnan useita kertoja viikossa. Lepopäiviä hän malttoi pitää maksimissaan 2kpl kuukaudessa.\nPaavo Nurmi käytti siis paljon aikaa huoltotoimenpiteisiin ja vahvisti nilkkojaan mm. naruhyppelyn avulla. Perinteiseen suomalaiseen tapaan Nurmelle oli tyypillistä saunoa usein. Nurmi on haastatteluissa todennut harjoittelun ja hieronnan tarpeen olevan hyvin yksilöllistä, mutta jos liikaa kävi hieronnassa saattoi se olla haitaksi ja juoksijan irtiottokyky heikkenee. Nurmi kokeili myös vanhan kansan menetelmiä palautumiseen. Hän kävi myös kuppauksessa, joka toteutettiin tulikuumassa saunassa. Kuppauksen tarkoituksena oli saada ”paha” veri pois kehosta. Tämä johti juoksijalegendan mukaan suotuisaan lopputulokseen.\nPaavo Nurmella oli myös aikansa pioneeri teknologiassa. Hän oli ensimmäinen juoksija, joka käytti sekuntikelloa. Nurmi tunnettiin kelloa kantavasta persoonasta ja muiden ajateltiin matkivan juuri suomalaista legendaa mikäli he käyttivät myös kelloa. Mutta ehkä mielenkiintoisin tempaus oli harjoittelu junan perässä. Nurmi piti kiinni junan perästä ja juoksi Turun ja Littoisten väliä noin 2 kilometriä kerrallaan. Tärkeää tässä harjoittelussa oli valita oikea juuri juna, koska sopiva vauhti ja kengän pito oli tärkeä osa harjoitusta. Harjoitusmetodin tarkoituksena oli mm. lisätä askelpituutta. Nurmi kertoi aikoinaan haastattelussa, että hän juoksi junan oikealla puolella, pölkkyjen sivussa, missä oli irtonaista hiekkaa, ja vasemmalla kädellä hän sitten piti kiinni junan viimeisen vaunun puskurista.\nPaavo Nurmi piti aina kilpailukauden jälkeen 3kk tauon ennen valmistautumistaan uuteen kauteen. Tammi- helmikuun ajan Nurmi harjoitteli pelkästään kävelyä ennen kuin maaliskuussa aloitti juoksuharjoitukset. Talven pitkään lepoon oli syynä pelko keuhkojen vahingoittumisesta kylmässä ilmassa ja toisaalta keho tarvitsi pitkän kauden jälkeen sisäänsä ”raakaa” energiaa. Yleisesti ottaen juoksemisen harjoittelusta tuli ympärivuotista vasta 1940-luvulla.\nLukiessa Paavo Nurmesta koottuja tekstejä tulee väistämättä mieleen yksi oleellinen asia. Se asia on perusteet, eli mikäli juoksijalla on riittävästi voimaa, kehon hallintaa ja peruskuntoa on omat ennätykset ja tavoitteet tehty saavutettaviksi. Juoksukauteen mahtui aina lepoa ja peruskunnon hakemista pitkillä kävelylenkeillä. Intervalliharjoitukset junan perässä olivat suunnitelmallisia ja kaikki hyvin dokumentoitua. Lisäksi voimistelun merkitys oheisharjoittelussa korostui Nurmen harjoittelussa lähes poikkeuksesta. Mutta Paavo Nurmi ei myöskään hylännyt koskaan kehonhuoltoa. Hieronta, sauna ja kuppaus kuuluivat säännöllisesti Nurmen repertuaariin. Tässä yhteydessä on todettava, että Nurmi halusi tehdä perusteet kuntoon aina juoksukauden aluksi. Brändiä täydensi sekuntikello ja harjoitusmetodit joissa keho vietiin välillä äärimmilleen kestämään kilpailutilanteiden optimaalinen suorituskyky. Meillä jokaisella on hienoa mahdollisuus valmistautua ensi kesään kuten Paavo Nurmi. Mikäli olet huilannut loppuvuoden on tammikuussa syytä aloittaa kävelyharjoittelut, jotta pohja on riittävä maaliskuun juoksuharjoittelun aloittamiselle. Hyvää itsenäisyyspäivää!\nPitäisikö juosijoiden antaa vain juosta?\nLähettänyt Tero Maanantai, marraskuu 27. 2017\nJuoksijoiden kanssa työskennellessä on mietittävä aina, minkälainen rooli juoksemisella on heidän elämässään. Itse olen seurannut vastaanotolla mielenkiinnolla sitä, kuinka juoksutapahtumat ja niiden kilpailut ovat kehittyneet. Nyt muutaman vuoden aikana on lisääntyneet polkumaratonit sekä ultramatkat. Näiden tapahtuminen suosio on myös lisännyt innovaatioita juoksun ympärillä. Näistä ehkä mieleenpainuvin on ollut viime kesänä juostu Suomi100-hengessä tapahtunut Nuorgam-Helsinki juoksu 30 päivässä, jossa muutama juoksija kipitti koko suomineidon pituudelta pohjoisesta etelään. Mikä sitten saa ihmisen tekemään jotain tällaista? Ja mitä tapahtuu, jos ihmiseltä viedään pois mahdollisuus juosta viikoksi tai jopa useammaksi kuukaudeksi?\nMinkälaisia asioita on sitten hyvä miettiä juoksijoiden kanssa toimiessa? Välillä juoksun ja myös muidenkin liikuntamuotojen osalta törmään siihen, että fysioterapiaan tullaan vain siinä tapauksessa, että ei ole enää muuta mahdollisuutta tai lääkäri käski näin toimia. Haastatteluissa ja tapaamisissa törmäämme pelkoihin joissa juoksija ajattelee, että kiellämme juoksemisen kokonaan. Kun tiedostamme, että juoksijat haluavat vain juosta, pyrimme fysioterapiassa pitämään mahdollisimman pitkään pitämään kiinni tuosta mahdollisuudesta aiheuttamatta kuitenkaan lisäharmia asiakkaalle. Ratkaisuja on monia. Tällä hetkellä ainakin Sellossa sijaitsevasta Liikuntafysio-Sellosta löytyy AlterG-juoksumatto, jossa juoksija voi harjoitella Nasan kehittämällä painokevennetyllä matolla. Tämän avulla juoksijan painetta kohti alustaa voidaan säätää halutulla tavalla ja juoksemisen ei tarvitse loppua pitkäksi aikaa, vaan sitä voidaan säädellä kuntoutumisen edetessä. Laitteen toiminta perustuu paineen säätelyyn, jossa juoksija on kuin ”avaruusaluksessa” alavartalon ollessa kevennettynä. Lisätietoa laitteesta löytyy osoitteesta: www.lojer.com\nToisaalta juoksijoilla voi olla myös pelkotiloja loukkaantumisesta ja siitä aiheutuvasta muutoksesta elämään. Näitä pelkotiloja lisäävät mm. google, terveydenhuoltoalan ihmiset ja huhut kanssajuoksijoilta. Jokainen ongelma on tutkittava tarkkaan, jokainen sana on valittava tarkkaan ja myös on osattava tulkita asiakasta kokonaisuutena. Kun huomaa, että taustalla on paljon uskomuksia, täytyy vastaanotolla pystyä valikoimaan sanat tarkkaan. Skolioosi, eri pituiset jalat, lättäjalat, si-nivel paikoiltaan jne. Näillä sanoilla ihmisiä on peloteltu jo kautta aikojen eri terveydenhuoltoalan ammattilaisten toimesta.\nMutta myös tutuksi on tullut juoksijoiden pelon välttely ja kaikki tai ei mitään-ajattelu. Tähän kategoriaan voidaan osittain laittaa nämä ultramatkojen juoksut, mutta myös harjoittelu ja kilpailu lähellä omaa kriittistä sietokyvyn rajaa. Tähän liittyen muistan, kuinka itseltäni kysyttiin aiemmin mikä on pahinta mitä juoksun aikana voi tapahtua tuki-ja liikuntaelimistölle ellei oteta mukaan ulkoisen tekijän aiheuttamaa traumaa. Kysymyksen asettelu jo itsessään sai minut hämilleen, koska se käytännössä tarkoitti sitä, että juoksija halusi juosta loukkaantumisesta huolimatta läpi kilpailun, johon oli valmistautunut intensiivisesti seitsemän kuukautta. Vastaukseni ko. henkilölle oli, että ongelma-alueelle on mahdollista kehittyä pysyvä haitta. Tämän lauseen myötä asiakas ei osallistunut kisaan ja jälkikäteen kiitteli sanavalinnoista, jotka tilanteessa olin tehnyt. Kun aikaa vastata oli sekunti, mietin nopeasti keinon, millä vaikutetaan juoksijalle tärkeimpään asiaan eli juoksun harrastamiseen.\nJuoksu ei ole vain juoksua - siihen liittyy paljon henkistä hyvinvointia ja myös sosiaalisten suhteiden luontia. Toiset kokevat sen parhaana mahdollisena tapana päästää höyryt pihalle päästä ja purkaa stressiä. Jokaisen tulee löytää oma tapa harjoittaa sitä, mutta myös jokaisen tulee miettiä missä oma raja kulkee missäkin kehityksen vaiheessa.\nNilkan liikkuvuus käy omaan nilkkaan?\nLähettänyt Tero Maanantai, marraskuu 20. 2017\nEdellinen blogiteksti herätti kysymyksiä siitä voiko oikeasti noin pieni yksittäinen nivel aiheuttaa näin paljon muutoksia juoksuun ja ylipäätänsä ihmisen liikkumiseen. Kaikella on merkitys, se onko ukkovarpaan liikkuvuuden merkitys suurempi kuin esim. toistuvasti huonosti nukutut yöt on minusta suhteellista. Mutta juoksun teknistä puolta tulee tarkastella ajatuksella jossa mietitään onko juoksijalla ylipäätänsä mahdollisuus toteuttaa kaikkia niitä vaiheita joita ”oppikirjassa” vaaditaan. Tästä tulee hyvin mieleen keskustelu yhden jalkapallovalmentajan kanssa siitä miten pelaaja saataisiin kääntymään nopeammin ja hallitummin pallon kanssa. Ensimmäinen tutkittava asia oli yhden jalan seisonta ilman tukea, joka oli tälle pelaajalle mahdoton toteuttaa. Kun pelaaja kääntyy ja vielä pallon kanssa on kontaktissa silloin alustaan vain yksi jalka. Tässä esittämässäni vertauksessa ja juoksussa ylipäätänsä täytyy muistaa miettiä ihan perusasioita ennen kuin lähdetään korjaamaan askelpituutta, lantion kulmaa tai juoksun frekvenssiä.\nMutta sitten mennään enemmän tämän kerran aiheeseen eli nilkan liikkuvuuteen. Miten ja mistä ihminen tietää onko hänellä riittävä määrä nilkassa liikkuvuutta juoksemiseen? Tutkimukset osoittavat, että juoksussa tarvitaan nilkan liikkuvuutta 20-25 astetta koukistussuuntaan. Sen voi kätevästi testata myös itse menemällä lähelle seinää käyntiasentoon. Mittaa seinästä 5-8 senttimetrin etäisyys ja aseta varpaat viivalle. Pidä edessä olevan jalan kantapää alustassa ja lähde työntämään samaista polvea kohti seinään. Mikäli polvesi osuu seinään ilman, että kantapää nousee ilmaan tai kantapää lähtee työntymään sisäänpäin liikkuvuus täyttää nämä kriteerit. Nilkan liikkuvuuteen vaikuttavat taas useammat tekijät kuten: perinnölliset tekijät, tausta liikkuvuutta ja taitoa vaativasta liikunnasta, liikkuvuus ylipäätänsä tai mekaaninen este koukistukselle jne. Joskus nilkka voi myös mennä ”lukkoon” eli kyykyissä tuntuu vain ettei toinen nilkka liiku ja se ottaa kiinni nilkan etupuolelta ja samalla kantapää työntyy sisäänpäin. Tämä voi johtua edeltävästä nilkan nyrjähdyksestä tai joskus siihen voi riittää edeltävä loikkaharjoittelu. Hyvin usein ongelma poistuu itsestään, mutta jäädessään pidemmäksi aikaa olisi hyvä tukeutua fysioterapeuttiin, joka pystyy mobilisoimaan tai tarvittaessa manipuloimaan nivelen ja erityisesti kertomaan miten ongelma pidetään poissa jatkossa. Mikäli nilkka lukkiutuu toistuvasti ja sitä joudutaan usein avaamaan kyse on jostakin toiminnallisesta ongelmasta jossa manipulaatio vain siirtää ongelmaa eteenpäin.\nMutta miksi juoksijan olisi syytä pitää huoli nilkan liikkuvuudesta? Ensinnäkin aiemmin sivusin aihetta jossa juoksun aikana jonkun nivelen rajoittunut liike otetaan jostakin muualta. Eli nilkan liikkuvuutta kompensoidaan kääntämällä säärtä ulospäin jolloin jalkaterät aukeavat ulospäin, mutta myös lonkan ojennus voi lisääntyä nilkan liikkuvuuden ollessa rajallinen. Toisaalta osa juoksijoista lähtee kiertämään lantiota juuri sen jalan puolelle jossa liike on rajoittunut. Mikään edellä mainituista asioista ei ole ihmiselle pahaksi, mutta jos juoksussa tulee kipua tai kehitys on pysähtynyt, näistä on syytä lähteä poimimaan asioita joita kannattaisi lähteä korjaamaan. Nilkan liikkuvuutta tarvitsemme päivittäin mm. kyykyissä ja kävelyssä. Mikäli näissä liikkeissä nilkan liikkuvuus tuottaa sinulle haasteita, todennäköisesti se näkyy myös juostessa.\nMikä tekniikkamurhe löytyy joka toiselta harrastejuoksijalta?\nLähettänyt Tero Tiistai, marraskuu 14. 2017\nJatketaan pienen flunssan jälkeen tekniikkaan liittyvästä aiheesta. Kun kävin viime keväänä katsomassa Tuusulanjärven maratonia törmäsin monen juoksijan osalta yhteen juoksutekniseen haasteeseen juoksutekniikassa. Oliko sittenkään kyse tekniikan ongelmasta vai juoksijan kyvystä käyttää kehoaan haluamallaan tavalla siihen en voi ottaa kantaa tutkimatta. Korostan ettei kyseisillä juoksijoilla ollut todennäköisesti kipua, mutta juoksun taloudellisessa puolessa oli kyllä rutkasti kehitettävää. Toki näistä henkilöistä varmasti moni haluaisi asian muuttaa mikäli siihen olisi keinoja. Tuon teknisen haasteen takaa voi löytyä erilaisia syitä, sen vuoksi tässä ei ole tarkoitus antaa kyseiseen ”ongelmaan” yhtä ainoaa ratkaisua vaan pikemminkin kiihdyttää lukijan ajatuksen juoksua.\nNoin puolet harrastejuoksijoista ”kärsii” kantapään heitosta( n. viiden asteen kulma kantapään heitossa on normaali) Eli takaa katsoessa jalkaterä osoittaa ulospäin ja kantapää sisään. Tutkimalla juoksun kannalta oleellisten nivelten liikkuvuutta saamme käsityksen onko juoksijan mahdollista käyttää eri nivelten liikkuvuutta halutulla tavalla juoksun aikana. Kun olemme päkiärullaus vaiheessa tarvitsemme karkeasti lonkan ojennusta, polven ojennusta, nilkan koukistusta sekä ukkovarpaan ojennusta. Mikäli joku osa-alue näistä ei toimi kuten halutaan, keho hakee kompensaation jostakin muualta. Kantapään heittoon törmäämme enemmän seurauksena kuin syynä. Syitä tähän on monia, mutta ukkovarpaan ojennus-suunnan liikkumattomuus luo ainakin alkutahdit tälle tekniselle ongelmalle. Julkaisun kuvassa on tapahtumassa päkiärullaus, mutta ukkovarpaan liikkumattomuus ojennus-suuntaan ei mahdollista rullausta ukkovarpaan kautta vaan keho kompensoi liikkumattomuuden viemällä painoa ulospäin ja samalla kääntämällä kantapäätä sisäänpäin. Tällä väistetään segmentti jonka liikkuvuus loppuu kesken. Syitä miksi ukkovarpaan liikkuvuus voi olla ihmisellä rajoittunut on monia. Yksi syy on nilkan hallinta. Kun nilkan hallinta esim. yhden jalan seisonnassa aiheuttaa haastetta, tarraa varpaat/ukkovarpaat alustaan pitäen asennon vakaampana. Kun niiden aktiivisuutta vähennetään asennon hallinta vaikeutuu. Kun varpaiden tarraaminen alustaa vasten toteutuu satoja kertoja päivässä ja tuhansia kertoja vuodessa on ukkovarpaan koukistajajänne ”oppinut” toimimaan lyhentyneenä. Tämä taas johtaa ojennus-suunnan jäykkyyteen ja jänteen toimintasäteen pienentymiseen.\nMitä sitten pitäisi korjata? Tässä esimerkkitapauksessa täytyy puuttua ongelman syyhyn eli nilkan hallintaan. Koska juoksija-analyysissä tutkitaan koko kroppa jäljet johtavat juuri nilkan hallintaan ja siitä seuraavaan liikkuvuuden ongelmaan juoksun kannalta. Nilkan hallintaa harjoittavat harjoitteet lähtevät parantamaan lihasten tasapainoa. Kun nilkan hallinta parantuu vähentyy varpaiden tarraaminen alustaa kohden ja ukkovarpaan ojennus-suunta on helpompi toteuttaa. Pelkästään liikkuvuusharjoitteet niveleen eivät yksin muuta ”kireyttä” tai ongelman syytä ukkovarpaan eikä monen muunkaan nivelen liikkuvuus ongelmassa. Kun päkiärullaus onnistuu paremmin on tärkeä päästä kiinni itse kantapään heittoon. Tutkimukset tukevat hyvin ajatusta pilkkoa juoksun eri vaiheet osiin ja harjoittaa niitä vaiheita joiden koetaan olevan kokonaisuuden kannalta juuri ne ”heikot lenkit”. Jotta voidaan teknisesti muuttaa juoksussa asioita on tärkeä antaa juoksijalle työkalut liikkuvuuden, kehon hallinnan ja voiman osalta korjata näitä puutteita ja tukea häntä muutokseen pitkällä aikajänteellä.\nYksi oikea tapa juosta, vai useita sopivia?\nLähettänyt Tero Maanantai, marraskuu 6. 2017\nIhmiset jotka tekevät työtä juoksijoiden kanssa törmäävät takuulla samaan kysymykseen vastaanotolla.\nVoisitko kertoa mikä on oikea juoksutekniikka? Lähes poikkeuksetta joudun tuottamaan kysyjälle pettymyksen, koska sellaista ei ole olemassakaan! Tottakai tiedän kansallisen- sekä kansainvälisentason juoksijoita, joiden tekniikka on hyvin taloudellinen ja tehokas ja näitä voisi helposti ”kopioida”. Haasteena on se, että näitä tekniikoita on rakennettu vuosia. Pikkuhiljaa palaset vain loksahtavat ajan saatossa paikoilleen, mutta tätä kärsivällisyyttä ei välttämättä harrastajalta aina löydy. Kun ajatellaan säännöllisesti tai satunnaisesti lenkkeilevää henkilöä, molempien täytyy miettiä omia tavoitteitaan ja isompaa kokonaisuutta. Koska oikeaa juoksutekniikkaa ei ole olemassa, korjaavat toimenpiteet liittyvät juoksun osalta kivun vähentämiseen tai juoksun kehittämiseen. Jotta juoksua voidaan kehittää tai kivun syytä voidaan selvittää, täytyy tiedostaa tekniikan lisäksi myös ne osatekijät, jotka tekniikan muodostavat. Näitä ovat henkilön voimataso, juoksun kannalta oleellisten nivelten liikkuvuus sekä liikkeen hallinta. Näiden pohjalta juoksun analysointi kuvaamalla antaa mahdollisuuden puuttua pienempiin yksityiskohtiin.\nIhmisen ymmärtämistä kokonaisvaltaisena liikkujana helpottaa, kun miettii omaa kehoaan. Eri kehon osat jakautuvat liikkuvaan ja hallittavaan osaan ja nämä tulevat aina peräjälkeen. Nilkan tehtävä on tuottaa riittävästi liikettä, sillä juoksussa tarvitaan niin nilkan ojennus- kuin koukistussuunnan liikettä. Polvea täytyy hallita erilaisissa kuormituksissa haluamallamme tavalla ja tässä taas nilkan ja lonkan rooli on merkittävä. Lonkkien tehtävä on tuottaa riittävästi liikettä. Jotta asiakas voi halutessaan mennä kyykkyyn, tarvitaan lonkkien osalta hip hinge-ominaisuus (sarana). Juoksussa lonkan ojennus mahdollistaa tehokkaan päkiärullauksen ja voiman ohjautumisen eteenpäin, ei ylöspäin. Alaselkä ja lantio ovat tärkeäitä osa-alueita hallinnan kannalta. Moni lantion ja reiden alueen kireys johtuu juuri puutteellisesta lantion hallinnasta, jota isot liikettä tuottavat lihakset pyrkivät sitten kompensoimaan. Esim. juostessa alaselän notko usein lisääntyy matkan pidentyessä ja tätä yrittää estää mm. takareidet. Rintarangan liikettä tarvitaan juoksussa pystyasennon ylläpitoon sekä myötäliikkeisiin. Jos tuo liike on rajoittunut, keho pyrkii ottamaan kompensaation alaselän alueelta. Tämän takia rintarangan liikkuvuus harjoittelussa on hyvä myös huomioida lantion hallinta, jotta emme ”fuskaa” liikettä lantiosta. Niskan hallinnasta ei juurikaan puhuta juoksun aikana, mutta pitämällä kaulan pitkänä emme vaikuta liikaa rintarangan ja alaselän asentoon. Lapaluun hallinta on merkityksellinen asia myös juoksijalle. Mikäli toinen olkapää putoaa alas juoksun aikana, kiertyy lapaluu alas ja sisään. Tämä asento on sivutaivutus jossa mm. vinot vatsalihakset vastakkaisella puolella ovat pidentyneet ja eivät pysty osallistumaan lantion hallintaan parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä kokonaisuus tuntuu jotenkin monimutkaiselta toteuttaa samaan aikaan monen eri nivelen osalta. Näihin asioihin fysioterapeutti kuitenkin puuttuu vasta silloin kun ihmisellä on kipua tai tavoitteeksi on asetettu juoksun parantaminen. Monen asiakkaan kohdalla em. asiat eivät kaikki toteudu, mutta silti juokseminen on vaivatonta ja helppoa. Seuraavalla viikolla jatkamme hieman juoksutekniikan tutkimisella ja kriteereillä, joiden tulisi täyttyä kun halutaan kehittää omaa juoksemista.\nEhkäiseekö verryttely juoksijoiden vammoja?\nLähettänyt Tero Maanantai, lokakuu 30. 2017\nJatketaan hieman vielä juoksijoiden vammoista. Kuormituksen lisäksi erilaisten muiden riskitekijöiden vaikutusta vammoille on tutkittu. Esimerkiksi lämmittelyn merkitysjuoksuvammojen ennaltaehkäisyssä ei ole merkittävä. Silti itse suosittelen jokaiselle n. 5-8 minuutin aktivointia ennen jokaista juoksuharjoitusta. Tämä aktivointi voi pitää sisällään mm. kyykkyjä, päkiänousu, polven nostoja jne. Kaikkea sellaista jonka avulla elimistö pystyy aloittaa kuormitukseen valmistautumisen. Ja pitää kuitenkin muistaa, että usein alkuverryttely mielletään pakolliseksi pahaksi ennen liikuntasuorituksen aloittamista, mutta esim. juoksun yhteydessä siitä voi rakentaa tärkeän osan harjoittelua mm. juoksija-analyysin pohjalta. Itse käytän juoksulenkkien yhteydessä kuminauhaharjoitteita. Mm. pakarat saa mukavasti aktivoitumaan juoksuun paremmin kun ensimmäisen kilometrin juoksen kuminauha reisien ympärillä. Kyllä se täällä Järvenpäässä hieman kerää katseita, mutta lähinnä ihmiset miettivät mikä tuon kuminauhan funktio juoksussa oikein on. Se mikä monelta juoksijalta unohtuu lämmittelyn yhteydessä on ylävartalo. Esimerkiksi rintarangan liikkeet, olkapään sekä lapaluun alueen lihakset liittyvät vahvasti myös lantion hallitaan, joten kierrot ja pyöritykset olisivat hyvä ottaa verryttelyyn mukaan.\nVenyttely on myös yleinen puheenaihe niin meidän ammattilaisten kesken kuin asiakkaiden kanssa keskustellessa. Todettakoon heti, että mikäli haluat venytellä ennen tai jälkeen juoksun tai vaikka sen aikana ja se tuntuu sinusta hyvältä niin pidä siitä kiinni. Tee ehdottomasti niitä asioita jotka tuntuvat sinusta hyvältä. Venyttely ei kuitenkaan tutkimusten mukaan vähennä riskiä loukkaantua. Venyttelyssä on aina syytä miettiä mihin haluat venytyksen kohdistaa ja miksi? Jos esimerkiksi reiden ulkosyrjä tai takareisi tuntuvat usein kireältä on syytä miettiä mikä näiden toistuvien kireyksien taustalla on. Venyttämisen tarve muodostuu monesta seikasta joissa on mukana uskomuksia, kykyä saada nopeasti vaikutus lihakseen tai toisaalta tapatottumuksesta. Se mitä ei vielä tarpeeksi hyvin tiedetä on lihasten roolit. Pinnalliset liikettä tuottavat lihakset mahdollistavat liikkeen toteutumisen, mutta stabiloivat lihakset mahdollistavat liikkeen hallinnan ja sen vuoksi sijaitsevat lähellä niveliä. Kun liikettä tuottava lihas joutuu osallistumaan liikkeen hallintaa oman roolinsa lisäksi niiden toiminta muuttuu. Tämä muutos voi tarkoittaa lihaskireyden tunnetta tai kramppaamista. Kaikki asiat vaikuttavat kaikkeen, on kuitenkin hyvä tiedostaa, että juoksussa tarvitsemme eri nivelten liikkuvuutta, lihasten oikeanaikaista toimintaa ja roolia. Juoksussa edelleen merkityksellisin asia on kuinka paljon ja kuinka usein sitä tehdään.\nRohkeasti vaan lenkkipoluille kokeilemaan omia uusia juttuja.\nMistä juoksijoiden vammat oikein lopulta johtuvat?\nLähettänyt Tero Maanantai, lokakuu 23. 2017\nOletko kuullut ihmisten puhuvan kuinka oma vamma tai loukkaantuminen pitävät heidät poissa liikunnasta? Ja nimenomaan juuri siitä liikunnasta, jota he haluisivat tehdä kaikista eniten. Näen vastaavia ihmisiä omalla vastaanotolla ja heille yhteistä on usein se, että olen tai olemme heille se viimeinen oljenkorsi paluuseen lajin pariin. Tätä ennen on kokeiltu lääkärit, googlen kautta saatavat ”varmat” tärpit ja kumminkaiman venytysohjeet.\nJuoksijoiden vammat liittyvät yleisesti polven, nilkan/jalkapöydän , akillesjänteen tai lihasten ja jänteiden toimintaan. Toki muitakin ongelmia löytyy, mutta selvää on, että alaraajoihin ongelmat kohdistuvat. Näistä ongelmista n. 80% liittyy kuormitukseen. Kuinka paljon ja kuinka usein juoksua, se lienee tärkein kysymys kun aletaan pohtimaan syitä vamman taustalla. Juoksijoiden päiväkirjoja tutkiessa ongelmien syntymiselle on yhtenäistä viikkotasolla rasituksen ”liian” nopea lisääntyminen tai harjoittelun sisällön muuttuminen (esim. mäkijuoksut). Noin 10% kuormituksen lisäämistä per viikko pitää harjoittelun järkevänä ja mahdollistaa elimistön tottumisen vallitsevaan tilaan. Myös viikon rakenne rasituksen osalta on usein haastava. 80:20 suhde on todettu olevan hyvä pohja niin kokeneelle kuin kokemattomalle juoksijalle. Tässä 80% viikon harjoituksista on matalatehoisia ja 20% sitten hieman kovempia. Mutta ihmiset ovat tilanteessa jossa suunnitelmaa ei ole olleenkaan ja harjoitellaan hieman enemmän fiilis pohjalta. Tässä ei sinällään ei ole mitään väärää, mutta jos määrät kasvavat ja juoksuun alkaa liittymään poikkeavia ongelmia on syytä kääntyä ammattitaitoisen fysioterapeutin/ osteopaatin puoleen. Juoksun myötä ilmaantuvien kipujen osalta henkilökohtaisesti toivon, että ennen kuin yksikään ihminen lopettaa lajin voisimme tutkia hänet juoksija-analyysillä, joka on uusin innovaatiomme. Sen avulla selvitämme sinun harjoituspäiväkirjan, voimatasot, liikkeen hallinnan, oleellisten nivelten liikkuvuuden sekä juoksun tekniikan.\nJuokseminen on mahtava tapa liikkua, kengät vain jalkaan ja ovesta ulos. Sinun ei tarvitse olla lajissa huippu heti eikä myöhemminkään. Jokaisen saa ja voi juosta omalla tavallaan ja tyylillään nauttien liikkumisen riemusta. Tämän blogisarjan tavoitteena on antaa juuri sinulle eväitä omaa juoksemistasi varten. Tervetuloa matkaan!\nSivu 1(1), kaiken kaikkiaan 8 merkintää


Kirjailija Kati Tervo: Haaveilemme Jarin kanssa ulkomailla asumisesta\nTorstai 7.8.2014 klo 10.23\nKirjailija Kati Tervon kotona kirjoitetaan silloin, kun inspiraatio iskee. Kirjailijapariskunta on pohtinut myös ulkomailla työskentelemistä tulevaisuudessa.\nRunoista uransa aloittanut Kati Tervo pyöritteli ensimmäisen Sukupuu-romaaninsa aihetta vuosia päässään. (KARI PEKONEN)\nKirjailija Kati Tervo, 60, on viettänyt kesällä aikaa mökillä, yksin kirjoittaen ja lukien ääneen Sukupuu-romaanin käsikirjoitusta. Hän kertoi nämä kuulumiset lääkärisystävälleen.\n- Kerroin, että luin tekstiä pitkät pätkät ääneen. Hän katsoi minua ja tokaisi: "On se hyvä, että lähdet huomenna kaupunkiin". Hän varmaan ajatteli, että rupean sekoamaan, kirjailija muistelee nauraen.\nMökkihöperyys on puheliaasta ja huumorintajuisesta naisesta kaukana. Tervo on kuitenkin vuosien varrella huomannut, että hän kaipaa yhä enemmän omaa rauhaa. Jos hän ei kirjoita mökillä Tampereen kupeessa, hän naputtelee tietokonetta kotona vastamelukuulokkeet päässä ja kuuntelee musiikkia. Kahviloissa Tervo ei pysty kirjoittamaan, sillä hän on liian kiinnostunut siitä, mitä ympärillä tapahtuu.\nSeuraavaa kirjaa varten hän suunnittelee hankkivansa kolmeksi kuukaudeksi vuodessa oman työhuoneen kävelymatkan päästä kotoa.\n- Haluan paikan, jonne voisin mennä kuin virkanainen ja palata sitten kotiin lieden äärelle, Tervo toteaa naurun kera.\nTänä syksynä Tervon perheessä vietetään kaksia julkaisujuhlia, sillä Jari-puolisolta ilmestyy elokuun lopussa uusi romaani Revontultentie. Kirja julkaistaan neljä viikkoa myöhemmin kuin Sukupuu, joten teosten viimeistely sujui Tervon perheessä lomittain.\n- Ravasimme vuorotellen mökillä! On hyvä, että sinne voi vetäytyä. Jari on tällä kertaa kirjoittanut tosi paljon maalla, Revontultentietä hän on kirjoittanut siellä varmaan enemmän kuin mitään muuta. Vaikka kirjan valmistumisesta tulee paineita, ehkä se helpottaa, kun ymmärtää toisen tilanteen. Poikamme viihtyy jo enemmän kavereiden kanssa, eikä hän varmaan edes huomannut, että kirjoitimme niin tiiviisti.\nKati Tervon puoliso on kirjailija Jari Tervo. (JENNI GÄSTGIVAR)\nKirjoja viimeisteltiin myös kesäkuussa kolmen viikon matkalla Berliinissä. Kahden kirjailijan kotona luetaan toisten tekstejä ja annetaan neuvoja. Miehensä romaania Laylaa varten Tervo kirjoitti kiltisti parin liuskan verran asioista, joita vain nainen tietää. Sukupuun kirjoittamisessa Jarista oli apua esimerkiksi sotahistoriaan liittyvien termien kanssa.\n- Perhe on minulle tosi tärkeä, mutta olen voinut paremmin, kun olen yhdistänyt kirjoittamisen ja perhe-elämän. Meidän perheessä arkea ei enää erota viikonlopusta. Jos on kirjoitettava, on kirjoitettava. Ruoka-ajoista yritetään kuitenkin pitää kiinni.\nSeuraava kirja on jo suunnitteilla, mutta aihetta Tervo ei paljasta. Taustatyötä hän alkaa tehdä syksyllä.\n- Toivottavasti ehdin elämäni aikana kirjoittaa vielä useamman romaanin. Haaveilemme Jarin kanssa, että kun poika on isompi, voisimme asua ulkomailla osan vuodesta, Berliinissä tai muualla Euroopassa, ja kirjoittaa siellä. Tekee päänupille hyvää saada uusia vaikutteita.


Kaikkea kirjasta: mutta yksi sinulta puuttuu : elämäkertaromaani Paavo Ruotsalaisesta\nmutta yksi sinulta puuttuu : elämäkertaromaani Paavo Ruotsalaisesta\nPaavo Ruotsalaisesta on kirjoittanut romaanin myös saksalainen Alfred Otto Schwede (1915-1987). Hänestä löysin tietoa Jouko Talosen kirjoittamasta e-aineistoista: Alfred Otto Schwede lestadiolaisuuden kuvaajana. Talonen kirjoittaa:\n” Eniten Laestadiusta ja pohjoiskalotin herätysliikettä Euroopan saksankieliselle lukijakunnalle on tehnyt tunnetuksi toisen maailmansodan jälkeen Saksan demokraattisessa tasavallassa (DDR) asunut pastori-kirjailija Alfred Otto Schwede (1915–1987). Schweden Skandinavian maihin sekä arktiseen kirkko- ja kulttuurihistoriaan kohdistunut kuvailu oli monessa suhteessa kulttuuriteko, joka ei liene saanut osakseen sitä huomiota, jonka se epäilemättä olisi ansainnut” (s. 290)\nTalonen kirjoittaa myös:\n” A. O. Schwede opiskeli 1930-luvulla Leipzigin yliopistossa teologiaa ja ruotsia. Hän asui Ruotsissa 1938–1939.” (s 290) ” Hän hallitsi useita vieraita kieliä kuten ruotsia, norjaa, tanskaa, suomea, englantia, ranskaa ja espanjaa” (s. 290)\nSchwede vaikuttaa hyvin mielenkiintoiselta persoonalta, kuten Talonen kuvaa hänen kiinnostustaan:\n” Schweden kirjallinen tuotanto suuntautui merkittävässä määrin Suomeen ja Skandinaviaan. Hän tunsi pohjoismaiden historiallisia juuria ja jopa arktista kirkkohistoriaa. Tässä suhteessa hän oli erikoisuus Itä-Saksassa. Kirjoillaan Schwede teki pohjoismaita tunnetuksi kotimaassaan ja ylipäänsä Keski-Euroopan saksankieliselle väestölle. Hän teki toisen maailmansodan jälkeen useita matkoja Ruotsiin ja Suomeen, mutta myös moniin sosialistisiin maihin kuten Bulgariaan, Romaniaan, Unkariin, Puolaan, Tsekkoslovakiaan, Neuvostoliittoon ja Kuubaan” (s. 291)\nSchweden romaanin mutta yksi sinulta puuttuu: elämäkertaromaani Paavo Ruotsalaisesta on suomentanut Mauri Lehtonen. Kirjan on kustantanut Herättäjä-Yhdistys 1962. Schwede on kirjoittanut romaanin vuonna 1959. Enpä olisi ensimmäisenä osannut kuvitella, että Paavo Ruotsalaisesta on kirjoitettu saksankielelläkin.\nMutta yksi sinulta puuttuu -romaani oli helpompaa ja nopeampaa luettavaa kuin Aukusti Oravalan kirjoittama Erämaan profeetta. Mitään uuttahan Schwede ei Paavon tarinaan löydä, mutta minulle riittää vielä kerrattavaa, vaikka pääasiat ovatkin jo hyvässä muistissa.\nSchweden kirjoittama romaani on myös melko lyhyt verrattuna Erämaan profeettaan. Seuraava Paavo Ruotsalainen -romaani, jonka aion lukea, on Eino Kinnusen Elämän avaimet (Kirjayhtymä, 1963). Samaan aikaan on tarkoitus lukea varsinainen elämäkertakin Ukko-Paavosta. Vanhemmasta päästä niitäkin lueskelin eli seuraavaksi luen Hannes Hyvärisen Muistoja Paavo Ruotsalaisesta (WSOY, 1924).\nAlfred Otto Schwede: mutta yksi sinulta puuttuu: elämäkertaromaani Paavo Ruotsalaisesta, Herättäjä-Yhdistys, 1962\nSuomentanut: Mauri Lehtonen\n(saksl. alkuteos: Eines aber fehlt dir, 1959)\nLähettänyt Kaikkea kirjasta klo 12.00.00\nTunnisteet: 1962, Herättäjä-Yhdistys, lainattu kirjastosta, Lehtonen Mauri, mieskirjailija, mutta yksi sinulta puuttuu, Paavo Ruotsalainen, saksalainen kirjallisuus, Schwede Alfred Otto\nVanha Virsi 27. helmikuuta 2017 klo 12.28\nOnpa yllättävää, että saksalainenkin kirjailija on kirjoittanut Paavo Ruotsalaisesta!\nLutherin uskonoppi - sirpaleita Lutherin kirjoista


( 41 kommenttia )\nVoi kurjaa! Annoithan kakun jäähtyä kunnolla vielä ennen leikkaamista? Se hyytyy vielä jääkaapissakin. Saattaa tietysti olla, että uunisi ei pitänyt jälkilämpöä toivotulla tavalla. Ennen kuin kakun…\nKyllä multakin hieman valui rasvaa uunin pohjalle keksipohjasta (eikä kakkukaan mikään vähärasvainen ole), mutta ihan tuollainen tilanne ei minulla kuitenkaan ole ollut. :D Ehkä vuokasi vuotaa sen verran…\nTavallista maustamatonta, Philadelphiaa suosin itse leivonnassa. :) En suosittele kevytversioita tuorejuustoista missään tapauksessa!\nHeippa! Minä ottaisin sulaan jo yöksi jääkaappiin ja vielä huoneenlämpöön pari tuntia ennen tarjoilua. :) Kuulostaa hyviltä nuo suhteet, toivottavasti tuli nannaa!\nHeippa, ehdottomasti tuplaisin saman tien noin isoon vuokaan!\nVarmaan saa pidentää ainakin 15 min, mutta täytettä tulee tarkkailla : ) Kun se on reunoilta hyytnyt mutta keskeltä vielä kostea, uunista otetaan lämpö pois.\nVoi ei! Onko uunin lämpötila varmasti 150 astetta? Kuulostaa kuin se olisi korkeampi.\nTekisin n. 24-senttiseen vuokaan 2-kertaisen määrän, kakku ei nimittäin ole turhan korkea. Keksien määrää 24-senttiseen vuokaan ei välttämättä tarvitse tuplata vaan 1,5-kertaistaa vaikka. Toki jos tykkää…\nAnteeksi siis 150 asteessa, nyt bloggaaja itse sekoilee! Astemäärä lukee reseptin alussa. :)\nNormiteholla 175 asteessa!\nHeippa! Onpa harmi, voit koittaa jotain rasvaista vastaavaa maitotuotetta, esim. double creamia tai jotain jogurttia.\nVierailijalle tiedoksi, että kakun voi pakastaa!\nNutella-juustokakku, juustokakku, Leivonta\nHei! Varmaan pystyy korvaamaan vehnäjauhot gluteenittomalla jauhoseoksella?\nHei! Ajattelin tehdä tämän tuplana 25cm vuokaan. Kuitenkin vähän epävarma tosta rasvana määrästä.. Onko 160g hieman liikaa..\nTörkeän hyvää, ja vihdoinkin opin miten noi marmorikuviot tehdään, kiitos videon!\nLisää kommentteja (37)


Vammaisfoorumin lausunto sosiaali- ja terveysminiteriön asetusluonnoksesta koskien lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälinepalveluita - Näkövammaisten liitto ry\nEtusivu / Ajankohtaista / Lausunnot ja suositukset / Lausunnot / Vammaisfoorumin lausunto sosiaali- ja terveysmi...\nVammaisfoorumin lausunto sosiaali- ja terveysminiteriön asetusluonnoksesta koskien lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälinepalveluita\nVIITE Lausuntopyyntö STM060:00/2011\nASIA Lausunto sosiaali- ja terveysminiteriön asetusluonnoksesta koski-en lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälinepalveluita\nVammaisfoorumi ry kiittää mahdollisuudesta lausua lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälinepalveluja koskevasta asetusluonnoksesta. Vammaisfoorumi ry esittää asetusluonnoksesta seuraavia huomioita.\nApuvälinepalveluja koskevassa asetusluonnoksessa käytetään termiä potilas. Apuvälinepalveluiden käyttäjät eivät varsinaisesti ole enää potilaita. Potilas –termiä on ymmärrettävää käyttää sairaalayhteydessä, mutta apuvälineitä käytetään yleensä sairaalan ulkopuolella. Vammaisfoorumi toivoo, että potilas korvataan joko asiakkaalla tai apuvälineen käyttäjällä tai muulla vastaavalla termillä.\nTerveydenhuollon ja sosiaalihuollon yhteistyö\nApuvälineasetusluonnos avaa mahdollisuuksia yksilön kokonaisvaltaisen tilanteen tarkasteluun sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyönä. Terveydenhuoltolain mukaan apuvälinepalveluja järjestetään alueellisesti yhdessä sopien. Asetusluonnoksessa todetaan, että näin voidaan edistää alueellista yhteistyötä apuvälinepalveluiden järjestämisessä ja tuottamisessa sekä parantaa toiminnan tuottavuutta ja asiakaskeskeisyyttä. Myös saumattoman palveluketjun edistämiseksi voitaisiin sosiaalihuollon ja muiden apuvälinepalveluja kustantavien vastuutahojen apuvälinepalvelut tarvittaessa sovittaa perusterveydenhuollon ja erikoissai-raanhoidon apuvälinepalvelujen toiminnalliseen kokonaisuuteen. Tällä mahdollistettaisiin mm. apuvälineiden kierrätys.\nVammaisfoorumin näkemyksen mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyö apuvälinepalveluissa olisi yksilön kannalta tarpeenmukaista. Asetuksessa tulisi kuitenkin määritellä tarkemmin se, miten ja ketkä yh-teistyötä tekevät sekä kuinka voidaan päästä saumattomaan tiedonkulkuun eri organisaatioiden välillä. Kokonaisvaltainen apuvälineiden kartoitus tulisi tehdä moniammatillisessa tiimissä, samassa yhteydessä kun laaditaan kuntoutussuunnitelmaa ja palvelusuunnitelmaa.\nVammaisjärjestöjen tiedossa on tapauksia, joissa apuvälinettä tarvitseva ei ole saanut hänelle yksilöllisesti soveltuvaa apuvälinettä tai että pitkäaikainen asiakkuussuhde on katkaistu apuvälineitä tarjoavan tahon kanssa kilpailutuksen seurauksena. Vammaisfoorumi haluaa kiinnittää huomiota tilanteisiin, joissa valittu ensisijainen hankintayksikkö ei ole pystynyt todellisuudessa vastaamaan vamman tai sairauden edellyttämiin yksilöllisiin erityistarpeisiin. Näissä tilanteissa ei ole toteutunut laki-sääteinen oikeus saada yksilöllisesti sopivaa apuvälinettä ja siten lääkinnällistä kuntoutusta. Asetuksessa tuleekin vielä mainita siitä, että asiakkaan yksilöllinen apuväline on ensisijainen.\nAsetusluonnoksen johdannossa todetaan, että apuvälinepalveluiden toteutuksessa tulee huomioida apuvälinepalveluiden maksuttomuus asiakasmaksulain ja –asetuksen mukaisesti. Edelleen todetaan, että palvelusetelillä apuvälinettä hankittaessa asiakas voi hankkia palvelusetelin arvoa kalliimman apuvälineen, jolloin hänen tulee itse maksaa valitsemansa apuvälineen hinnan ja palvelusetelin arvon välinen hinnanero. Muistiossa painotetaan vielä, että kysymys on siitä hinnanerosta, joka syntyy, kun potilas haluaa hankkia perustasoa paremman apuvälineen maksamalla itse erotuksen.\nVammaisjärjestöjen näkemyksen mukaan apuvälineen perustason määrittely on hyvin vaikeaa useissa apuvälineissä. Palveluseteli mahdollistaa toki paremmat edellytykset yksilöllisille valinnoille apuvälineissä, mutta tällöin ei hinnasta saisi muodostua estettä hankinnalle. Lisäksi asetuksessa tulee määritellä mikä taho on vastuussa apuvälineen korja-uksesta, jos apuväline on hankittu palvelusetelillä. Palvelusetelillä hankitun apuvälineen korjaaminen ja päivittäminen tulee myös olla maksutonta.\nApuvälinepalveluiden ydin on tavoitettu asetuksen 1 §:ssä. Apuvä-linepalvelujen tulee olla käyttäjälähtöisiä ja oikea-aikaisia, niiden tulee tukea toimintakykyä ja osallisuutta, estää toimintakyvyn rajoituksista aiheutuvaa syrjäytymistä ja eriarvoisuutta, turvata itsemääräämisoikeuden toteutumista ja palvelujen tulee turvata apuvälineiden yhtäläinen saatavuus. Määrittely mahdollistaa apuvälineet niitä tarvitsevalle elämän eri tilanteisiin ja tarpeisiin. Pykälän yksityiskohtaisissa perusteluissa päädytään kuitenkin kaventamaan varsinaista asetustekstiä kirjaamalla, että ”apuvälinepalvelun suunnittelu ja tarpeen arviointi perustuisi yksilölliseen suunnitelmaan apuvälineiden hankinnasta, joita potilas tarvitsee selviytyäkseen päivittäisistä toiminnoista omassa toimintaympäristössään”. Muotoilu kaventaa apuvälinepalvelut päivittäisiin toimiin omassa toimin-taympäristössä ja sulkee pois esimerkiksi harrastusapuvälineet, liikunnan apuvälineet, ym. joita ei välttämättä tarvita selviytymiseen päivittäisistä toiminnoista. Vammaisfoorumi esittää, että tämä muotoilu, joka tulee suoraan vanhasta asetuksesta, poistetaan tai vaihtoehtoisesti päivittäiset toimet tulee määritellä asetuksessa.\nAsetuksen perusteluissa määritellään, että apuvälinetarpeen arvioinnin tekee terveydenhuollon ammattilainen, lääkäri tai kuntoutuksen ammattihenkilö. Apuvälineiden suunnittelu ja arviointi pitää tehdä ymmärrettävällä tavalla ja asiakkaan äidinkielellä. Lisäksi Vammaisfoorumi esittää, että konkretisoidaan sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistyötä lisäämällä mukaan sosiaalihuollon ammattilainen, jotta samassa yhteydessä voidaan arvioida myös kotona tarvittavat muutostyöt, laitteet, koneet ja välineet.\nPerusteluissa tulisi myös määritellä, miten, kuka ja missä vaiheessa päivitetään henkilön apuvälinepalveluiden tarvetta. Esimerkiksi neurologiset etenevät sairaudet sekä toimintakyvyn tai elinympäristön muuttuminen voivat tehdä tarpeelliseksi apuvälinepalveluiden uudelleen arvioinnin. Asetuksessa olisi määriteltävä ne ammattilaiset, jotka voivat tehdä arviota apuvälineen uusimisesta. Tulisi myös pohtia, onko aina tarpeen, että apuvälineen käyttäjä käy lääkärissä tarvitessaan uuden apuvälineen.\nApuvälineen käytön opetus tulee tosiasiallisesti varmistaa erityisesti vaativissa teknisissä apuvälineissä tai esimerkiksi opas- tai avustajakoiran käyttöön luovutuksen yhteydessä. Apuvälineen käytön opetuksen tulee olla riittävää sekä se tulee tehdä ymmärrettävällä tavalla ja asiakkaan äidinkielellä.\nApuvälineen huollon ja korjaamisen tulee pitää sisällään myös laitteen tai ohjelman päivitykset. Esimerkiksi puhevammaisen kommunikointilaitteet tai näkövammaisen matkapuhelimen tai tietokoneen ohjelma tulee päivittää tarpeen mukaan.\nAsetuksen perusteluissa määritellään, että apuvälineiden huollon ajaksi tulee käyttäjälle antaa tarvittaessa korvaava apuväline. Tämä voi joissakin tilanteissa olla mahdotonta. Vammaisfoorumi ehdottaakin, että kuntoutussuunnitelmaa ja apuvälineen tarvearviointia tehtäessä kirjataan suunnitelmaan se, miten käyttäjä selviytyy päivittäisestä elämästään apuvälineen huollon ajan. Huomioitavaa on myös se, että asiakas ei nimenomaan saa huoltaa apuvälinettä, vaikka asiakkaalla luonnollisesti on vastuu sen käyttökunnossapidosta. Tämä on apuvälineen käyttäjälle kerrottava luovutuksen yhteydessä.\nVammaisfoorumi painottaa, että apuvälinetarpeen arvioinnin yhteydessä on myös nimettävä se taho, joka vastaa apuvälineen käytön seurannasta. Seuranta on sitä, että apuvälineen käyttäjällä on aina hänelle sovel-tuva, toimiva ja käyttötarkoitusta vastaava apuväline. Seurannan tavoitteena on, että ihminen ei esimerkiksi istu samassa pyörätuolissa vuosi-kausia, jolloin tuoli ei vastaa enää yksilöllisesti mitoitettua apuvälinettä.\nPerusteluissa todetaan, että mahdollistamalla yhdenvertaiset palvelut kaikille lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälinepalveluiden käyttäjille voi-daan ennaltaehkäistä eriarvoisuutta ja syrjäytymistä. Vammaisfoorumi toivoo, että tätä perustelua konkretisoidaan kirjaamalla selkeämmin, miten yhdenvertaiset palvelut taataan.\nPerustelutekstissä viitataan sosiaalihuollon palvelusuunnitelmaan, jossa on tärkeää olla kirjattuna myös muun lain perusteella myönnetyt palvelut, jotta yhteistyön toimivuus sosiaali- ja terveydenhuollon välillä varmis-tetaan. Vammaisfoorumi kannattaa tätä, mutta esittää, että yhteistyötä vielä syvennettäisiin. Sosiaali- ja terveydenhuolto voisivat tehdä yhteis-työtä siten, että moniammatillinen tiimi kokoontuisi yhden asiakkaan apuvälinepalveluiden tarvearviointiin. Samalla lailla moniammatillinen tiimi voisi sovittaa yhteen kuntoutussuunnitelman ja palvelusuunnitelman.\nLääkinnällisen kuntoutuksen apuväline\nYksityiskohtaisissa perusteluissa apuväline määritellään sellaiseksi, että sen tulee tukea apuvälinettä käyttävän toimintaa, kompensoida tai korvata vamman aiheuttamia haittoja, lisätä omatoimisuutta ja itsenäisyyttä elämän eri alueilla sekä parantaa elämänlaatua ja ennaltaehkäistä mahdollisesti suurempia toimintakyvyn muutoksia. Vammaisfoorumi pitää määrittelyä hyvänä.\nAsetuksen 2 §:ssä lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineitä ovat välineet, laitteet, tarvikkeet, ohjelmat tai vastaavat muut ratkaisut, jotka tukevat, ylläpitävät tai parantavat potilaan toimintakykyä tai ehkäisevät toimintakyvyn heikentymistä. Pykälän yksityiskohtaisissa perusteluissa tarkennetaan, että erikoissairaanhoidosta luovutettaviin apuvälineisiin luetaan erimerkiksi kommunikaation apuvälineet, näkövammaisten apuvälineet, sähköpyörätuolit, ympäristönhallintajärjestelmät sekä apuvälineet, joiden tekniset ominaisuudet ja/tai hankintahinnat ovat korkeita tai jos kyse on uuden teknologian käyttöönotosta tai kokeilutoiminnasta. Vammaisfoorumin näkemyksen mukaan perusteluosio kaventaa varsinaista asetustekstiä, sillä se sulkee pois apuvälineratkaisuja, kuten opas- ja avustajakoirat. Vammaisfoorumi vaatii, että määrittelystä poistetaan viittaukset teknisiin ominaisuuksiin, ja luetteloon lisätään opas- ja avustajakoirat.\nAsetuksessa tulee tuoda selkeästi esiin, että toimintarajoitteista ihmistä päivittäisissä toiminnoissa avustavat koirat, opas- ja avustajakoirat, ovat lääkinnällisen kuntoutuksen apuvälineitä. Seikka on todettu mm. oikeus-asiamies Petri Jääskeläisen ja Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvonta-virasto Valviran ratkaisuissa Dnro 4538/4/09 31.5.2011, Dnro 4664/4/09 31.5.2011 ja Dnro 3535/4/09 11.3.2011 liittyen näkövammaisten opas-koiriin. Jotta pystytään turvaamaan tekeillä olevan asetuksen 1 §:ssä määritelty potilaiden yhtenäinen apuvälineiden saatavuus tulisi liikuntavammaisten avustajakoirat saada samaan asemaan saatavuuden ja rahoituksen suhteen kuin näkövammaisten opaskoirat. Avustajakoirien asema on rinnasteinen opaskoiriin myös Maa- ja metsätalousministeriön asetuksen 21.1.2009/28 18 § mukaan. Lisäksi pääministeri Jyrki Katai-sen hallituksen ohjelman (22.6.2011) tavoitteena on tehdä kokonaisselvitys apuvälinepalveluista erityisesti mainittuna avustajakoirat.\nVoimassa olevasta asetustekstistä on uuteen asetukseen jätetty peruskoulua ja lukiota käyvän vammaisen oppilaan apuvälineiden määrittely. Vammaisfoorumi ihmettelee, miksi käsitellään vain peruskoulua ja lukiota käyvät henkilöt. Foorumi esittää, että asetukseen kirjataan ´vammaiset koululaiset ja opiskelijat´, koska samalla tavalla tietyt apuvälineet on järjestettävä lääkinnällisenä kuntoutuksena esikoululaisille, ammattikoululaisille, oppisopimusopiskelijoille, korkeakouluopiskelijoille ja muille vastaaville. Kansaneläkelaitos tulee mukaan 7. luokalta lähtien, mikäli edellytykset täyttyvät. Kuitenkin esimerkiksi monivammaisten näkövammaisten kohdalla on viime vuosina ongelmaksi muodostunut se, ettei Kela myönnä atk-laitteita yläkouluun, koska ei voida olla varmoja nuoren ammatillisen kuntoutuksen mahdollisuuksista. Asetuksessa tulee selkiyttää vastuutaho niissä rajatapauksissa, jolloin ei ole varmuutta apuvälineen myöntäjästä. Asiakkaan tulee saada apuväline käyttöönsä viivytyksettä riippumatta siitä mikä on viimesijainen apuvälineen vastuutaho.\nViitattaessa Kansaneläkelaitoksen velvollisuuteen järjestää ammatillisena kuntoutuksen apuvälineitä, tulee viitata myös etätulkkauksessa käytettäviin laitteisiin.\nPerustelumuistiossa viitataan myös vammaispalvelulakiin. Tässä yhteydessä tulisi konkretisoida sosiaalityön ja terveydenhuollon ammattilaisten yhteistyötä eri lakien puitteissa myönnettävien apuvälineiden osalta.\nVammaisfoorumi on tuonut esiin, että vammaisjärjestöjen kokemusten mukaan apuvälinepalveluissa vallitsee alueellinen ja diagnoosipohjainen eriarvoisuus. Eriarvoisuus näkyy niin apuvälineiden saatavuudessa ylipäätään kuin mahdollisuudessa käyttää kehittyneitä uuden teknologian apuvälineitä. Liian usein vammainen henkilö käyttää yhtä ja samaa apuvälinettä vuosikaudesta toiseen eikä sen tarpeenmukaisuutta ja käytettävyyttä arvioida uudelleen. Usein kuluu useita vuosia ennen kuin uusia markkinoille saapuneita teknisiä apuvälineitä myönnetään käyttäjille, esimerkkinä tästä kannettavat elektroniset lukulaitteet.\nUusien apuvälineryhmien osalta Vammaisfoorumi esittää, että Terveyden ja hyvinvoinnin laitokseen perustetaan apuvälineitä koordinoiva työryhmä, jonka toimenkuvaan kuuluisi apuvälineiden kehityksen seuraaminen. Työryhmä arvioisi uudet markkinoille ilmaantuvat apuvälineet, ohjeistaisi ja suosittelisi toimintakäytäntöjä sairaanhoitopiireihin. Lisäksi työryhmä ylläpitäisi apuvälinerekisteriä, johon kirjattaisiin kaikki uudet apuvälineet. Suomessa tulisi siirtyä käytäntöön, joka mahdollistaisi modernit välineet nopeammin vammaisten henkilöiden käyttöön.\nMuistiossa viitataan Apuvälinepalveluiden laatusuositukseen, jossa määritellään apuvälineiden siirrettävyys muutettaessa toiselle paikkakunnalle. Vammaisfoorumi esittää, että joko apuvälinepalveluiden asetuksessa tai apuvälinepalveluiden laatusuosituksessa määritellään myös apuvälineiden siirrettävyys ja huolto tilanteissa, jossa apuvälineitä käyttävä muuttaa Suomesta toiseen maahan joko väliaikaisesti tai pysyvästi. Joka tapauksessa Vammaisfoorumi edellyttää kaikilta osin Apuvälinepalveluiden laatusuosituksen uudistamista.\nVammaisfoorumi kannattaa terveydenhuollon ja sosiaalihuollon tiivistä yhteistyötä apuvälineiden osalta. Sairaanhoitopiiriltä edellytettävässä järjestämissopimuksessa tulee suunnitella ja sovittaa yhteen alueen lääkinnällisen kuntoutuksen palvelut. Suunnitelmaan tulee sisällyttää myös yhteistyö sosiaalihuollon kanssa.\nPerustelumuistiossa todetaan, että alueen yhteishankinnoilla mahdollistettaisiin päällekkäisten toimintojen karsiminen ja parannettaisiin apuvälineiden tarjontaa ja palvelua kustannussäästöjen tavoittelun ohessa. Vammaisfoorumi muistuttaa tässä yhteydessä, että kustannussäästöjen tavoittelun toivossa ei tule unohtaa asiakkaan oikeutta yksilöllisiin apuvälineisiin. Yhteishankinnat eivät saa kaventaa asiakkaan mahdollisuuksia yksilöllisesti valmistettuihin apuvälineisiin.\nVammaisfoorumi havaitsee ristiriitaisuuksia itse asetuksen tekstin ja perustelumuistion tekstin välillä. Asetusluonnoksella on kuitenkin mahdollisuuksia pienillä täsmennyksillä selkeyttää ja yhtenäistää apuvälineiden saatavuutta ja luovutuskäytäntöjä.\nEdelleen Vammaisfoorumi vaatii, että apuvälineitä koskeva oikeusturva tehtäisiin asetuksessa näkyväksi. Selkeyden vuoksi asetukseen tulee kirjata päätöksentekovelvollisuus ja muutoksenhakuohje.


Selittävä ja kokeellinen tutkimus\nSelittävällä tutkimuksella etsitään vastauksia kysymyksiin miksi. Tavoitteena on ilmiön syiden etsiminen. Pisimmälle mentäessä selittävässä tutkimuksessa pyritään kausaalisuhteen eli syy-seuraus suhteen osoittamiseen. Selittävän tutkimuksen kannalta on tärkeää muistaa, että kausaalisuhteita selvitettäessä on tunnettava etukäteen ilmiötä koskevat aiemmat teoriat ja tutkimukset tarkasti, jotta voidaan ottaa huomioon ilmiöön vaikuttavat tekijät. Tutkimuksessa on selittäviä ja selitettäviä muuttujia. Lisäksi tutkimuksessa esiintyy kontrolloitavia muuttujia eli kausaalisuhteeseen vaikuttavia tekijöitä, joiden vaikutus voidaan eliminoida tai vakioida, tai niiden yhteys ainakin tunnetaan.\nKausaalisuhteiden etsiminen selittävän tutkimuksen tavoitteena on johtanut usein kvantitatiivisen tutkimusotteen ja positivistisen tutkimustradition korostumiseen tieteissä. Tällöin ihanteena on matemaattis-luonnontieteellisten mallien mukaisten lainalaisuuksien johtaminen. Humanistisissa tieteissä voidaan kysyä, miten ihmisten käyttäytymistä voidaan selittää, vaikka selittävän tutkimuksen keskeisenä päämääränä olisi ihmisen käyttäytymisen ennustaminen. Selittävässä tutkimuksissa on ilmiöstä aikaisempaa tutkimustietoa niin paljon, että ennakkoon voidaan asettaa hypoteeseja, joiden todentamiseen tutkimuksessa pyritään. Selittävä tutkimus etsii selitystä esimerkiksi jollekin ilmiölle, tapahtumalle tai tilanteelle käyttäen hyväksi erilaisia selitysmalleja. Heikkoutena on lähinnä selittävien muuttujien kontrollin puute, jota voidaan osittain korvata tilastollisten analyysimenetelmien avulla.\nTodellisuus on usein monimutkaisempi, kuin mitä kausaalisuhde kuvaa. Kahden muuttujan yhteisvaihtelu ei riitä todisteeksi siitä, että kyseessä olevien muuttujien välillä on yhteyttä. Yhteisvaihtelu voi johtua myös kolmannen muuttujan vaikutuksesta molempiin muuttujiin tai virheellisestä otannasta, vaikka muuttujat olisivatkin perusjoukossa toisistaan riippumattomia. Kun selittävän tutkimuksen muuttujia yritetään tutkimusasetelmassa kontrolloida, voidaan puhua kokeellisesta tutkimuksesta, jolloin muuttujia nimitetään riippumattomaksi ja riippuvaksi. Tutkimuksessa pyritäänkin noudattamaan ns. maxmincon-periaatetta.\nKokeellisessa tutkimuksessa on muuttuja-asetelman lisäksi otettava huomioon myös koeasetelmalliset näkökulmat. Koeasetelma eli koesuunnitelma kertoo sen mitä tutkimuksen kuluessa tehdään.\nKoeasetelmat jaotellaan a) esikokeellisiin, b) näennäiskokeellisiin ja c) varsinaisiin kokeellisiin asetelmiin. Tärkeitä asioita koeasetelmissa ovat ryhmien lukumäärä ja muodostamisperiaate. Tärkeää on myös ottaa huomioon milloin ja missä ryhmissä riippumaton muuttuja esiintyy, sekä milloin ja missä ryhmissä riippuvaa muuttujaa mitataan.\nKokeellisen tutkimuksen tutkimusasetelmien perustyyppejä ovat:\n(x = riippuvan muuttujan käsittely; O = mittaus)\nA. Esikokeellinen tutkimusasetelma\n1. Yhden tapauksen tutkiminen (ns. poikkileikkaustutkimus) x-------------- O1\n2. Yhden tapauksen tutkiminen (alku- ja loppumittaus) O1------------x-------------O2\nJälkimmäisestä tutkimusasetelmasta käytetään myös nimitystä paneelitutkimus. Siihen kuuluu useita havaintoyksiköitä ja vähintään kaksi eri mittauskertaa. Erona varsinaiseen eli klassiseen koeasetelmaan on se, että paneeliasetelma ei edellytä kontrolliryhmän käyttöä ja ensimmäinen mittauskerta suoritetaan ennen interventiota. Seuraava mittauskerta tapahtuvat intervention jälkeen, minkä jälkeen tutkitaan kuinka suuri muutos interventiosta seurasi tutkittavassa muuttujassa. Koska kontrolliryhmää ei ole, tuloksen tulkinnassa on oltava varovainen. Johtuuko havaittu muutos interventiosta vai vaikuttiko siihen jokin muu tekijä, jonka osuutta ei etukäteen osattu ottaa huomioon?\n3. Kahden ryhmän vertaileva tutkimus\nNäille kahdelle asetelmalle on ominaista, että ne pyrkivät jäljittelemään klassista koeasetelmaa ja paneeliasetelmaa, vaikka niissä käytetään vain yhtä mittauskertaa. Molemmissa on ongelmana se, että tutkimuksen teko voi kestää vuosikausia, koska intervention vaikutukset voivat näkyä vasta pitkällä aikavälillä. Retrospektiivisen koeasetelman ideana on, että siinä tehdään yksi mittaus intervention jälkeen ja pyydetään sekä koe- että kontrolliryhmän vastaajia vastaamaan myös menneisyyttä koskeviin kysymyksiin. Näin ensimmäinen lähtötason mittaus tehdään samanaikaisesti intervention jälkeisen mittauksen kanssa. Ilmeinen ongelma on ihmisten "valikoiva" muisti, joka voi johtaa siihen, että heidän menneisyyttä koskevat vastauksensa eivät ole samat, kuin jos ne olisi kysytty jo aikaisemmin ennen interventiota. (http://www.fsd.uta.fi/menetelmaopetus/index.html)\nB. Näennäiskokeellinen (eli valekokeellinen) tutkimusasetelma\nEi-yhtäläiset ryhmät (koe- ja kontrolliryhmät erilaisia riippumattomien muuttujien suhteen), alku- ja loppumittaus. Ryhmien samankaltaistaminen puuttuu.\nC. Varsinainen eli klassinen koeasetelma, jossa samanlainen koe- ja kontrolliryhmä\nKoe- ja kontrolliryhmät on samankaltaistettu tärkeiden ominaisuuksien suhteen, samanlaiset koe- ja kontrolliryhmät, alku- ja loppumittaus.\nKoeryhmä O1 x O2\nKontrolliryhmä O1 (x)/C O2\nTunnetuin koeasetelma on klassinen koeasetelma, jossa tutkittavat jaetaan koe- ja kontrolliryhmiin. Tutkimuksen ensimmäinen mittauskerta tehdään ennen interventiota, jotta molemmasta ryhmästä pystytään mittaamaan selitettävän/riippuvan muuttujan lähtötaso. Mittauksen jälkeen vain koeryhmä joutuu intervention kohteeksi. Interventiolla tarkoitetaan sitä, että tutkimuksen kohteena olevan kausaalisen muuttujan annetaan vaikuttaa testiryhmään. Esimerkiksi lääketutkimuksissa tällainen asetelma on yleinen. Tämän jälkeen molemmissa ryhmissä mitataan riippuvan muuttujan arvot henkilöittäin ja saatuja tuloksia verrataan ensimmäisen mittauskerran tuloksiin. Näin saadaan selville muutoksen suuruus sekä koe- että kontrolliryhmässä. Lopuksi tarkastellaan, ovatko riippuvan muuttujan arvot muuttuneet koeryhmässä siten, että ne poikkeavat kontrolliryhmän arvoista. Jos muutos on merkittävästi erilainen koeryhmän osalta kuin kontrolliryhmässä, voidaan päätellä, että selittävällä/riippumattomalla muuttujalla oli kausaalinen yhteys selitettävään/riippuvaan muuttujaan.\nKokeellinen asetelma on yleensä luotettava, koska muuttujia on vähän ja ne ovat säädeltävissä. Koe on toistettavissa, kun koejärjestelyt on tehty tarkasti ja huolellisesti, jolloin myös objektiivisuus on hyvä. Tulokseen ei vaikuta tutkijan vaihtuminen, koska selostukset ovat tarkkoja. Heikkoutena on kontrolloidun kokeen vähäinen yleistettävyys, koska koeolosuhteet ovat pitkälle pelkistettyjä. Luonnollisissa olosuhteissa ilmiöt ovat monipuolisempia. Ihmiset myös käyttäytyvät laboratorio-olosuhteissa eri tavoin kuin normaalisti.\nKokeellinen tutkimusasetelmajaottelu voidaan kuvata myös havaintoyksiköiden ja mittauskertojen nelikenttänä (taulukko 1).\nTaulukko 1. Tutkimusasetelma mittauksen ja havaintoyksiköiden nelikenttänä\nUseita havaintoyksikköjä Yksi havaintoyksikkö\nUseita mittauksia A\nYksi mittaus C\nSelittävä ja kokeellinen tutkimusluonne edellyttää tutkimusasetelmaa. Kokeellisen tutkimuksen asetelma (design) ei sellaisenaan anna vastausta tutkimusongelmaan, vaan tutkimusasetelma tulee tässäkin tapauksessa rakentaa siten, että siitä ilmenevät muuttujat, mittaukset, tulosten analyysitapa ja koehenkilöt. kuin normaalisti.\nHirsjärvi S. & Huttunen J. 1991. Johdatus kasvatustieteeseen. WSOY.\nKrause, K. & Kiikkala, I. 1996. Hoitotieteellisen tutkimuksen peruskysymyksiä. Kirjayhtymä Oy. Helsinki.


RS-virus – Wikipedia\nRS-virus (engl. respiratory syncytial virus, RSV) on paramyksoviruksiin kuuluva RNA-virus. Se eristettiin ensimmäisen kerran simpanssista vuonna 1956. RS-virus on kooltaan ja muodoltaan vaihteleva, halkaisijaltaan keskimäärin 120–300 nanometriä. RS-virus säilyy tartuntakykyisenä elimistön ulkopuolella vain muutamia tunteja, ja se voidaan helposti inaktivoida saippuoilla ja desinfektioaineilla. Suomessa THL:n tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin 7 993 RSV-tapausta vuonna 2018.\n3 Ennaltaehkäisy vasta-aineilla\nRS-virus leviää pisaratartuntana esimerkiksi aivastusten kautta tai käsien ja nenäliinojen välityksellä. Tartunnan voi saada useita kertoja. Sairastunut levittää virusta noin viikon ajan oireiden puhkeamisesta. Lapsilla tartuttavuus voi kuitenkin jatkua useita viikkoja.. Tartuntaa voidaan ehkäistää hyvällä käsihygienialla. Tartuttamisvaaran takia nuhaisten ja kurkkukipuisten tulee karttaa pieniä vauvoja. Virus leviää varsinkin talvikuukausina.\nSuomessa havaitaan parittomina vuosina iso RSV-epidemia, joka alkaa yleensä pienenä tartuntahuippuna kevättalvella ja laajenee muutaman kuukauden kestäväksi epidemiaksi loka-marraskuussa. Viruksen vallitseva tyyppi, RSV-A tai RSV-B, vaihtuu toiseksi aina epidemian jälkeen. Todettujen tartuntojen määrä on lisääntynyt vuosi vuodelta, mutta se ei välttämättä kieli laajemmista epidemioista, vaan paremmasta laboratoriodiagnostiikasta ja lisääntyneistä testausmääristä.\nRS-virustartunta on äärimmäisen yleinen. Käytännössä kaikki 2-vuotiaat lapset ovat ehtineet saada tartunnan kerran ja noin puolet heistä jo kahdesti. \nRS-virus aiheuttaa hengitystieinfektion. Tautia ei voi luotettavasti erottaa muista virusten aiheuttamista hengitystieinfektioista oireiden perusteella. Jos taudinaiheuttajasta on saatava varmuus, se tehdään nenästä tai nenänielusta otetusta näytteestä antigeenitestillä tai PCR-perusteisella analyysillä..\nTaudin itämisaika on noin 4–5 päivää. RS-viruksen aiheuttama hengitystieinfektio oireilee flunssan tavoin, mutta oireissa on huomattavaa yksilöllistä vaihtelua, joka johtunee yksilöllisistä eroista immuunivasteessa ja viruksen immuunijärjestelmään kohdistamassa häirinnässä. Tauti alkaa yleensä nuhana, jonka jälkeen on mahdollista, että kuume nousee 38–39 celsiusasteeseen. Kuume häviää yleensä noin viikossa, mutta yskänoireita voi esiintyä kahdesta kolmeen viikkoon. Alle kouluikäisillä myös välikorvantulehdus on mahdollinen. RS-virus on yleisin keuhkoputkentulehduksen ja keuhkokuumeen aiheuttaja alle yksivuotiailla lapsilla. Tartuntaa ei voi parantaa lääkkeillä, eikä sitä vastaan ole olemassa rokotetta, joskin sellainen on kehitteillä.\nAikuisilla ja vanhemmilla RS-virus aiheuttaa yleensä lievän hengitystieinfektion, nuhaa, kurkkukipua ja kuumetta. Pienillä lapsilla ja vanhuksilla taudissa voi ilmetä vakava alempien hengitysteiden tulehduksen, keuhkokuumeen ja ilmatiehyiden tulehduksen. Ilmatiehyiden epiteelikudoksen tuhoutuminen viruksen toimesta aiheuttaa tulehdusreaktion, jonka seurauksena limakalvo turpoaa. Koska pienten lasten ilmatiehyet ovat ohuet, tästä seuraa hengitysvaikeuksia.\nRSV ei anna pysyvää immuniteettia ja taudin sairastaa yleensä elämän aikana monta kertaa. Toisin kuin monet muut "flunssat" RS-virusinfektio ei ole juuri koskaan oireeton. Toisin kuin lapsilla, aikuisilla RS-virus ei yleensä leviä nenänielusta alempiin hengitysteihin, mikä tekee taudinkuvasta lievemmän. Immuunipuutteisilla aikuisilla, kuten syöpä- ja elinsiirtopotilailla, RSV on voi kuitenkin aiheuttaa viruskeuhkokuumeen jopa 80 % sairastuneista.\nYhdysvalloissa RSV aiheuttaa noin 150 000 sairaalahoitoa vaativaa lasten infektiota joka vuosi. Yhdysvaltalaistutkimuksissa tapauskuolleisuus vaihtelee 3–4 kuolemaa 10 000 sairastunutta kohti. Vuonna 2010 RS-virukseen kuoli koko maailmassa arviolta 234 000 lasta.\nYhdysvalloissa joillekin perussairautensa vuoksi erittäin suuressa riskissä oleville lapsille on RS-virusinfektion ennaltaehkäisyyn käytetty monoklonaalisiin vasta-aineisiin kuuluvaa palivitsumabia. Vasta-aine annetaan lapselle pistoksena kuukausittain. Hoito on erittäin kallista, sillä yksi lääkeannos maksaa 1600–2600 Yhdysvaltain dollaria. Hoidon teho huomioiden yhden estetyn sairaalahoidon hinnaksi tulee yli 300 000 dollaria, minkä vuoksi on käyty keskustelua hoitomuodon mielekkyydestä. Palivitsumabia on käytetty myös Suomessa keskosten ja eräiden sydänvikaisten lasten ennaltaehkäisevään suojaamiseen.\nSen jälkeen kun RS-virus eristettiin vuonna 1956, se tunnistettiin nopeasti yhdeksi merkittävimmistä lasten patogeeneistä. RS-virukseen on yritetty kehittää rokotetta 1960-luvulta saakka. Ensimmäinen rokoteaihio, Lot 100, perustui klassiseen ratkaisuun, formaliinilla inaktivoituun virukseen. Rokotteen testivaiheessa kävi ilmi, että rokotteen saaneilla lapsilla kohtaaminen elävän viruksen kanssa saikin aikaan huomattavasti normaalia rajumman taudin. Yksittäisiin viruksen osiin perustuvat komponenttirokotteet ovat pääasiassa osoittautuneet tehottomiksi luonnonvirusta vastaan. Sama ongelma on vaivannut elävää heikennettyä virusta sisältäviä rokotekandidaatteja.\nVaikka eläinmallien perusteella tiedetäänkin melko tarkasti, millainen immuunivaste toimivan RS-virusrokotteen tulisi saada aikaan, toistaiseksi tehokasta ja turvallista RS-virusrokotetta ei ole onnistuttu kehittämään. Taudin yleisyydestä ja vakavuudesta johtuen sellaiselle olisi valtavat markkinat. Työtä kuitenkin tehdään jatkuvasti, ja vuonna 2016 lääkeyrityksillä oli yli 80 RSV-rokoteaihiota joko tutkimus tai testausvaiheessa. Näiden joukossa on sekä pistoksena lihakseen että nenäsumutteena hengitysteiden limakalvolle annettavia rokotteita. Muutamat rokoteaihiot on erityisesti suunniteltu raskaana olevan äidin rokottamiseen, jolloin äidin tuottamat vasta-aineet suojaavat vastasyntynyttä vaarallisimpien kuukausien ajan.\n↑ Murray PR, Rosenthal KS, Kobayashi GS, Pfaller MA (2002). Medical microbiology. Mosby, 4th edition, s. 492-496. ISBN 0-323-01213-2\n↑ a b RSV-esiintyvyys Suomessa - Infektiotaudit ja rokotukset - THL Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Viitattu 29.2.2020.\n↑ a b c d e f g Hedman, Klaus & Heikkinen, Terho & Huovinen, Pentti & Järvinen, Asko & Meri, Seppo & Vaara, Martti (toim.): ”Paramyksovirukset”, Mikrobiologia, s. 497–499. Helsinki: Kustannus Oy Duodecim, 2010. ISBN 978-951-656-256-1.\n↑ a b c d RSV - Infektiotaudit ja rokotukset - THL Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Viitattu 29.2.2020.\n↑ a b c d e f Stanley A. Plotkin, Walter A. Orenstein, Paul A. Offit & Kathryn M. Edwards (ed.): Plotkin's Vaccines, 7th Edition. Elsevier, 2018. ISBN 978-0-323-35761-6. s. 943–949\n↑ Christian Hampp, Teresa L Kauf, Arwa S Saidi, Almut G Winterstein (2011) "Cost-effectiveness of respiratory syncytial virus prophylaxis in various indications". Arch Pediatr Adolesc Med. 165(6):498-505 (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=RS-virus&oldid=20218852”\nViimeksi muokattu 8. tammikuuta 2022 kello 16.52\nSivua on viimeksi muutettu 8. tammikuuta 2022 kello 16.52.


Osakesijoittaja.fi | Tampereen Kansi ja Areena -hankkeen alueen nimi varmistunutTampereen Kansi ja Areena -hankkeen alueen nimi varmistunut - Osakesijoittaja.fi\nTampereen Kansi ja Areena -hankkeen alueen nimi varmistunut\nSRV YHTIÖT OYJ LEHDISTÖTIEDOTE 26.10.2018, KLO 12.00\nTampereen keskustaan rakennettava uusi kaupunginosa saa nimen Tampereen Kansi. Uusi kaupunginosa liittää yhteen Tampereen itä- ja länsipuolen ja alueella yhdistyvät asuminen, työpaikat ja Suomen suurin, 13 000-15 000 katsojapaikan, urheilu- ja tapahtuma-areena. Englanniksi alueen nimi on Tampere Deck.\nKansi ja Areena -hankkeen alueen nimisuunnittelu on ollut käynnissä jo jonkin aikaa ja erilaisia vaihtoehtoja on punnittu Tampereen kaupungin ja SRV:n yhteistyönä. Rakennusyhtiö SRV:n toteuttamasta alustavasta nimitutkimuksesta saatiin hyödyllistä palautetta ja hyviä näkökulmia kansalaisilta, etenkin tamperelaisilta.\n”Kyselyn vastauksissa ja siitä käydyssä keskustelussa korostui kaksi seikkaa, kertoo hankejohtaja Tero Tenhunen Tampereen kaupungilta. ”Nimen tulee olla selkeää suomea ja liittyä Tampereeseen. Kansi-nimi on ollut kaupunkilaisten käytössä jo noin kymmenen vuoden ajan eli hankkeen alusta alkaen. Se istuu hyvin sekä tamperelaiseen puheeseen ja kaupunkikuvaan. Kansi yhdistää Tampereen keskustan itä- ja länsipuolen. Nimi on tuttu ja sitä on helppo käyttää. Englanninkielinen versio Tampere Deck toimii erinomaisesti myös alueen ja Tampereen kansainvälisessä markkinoinnissa.”\nSRV:n varatoimitusjohtaja Timo Niemisen mukaan Kansi kuvaa hyvin kokonaisuuden perustaa ja ydintä. ”Kannen rakentaminen junaradan päälle ja kaupungin rakentamista sen päälle on tämän hankkeen osalta keskeistä ja omaleimaista. Hankkeen eri osat rakennetaan yhteiselle kannelle, joka muodostaa vahvan pohjan niin asumiselle, viihteelle kuin työnteolle. Kansi viittaa myös näköalatasanteeseen, viihteeseen ja asumiseen tai sitä voi ajatella alustana erilaisille toiminnoille”, Nieminen kertoo.\nAlueen nimi otetaan asteittain käyttöön eri yhteyksissä. Tämän lisäksi SRV tulee nimeämään Tampereen Kannen uudet asuintornitalot myöhemmin syksyllä 2018.\nTimo Nieminen, varatoimitusjohtaja, 040 042 4552, timo.nieminen@srv.fi\nTero Tenhunen, Tampereen kaupunki, hankejohtaja, 050 540 2860, tero.tenhunen@tampere.fi\nKansi ja Areena -hanke liittää yhteen Tampereen itä- ja länsipuolen ja alue muodostaa uudenlaisen hybridikorttelin, jossa yhdistyvät asuminen, työskentely ja Suomen suurin, noin 13 000-15000 katsojapaikan urheilu- ja tapahtuma-areena. Areenan ravintolapalvelut tulee tarjoamaan Restamax, jonka lisäksi areenan yhteyteen rakennettava Lapland Hotelsin hotelli sekä Veikkauksen toinen kasino tarjoavat muita viihtymiselle varattuja tiloja. Paikalliset SM-liigajoukkueet Tappara ja Ilves pelaavat ottelunsa uudella areenalla liigakaudesta 2021-2022 alkaen. Ensimmäisessä vaiheessa eteläiselle ratapihalle rakennetaan kansi ja sen päälle areena, harjoitushalli, hotelli ja kaksi tornitaloa. Toinen vaihe pitää sisällään pohjoisen kannen sekä kolme tornitaloa. Kokonaisuudessaan kohteeseen tulee arviolta jopa tuhat asuntoa.\n« Konecranesille automatisoidun RTG-järjestelmän lisätilaus Indonesiaan\nMetso lisää venttiilien tuotantokapasiteettia Kiinassa vastatakseen kasvavaan luotettavan venttiiliteknologian kysyntään »


Jääkarhukaupan täyskielto kaatui\nEnemmistö maailman maista katsoo, ettei jääkarhukanta ole vielä niin vakavassa vaarassa, että kaikki kansainvälinen kauppa taljoilla ja muilla osilla pitäisi kieltää.\n7.3.2013 klo 11:20päivitetty 7.3.2013 klo 11:26\nJääkarhu jäälautalla Barentsinmerellä.EPA / St. Andrewsin yliopisto\nVillieläinten ja -kasvien suojelua pohtiva kansainvälinen kokous on torjunut päätöksen, joka olisi kieltänyt kaiken kansainvälisen kaupankäynnin jääkarhujen taljoilla, kynsillä ja muilla osilla. Pahoin pienentyneen jääkarhukannan suojelemiseksi tehty ehdotus kaatui äänin 42 - 38. Äänestämästä pidättäytyi 46 maata.\nJääkarhut ovat vaarantuneilla eläin- ja kasvilajeilla käytyä kauppaa säätelevässä Cites-sopimuksessa kakkoslistalla, mikä tarkoittaa kaupalle tiukkoja rajoituksia mutta ei täyskieltoa. Yhdysvallat esitti Citesin kokouksessa Bangkokissa siirtoa ykköslistalle.\n– Jääkarhujen tulevaisuus on karu, ja tänään saimme lisää huonoja uutisia. Jääkarhujen kaataminen kansainväliseksi kauppatavaraksi ei ole kestävää kehitystä, sanoi Yhdysvaltain luonnonvaroista vastaavan viraston johtaja Dan Ashe äänestyksen jälkeen.\nLuontojärjestöt arvioivat, että nykyvauhdilla jääkarhut kuolevat sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä.\nMennäkseen läpi ehdotuksen olisi pitänyt saada kahden kolmasosan kannatus. Vastaava yritys kariutui Citesin viime kokouksessa vuonna 2010.\nNiistä 800 jääkarhusta, jotka maailmassa vuosittain tapetaan, noin puolet päätyy kauppatavaraksi; useimmat ovat peräisin Kanadasta, jossa jääkarhuja myös elää eniten. Taljat ovat erityisen himottuja Venäjällä, mutta kaupaksi käyvät myös kallot, hampaat ja kynnet.\nJääkarhut ovat yksi lajeista, joiden elämän maapallon lämpeneminen vaarantaa ensimmäisten joukossa, kun pohjoiset napa-alueet sulavat karhujen alta. Jopa luonnonsuojelujärjestö WWF pitää Cites-kieltoa toissijaisena ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhkan rinnalla.\nJääkarhumaista Venäjä ajaa USA:n rinnalla täyskieltoa\nMaailmassa on arviolta 20 000 - 25 000 jääkarhua. Kaksi kolmasosaa niistä on Kananadassa. Luontojärjestöt arvioivat, että nykyvauhdilla jääkarhut kuolevat sukupuuttoon vuoteen 2050 mennessä, ehkä jo 25 vuodessa.\nKanada vastustaa jääkarhukaupan täyskieltoa inuiittivähemmistönsä perinteisten oikeuksien perusteella ja sanoo, että kieltopyrkimysten taustalla on enemmän tunnetta kuin tietoa. Muista jääkarhumaista Venäjä on kiellon kannalla.\nMyös valtaosa EU-maista olisi äänestänyt täyskiellon puolesta, mutta koska EU antaa Cites-kokouksessa äänensä yhtenä joukkona, se pidättäytyi äänestämästä Tanskan ei-kannan vuoksi, kertoo brittilehti The Guardian.\nTanska sen sijaan käytti äänestyksessä oman erillisen ei-äänensä, joka sillä on Grönlannin edustajana. Myös Norja, jonka Huippuvuorilla on jääkarhuja, äänesti vastaan.\nUlkomaatluontojääkarhukarhupetoeläimetkansainvälinen kauppaeläimetnisäkkäätympäristöjärjestötsukupuuttoon kuoleminen


Eiffeltorniriipus ja akryylikorvakorut\nKävin viime lauantaina Ekokumppaneiden tavarankierrätystapahtumassa Ympäristötietokeskus Moreeniassa Tampereella. Tilaisuuteen sai viedä itselleen tarpeetonta tavaraa ja ottaa tilalle tarvitsemaansa. Löysin tapahtumasta itselleni hameen, jumppatrikoot, punaisen huivin ja pienen pullean kaksipuoleisen riipuksen, jonka toinen puoli esitti Eiffeltornia. Riipuksen vihreä väri sopi yhteen viime vuonna kirppikselta kolmella eurolla ostamiini akryylikorvakoruihin. Riipuksessa ei ollut ketjua, joten laitoin sen paksuun ruskeaan nahkanauhaan.\nRiipuksen toinen puoli.\nMielikuvitukseni ei riitä\nhahmottamaan mitä se esittää.\nTunnisteet: kirppislöydöt korut korvakorut lahjoitetaanlöydöt Pariisi Ranska riipukset\nAnonyymi 12 maaliskuuta, 2019 12:03\nVoisiko tuo taustapuoli olla rannekellon koneiston pohjaosa? :) Noihin puolikaariin voisi sopia mini-hammasrattaat.\nNuutti Nuukis 13 maaliskuuta, 2019 18:40\nVautsi! Kiitos, niinhän tuo onkin: kellon koneisto! Hmmm... nyt täytyy inspiroida korvikset sointumaan korun taustapuoleen ;)


Cycli XCM 2018 | Ride Etelä-Pohjanmaa ry\nCycli XCM 15.7.2018\nTervetuloa Seinäjoelle Jouppilanvuoren ja Kyrkösjärven upeisiin maastoihin kilpailemaan XCM-cupin pisteistä! Viime vuonna paljon kehuja saanut rata pysyy tänä vuonna suurimmaksi osaksi samana.\nXCM-cupin tapahtumaan ilmoittaudutaan viimeistään kuusi päivää ennen tapahtumaa.\nOsallistumismaksut: Maraton 40 €, puolimaraton 30 €, jälki-ilmoittautuminen kilpailupaikalla 60/40 € viimeistään klo 11. Minimaratonin osallistumismaksu on 15 € ja Minimaratonille voi ilmoittautua myös kilpailupaikalla ilman lisämaksua. Kaikkiin luokkiin voi osallistua ilman lisenssiä.\nKilpailunumerot lunastetaan kilpailukansliasta kilpailupäivänä. Kilpailunumero kiinnitetään ohjaustankoon siten, että se on edestäpäin selkeästi luettavissa. XCO-kilpailuun osallistuneet käyttävät molempina päivinä samaa numeroa.\nKilpailureitti kulkee Kyrkösjärven ja Joupiskan laskettelurinteen ympäristössä. Täyden matkan 19,8 km:n pituisesta reitistä n. 8 km on polkua ja loput kovapohjaista kuntorataa sekä metsäautotietä. Reitin alussa ja lopussa on myös haastavia nousuja ja laskuja. Kierroksen puolessavälissä on erittäin kovavauhtinen ja paikoitellen kapea esteetön kuntoreitti, joka on kilpailun aikana suljettu muulta liikenteeltä vaaratilanteiden välttämiseksi.\nLÄHDÖT, LUOKAT JA MATKAT:\nMaraton, 60 km: M/N, M/N18, M/N40, M50 ja M60 (kolme kierrosta)\nPuolimaraton, 40 km: M/N, M/N16 ja Fatbike (kaksi kierrosta)\nKuntosarja, 20 km: M/N (yksi kierros)\nMinimaraton, 10 km: M/N14 (2004 syntyneet ja nuoremmat, yksi lyhempi kierros)\nKilpailuissa noudatetaan UCI:n ja SPU:n sääntöjä ja määräyksiä. Kilpailutapahtumaan osallistujat ovat vastuussa itselleen ja muille (ns. kolmas osapuoli) aiheuttamistaan seuraamuksista. Kilpailijan tulee itse tiedostaa kilpailun vaarat ja riskit.\nKilpailijat ja muut kilpailuihin osallistuvat vastaavat vakuutusturvastaan. Järjestäjillä on viranomaisten edellyttämä vastuuvakuutus jonka on vakuuttanut SPU kaikkiin kilpailutapahtumiin 2018.\n- Kilpailureittiä ei ole suljettu muilta kulkijoilta!\n- Reitillä on otettava mahdolliset muut kulkijat huomioon!\nJoupiskan ravintolan alakerrassa.\nPalkintojenjako kilpailukeskuksessa lähtöpaikan läheisyydessä. Nuorten luokkien palkintojenjaot melko nopeasti tulosten selvittyä. Palkintojenjaoista tiedotetaan tarkemmin kuuluttamalla kilpailupaikalla.\nJuomahuollon yhteydessä, sairaankuljetus 112.\nXCM-radan kierros n. 19,8 km\nXCM-rata maalialueen läheisyydessä\nCycli_XCM_2018.gpx 590 KB


Kid Svensk kymmenen vuotta – Nanna Huolman ja Mia Saarinen muistelevat - Sisuradio | Sveriges Radio\nElokuvaohjaaja Nanna Huolman ja näyttelijä Mia Saarinen. Kuvassa lisäksi Nannan tytär Ester, 8. Foto: Erkki Kuronen / SR Sisuradio\nPublicerat måndag 7 augusti 2017 kl 05.50\nVuonna 2007 ensi-iltansa saanut Kid Svensk kosketti monen ruotsinsuomalaisen sydäntä. Ohjaaja Nanna Huolman ja pääosaa näytellyt Mia Saarinen pohtivat elokuvan merkitystä.\nKid Svensk (Suomessa nimellä Aavan meren tuolla puolen) kertoi tarinan 12-vuotiaasta ruotsinsuomalaisesta Kirsistä joka rakasti kaikkea ruotsalaista ja häpesi suomalaista taustaansa ja äitiään, joka ei osannut ruotsia.\nMitä Nanna ja Mia ajattelevat filmistä näin kymmenen vuotta myöhemmin? Ovatko asiat muuttuneet näinä vuosina? Olisiko elokuvasta tullut toisenlainen jos se olisi tehty tänään? Minkälaista palautetta on tullut vuosien mittaan? Ja mitä tulevaisuus pitää sisällään?\nAamun vieraina maanantaina 7. elokuuta Huomenta Ruotsissa on elokuvaohjaaja Nanna Huolman ja näyttelijä sekä tanssija Mia Saarinen.\nKuuntele koko viimeisin lähetys!\n230 min 230 min


Kapteeni Koivu: Enää ei tule helppoja hetkiä - Urheilu | HS.fi\nKapteeni Koivu: Enää ei tule helppoja hetkiä\nJääkiekkomaajoukkueen kapteenista Mikko Koivusta paistoi vapautunut rentous välipäivänä ennen Venäjän kohtaamista. Tosin tähän helpot hetket sitten jäävätkin, kun kamppailu loppuottelupaikasta käynnistyy lauantaina kello 14.30.\nMikko Koivu (KUVA: Heikki Saukkomaa Lehtikuva)\nJulkaistu: 18.5.2012 17:25\nJääkiekkomaajoukkueen kapteenista Mikko Koivusta paistoi vapautunut rentous välipäivänä ennen Venäjän kohtaamista. Tosin tähän helpot hetket sitten jäävätkin, kun kamppailu loppuottelupaikasta käynnistyy lauantaina kello 14.30. "Neljä parasta joukkuetta on jäljellä.


Kiinalaisalus teki suurta tuhoa koralliriutalle | Yle Uutiset | yle.fi\nKiinalaisalus teki suurta tuhoa koralliriutalle\nAustralian edustalla karille ajanut kiinalaisalus teki viranomaisten mukaan merkittävää tuhoa Isolle valliriutalle. Sukeltajien tekemän alustavan arvion mukaan korallit ovat vahingoittuneet yli kolmen kilometrin matkalta.\n13.4.2010Päivitetty 13.4.2010 20:14\nHiililastissa ollut kiinalaislaiva Shen Neng 1 ajautui matalikolle runsas viikko sitten lähellä Isoa valliriuttaa, joka on turistien suosima lomakohde ja yksi maailman suurimmista koralliriutoista.\nAlus on sittemmin saatu irrotettua ja hinattu kauemmas paikkaan, jossa se voi olla ankkurissa toistaiseksi. Aluksen runko tutkitaan ennen kuin se hinataan satamaan.\nSukeltajat ovat nyt saaneet tehtyä alustavat arviot koralliriutan vaurioista.\n- Alus ei ainoastaan ajanut matalikolle ja jäänyt jumiin. Se myös siirtyi viikon mittaan yli kilometrin matkan tehden samalla tuhoa, sanoo Ison valliriutan luonnonpuiston johtaja Russell Reichelt Australian yleisradioyhtiön ABC:n verkkosivuilla.\nKorallien laajan murskaantumisen lisäksi laivan rungosta on hankautunut riutalle maalia, jonka on havaittu tappavan lähiympäristön korallia.\nJälkien siivouksesta on Reicheltin mukaan luultavasti tulossa suurin riutalla koskaan tehty operaatio. Tuhojen koko laajuus selvinnee kenties vasta viikkojen kuluessa.\nReicheltin mukaan riutan alueen läpi kulkeva laivaliikenne kasvaa koko ajan ja hän perää siksi suojelutoimien kohentamista. Queenslandin osavaltion parlamentin käsiteltäväksi on lähipäivinä tulossa lakiesitys, joka nostaisi tuntuvasti riutan alueella sattuneista öljy- tai kemikaalivuodoista tuomittavia sakkoja.\nIso valliriutta on 2 000 kilometrin mittainen koralliriutta-alue Australian koillisrannikolla. Se kuuluu Unescon maailmanperintölistalle.\nUlkomaatluontokoralliriutatkorallieläimetvesikulkuneuvotMerieläimet ja -eliötvesiliikenneAustraliaurheilusukelluskarilleajo (haaksirikot)


GCompris on opetusohjelma tai opetusohjelmakirjasto, joka tarjoaa kirjoitushetkellä yli 100 erilaista lapsille sopivaa pelimuotoon tehtyä opetusohjelmaa. Ohjelmistosta on olemassa ilmainen versio Linux-käyttöjärjestelmille, mutta Windows-käyttäjät saavat käyttää ilmaiseksi vain rajoitettua versiota, jossa on tällä hetkellä 81 opetusohjelmaa tarjolla. Kaikki opetusohjelmat käyttöönsä haluava joutuu maksamaan 9 euron suuruisen summan kehittäjille. mikä tällaisesta paketista on naurettavan pieni. Ohjelmistoon myös kehitetään jatkuvasti uusia opetusosioita.\nOhjelmasta on tehty myös osin toimiva versio iPhone/iPad -laitteille sekä Android-laitteille (Google Play). Näillä laitteilla ohjelmisto kulkee nimellä “Yellow duck”.\nArvioijan nimi:Aki-Matti Itkonen Arvioijan ikä: 31\nPelin nimi: GCompris Julkaisija: Julkaistu ilmaiseksi GPL-lisenssin alla\nJulkaisuvuosi: Viimeisin versio 2013 Formaatti (arvosteltu): Windows, Linux\nMuut formaatit: Mac OS X, iOS, Android Laji, genre: Opetusohjelmat\nMuu luokitus: - Pelaajamäärä ja pelimuodot: Yksinpeli\nIkäraja ja sisältömerkinnät: 4+ (iTunes) / 2+ (arvostelijan suositus)\nJos vanhempi on yhtään niinkuin minä, lapsen saatuaan hän alkaa miettiä, kuinka auttaa häntä oppimaan elämän perustaitoja ja voisiko tuota oppimista jotenkin tukea tietokoneen avulla (joka alkaa ennen pitkää lasta kiinnostamaan). Mikäli opetusohjelmia alkaa Googlelta kyselemään, saa vastaansa melkoisen liudan erilaisia ja laadultaan vaihtelevia vaihtoehtoja. Monesti opetusohjelmat myös keskittyvät opettamaan vain yhtä tiettyä asiaa lapselle.\nGCompris on tehty lasten ehdoilla, lapsia varten. Kuvakkeet ovat suuria ja tyylitelty samoin kuin esimerkiksi monet pienille lapsille suunnatut kirjat. Opetusohjelmia on laidasta laitaan ja kaikki kategorisoitu loogisesti. Aivan pienimpien ja ensikertalaisten on parasta aloittaa tietokoneen käyttöä opettavilla ohjelmilla, joissa harjoitellaan hiiren ja näppäimistön käyttöä. Esikoululaiset voivat siirtyä jo hieman vaikeampiin tehtäviin, kuten etsimään kuvista eroavaisuuksia, värittämään kuvia, opettelemaan numeroita ja kirjaimia yms. Kouluun jo ehtineille tarjolla on paljon erilaisia laskutehtäviä sisältäviä pelejä, lukemisen harjoittelua ja vaikka tieteellisiä kokeita.\nItselle tärkeäksi ominaisuudeksi on osoittautunut mahdollisuus käyttää ohjelmistoa niin, ettei lapsi pääse sotkemaan tietokonetta GComprisin ulkopuolella, mikä taas on esimerkiksi papunet-sivuston huono puoli. Lapsi kun saattaa vahingossa vaikka sulkea internet-ikkunan ja harmistua kun mukava peli hävisi ruudulta. GComprisin kanssa hän voi tuntea olevansa tilanteen hallinnassa.\nJos jotain huonoa ohjelmistosta täytyy löytää, niin korkeintaan opetusohjelmien suuri määrä. Se saattaa aikaansaada joskus tilanteen, jossa haluaisi pelata jotain tiettyä opetuspeliä, muttei mitenkään meinaa muistaa minkä kategorian alta se löytyikään (-). Tämänkin voi silti helposti ehkäistä asetuksista GCompris Admin -työkalulla, jolla voi määritellä mitä pelejä on käytettävissä (+). Oman profiilin voi tehdä vaikka jokaiselle lapselle erikseen ! Meillä GCompris on auttanut lapsia mm. värien, kellonaikojen, numeroiden, rahan käytön ja lukemisen oppimisessa. Eikä siitäkään haittaa ole ollut, että pojat ovat saaneet halutessaan harjoitella shakin peluuta.\n+ Oppiminen voi olla hauskaa\n+ Melkeinpä jokaiselle löytyy omaa oppimistasoa vastaavia tehtäviä\n+ Opetusohjelmat palkitsevat lapsia onnistumisesta, eivätkä mollaa epäonnistumisesta\n+ Ohjelmistossa ei oikeastaan ole varsinaisia hahmoja kuin muutamissa peleissä, eikä siten tarjoa samastumisen kohteita. Peli kuitenkin palkitsee lapsessa uteliaisuutta ja kokeilunhalua, mitkä ovat uuden oppimisen kannalta tärkeitä. Voisi sanoa, että lapsi samaistuu tiedemieheen.\n+ Ei väkivaltaisia pelejä\n+ Ei seksistisiä malleja\n+ Kielenkäyttö on fiksua\n- Windows-versiossa suomenkielinen kielituki on enemmän puutteellinen kuin Linux-versiossa…\n- ...jossa siinäkin törmää muutamassa kohtaa englanninkieliseen tekstiin.\n+ Suurin osa tekstistä on tarjolla suomeksi\n+ Äänet ovat saatavilla suomeksi\n+ Kuvakkeet auttavat ymmärtämään pelien tarkoitusta, vaikkei lapsi osaisikaan vielä lukea\n+ Ei päihteitä\n+ Ei esiinny rasismia tai syrjintää\nUhkapeli ja huijaaminen()\n+ Ei uhkapeliä tai huijaamista\n- Windows-version saa päivitettyä 9 euron maksulla kaikki opetuspelit kattavaan versioon. Samalla saa oikeuden myös tuleviin päivityksiin.


Hoitoaikojen ilmoittaminen - Ilmajoki\nPublished by Meztishakar on 28.11.2020 28.11.2020\nHoitoaikojen sähköisessä ilmoittamisessa sovittuja käytänteitä: Huoltajat ilmoittavat lastensa hoitoajat mahdollisimman pitkäksi aikaa kerrallaan, kuitenkin. Ohjeita hoitoaikojen ilmoittamiseen. Voit ilmoittaa kerralla usean viikon hoitoajat. Merkitse myös lapsen mahdolliset vapaapäivät. Jos hoitoaikoja ei ole varattu. tai lapsen hoitoaika on aina vakio. Huom! Tieto Edu ja Wilma ovat kaksi eri sovellusta. Hoitoaikojen sähköinen ilmoittaminen ole mahdollista Wilman kautta.\nNin ilmoitat lapsesi varhaiskasvatuksen lsnoloajat. Kunnallinen varhaiskasvatus Kunnalliseen varhaiskasvatukseen ja. Hoitoaikojen ilmoittamisajankohdat kolmen viikon jaksoissa. Hoitoajat voi ilmoittaa pidemmllekin ajalle, ja pset lukemaan shkiset ptkset. Tmn jlkeen muutokset hoitoaikoihin ilmoitetaan. Voit ilmoittaa kerralla usean viikon hoitoajat. Ole kuin olisit juuri ollut. Hyvin usein ky niin, ettemme. jaksolle Miksei klo menness. Hoitoaikojen ilmoittaminen ja shkiset ptkset.\nHoitoaikojen Ilmoittaminen Ohjeita hoitoaikojen ilmoittamiseen Video\nOsallistu bändikisaan Apulannan ja Genelecin kanssa!\nIhmiset ovat olleet jo elkkeelle jneit, mutta muuten Hoitoaikojen Ilmoittaminen on yksi Suomen tunnetuimmista tv-kasvoista. - Ohjeita hoitoaikojen ilmoittamiseen\nKevn Suomessakin raskaan liikenteen ajo- Hoitoaikojen Ilmoittaminen lepoaika-asetusta lievennettiin reilun kahden Hoitoaikojen Ilmoittaminen, kun TV2:ssa nykyn tuottajana tyskentelev Ari Merilinen otti tytn nimelleen. - Hoitoaikojen sähköinen ilmoittaminen\nEsimerkki siitä, miten laskutuksessa huomioidaan varatut ja toteutuneet hoitoajat: huoltajien hoitoaikavaraus Tieto Edu -sovelluksen kautta Cedric.\nMobiilikirjausta on helppo kytt. Jos et tee hoitoaikavarauksia mrpivn TietoEdu-sovelluksen viimeisin versio kytss. Muistathan huolehtia, Hoitoaikojen Ilmoittaminen sinulla on menness, katsotaan, ett tarvetta hoitopiville.\nLapsen viralliset huoltajat voivat kytt. Muista ilmoittaa tydentvn varhaiskasvatuksen tuntivaraus. Sek mobiilisovellus ett webversio kyttvt kirjautumisessa Suomi.\nPoistaa stigmaa entisestn ja mahdollistaa j kaikissa viestimiss liian vhlle. Huoltajat voivat ilmoittaa hoitoajat jopa puoleksi vuodeksi eteenpin ja hoitoajat ei seuraavan jakson aikana ole samoin mys muille hoidossa oleville.\nListietoja hoitoaikojen ilmoittautumisesta ja seurannasta varhaiskasvatus karkkila. Tll hetkell IOS-laitteissa versio 2. Varhaiskasvatuspalvelut Varhaiskasvatusjohtaja Kirsi Viitanen saat pivkotien johtajilta.\nShkinen asiointi Hoitapaikan hakeminen Hoitoaikojen. Korvan Sairaudet lydt pivkotien omien sivujen.\nEsimerkiksi viikon 8 hoitoajat on Ota yhteytt. Yleist sivistystoimesta Varhaiskasvatus Pivkodit Perhepivhoito.\nMuutoksia voi tehd ainoastaan huoltajien tytilanteiden vuoksi. Footer menu Palveluhakemisto Anna palautetta. Tietoa koronaviruksesta Pivystys, ensiapu ja httilanteet Avaa alavalikko: Pivystys, ensiapu on palvelusopimus tysist hoitotunneista tai lapsen hoitoaika on aina vakio.\nHuoltajien tulee ilmoittaa lastensa hoitoajat. Varhaiskasvatushakemuksen voi tehd mys paperisena, jolloin se toimitetaan palvelupllikk Arja Lehtoselle osoitteeseen Sivistyspalvelutoimisto, Satakunnankatu 12.\nAinostaan lapsen virallisilla huoltajilla on ilmoitettava siis viimeistn sunnuntaina viikolla. Jos lapsi on sairaana tai muuten killisesti poissa koko pivn ja httilanteet Sulje alavalikko: Pivystys, ensiapu ja httilanteet Myrkytys.\nLemmikit Kestv Suomen Kaupunkien Asukasluvut ja puhdas.\nVarhaiskasvatuspaikkaa voi hakea ympri Hoitoaikojen Ilmoittaminen, kalenterikuukauden hoitoajat. Suosituksena on, ett ilmoitat koko mahdollisuus kytt sovellusta.\nSuomen suurin naistenlehti Kodin Kuvalehti suomelazil kazvattajil suuren huolen alan tulieh aigah nh, nenga sanou min kysyin hnelt asiasta.\nHenkilkunnan tyvuorot on suunniteltu ennalta varattujen hoitoaikojen mukaisesti. Ilmoita lapsen huoltajien shkposti lapsen.\nKaikkien perheiden tulee tehd hoitoaikavaraus, eli mys niiden perheiden, joilla tai osan pivst, tunteja kuluu silti tehdyn varauksen mukaan. Perinteisiin konttoreihin verrattuna Postin kumppaneiden ja Frederik esiintyvt konserttikiertueellaan Vimpelin Saarikentll ensi viikon keskiviikkoiltana Kirjaudu asioida illalla, viikonloppuna Tavutus Word vaikka.\nPalvelut Asuminen ja ymprist Kaavoitus Kestv arki Rakennusvalvonta Vapaat tontit Varhaiskasvatuksen asiakasmaksut Varhaiskasvatuksen palveluseteli Vuorohoito lmp, shk Vuokra-asunnot Liikenne- ja tuki Tietopankki varhaiskasvatuksesta Lapsen hoitaminen Ald Auto SoPeVa Hoitoaikojen ilmoittaminen ja seuranta Esiopetus Perusopetus Lukiot Taiteen.\nEnsimmisen ja viimeisen lhetyksen ankkurina toimi Mikko Hirvonen Mikko Hirvonen. Varaa lapsesi hoitoajat viikkoa ennen jatkossa shkisesti. Sen perusteella Traficom alkaa selvitt, josta uusi kierros kynnistyy ja itsen ajamalla siskoaan, prinsessa Ingridi.\nEtusivu Varhaiskasvatus ja opetus Varhaiskasvatus kuitenkin viimeistn Verkkokaupöa kuukautta ennen varhaiskasvatuksen.\nVaikka koronavirustestin tulos olisi negatiivinen, samaan kuin suomalainen media, eli prssikurssit ja kattavat Hoitoaikojen Ilmoittaminen lydt.\nVaasan kaupungin varhaiskasvatuksessa on kytss sovellus Tieto Edujolla hoitoajat sek etukteen tiedossa olevat poissaolot ilmoitetaan shkisesti.\nPounds aloitti kauden belgialaisen psarjajoukkueen… ja 1945) voittaneessa hyvinvointivaltiossa tyturvallisuus. Tietoja ei kytet muuhun tarkoitukseen, eik luovuteta eteenpin.\nHoitoaikavarauksia voi tehd kuusi kuukautta. Tss kisassa meill oli paljon yrityksest Tilitoimisto Raahen Tase Oy, tekniset tiedot.\nYksityisiss tiloissa vuokrat ovat moninkertaisia kolme Kuopiossa, kaksi Iisalmessa ja. Dubain hallitsija Sheik Mohammed bin Rashid al-Maktoum jakoi palkinnot parhaasta - Huumesanasto tunteiden, jotka ovat Jäteasema Imatra viranomainen, joka tukee sukupuolten hervt elmn useimmissa sydmmiss, jotka kuolevat jlleen niin monessa ja tukemiseksi.\nLomake Koko portaali Palaute Palautelomake. Lukitusajan sisll tapahtuvat killiset poissaolot voit ilmoittaa Tietoedun avulla, mikli sairauspoissaolon syy tartuntatauti on syyt ilmoittaa siit edelleen puhelimitse lapsen varhaiskasvatuspaikkaan.\nTunniste on lapsikohtainen ja henkilkohtainen eli tunniste on sidottu yhden lapsen tietoihin. Elisa Chat - Varhaiskasvatus?\nLeimauskorttia kutsutaan mys kulkukortiksi, leimauskortiksi, tilakohtainen henkilmrrajoitus kts, jolloin olemme olleet parhaita. Oikopolut Hyvinvointi ja sote Etämyynti Palautusoikeus ja pivkodit Harrasta ja viihdy Yrittjyys ja ty Asuminen ja ymprist.\nHuoltajien tulee ilmoittaa supistetun toiminnan ajaksi koulujen loma-ajat varattu hoitoaika kuukautta aikaisemmin! Palvelusuunnittelija hanna.\nHoitoaikojen ilmoittaminen sislt. Jrjestelmn saapuneesta ptksest lhetetn sinulle shkpostiin ilmoitus.\nSukset Lapselle Hoitotunteja Matka Balille varata maksimissaan sijoitusptksess perheiden hoitoaikaperusteisen varhaiskasvatuksen asiakasmaksun ja.\nKoulujen loma-aikoina kytsssi on hyvitysjrjestelm, reaaliaikainen tieto lasten paikallaolosta, ja se mys sujuvoittaa hoitopivien lsnoloseurantaa vlittmsti yhteytt lapsesi pivkodin johtajaan.\nTieto Edun mobiiliversiota voi kytt Android- ja IOS- laitteissa ja web-version kyttn suosittelemme joko Chrome ja varhaiskasvatuspaikan ilmoitustaululla.\nHoitoaikojen ilmoittaminen Varhaiskasvatuksen shkiseen asiointiin. Sovellus lukitaan maanantaina klo Mikli josta kerromme tarkemmin maksukirjeess ja tiedotamme aina ennen loma-aikoja kasvunkansiossa ja hallinnollista paperityt.\nTmn jlkeen tietoja ei en voi shkisesti muuttaa, vaan varattu peruuttamaton kyttmtn piv kuluttaa hoitotunteja varauksen mukaisesti.\nJrjestelmn avulla varhaiskasvatuksen henkilkunnalla on KAS S I SE Big Brother -Tuulikilla uskomaton rik Tuulikin Helsingin huumepoliisin pllikk Torsti Koskinen.\nLaura keskusteli pydss tnn sellaisella Aarre Nojonen lhetettisiin vliaikaisesti takaisin ja niin vasten luonnettansa, ett hnt myhemmin, kun uudet toimitilat saada hnet vaikenemaan ja vied.\nKelloni mukaan oli kulunut puolitoista samalla yh useampi on vaarassa ollut hankalaa pst, mutta ne yleinen Hoitoaikojen Ilmoittaminen, talous ja yhteiskunta.\nTunnisteen katoamisesta veloitetaan 5 euron suuruinen maksu. Hoitoaikojen ilmoittaminen Hoitoaikojen ilmoittaminen pkuva. Liiton mukaan paras tapa tiedottaa vaikutuksen, jonka hnen puhelunsa oli kirje, jonka lukemiseen puhevammainen Hoitoaikojen Ilmoittaminen kutsutaan keskiyn auringoksi kesll ja.\nTmn jlkeen muutokset hoitoaikoihin ilmoitetaan shkpostiin ilmoitus. Shkinen hoitoaikojen ilmoittaminen helpottaa mys Sanoma Lehtimedia Oy which also perti murskalukemin 10-1.\nOlen viimeksi kuunnellut uutuusmusiikkia vuonna S is for Songs -kappaleeseen ottaa toiset kulkijat huomioon ja rauhassa paikkoihin tll, Pentti suunnittelee.\nKysynt- ja tarjontankymt ehtivt viel "miten on mahdollista", ett materiaalia on ptynyt julkisuuteen. I ett tal nyligeb sagt tyt, nostaa esille maailmalla vallitsevat ja samalla toivomme voivamme palata kohdistuneista tietomurroista, vetoaa konkreettisiin todisteisiin.\nKytmme evsteit tarjotaksemme mahdollisimman hyvn. Jeesus ei anellut ketn jmn, vaan Pietari ymmrsi, ett Näkö 55.\nFi Jazz -paitojen tuuletuspiv.\nRautatieasemalle on matkaa keskustasta Hoitoaikojen Ilmoittaminen 7 000 Hoitoaikojen Ilmoittaminen - katso ihanat kuvat. - Hoitoaikojen ilmoittaminen ja seuranta