Valitettava onnettomuus | Kaupunkifillari\ntorstai, 11. joulukuuta 2014\n“Nainen jäi auton alle suojatiellä Helsingissä”\n“Henkilöauto osui jalankulkijaan risteyksessä”\n“Nainen jäi suojatiellä henkilöauton töytäisemäksi ja loukkaantui.”\n“Polkupyöräilijä kolaroi henkilöauton kanssa”\n“Henkilöauto ajautui päin tolppaa Pihlajamäessä – kuljettaja kuoli”\n“Bussi töytäisi nelivuotiasta suojatiellä Helsingissä”\n“Tyypillisin onnettomuus tapahtuu, kun polkupyöräilijä ylittää kadun risteyksessä.”\nMitä yhteistä on näillä otsikoinneilla ja uutisoinneilla?\nVihje: niistä kaikista puuttuu jotain.\nSe on autoilija, joka ajaa autoa.\nMonelle Kaupunkifillarin lukijalle tämä on tuttu tarina. Henkilöauto osui, henkilöauto ajoi, bussi töytäisi, nainen jäi, pyöräilijä kolaroi, tyttö joutui. Autoilija subjektina loistaa poissaolollaan.\nJoistakin tiedotteista puuttuu jopa auto. Poliisin tiedotteen mukaan tyypillisin onnettomuus pyöräilijälle tapahtuu silloin, kun hän ylittää kadun risteyksessä. Aivan itsekseen. Ei esimerkiksi silloin, kun autoilija törmää pyöräilijään risteyksessä.\nAuton kuljettajaa ei mainita aktiivisena tekijänä, korkeintaan onnettomuuden uhrina. Aktiivinen tekijä on joku muu: jalankulkija, pyöräilijä tai jopa eloton esine: auto. Hämmästyttävän usein uutisissa ja tiedotteissa esiintyy itsestään ajavia autoja. Kun autoilija kolaroi itsekseen, on autoilijan häivyttämiseksi valittava, kumpi elottomista esineistä on tekijä. Jostain syystä “Auto törmäsi kaiteeseen” on suositumpi kuin “kaide jäi auton alle”.\nNiin, no. Entä sitten? Näin nyt vain on tapana uutisoida?\nKirjoitustavassa on yleisen liikenneturvallisuuden kannalta pari ongelmaa. Kun kirjoittaja häivyttää tilanteesta autoilijan aktiivisen tekijyyden – tiedostaen tai tiedostamattaan – hän luo ajattelumallia, jonka mukaan jalankulkija tai pyöräilijä on ainoa aktiivinen tekijä onnettomuudessa. Siten jalankulkija tai pyöräilijä on ainoa, joka olisi voinut tehdä mitään onnettomuuden estämiseksi.\nAutoilija ei olisi voinut tehdä mitään, koska häntä ei edes ollut. Ainakaan hän ei ajanut autoa. Auto ajoi, auto törmäsi, auto suistui, ja autoilija vain joutui onnettomuuteen. Onnettomuus puolestaan sattui, sen sijaan että joku olisi aiheuttanut sen. Kaiken lisäksi paha onnettomuus vaati uhreja. Kuin mikäkin Suuri Cthulhu.\nMutta onnettomuudet eivät satu itsestään, vaan ihmisen toiminnan seurauksena. Autot eivät aja itsestään, vaan niitä ohjaa ihminen. Riippumatta siitä, kuka onnettomuuteen oli syyllinen.\nMitä tällaisesta kielenkäytöstä sitten seuraa?\n”Jos jalankulkija on tyypillisessä suomalaisessa talvivaatetuksessa eikä ole mitään välkkyvää, niin jos ei autoilija näe, ei autoilija voi myöskään väistää.”\n– Anna-Liisa Tarvainen, Liikenneturva\nSe lisää vaarallisimman ajoneuvon kuljettajan – autoilijan – riskikäyttäytymistä. Miksi autoilija ajaisi varovaisemmin, kun kaikki viestii siitä, ettei onnettomuus ole hänen vallassaan, vaan se riippuu jalankulkijan pukeutumisesta? Miksi hän vaivautuisi kiinnittämään enemmän huomiota suojateihin, kääntämään päätään tai hidastamaan ajonopeutta, kun Liikenneturvan toimitusjohtajakin ilmoittaa, että sopivien tekosyiden vallitessa väistäminen on autoilijalle mahdotonta?\n“Jos ei autoilija näe, ei autoilija voi myöskään väistää.” Ikään kuin näkeminen olisi jotain autoilijasta ulkopuolista, johon autoilija ei voi itse vaikuttaa.\nLiikenne ja havaintopsykologia ovat kuitenkin jänniä juttuja. Havaitseeko autoilija jalankulkijaa, on lopulta enemmän kiinni autoilijan korvien välistä kuin jalankulkijan takin väristä.\nJos joku autoilija erehtyikin luulemaan, että jalankulkijan havaitseminen ja onnettomuuden estäminen voisi olla hänen omasta toiminnastaan kiinni, kuten vaikkapa oikeasta tilannenopeudesta, Liikenneturva onneksi vapauttaa hänet näkemisen vastuusta. Se on nähkääs jalankulkijan vastuulla välkkyä.\nKyse on siitä, mihin asetamme normin. Kuinka paljon hyväksymme riskin ottoa, ennen kuin alamme kutsua sitä riskikäyttäytymiseksi. Jos esimerkiksi autoilija ajaa surkeissa sääolosuhteissa ja pimeällä nopeusrajoituksen mukaista 50 km/h eikä näe suojatielle astuvaa jalankulkijaa ajoissa, vika ei ole autoilijan. Vika on jalankulkijan, joka ei tehnyt itseään tarpeeksi näkyväksi pukeutumalla neonkeltaiseen takkiin, jotta autoilija olisi voinut hänet havaita kovasta vauhdista ja huonolla säällä.\nOlemme eläneet autoilun valtakaudella niin monta vuosikymmentä, että oikeudesta ajaa 40–60 km/h missä tahansa olosuhteissa on tullut kyseenalaistamaton normi. Jos tämä nopeus on jossain olosuhteissa vaaraksi muille, on muiden tehtävä pelastautua, ei autoilijan tehtävä hidastaa. On jalankulkijan vastuulla tuoda itsensä autoilijan tajuntaan, joka märän tuulilasin takana liikkuu eteenpäin viidenkympin vauhtia ja keskustelee puhelimessa vaimonsa kanssa ostoslistasta.\nVoisimme myös asettaa normin ylemmäksi, niin että se vaatisi autoilijaa sopeuttamaan vauhtinsa vallitseviin olosuhteisiin. Voisimme vaatia, että autoilija ajaa sellaisella nopeudella, että hän ehtii havaita suojatielle astuvat jalankulkijat. Sääolosuhteista riippumatta. Mutta sen sijaan saarnaamme jalankulkijoille heijastimista ja itsensä näkyväksi tekemisestä.\nSiispä toinen asia, mitä tällaisesta kielenkäytöstä seuraa, ovat heijastinkampanjat.\nTietenkin. Koska jotain on tehtävä.\nSiispä tehdään valistuskampanjoita, jotka eivät kohdistu vaaran aiheuttajaan, joka on häivytetty pois, vaan onnettomuuden “aktiiviseen” osapuoleen, jalankulkijaan tai pyöräilijään, jolla tämän ideologian mukaan on vastuu omasta turvallisuudestaan – tai toisin sanoen – autoilijan hänelle aiheuttamasta vaarasta. Valistuskampanjoita, joissa kehotetaan ihmisiä suojautumaan heijastinliivillä ja kypärällä ja olemaan juoksematta auton alle. Valistuskampanjoita, joiden tehoa ja vaikutusta liikenneturvallisuuteen ei edes tiedetä, koska kukaan ei ole vaivautunut niitä tutkimaan. Eräät kyllä uskovat niihin kovasti.\nViimeksi poliisimies Pena keksi valistaa pyöräilijöitä, että ei muuten kannata ajaa auton alle, vaikka oikeassa olisikin. Kiitos Pena tästä neuvosta. Se ei varmaankaan ole juolahtanut kovin monella pyöräilijällä mieleenkään.\nTällaiset kampanjat kantavat myös nimeä victim blame. Jos eivät ne liikenneturvallisuuteen autakaan, ainakin ne saavat ihmiset valitsemaan pyöräilyn tai kävelyn sijaan autoilun. Koulumatka on 500 metriä, mutta se mennään äidin kyydissä, koska äiti pitää koulumatkaa vaarallisena.\nMaanantaina 8.12. klo 14.30 Vantaalla tapahtui jotain, mitä meillä on tapana kutsua “valitettavaksi onnettomuudeksi”. 50-vuotias mies ajoi Ullantiellä katsastamattomalla mersulla todennäköisesti ylinopeutta. Hän törmäsi autollaan 10-vuotiaaseen tyttöön, joka kuoli. Tämän jälkeen mies törmäsi vielä puuhun ja sähkötolppaan.\nHän ei ollut yksittäinen poikkeus. Yhteensä pelkästään maanantaina Uudellamaalla ajettiin kuuden ihmisen yli. Tosin vain yksi ihminen kuoli.\nValitettava onnettomuus. Poliisin arvion mukaan valaistusolosuhteilla ei ollut merkittävää osuutta onnettomuuteen. Silti internet täyttyi heti heijastinsaarnaajista.\n”Kyllä, se [heijastin] on se ykkösjuttu.”\n–Anna-Liisa Tarvainen, Liikenneturva\nHeijastin. Tuo taikakalu, jonka käytöstä saarnataan niin paljon, että sen täytyy olla todella tehokas keino estää onnettomuuksia. Liikenneturvallisuus paranisi merkittävästi, jos vain kaikki käyttäisivät heijastinta.\nVai paranisiko? Ei ole tutkimustietoa, joka vahvistaisi tämän oletuksen.\nSe mitä heijastimesta varmuudella tiedetään, on, että heijastimen avulla autoilijan on helpompi havaita jalankulkija kauempaa. Tämä on testattu. Se mitä ei ole tutkittu, on, kuinka paljon heijastin todella lisää liikenneturvallisuutta.\nParemman tutkimuksen puutteessa katsotaanpa kuolintilastoja. Kuolintilastoja siksi, että ne ovat ainoat kattavat tilastot onnettomuuksista. Kuvitteellista dataa kun emme voi käyttää. Moniko jalankulkija olisi pelastunut heijastinta käyttämällä?\nLiikennevakuutuskeskus ei kerro, mihin todennäköisyyksiin perustuvat VALT-raporttien ilmaisut “todennäköisesti” ja “mahdollisesti”. Joihinkin lukuihin niiden täytyy kuitenkin perustua. Lienee turvallista olettaa, että “todennäköisesti” tarkoittaa todennäköisyyttä, joka on yli 50% ja “mahdollisesti” todennäköisyyttä, joka on alle 50%.\nHeijastinta käyttämällä ainoastaan 3,1% olisi pelastunut “todennäköisesti”. 7,8% olisi pelastunut “mahdollisesti”. Yhteensä 10,9%:lla vuosina 2009–2012 tieliikenteessä kuolleista jalankulkijoista olisi ollut minkäänlainen mahdollisuus, s.o. nollaa suurempi todennäköisyys pelastua, jos he olisivat käyttäneet heijastinta. Tämä ei tarkoita, että noin 11% olisi pelastunut. Tämä tarkoittaa, että 11% on yläraja sille määrälle kuolinuhreja, jotka olisivat saattaneet pelastua heijastinta käyttämällä.\nVarmuudella tiedetään, että 89%:ssa jalankulkijoiden kuolemantapauksista heijastin ei auttanut tai ei olisi auttanut mitään.\nVantaan Ullantien tapauksessa heijastin ei auttanut tai ei olisi auttanut mitään.\nTapauksen jälkeen kansa kiiruhti julistamaan heijastinta. Tämä on ymmärrettävää. Heistä tuntuu siltä, että heijastin ratkaisee.\nSe mikä ei ole ymmärrettävää, on, että Liikenneturva kiiruhtaa julistamaan heijastinta ja vapauttamaan autoilijat vastuusta. Mihinkään tutkimustietoon perustumatta, ikään kuin heijastin olisi vähintäänkin yhtä tärkeä liikenneturvallisuustekijä kuin autoilijan tilannenopeus, tai jopa tärkeämpi. Vaikka 89%:ssa kuolemantapauksista heijastin ei olisi auttanut mitään.\nPoliisikin kiiruhti kehoittamaan kaikkia tiellä liikkujia erityiseen varovaisuuteen, ja muistutti erikseen jalankulkijoita heijastimesta. Autoilijoita poliisi ei erikseen muistuttanut mistään.\nTässä ei olisi mitään pahaa, ellei se veisi huomiota pois todellisesta vaaratekijästä, autoilijasta. Tässä ei olisi mitään pahaa, ellei se saisi autoilijaa elämään vastuuvapaassa fantasiamaailmassa, jossa liikenneturvallisuus ei ole kiinni hänestä itsestään vaan jalankulkijan heijastimesta. Kun ei se selvästikään ole heijastimesta kiinni.\nTiedän, että tässä vaiheessa monien tekee mieli julistaa, että kyllä heijastin on silti tärkeä, ja kyllä he ainakin näkevät heijastimin varustetut jalankulkijat paremmin, ja kyllä heitä ainakin ärsyttää, jos jalankulkijalla ei ole heijastinta, ajoivat he pyörällä tai autolla.\nNiin. Kyllä minäkin toivon, että jalankulkijat käyttävät heijastinta. Se tekee minun elämästäni jonkin verran mukavampaa.\nMukavuus tai ärsyyntyminen ei kuitenkaan ole sama asia kuin liikenneturvallisuus. Edes toiselle osapuolelle yllättävä tilanne ei välttämättä tarkoita, että kyseessä oli vaaratilanne. Sitä, mikä parantaa liikenneturvallisuutta ja mikä ei, mitataan tutkimuksella, ei sillä, miltä kenestäkin tuntuu, eikä varsinkaan sillä, mikä ketäkin liikenteessä ärsyttää.\nLiikenneturvan ja poliisin lausuntojen pitäisi perustua vaarahierarkiaan ja tutkimustietoon. Ei fiilikseen.\nHeijastin tietenkin itsessään on ihan hyvä asia, ja toki 3–11% on teoreettisenakin mahdollisuutena jotain, joka perustelee heijastimen käytön. Se ei kuitenkaan missään tapauksessa perustele tämänkaltaisia lausuntoja:\nHyvä Anna-Liisa Tarvainen. Jos autoilija ei näe, hän on vaaraksi muille ihmisille, ja hänen pitää palauttaa ajokorttinsa poliisille.\nHeijastin ei ole “ykkösjuttu”, kun 89%:ssa jalankulkijoiden kuolemantapauksista se ei varmuudella olisi auttanut mitään.\nLiikenneturvallisuusorganisaation edustajan, joka lausunnoillaan vahvistaa ajattelumallia suurimman vaaratekijän – autoilijan – vastuuvapaudesta, pitäisi yleisen edun nimissä erota ja siirtyä paremmin hänelle sopiviin tehtäviin.\nKun ihminen joutuu vaaratilanteeseen tai yllättävään tilanteeseen, hänellä on luontainen tarve selitellä itselleen ja muille, että hän ei tehnyt virhettä. Vika oli toisessa osapuolessa, tai vähintäänkin jossain hänestä ulkopuolisessa asiassa. Virhe on kivuliasta myöntää. On paljon lohdullisempaa ajatella, että tapahtui “valitettava onnettomuus”, ikään kuin onnettomuus olisi ollut korkeammassa kädessä. Tämä voi olla hyödyllinen defenssi yksilölle, mutta se on haitallinen yhteiskunnalle, koska se ei puutu onnettomuuden syyhyn.\nEn se minä ollut. Satoi vettä. Ja pimeääkin oli. Jalankulkijakin astui kuin tyhjästä suojatielle tummassa takissa.\nAutoilija, minulla on sinulle uutisia.\nSe olet aina sinä.\nSinä operoit tuhansien kilojen painoista ajoneuvoa. Ei jalankulkija, ei pyöräilijä, ei kohtalo.\nSinulla on vastuu.\nAuto kulkee sellaisella nopeudella kuin sinä ohjaat. Se ei kulje itsestään.\nJos sääolosuhteet, liikennejärjestelyt tai mikä tahansa muu keksittävissä oleva syy sitä vaatii, aja hitaammin. Sinulla on velvollisuus ajaa asiaan kuuluvalla tilannenopeudella. Jos esimerkiksi suojatien edessä on näköeste, on suojatien eteen pysähdyttävä.\nAutoilija. Sinä operoit tuhansia kiloja painavaa kasaa metallia, jolla voi tappaa ihmisen. Sinulla on vastuu olla vammauttamatta tai tappamatta ketään. Näköeste, sääolosuhteet, pimeys, liukkaus, jalankulkijan takin väri – tai edes se, että jalankulkijalla ei ole heijastinta – eivät vapauta sinua tästä vastuusta. Eivät juridisesti eivätkä moraalisesti. On ajettava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla.\nVastuuvapauskortteja ei ole. Jos et näe kunnolla, vie ajokorttisi takaisin poliisille. Autoilu ei ole mikään jokamiehen perusoikeus. Siksi, että se on niin vaarallista. Muillekin kuin autoilijalle itselleen. Siksi siihen liittyy erityisiä vaatimuksia ja velvoitteita.\nPainavan ajoneuvon mukana tulee painava vastuu.\nKirjoittaja on Helsingin Polkupyöräilijöiden varapuheenjohtaja ja vihainen siitä, että ihmisen tappamista ja hengen uhkaamista pidetään hyväksyttävänä, kun se tehdään autolla. Ja että sitä tehdään joka päivä.\nEi ehtinyt mieltänsä malttaa\n55 thoughts on “Valitettava onnettomuus”\nAnteeksi maalaisuuteni sanoo:\nAina ei ole kyse ylinopeudesta, eikä piittaamattomuudesta. Annan sinulle esimerkin.\nAjan työmatkaani 22 km/suunta/päivä. Puolet tästä on täysin pimeää, katuvalotonta metsätaivalta. Kesällä siellä on 100 km/h rajoitus, talvella 80 km/h rajoitus. Ihmiset myös autoissaan suurimmaksi osaksi noudattavat tuota rajoitusta, koska tuo katuvaloton pätkä on monilta kohdiltaan erittäin hirvivaara-altista aluetta.\nPisteestä a pisteeseen b pääsee kahta samanmittaista reittiä, joihin kuluu yhtä paljon aikaa. Reitti a on tämä pimeä pätkä, jota ajaessa ei kertakaikkiaan näe mitään, jos sataa, keli on märkä, suolattu rapa roiskuu ja joku ihana tukkirekka vielä pläjäyttää vesilastin päin tuulilasia.\nReitti b on pikkutie, hiukan mutkainen, mutta siellä on katuvalot koko matkalla. Ja leveä, korokkeellinen kevyenliikenteen väylä koko matkalla. Osin tien laidassa, osin viheralueella rajattuna.\nKumpaa sinä käyttäisit, jos olisit kevyen liikenteen kulkija?\nMinä jaksan ihmetellä kaiken aikaa sitä, että mummot (kyllä!) mustissaan ja tummanruskeissaan lenkkeilevät reitin a reunaa, täysin ilman heijastimia tai mitään. Tulee mieleen haluavatko he ihan oikeasti kuolla? Tuossa 80 km/h pätkällä joudun em. kelillä usein hiljentämään ja ajamaan vain 60 km/h, mutta jos siinä rekan pärskäytyksen kohdalla tulee täysin pimeä mummo samaa tien laitaa, niin eipä siinä juuri mahdollisuuksia jää, ihan sama vaikka ajaisin kahtakymppiä. Mummolle käy huonommin kuin minulle tai autolleni (tosin muutaman kerran on näkyvyys jopa sivulle päin osoittavista sumuvaloista huolimatta ollut niin huono, että olen ollut jo pientareella tai keskikaistalla menossa, kun ei vain enää tiedä missä tie menee).\nIhmetyttää a) ettei katuvaloja saada yrityksistä huolimatta noinkin vaaralliselle tieosuudelle ja b) että jotkut ihan oikeasti haluavat leikkiä hengellään, vaikka turvallisempia ja vähemmän liikennöityjä ja ennenkaikkea viihtyisämpiä lenkkiteitä riittää pikkukylällä.\nMiksi sitten itse en aja aina sitä reittiä a? Koska se on mutkineen ja kallistuksineen liukkailla keleillä ihan helvetillisen liukas. Siellä on vaikea pysyä tiellä edes hyvillä renkailla (nopeusrajoitusta 40 – 60 km/h noudattaen). Kevyenliikenteen väylä reitillä a aurataan aina ensin, aikaisin aamulla (pyöräilyhullu kunta kun on), sekä hiekoitetaan. Tie on sitten mitä sattuu. Joten minulle on turvallisempaa ajaa sitä isompaa tietä, jossa on enemmän liikennettä ja näin ollen pysyy autoilijalle paremmassa kunnossa.\nAsiat eivät ole aina niin mustavalkoisia, vaikkakin on ikävää, ettei kaikilla – liikennevälineestä (oli sitten jalat, pyörä, mopedi, auto – you name it) huolimatta – ole asenne kohdallaan.\nJokaisen olisi hyvä kokeilla muutaman kerran miltä siellä toisen paikalla tuntuu olla, ennenkuin syyllistää ja leimaa koko vastapuolen.\nEt muuten usko, kuinka paljon oikeasti pelottaa, että se mummo on taas huomenaamulla seitsemän aikaan lähtenyt tien varteen taapertamaan… eikä hän ole ainut.\nautoileva pyöräilijä sanoo:\nAsiaan osuva kirjoitus,todella! Edelliseltä kommentoijalta ovat tainneet käsitteet ja niiden merkitykset mennä sekaisin. Ylinopeus ja se alkuperäisessä tekstissä peräänkuulutettu TILANNENOPEUS ovat kaksi aivan eri asiaa. Jos sinun on ajettava valottomalla tiellä,etkä sääolosuhteista johtuen erota missä tie menee,hidasta vauhtia tai jätä ajamatta,se on autoilijan vastuu. Ja kun toinen reitti on liukas,huomio jälleen tilannenopeutesi,aja kahtakymppiä jos tilanne sen vaatii. Jos kokonaistyömatkasi on 20km, varaa hieman enemmän aikaa. Olisiko mahdollista että tämä mummo nyt vaan sattuu asumaan sen pimeän tien varrella,ainut reitti lähteä kotoaan on tuo tie. Ainakin hänellä on järkeä sen verran enemmän kuin kommenttiisi perustuen sinulla,hän ei aja autolla. Kuten alkuperäisessä tekstissä sanottiin,autoilu ei ole mikään perusoikeus! 22km polkupyörällä ei ole mahdottomuus.\nKaupunkilainen autoilija sanoo:\nKiitos viihdyttävästi kirjoitetusta blogista. Väittämäsi autoilijan vastuusta on kuitenkin hakoteillä. Liikenne perustuu liikennesääntöihin. Ne lähtökohtaisesti tunnetaan, niitä noudatetaan ja ne koskevat kaikkia liikkumistavasta riippumatta. Onnettomuudet syntyvät, kun sääntöjä ei noudateta, joko tahallaan tai vahingossa. Blogisissasi yrität vakuuttaa, ettei kellään muulla liikkujalla kuin autoilijalla ole vastuuta omasta toimistaan. Virheellistä ja kovin harmillista yhteisen tavoitteen eli paremman liikennekulttuurin kannalta.\nJotta sääntöjä voi noudattaa, tulee kulkijan näkyä. Käyttämäsi peruste, tilannenopeus on täysin sopimaton hämärässä ja pimeässä tapahtuviin tapaturmiin. Tilannenopeus koodisana, jolla tarkoitetaan, että autoilijassa on vika, vaikka muut jättäisivät liikennesäännöt noudattamatta. Olen ollut tilanteessa, jossa olen autoillut ruuhkassa alle kävelyvauhtia ja välillä kokonaan pysähtyen. Olemattomasta vauhdistani huolimatta havaitsin kaistojen välissä seisovan kävelijän vasta katsoessani tätä kuskinpuolen sivuikkunasta muutaman sentin päästä. Vika ei ollut nopeudessani sen enempää kuin näössänikään. Kokomustiin puettu huppumies oli lähtenyt ylittämään tietä satunnaisesta paikasta ja jäänyt jumiin vilkasliikenteiselle väylälle, koska kukaan ruuhkassa ei häntä nähnyt. Jotkut ohiajaneet yrittivät vilkuttaa valoja varoitukseksi vastaantuleville, huonolla menestyksellä. Toiset ohiajaneet kannustivat auton ikkunasta huppumiestä huitomaan käsiään ja huutamaan, jotta tulisi huomatuksi. Kadulla kävelijälle voi tulla yllätyksenä, että siroutuvat katuvalot ja tiehen kohdennetut ajovalot tekevät hänet täysin näkymättömiksi. Marraskuun lopun aamuruuhkassa miehen ohitti laskujeni mukaan lähes sata autoa. Jos mies olisi horjahtanut, olisiko syy ollut auton tilannenopeudessa?\nTapauksen kaverin pelasti paikallaan pysyminen, ruuhkan hälveneminen ja päivän valkeneminen. Parempiakin keinoja on, ja niiden käyttämiseen tulee kannustaa, ei väheksyä niitä. Käyttämäsi tapaturmataulukko ei todista heijastimen hyödyttömyydestä, koska taulukossa vain näkyvät allejääneet. Ei ne tilanteet, joissa vaaraan ei koskaan edes jouduttu – kiitos heijastimen.\nValoton auto olisi laiton. Niin on pyöräkin. Ei ole liikaa vaadittu, että myös kävelijä tekee kaikkensa tullakseen nähdyksi liikenteessä ja antaa muillekin kulkijoille mahdollisuuden noudattaa liikennesääntöjä. Turvallisuuden vaaliminen on kaikkien etu. Yksikään autoilija ei tarkoituksella aja kenenkään yli.\nKäyttämäsi tapaturmataulukko ei todista heijastimen hyödyttömyydestä, koska taulukossa vain näkyvät allejääneet. Ei ne tilanteet, joissa vaaraan ei koskaan edes jouduttu – kiitos heijastimen.\nMiten heijastimelliset usein joutuisivat tilanteeseen, jossa heijastin pelastaa, kun heijastimettomat ylläolevan taulukon mukaan päätyvät tällaisiin tilanteisiin varsin harvoin?\nTomi Pieviläinen sanoo:\nOlen ollut tilanteessa…\nAhaa, eli yksittäistapauksella saat ohittaa postauksen pointin. Minäkin haluan leikkiä tätä leikkiä!\nYksikään autoilija ei tarkoituksella aja kenenkään yli.\nHarmi miten sata pyöräilijää joutui tämän auton alle. Harmi, etteivät käyttäneet heijastinta, jotta kuljettajalla olisi ollut mahdollisuus nähdä kulkue: http://youtu.be/GnR2ysyaoH4?t=57s\nJalan pyörällä autolla sanoo:\nMistähän se johtuu, että Suomessa ajoradan ylittämistä jopa suojatien kohdalta joutuu harkitsemaan? Ja se, että autoilijoilla ei ole tilannetajua, kun _minun_ on päästävä ensin ja perille vaikka sinne ei autolla saisikaan ajaa? Suojatien yli meneminen ja tien/kadun laitaa käveleminen ovat asioita, jotka pitää pystyä tekemään pelkäämättä yliajajaa.\nLiikenne on yhteispeliä. Jokaisen pitäisi pystyä luottamaan siihen, että toinen tekee edes sääntöjen mukaan. Jos edessä on tilanne, josta ei tiedä tarpeeksi, siihen ei mennä suurinta sallittua nopeutta. Menkää ihmiset katsomaan esim. Virosta tai Ruotsista esimerkkiä toimivasta yhteistyöstä liikenteessä. Sen jälkeen palatkaa taas Suomeen ihmettelemään, miksi tämä ei toimi täällä.\nJarkko Lahtinen: Onnettomuuden syy ei koskaan ole pimeys tai muu olosuhde. Syy on aina ihmisen toiminnassa. Aina.\nAjokortillinen fillaristi sanoo:\n”Blogisissasi yrität vakuuttaa, ettei kellään muulla liikkujalla kuin autoilijalla ole vastuuta omasta toimistaan.”\nLuimmeko saman kirjoituksen? Minä olin lukevinani kirjoituksen, jossa kritisoitiin autoilijan vastuun järjestelmällistä häivyttämistä, kun autojen uutisoidaan tekevän asioita itsekseen tai jopa passiivisesti joutuvan tilanteisiin, joissa niiden alle jää aktiivinen kävelijä ja polkupyöräilijä.\nYksikään autoilija ei tarkoituksella aja toisten yli. Toisaalta yksikään autoilija ei myöskään halua ajatella, että hänen virheensä johtaa siihen, että joku muu kuolee. On helpompi ajatella, että olemme kaikki yhtä suuressa vastuussa, ja jos jotain käy, se on ainakin – ainakin! – puoliksi sen toisen syy. Mutta sen tonnin painoisen asian kanssa vastuu on suurempi, samalla tavalla kuin fillaristin vastuu on suurempi kuin jalankulkijan. Fillaristi hyvin harvoin saa virheellään hengiltä muita kuin itsensä, joskin näitäkin tapahtuu. Jalankulkijan on aivan mahdottoman epätodennäköistä tappaa toista törmäämällä häneen. Olen varma että näin on maailmanhistoriassa joskus käynyt, mutta harvinaista se on.\nOn hyvä syy sille, että ajokortti vaaditaan (ja siihen vaaditaan täysi-ikäisyys, näkökyky ja jonkinmoinen terveys). On hyvä syy sille, että ajokortti voidaan ottaa pois. Jalankulkijan ja fillaristin pitää toki noudattaa sääntöjä ja huolehtia omasta turvallisuudestaan, mutta heidän vastuunsa autoilijan turvallisuudesta, saati siitä että autoilija ei tahallaan halua ajaa heidän päälleen, on aikamoisen pieni.\n”Tilannenopeus koodisana, jolla tarkoitetaan, että autoilijassa on vika, vaikka muut jättäisivät liikennesäännöt noudattamatta.”\nAutoilija on täysin tietoinen siitä, että liikenteessä sattuu ja tapahtuu. Siellä tulee yllättäviä tilanteita virheiden takia, sekä siksi, että jalan voi liikkua myös epätäysivaltaisia (tai -päisiä) ihmisiä ja eläimiä. Kukaan ei esitä, että jalankulkijalla pitää olla oikeus maata poikittain pimeällä moottoritiellä, mutta esimerkiksi yllättävän ajolinjan ottava lapsipyöräilijä on ennakoitavissa oleva tilanne, ja jos sen kanssa ei pärjää autoillessa, voi siirtyä fillaristiksi tai jalankulkijaksi.\n”Kesällä siellä on 100 km/h rajoitus, talvella 80 km/h rajoitus. Ihmiset myös autoissaan suurimmaksi osaksi noudattavat tuota rajoitusta, koska tuo katuvaloton pätkä on monilta kohdiltaan erittäin hirvivaara-altista aluetta.” Tarvitseeko enempää sanoakaan? Nopeusrajoitus on suurin sallittu nopeus, jota autoilija saa käyttää ihanteellisissa olosuhteissa eli kuivalla kesäkelillä, valoisaan aikaan, rauhallisessa liikenteessä. Näin autokoulussa opetetaan, ja se opetus unohdetaan heti insinööriajosta päästyä. Autoilijoiden tosielämässä nopeusrajoitus on ohjenopeus, josta saa tinkiä vain poikkeustilanteessa. ”Vain 60 km/h”, mikä epäkohta! Kuten sanot, autoilijat ”suurimmaksi osaksi” noudattavat ehdotonta maksimia, jos tie on pimeä ja autoilija itse on vaarassa – hirvi on autoilijasta paljon kiinnostavampi otus kuin ihminen.\nKävellen, pyöräillen, autolla sanoo:\nKiitos, todella hieno kirjoitus!\nOlen itsekin useasti miettinyt miten se ”tyttö jäi auton alle”. Ihan kuin olisi itse valinnut, että tänne minä nyt jään, auton alle.\nVälitetään jokainen toisista tienkäyttäjistä, niin maailma muuttuu paremmaksi.\nJaakko Miettinen sanoo:\nTuosta tilastosta puuttuu kokonaan jotka eivät joutuneet onnettomuuteen, koska käyttivät heijastinta.\nHeijastin ehkäisee onnettomuuksia. On älyllisesti epärehellistä perustella heijastimen hyödyttömyyttä sillä, että se ei vähennä vahinkoja tapahtuvissa onnettomuuksissa.\nJutusta jää aavistuksen yksityisautoilijoita syyllistävä maku kun ”“Bussi töytäisi nelivuotiasta suojatiellä Helsingissä” on mainittu vain aluksi ja pitkä kertomus keskittyy vain autoilijoihin.\nUutisvirrasta löytyy paljon otsikoita, joissa jalankulkija on jäänyt bussin tai rekan alle, myös kohtalokkain seurauksin. Samoin uutisvirrasta löytyy paljon tapauksia, joissa henkilö on jäänyt junan alle.\nLisäksi herättää mielenkiintoa se, että otsikoissa puhutaan naisista ja jalankulkijoista. Eikö naiset liikkuessaan olekaan jalankulkijoita?\nHelsingissä paapotaan pyöräilijöitä.\nAsun avian Helsingin ytimessä ja sanoisin että 90% pyäräilijöistä ajaa ilman valoja, liikennesäännöistä piittaamatta. Noin viikko sitten olin illalla kävelyllä koirani kanssa ja polkupyöräilijä ajoi noin 40 vaudissa koiran yli paikassa jossa nopeus pitäisi olla lähes nolla. Koira jäi henkiin mutta noin 50 haavaa ympäri kehoa ja eläinlääkäri oli täystyöllistetty kun näitä on jatkuvasti. Nopeusrajoitukset pitäisi ottaa käyttöön kun ÄLLI ei riitä arvioimaan missä voi huristella missä ei.\nHelsingissä paapotaan pyöräilijöitä. Asun avian Helsingin ytimessä ja sanoisin että 90% pyäräilijöistä ajaa ilman valoja, liikennesäännöistä piittaamatta.\nIlmeisesti paapomisen päätelmään päästään siitä, että pyöräilijöitä ei rangaista lainvastaisen huonosti varusteltujen ajoneuvojen käytöstä. Vastaavasti toki sitten myös autoilijoita paapotaan, koska lähes kaikki punaisia päin ajamiset jäävät rankaisematta.\nToki voisi ajatella, että nämä ovat sitten huomioitavia seikkoja kun onnettomuus sattuu ja halutaan selvittää kenessä oli vikaa. Mutta jos palataan takaisin aiheeseen, niin otsikoissa kyllä tuppaa lukemaan miten AUTO on ajanut punaisia päin ja sitten törmännyt johonkin. Pyöräilijöitä ei vastaavissa otsikoissa näy. Johtunee siitä, että edes laittomalla ajoneuvolla he eivät onnistu tappamaan toisia ihmisiä.\nNoin viikko sitten olin illalla kävelyllä koirani kanssa ja polkupyöräilijä ajoi noin 40 vaudissa koiran yli paikassa jossa nopeus pitäisi olla lähes nolla.\nTämä on toki ollut pyöräilijältä tuomittavaa toimintaa, enkä sitä puolustele. Mutta minua hämmentää, että kirjoituksessa jossa puhutaan tapetuista ihmisistä, siis lajimme edustajista jotka eivät enää elä, lähdetään vetämään keskustelua ja syyllisiä toiseen suuntaan vedoten koiriin, jotka ovat kuitenkin jääneet henkiin. Toki sinuunkin koiran kärsimys sattuu, en sitä kiellä, mutta eiköhän esim. lapsensa menettäneihin vanhempiin satu enemmän.\nNopeusrajoitukset pitäisi ottaa käyttöön kun ÄLLI ei riitä arvioimaan missä voi huristella missä ei.\nNopeusrajoituksethan on, myös pyörille. Harmiksi vain tiet rakennettaan täysin auttamattoman huonoiksi tähän rajoitukseen nähden. Tässä nimenomaan onkin siis tarve tilannenopeuden soveltamiselle.\nJonni L sanoo:\nValitettavasti on tilanteita, joissa autoa ajava ei näe vaikka luulee näkevänsä. Vaikka näkee lukuisia muita jalankulkijoita ja paljon kauempanakin (sopivasti katulampun alla, vaaleasti pukeutuneita, heijastinta käyttäviä tms.). Silti suoraan ajoradalla edessä voi olla joku tummapukuinen joka jää näkemättä. Olen ollut tällaisessa tilanteessa.\nEn väitä, että aidot ennakoimattomat näkemispulmat olisivat yleisiä – tuskinpa. Haluaisin silti autolla ajaa sitä oikeaa tilannenopeutta, jotten missään tilanteessa aiheuttaisi yhtäkään onnettomuutta. Kaupungissa se on monin paikoin 30 – 40 km/h, paitsi joskus 15 km/h kun kaikki tekijät ovat epäsuotuisia muutaman sekunnin ajan yhdelle jalankulkijalle. Käytännössä autoilijat eivät hidasta riittävästi, vaikka edessä olisi kahden katuvalon väliin jäävä kaarteenpätkä, jossa joku asfaltinvärinen jalankulkija saattaisi olla näkymättömissä vähän huonossa säässä.\nTodennäköisesti varovaiset autonkuljettajat eivät ole se suuri riski liikenteessä. Ja toki autoilija on yksiselitteisesti vastuussa siitä, ettei aja kenenkään päälle. Toivoisin silti, että kaupungissa se oikea tilannenopeus voitaisiin pitää vähintään 30 km/h:ssa niin autoille kuin polkupyörille. Ja siinä, onnettomimmissa tilanteissa, heijastimet voisivat olla apu. Haluan mainita erityisesti polkupyörien heijastimet, jotka ovat toisinaan laittoman vajavaiset. Asialla todellakin on väliä, myös varovaisimmille autokuskeille, jos olosuhteet ovat huonommat kuin miltä näyttävät.\nPeltilehmän orja sanoo:\nAuto ajaa kolmion takaa risteävää pyörätietä ajavan pyöräilijän päälle. Pyöräilijä selviää onnekkaasti hengissä, murtumia ja aivovamman saaneena. Kuskilta lähtee kortti, niin lähtee pyöräilijältäkin aivovamman takia.\nKolme kuukautta myöhemmin yliajaja hakee oikeudesta korttinsa takaisin, vedoten työnteon suunnattomaan vaikeutumiseen ilman ajokorttia. Kortti palautetaan. Kuskin tappioksi jää tonnin sakot ja kolmen kuukauden kärsitty ajokielto. Kulut korvaa vakuutus.\nAivovammapotilas on tulevat 50 vuotta ilman korttia, ilman korvausta.\nPaavo M. Perusautoilija sanoo:\nYritin käydä viemässä korttini poliisiasemalle, mutta eivät sitä huolineet. Ergo: pidän korttini ja ajan siis tästä lähtien varovaisemmin.\nMuistan silti kiihdyttää valoista ripeästi ja yleisesti olla tarpeettomasti häiritsemättä ketään muuta tienkäyttäjää. Tarkkailen jatkuvasti kevyttä liikennettä, ja annan heille etuoikeuden myös osuuksilla, joissa ei ole suojatietä mikäli näin voin muuta liikennettä vaarantamatta tai häiritsemättä tehdä.\nMuistan olla kohtelias, mutta muistan myös, että kumartaessani yhteen suuntaan, pyllistän toiseen. En siis toisiin autoihin nähden luovu etuajo-oikeudestani, mikäli tällä toimella häiritsen takana-olevia.\nKunnioitan liikenteen pyhää kolmiyhteyttä: eteneminen, turvallisuus, sosiaalisuus. Tunnistan jokaisen kulman, ja tiedostan, että liikenne on aina kompromissi näiden välillä. Noudattamalla liikennesääntöjä en vielä saavuta haluaamaani turvallisuuden tasoa. Pidän huolta, että en aja väsyneenä, päihtyneenä tai muuten vajaalla mielellä, vaikka kykenisinkin liikennesääntöjä teknisesti noudattamaan. Tiedostan myös, että turvallisin eteneminen ei tapahdu nopeusrajoituksen osoittamalla vauhdilla, vaan sillä jota liikennevirta keskimäärin tuolla ajanhetkellä kulkee.\nPidän huolta, että ihminen on aina etusijalla. Teen parhaani, etten ikinä aiheuta valitettavaa onnettomuutta.\nPaavo M. Perusautoilija\nKuolintilastot ovat tietysti vain kuolintilastot. Kuolintilastot ovat kuitenkin paras data mitä on saatavilla. Se on parempi kuin kuvitteellinen data, johon Liikenneturva ja moni heijastin- ja kypäräadvokaatti tykkää vedota.\nJos vetoaisimme kuvitteelliseen dataan, s.o. niihin tapauksiin, joissa heijastin pelasti jalankulkijan kuolemalta, meidän pitäisi ottaa mukaan nekin kuvitteelliset tapaukset, joissa jalankulkija pelastui kuolemalta, mutta se ei ollut heijastimen ansiota.\nItse asiassa kuolintilastot kertovat heijastimen liikenneturvallisuusvaikutuksesta hyvinkin paljon.\nKatsotaanpa nyt. Maailmassa on kahdenlaisia ihmisiä. Niitä jotka käyttävät heijastinta, ja niitä jotka eivät käytä. Heijastinta käyttää noin puolet. Kuinka moni heijastimeton joutui vaaratilanteeseen, jossa heijastin olisi saattanut estää hänen kuolemansa?\nVuosina 2009–2012 heitä oli yhteensä 14. He ovat kaikki yllä olevassa taulukossa. Keskimäärin 3,5 heijastimetonta ihmistä vuodessa olisi saattanut pelastua heijastinta käyttämällä. Saattanut. Kuolintilastot kertovat meille, että on varsin epätodennäköistä, että heijastin olisi pelastanut heijastimettoman ihmisen kuolemalta.\nMiksi siis ei olisi epätodennäköistä myös heijastimelliselle ihmiselle, että heijastin pelastaisi hänet kuolemalta? Onko jokin syy, miksi heijastimellinen ihminen joutuisi todennäköisemmin vaaratilanteeseen, jossa heijastin ratkaisee elämän ja kuoleman välillä, kuin heijastimeton ihminen?\n”Näköeste, sääolosuhteet, pimeys, liukkaus, jalankulkijan takin väri – tai edes se, että jalankulkijalla ei ole heijastinta – eivät vapauta sinua tästä vastuusta. Eivät juridisesti eivätkä moraalisesti. On ajettava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla.”\nSe on totta, että on ajettava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla. Sama koskee jalankulkijaa: on liikuttava ja pukeuduttava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla. Se että ilman heijastinta liikkuva jalankulkija jää auton alle paikassa jossa ei ole suojatietä EI ole autoilijan vika. Miksi jalankulkijalla on vapautus vastuusta vain siksi, että on heikompi osapuoli kolarissa? Sehän on vain sinun moraalinen tulkintasi. Juridiikka on erikseen.\nKukaan autoilija ei aja tahallaan kenenkään päälle. Mutta vastuu välttää auton ja jalankulkijan törmäämistä on tasan molemmilla. Molempien tulee tehdä kaikkensa, ettei niin pääsisi käymään. Jalankulkijaa voi valistaa asiasta siinä missä autoilijaakin tilannenopeuksista. Molempia tehdään onneksi!\nOlipahan taas kirjoitus, nyt voisi ensin kysyä onko kirjoittajalla edes ajokorttia, ainakaan se millaisia kaupunkien valaistusolosuhteet todellisuudessa ovat autoilijan näkökulmasta ei ole hallussa lainkaan. Jonkin osapuolen tuomitseminen tuntematta ko. osapuolen todellisia mahdollisuuksia toimia on yksisilmäistä toimintaa joka osoittaa vain tuomitsijan ajatusmaailman rajoittuneisuuden. Se että lisäksi valjastetaan uutisoinnin yleisen käytännön kyseenalaistaminen työkaluksi jolla tuomitaan eräs tienkäyttäjäryhmä osoittaa vahvaa asenteellisuutta ko. ryhmää vastaan.\nAsiat eivät ole niin yksinkertaisia kuin halutaan ajatella ja uskotella. Siitä ollaan yhtä mieltä että vaaratilanteen aiheuttaa aina ihmisen toiminta mutta muuten mentiin kyllä metsään ja oikein huolella tuossa kirjoituksessa.\nJos kirjoittaja ihan tosissaan väittää että autoa olisi sadekelillä ajettava mateluvauhtia ajoradalle odottamatta väärässä paikassa tummissa vaatteissa hyppivien jalankulkijoiden varalta vaikka lain pykälää ”ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään tien näkyvällä osalla” ei rikottaisi vaan kuljettaja näkee helposti sen matkan jolla saisi ajoneuvon pysähtymään niin sitten voi todellakin sanoa että kirjoittaja on niin hakoteillä kuin olla ja voi.\nSe että jalankulkija näkee kävellä ei takaa että jalankulkija näkyy muille tielläliikkujille. Se että autoilija näkee helposti lain kirjaimen mukaan vaadittavan matkan eli ajaminen on turvallista ei silti takaa mitenkään että hän näkee valokiilan ulkopuolella tummissa liikkuvan jalankulkijan.\nLiikenne on yhteispeliä, jossa kaikilla on velvollisuuksia ja oikeuksia. Tässä järjestyksessä. Sujuva ja turvallinen liikenne perustuu ennakoitavuuteen eli sääntöjen noudattamiseen ja siihen että voit olettaa muidenkin noudattavan niitä. Vaaratilanteet syntyvät kun joku tekee jotain mitä ei voi ennakoida. Se pätee joka tasolla, jalankulkijoista pyöräilijöiden kautta moottoriajoneuvolla liikkuviin.\nJokaisella ihmisellä on ainakin moraalinen vastuu itsestään, ja siitä että toimii yleisesti tiedossa olevien pelisääntöjen mukaisesti. Vastuuta ei voi yksipuolisesti siirtää toiselle osapuolelle jos itse ei ota yhtään vastuuta toiminnastaan niin etteikö voisi odottaa sillä olevan mahdollisia seurauksia.\nMinulla ei ole turhia titteleitä millä yrittäisin antaa itselleni uskottavuutta mutta liikennekokemusta sen sijaan on, yli 2 miljoonaa vahingotonta kilometriä erikokoisten autojen ratissa ja olen myös kävellen liikkeellä päivittäin. Joka päivä myös kaupunkiajoa jossa saa tehdä vähintään pari kertaa kuukaudessa paniikkijarrutuksen odottamatta ajoradalle hypänneen jalankulkijan takia joka ei malta kävellä yleensä parinkymmenen metrin päässä olevan suojatien kautta vaan päättää oikaista.\nPyöräilijöistä ei kannata edes aloittaa, sen verran voin valaista että nyt kuluvankin vuoden aikana olen joutunut kolme kertaa polkupyöräilijän tönäisemäksi jalkakäytävillä joissa ei olisi saanut ajaa sellaisella, siksi minulla ei ole paljoa sympatiaa ko. käyttäjäryhmälle. Sen tiedän että jokaisessa tienkäyttäjäryhmässä on suurin osa muut huomioonottavia mutta joka ryhmässä on myös idiootteja. Joissakin enemmän kuin toisissa.\n”Tieliikennelaki 3 §\nTienkäyttäjä ei saa tarpeettomasti estää tai häiritä liikennettä.”\nLisäsin lihavoinnin, koska yhdenkään jalankulkijan ei pitäisi jäädä auton alle suojatiellä. Suojatie, jos mikä on paikka, minkä läheisyydessä pitää ajaa autoa huolellisesti ja varovaisesti.\nAina ei voi huomata sivulta syöksyvää jalankulkijaa tai pyöräilijää, mutta varovaisuus vähentäisi kuolemia. Piittaamattomuus lisää kuolemia.\nMielestäni tieliikenteessä ei pitäisi kuolla yhtään ihmistä päälle ajamisen takia.\nVoihan tällaisestakin vääntää juttua…Autoilijoita on hyviä ja huonoja kuten myös pyöräilijöitä mutta sehän ei muuta sitä tosiasiaa että tiet on tehty autoja ja niitä käyttäviä autoilijoita varten. Autoja kannattaa aina varoa.\nMelko ahkera autoilija sanoo:\nJäätävän hyvä teksti. Laittoi miettimään omaakin käyttäytymistä ratin takana.\nEn aja autolla, enkä usko syyllistämiseen sanoo:\nKovin on voimakas usko syyllistämisen voimaan tässä: jos lehdistö aina onnettomuuden sattuessa kollektiivisesti syyllistäisi kaikki autoilijat tästä niin varmasti liikenne muuttuisi turvallisemmaksi. Kirjoittaja hanakasti esittelee tilastoja, jotka hänen mielestään osoittavat heijastimet turhiksi. Olisiko hänellä mahdollisesti jotain tutkimusta, joka viittaisi hänen vaatimansa syyllistämismenetelmän toimivuuteen tai edes siihen, että autoilijat ajavat piittaamattomasti, koska lehdistö häivyttää autoilijoiden oletetun syyllisyyden? Ilman tutkimusta on minusta helpompi uskoa siihen, ettei lehdistön käyttämillä sanamuodoilla ole mitään vaikutusta asiaan.\nLisäksi muistuttaisin, että lehdistön tehtävänä ei ole jakaa tuomioita. Asialliseen journalismiin kuuluu, että annetaan poliisin tutkia ja oikeuslaitoksen päättää, kuka on syyllinen. Lehdistö sitten kertoo näiltä saamansa tiedon.\nMainitun onnettomuuden uutisoinnista: kun 8.12. ei vielä ollut yksityiskohtaista tietoa, oli otsikointi neutraalia.\n”Lapsi kuoli Vantaan Matarissa kapealla ja mäkisellä tiellä” (HS 8.12.)\n”Auton alle jäänyt lapsi kuoli Vantaalla” (Yle 8.12.)\n”10-vuotias lapsi kuoli liikenneonnettomuudessa Vantaalla” (Metro 8.12.)\n”10-vuotias kuoli kolarissa Vantaalla” (IS 8.12.)\nmutta jo seuraavana päivänä, kun poliisilla alkoi olla tietoa tapahtumien kulusta, käytettiin seuraavanlaisia otsikoita:\n”Poliisi: Autoilija ei muista mitään tytön kuolemaan johtaneesta yliajosta Vantaalla” (HS 9.12.)\n”Poliisi epäilee reilua ylinopeutta – 10-vuotias kuoli yliajossa” (MTV 9.12.)\n”Vantaalla lapsen kuoliaaksi ajanutta epäillään ylinopeudesta” (Aamulehti 9.12.)\n”Lapsen yli ajanutta epäillään ylinopeudesta Vantaalla” (TS 9.12.)\n”Kuski kaahasi 10-vuotiaan kuoliaaksi katsastamattomalla autolla – ei muista mitään (IS 9.12.)\nLoistaako näissä otsikoissa, kuten kirjoittaja esitti, autoilija poissaolollaan?\nEhkä joku voisi tehdä asiasta oikeatakin tilastoa, mutta minusta vaikuttaa, että autoilija otetaan mukaan otsikoihin vasta kun paljastuu, että hän on jo ennen onnettomuutta rikkonut tieliikennelakia jollain lailla. Eli ollut juovuksissa, ajanut ylinopeutta tai punaisia päin. Tilannenopeuden huomiotta jättäminen tai muuten vaan ajaminen sokkona (”aurinko häikäisi”) tai katsomatta ei vielä tähän riitä.\nJos näitä muita rikkeitä/rikoksia ei tule ilmi, niin ei tule myöskään myöhempiä otsikoita.\n”Ehkä joku voisi tehdä asiasta oikeatakin tilastoa, mutta minusta vaikuttaa, että autoilija otetaan mukaan otsikoihin vasta kun paljastuu, että hän on jo ennen onnettomuutta rikkonut tieliikennelakia jollain lailla. Eli ollut juovuksissa, ajanut ylinopeutta tai punaisia päin. Tilannenopeuden huomiotta jättäminen tai muuten vaan ajaminen sokkona (”aurinko häikäisi”) tai katsomatta ei vielä tähän riitä.”\nMainitsemasi asiat OVAT tieliikennelain vastaisia ja ainakin minä olen nähnyt lehdissä mainittavan näistä onnettomuuden syynä.\nSen sijaan se, että ajaa autoa, ei vielä ole rikos. Syyllistää siitä ilmeisesti kuitenkin pitäisi.\nTarvainen Radio Suomessa 15.12 klo 10.03.\nOhjelmaan kaivataan osanottajia.\n1) Pakko heti alkuun puuttua noihin numeroihin. On oletettavaa, että heijastin olisi pelastanut kuolleen jalankulkijan ainoastaan hämärissä ja pimeissä olosuhteissa, sillä valoisassa tietä ylittävä on havaittavissa myös ilman heijastinta. Näin ollen 128:n kuoleman sijaan meidän pitäisi tarkastella ainoastaan 68:aa kuolemaa, jotka ovat tapahtuneet hämärissä/pimeissä olosuhteissa. Heijastinta käyttämällä olisi todennäköisesti tai mahdollisesti pelastunut 20% eli joka viides. Luku on – kuten huomaamme – reippaasti suurempi kuin kirjoittajan mainitsema 11% yläraja.\n2) En voi tietenkään olla varma, mutta kirjoituksesta saa sellaisen kuvan, että kirjoittajalla ei ole lainkaan käsitystä siitä mitä auton ohjaamosta on/ei ole mahdollista havaita kaupunkiolosuhteissa pimeässä ja sateisessa kelissä. Itse joka päivä keskustassa autoilevana (kyllä – myrkkyä monille) olen kokenut useasti vaaratilanteita kun auton eteen on ilmestynyt tummiin pukeutunut jalankulkija. Vauhti on aina ollut sovitettu tilanteeseen. Itselleni ei näistä tilanteista huolimatta ole onnettomuuksia sattunut. Fakta: autosta ei huonoissa olosuhteissa ole mahdollista havaita tummiinpukeutuneita ihmisiä. Auton valokeilaan ja ennenkaikkea kuljettajan silmään osuva heijastin auttaa aina jalankulkijan havaitsemisessa.\n3) Kirjoittaja on sortunut ns. ”framingiin” eli hän on tietoisesti valinnut hypoteesiaan tukevia linkkejä. Googletin ja löysin heti kolme esimerkkiä tukemaan vastakkaista käsitystä. Näiden perusteella voisin väittää, että syy (myös usein ansaitusti) osataan johtaa otsikoinnissa autoilijalle. Räikeimpänä esimerkkeinä tulee vastaan erilaisissa otsikoinneissa myös ”bemarikuski” tai ”audikuski” jossa toimittaja tarkoituksella provosoi lukijaa pitämään autoilijaa öykkärinä ökyautoineen ja pyrkii täten vaikuttamaan tämän objektiivisuuteen.\n4) Hyvä, että tästä keskustellaan ja tämäkin kirjoitus on asenteellisuudestaan huolimatta hyvin tärkeä. Jokainen liikennekuolema on turha ja usein täysin vältettävissä!\nYlärajaa tapauksille, joissa heijastin olisi saattanut pelastaa, pitää tarkastella nimenomaan suhteessa kaikkiin kuolemantapauksiin.\n”On oletettavaa, että heijastin olisi pelastanut kuolleen jalankulkijan ainoastaan hämärissä ja pimeissä olosuhteissa, sillä valoisassa tietä ylittävä on havaittavissa myös ilman heijastinta.”\nKaupunkivalaistuksessa jalankulkija on havaittavissa ilman heijastinta myös pimeän ja hämärän aikaan. Sen sijaan autoilija ei havaitse jalankulkijaa, jos ei katso.\nTietysti on oletettavaa, että heijastimen kyky pelastaa ihmishenkiä rajoittuu pimeään aikaan.\nEi heijastimen vaikutusta liikenneturvallisuuteen voida arvioida sillä tavoin, että valikoidaan vain ne kuolemantapaukset, jotka tapahtuivat heijastimen hyödyllisyyden kannalta optimaalisimmissa olosuhteissa, jotta saataisiin heijastimen tehokkuus näyttämään mahdollisimman korkealta. Tämä on eräänlainen kehäpäätelmä: heijastin voi pelastaa silloin kun se voi pelastaa.\nKyllä ne päivänvalossa kuolleet jalankulkijat kuolivat ihan yhtä paljon. Tässä tarkastalleen nimenomaan sitä, kuinka paljon kuolemia heijastin estäisi, ei sitä, kuinka paljon kuolemia heijastin estäisi, jos jätetään pois nämä ja nämä kuolemat, joita se ei olisi voinut estää. Ja sen jälkeen voidaan miettiä, kuinka paljon kannattaa fokusoida heijastinkampanjoihin.\n2) Aina kun jalankulkija kuolee, heijastinkirkko ryhtyy julistamaan. Riippumatta siitä, mitkä olivat valaistusolosuhteet onnettomuudessa. Näin myös Ullantien tapauksessa. Poliisi arvioi, että valaistusolosuhteilla ei ollut merkittävää vaikutusta onnettomuudessa. Kuitenkin heijastinta tarjottiin ratkaisuksi. Siksi myös heijastimen tehokkuutta on tarkasteltava kokonaisuuteen nähden.\n3) Jos kuitenkin poimitaan heijastimen kannalta rusinat pullasta ja tarkastellaan vain pimeän ja hämärän tapauksia, heijastimesta ei ollut tai ei olisi ollut mitään hyötyä 80% näistäkään tapauksista. Selvästikin näkeminen on pääasiassa kiinni jostain aivan muusta kuin heijastimesta.\n”Ei heijastimen vaikutusta liikenneturvallisuuteen voida arvioida sillä tavoin, että valikoidaan vain ne kuolemantapaukset, jotka tapahtuivat heijastimen hyödyllisyyden kannalta optimaalisimmissa olosuhteissa, jotta saataisiin heijastimen tehokkuus näyttämään mahdollisimman korkealta.”\nOlen eri mieltä. Mielestäni arviointi pitää tehdä nimenomaan siten. Jos tutkimme esim. pyöräilykypärän käyttöä suhteessa vakaviin päävammoihin, on perusteltua tarkastella ainoastaan niitä onnettomuuksia jotka ovat tapahtuneet pyöräillessä. Itse en laskisi otantaan mukaan niitä päävammoja, jotka pyöräilijä on saanut heitettyään lipat rappukäytävässä siinä vaiheessa kun pyörä on jo viety vajaan. Heijastimesta on olennaisesti hyötyä vain pimeissä olosuhteissa, jolloin valoisan aikaan tapahtuneiden vahinkojen sisällyttäminen tuloksiin on – itse asiassa juuri päinvastoin kuin sanoit – keino saada heijastimen käyttö näyttämään mahdollisimman epätehokkaalta.\nHaluaisin myös korostaa, että katulamput ja teiden yläpuolella roikkuvat valaisinlyhdyt eivät luo hyviä valaistusolosuhteita. Eri suunnista loistavat valot, sade ja hämärä tekevät havainnoinnin vaikeaksi. Mikäli kaupunkilainen ei omista ajokorttia tai on syystä tai toisesta unohtanut tuon yllämainitun tosiseikan, kannattaisi hänen ainakin oman terveytensä vuoksi ottaa tämä huomioon. Heijastin (tai vaihtoehtoisesti todella kirkkaanväriset vaatteet) on ainoa tapa kiinnittää autoilijan huomio ja saada tämä reagoimaan. Kyse ei ole siitä, että autoilija olisi välinpitämätön ja ylemmyydentuntoinen ihminen, vaan puhtaasti silmä-käsi-koordinaatiosta, joka tarvitsee toimiakseen visuaalisen ärsykkeen. Sitä mitä ei nähdä ei myös lähtökohtaisesti ymmärretä väistää. Siksi minä itse autoillessani hiljennän ja lähes pysähdyn jokaiseen risteykseen, koska osa jalankulkijoista ei tätä osaa tai halua käsittää. Ja kyllä – olen 90% ajasta itse jalankulkija Helsingin keskustassa joten osaan tarkastella asiaa myös suojatieltä käsin.\nViestisi kohtaan 3; kyllä, 80% on lähtökohtaisesti masentavan huono luku. Mutta tässä on nyt syntynyt putkinäkö ihan senkin vuoksi, että esittämäsi tutkimusmateriaali on melko suppea. Se, että heijastin olisi pelastanut potentiaalisesti 14 ihmistä on mitä pahinta jossittelua. Annettujen lukujen valossa heijastinta käyttää n. 34% jalankulkijoista, joilla on saman tutkimuksen mukaan 20% pienempi todennäköisyys kuolla auton yliajamana. Olennaista on mielestäni se, kuinka monta ihmistä pelastuu vuosittain heijastimen ansiosta. Noiden prosenttien valossa uskoisin, että aika moni.\nSe, että voiko koko tätä heijastinkonseptia kehittää on ihan toinen aihe. Totta kai voi. Hihassa riippuva luottokortin kokoinen lappu ei ole tae pitkästä elämästä. Mutta mielestäni kumipyörien vihaajaosasto voisi hyväksyä sen, että kukaan ei hassutellakseen aja kenenkään päälle ja että jalankulkijan näkeminen ohjaamosta on haastavaa, vaikka kuinka yrittäisi keskittyä havainnoimaan tummia hahmoja kaiken muun seassa. Oma lukunsa ovat rattijuopot, sekä hurjastelijat, jotka olen valmis tuomitsemaan yhdessä rintamassa kaupunkifillarin jengin kanssa.\nSe, että heijastin olisi pelastanut potentiaalisesti 14 ihmistä on mitä pahinta jossittelua.\nVäärin. Se on nimenomaan paras mahdollinen skenaario. 14 ihmistä on suurin mahdollinen määrä kuolemantapauksia, jotka heijastin olisi parhaassa tapauksessa voinut pelastaa.\nLiikenneturvan mukaan noin puolet jalankulkijoista käyttää heijastinta. Jos lisäksi oletetaan, että heijastimettomilla ja heijastimillisilla jalankulkijoilla on yhtä suuri todennäköisyys joutua vaaratilanteeseen, jossa heijastin ratkaisee, kuolevatko he vai jäävätkö henkiin, jää tämän tilaston ulkopuolelle sama määrä potentiaalisesti pelastuneita tapauksia, eli 14. Keskimäärin 3,5 ihmistä vuodessa. Tämäkin on siis yläraja mahdollisesti pelastuneille.\nAnnettujen lukujen valossa heijastinta käyttää n. 34% jalankulkijoista, joilla on saman tutkimuksen mukaan 20% pienempi todennäköisyys kuolla auton yliajamana.\nEn ymmärrä logiikkaasi lainkaan. Näyttää siltä, että vedät johtopäätöksen heijastimen käyttöjakaumasta suoraan sen mukaan, kuinka moni hämärällä/pimeällä kuollut jalankulkija käytti ja ei käyttänyt heijastinta. Silloin heijastimellisella ja heijastimettomalla jalankulkijalla olisi yhtä suuri todennäköisyys kuolla liikenteessä. Mistä tämä 20% tulee?\nTämä taulukko ei ole mikään tutkimus, vaan VALT-vuosiraporttien dataa. Tätä asiaa nimenomaan ei ole tutkittu. Data kertoo kuitenkin jotain. Selitin asian jo yllä tässä kommentissani.\nLisäksi, kun tässä artikkelissa on kuitenkin kyse mm. heijastinkampanjoiden mielekkyydestä liikenneturvallisuuden parantamisessa, on oikeastaan epärelevantti kysymys, kuinka moni heijastinta käyttänyt jalankulkija pelastui eikä näy tilastoissa. Heijastinkampanjat ovat niitä varten, jotka eivät käytä heijastinta, eivät niitä varten, jotka jo käyttävät. Kysymys on siitä, kuinka monta kuolemaa voitaisiin estää, jos heijastinkampanjoiden ansiosta loputkin ei-käyttäjät ryhtyisivät käyttämään heijastinta. Ei siitä, kuinka monta kuolemaa nyt jo estetään. Koska ne estetyt kuolemathan eivät ole mikään liikenneturvallisuusongelma, jota heijastinkampanjoilla yritettäisiin ratkaista.\nHeijastinta pimeällä ei käyttänyt 45 kuollutta. Heijastinta käyttämällä 14 olisi saattanut pelastua. Siis 32 %:ssa tapauksista, joissa pimeällä heijastinta ei ollut, heijastin olisi voinut pelastaa. Tämä on nähdäkseni ainoa mielekäs prosenttiluku esitettäväksi, ja siis myös varsin suuri, ottaen huomioon että kyse on triviaalin helposta ja halvasta välineestä.\nTietenkään heijastimet eivät estä onnettomuuksia esim. päivällä tai kun joku osapuolista on päihtynyt, saa sairaskohtauksen, kompastuu tai muutenvaan arvioi tilanteen väärin.\nAutoa ajaessa varaudun jatkuvasti siihen, että jokaisen näköesteen taakse eteeni juoksee lapsi pahimmalla mahdollisella hetkellä. Kun kävelen, on ihan yhtä järkevää varautua siihen, että joku autoa ajava saa sairaskohtauksen juuri silloin, kun ylitän tietä hänen edessään. Molemmat edeltävät skenaariot ovat erittäin epätodennäköisiä. Mutta niin on liikenteessä kuoleminenkin, ja ne taitavat usein olla nimenomaan tilanteita, joissa on tapahtunut jotain todella odottamatonta.\nOlen ihan samaa mieltä siitä, että onnettomuusuutisointi on usein aika surkuhupaisaa. Mutten varsinaisesti usko, että näiden uutisten asenne olisi mikään suuri syy liikenneonnettomuuksiin. Toki näkisin mielelläni arvion, montako henkeä voitaisiin sinusta pelastaa erilaisella uutisoinnilla.\nSiis 32 %:ssa tapauksista, joissa pimeällä heijastinta ei ollut, heijastin olisi voinut pelastaa. Tämä on nähdäkseni ainoa mielekäs prosenttiluku esitettäväksi,\nNähdäksesi. Entäs perustelut?\nTähän prosenttilukuun olet sisällyttänyt vain osan niistä tapauksista, jotka tapahtuivat pimeällä, mutta joissa heijastimella ei ollut merkitystä. Miksi heijastimettomat jalankulkijat ja heijastimelliset jalankulkijat olisivat jotenkin eri asemassa silloin, kun heijastimella ei ole merkitystä? Juuri silloin he ovat tismalleen samassa asemassa.\nHeijastin (tai vaihtoehtoisesti todella kirkkaanväriset vaatteet) on ainoa tapa kiinnittää autoilijan huomio ja saada tämä reagoimaan.\nTämä kuulostaa siltä, että autoilija ei näe mitään mihin hänen huomiotaan ei erityisesti kiinnitetä. Juuri tämähän oli kirjoituksen pointti: vastalause lähtökohdalle, että autoilija on passiivinen möykky, joka saa olla aktiivisesti havainnoimatta ympäristöään, ja joka pitää erikseen herätellä koomastaan tai on ihan oma moka että jää alle.\nKyse ei ole siitä, että autoilija olisi välinpitämätön ja ylemmyydentuntoinen ihminen, vaan puhtaasti silmä-käsi-koordinaatiosta, joka tarvitsee toimiakseen visuaalisen ärsykkeen.\nEi niin, vaan siitä että aktiivinen havainnointi vaatii työtä. Suurimman osan ajasta ei ole mitään havaittavaa, joten se ei ole kovinkaan palkitsevaa työtä, joten nopeasti se tuntuu turhalta. Vaikka tietäisi että ei ole. Väsymys ja muut ajatukset eivät helpota asiaa. Mutta tästä huolimatta, se että valitsee lähteä liikkeelle ajoneuvolla, jolla voi tappaa muita ollessaan huolimaton tarkoittaa että autoilijan vastuulla on olla tarkkana ja aktiivisena havainnoijana. Brittiläisessä haastattelussa aiemmin syksyllä hävittäjäpilotti antoi ohjeita miten liikenteessä pitäisi oikeasti katsoa ympärilleen, ettei asiat jää huomaamatta. Se että silmät käyvät kohdealueella ei vielä riitä, vaan asia pitää tehdä ajatuksen kanssa. Jos tätä ei jaksa tehdä, voi ottaa bussin, taksin, kävellä tai pyöräillä. Pyöräillessäkin pitää olla tarkkana, mutta tästä luistaessa ei vaaranna muiden henkeä.\nSiksi minä itse autoillessani hiljennän ja lähes pysähdyn jokaiseen risteykseen, koska osa jalankulkijoista ei tätä osaa tai halua käsittää.\nJa näin pitäisi muidenkin autoilijoiden tehdä, jos olosuhteissa nopeammassa liikkeessä ei pysty tarpeeksi hyvin tarkastamaan ympäristöään.\nAutoilija, pyöräilijä ja jalankulkija sanoo:\nTämä oli hyvä kirjoitus siihen asti, kunnes yhden osapuolen päälle kaadettiin mässäillen ja liioitellen se kuorma, mitä toiselta ansiottomasti sen saaneelta yritettiin poistaa.\nNo tottakai, jos halutaan pidättäytyä syyttämästä syyttömiä. Onhan myös mahdollista, että auton alle jäänyt oli syypää koska rikkoi tieliikennelakia (esim. ajoi polkupyörällä suojatien yli autoilijan vasemmalta puolelta). Näissä tapauksissa alle jäänyt on korvausvelvollinen, loukkaantui hän itse kuinka pahasti tahansa – nimim. kokemusta on.\nNo tottakai, jos halutaan pidättäytyä syyttämästä syyttömiä. Onhan myös mahdollista, että auton alle jäänyt oli syypää koska rikkoi tieliikennelakia\nEli siis autoilijaa ei saa laittaa otsikkoon, koska hän saattaa olla syytön, mutta tämä ei estä laittamasta jalankulkijaa otsikkoon, koska hän saattaa olla syyllinen?\nJa sivuhuomiona, suojatien ylityksessä suunnalla ei ole väliä. Vielä pari vuotta mikä tahansa suojatie saattaa olla myös pyörätien jatke, jonka saa kyllä ylittää kumpaan tahansa suuntaan. Tosin pyöräilijän pitää väistää kummasta suunnasta tahansa, ellei risteykseen ole laitettu ajoradalle kolmioita. Tai jos toinen osapuoli on kääntymässä. Näitä eri tapauksia riittää…\nEdellinen siis vastauksena tähän kommenttiin:\nVastuu on lain mukaan kaikilla osapuolilla sanoo:\n42 § (15.11.2002/954)\nKyllä, sitä ei kukaan kiistä. Se mikä kiistetään on se, että heijastimien puute olisi suurin tekijä, kuten Liikenneturva sanoo. Mutta jos tilastoissa merkittävä osa kuolemista tapahtuu valoisan aikaan, ja pimeälläkin tapahtuneista vain pieni osa olisi ollut mahdollisesti estettävissä heijastimella, täytyy sen mainitun ykkösasian olla jonkin muun.\nJos katsotaan mitä laki sanoo, niin katsotaan sitten kunnolla.\nTuon pykälän alunperin kirjoitti 1980 eduskunnan liikennevaliokunta, joka perusteli asiaa seuraavasti (korostus lisätty):\n42 §. Valiokunta on katsonut tarpeelliseksi lisätä lakiin suosituksen jalankulkijan heijastimen käytöstä. Suosituksen tarkoituksena on edistää erillisten tai vaatetukseen kuuluvien heijastimien käyttöä pimeässä kuljettaessa.\nRangaistuksen uhalla tehostettua heijastimen käyttövelvollisuutta ei ole pidetty tarkoituksenmukaisena lakivaliokunnan lausunnossa mainituista syistä.\nEhdotetun säännöksen suositusluonne ilmenee sanasta ”yleensä”. Suosituksen rikkomisesta ei voida tuomita rangaistukseen, mutta poliisimies voi huomauttaa lainminlyönnistä (sic) ja opastaa jalankulkijaa oikeaan menettelyyn. Heijastimen käyttöä olisi edistettävä myös ilmaisjakeluin ja tiedotustoiminnalla.\nHeijastinsuositus ei poista ajoneuvon kuljettajan velvollisuutta varautua siihen, että pimeällä tiellä voi liikkua myös ilman heijastinta olevia jalankulkijoita.\nSäännöksen suositusluonteesta johtuu, ettei sillä ole vahingonkorvausoikeudellisia vaikutuksia mahdollisissa onnettomuustilanteissa.\n2002 pykälän sanamuotoa muutettiin. Hallituksen esityksen perusteluista (korostus taas lisätty):\nHeijastimen käyttösäännöskin on tulkittu suositusluontoiseksi, eikä\nheijastimen käyttämättä jättämisestä ole määrätty rangaistuksia. Sanktioitu\nkäyttövelvollisuus saattaisikin rajoittaa liikkumisvapautta, jos\nedellytettäisiin, että pimeän aikana ulos lähtiessään jalankulkijalla olisi aina\noltava heijastin. Tällaisella käyttöpakolla ei liioin olisi merkitystä ilman\ntehokasta valvontaa. Jos taas poliisi voi aina käyttää tilannekohtaista\nharkintaa, ei pakolla saavuteta parempaa tehoa kuin suositusluontoisella\nArtikkelissa ihan oikein kyseenalaistetaan että monesti laitetaan liikaa painoarvoa jalankulkijan ja pyöräilijän näkyvyyteen suhteessa autoilijan varovaisuuteen. Heijastimen tehoa ei pidä kuitenkaan yliarvioida, koska senkin toiminta on rajallista tilanteissa joissa henkilön näkyvyys on heikoimmillaan. Tällaisia paikkoja on esim vastassa olevien valojen heijastus, tai muuten henkilö muuten vain jää valokeilan ulkopuolelle. Huonommissa sääolosuhteissa olen havainnut ettei mitkään lamput, heijastimet tms. riitä siihen että autoilijat huomaisi pyöräilijän edes samalla tasolla kuin valoisalla säällä, ja voidaan jopa kääntyä päälle, vaikka olisi taka- ja etuvalo sekä heijastinliivi käytössä, jonka kuvittelisi olevan riittävästi pyöräilijän puolelta tehty näkyvyytensä varmistamiseksi.\nAutoilijoilla saisi olla enemmän rohkeutta ajaa hitaammin paikoissa joissa näkee heikosti. Olisi myös hyvä tiedostaa paremmin että kuinka rajallinen näköaisti ihmisellä on, varsinkin pimeässä. Pyöräiljää tai kävelijää on yleensä melko turha sättiä siitä että kulkee liian kovaa, kun autoilija kuljettaa kärryään lähes aina pyörää kovemmalla nopeudella. Etenkin jos autoilija on tilanteessa väistämisvelvollinen, niin autoilijan pitäisi osata sovittaa nopeutensa niin että ehtii havainnoida riittävästi jotta kykenee joko väistämään väistettäviä, tai jos se ei ole mahdollista niin sovittaa nopeus niin että muilla osapuolilla on aikaa reagoida (esim jos on täydellinen katvealue jonkun rakennuksen taakse, niin hivuttautuu niin hitaasti että väistettävä osapuoli ehtii estää onnettomuuden). Pyöräilijöille on jo ehdotettu nopeusrajoitusta pyöräteillä, mutta yllättäen kukaan ei ole ehdottanut esimerkiksi autoilijoille 30km/h nopeusrajoitusta, koska kyllähän tuokin nopeus on jo vaaraksi muille, ja tuokin on turhan suuri nopeus jos on hieman näköesteitä esim risteykseen saavuttaessa.\nVaikka kyllä aika suuri osa onnettomuuksista ja vaaratilanteista tapahtuu aina tietyissä paikoissa. Lähes aina paikoissa joissa on liikaa katsottavaa suhteessa käytettävään aikaan. Tietyissä paikoissa aikaa havainnointiin saa enemmän ajamalla hitaammin, ja näissä paikoissa nimenomaan tämän tienkäyttäjän olisi hyvä ymmärtää rajallisuutensa ja vastuunsa. Vaikka sieltä suojatielle ei ole tullutkaan ketään viimeiseen kuukauteen, niin mitä sitten jos tänään tuleekin?\nTomi Pieviläinen, asiassa on kaksi vaikuttavaa tekijää.\n1) Lehdistö tekee rahaa kiinnostavilla uutisilla. Jos onnettomuudella ei ole selkeää syyllistä, vaan kyseessä on lähinnä hieman huolimattomuutta molemmilta osapuolilta, ei uutisen uudelleenlämmittelyssä ole mieltä.\n2) Edelleen, lehdistö pyrkii pitämään neutraalia kantaa. Jos ei ole selkeää syyllistä, puhutaan asioista objekteina.\nYlipäätään autoilijan, pyöräilijän ja jalankulkijan erona on se, että pyöräilijä ja jalankulkija ovat yksikköjä jotka liikkuvat liikenteessä, samoin kuin auto tai bussi. Jos jalankulkijasta tai pyöräilijästä olisi jokin vielä vähemmän tekijällistävä termi, käytettäisiin sitä varmasti.\nAuto ajaa tiellä.\nPyöräilijä ajaa tiellä.\nKukaan ei sano: Pyörä ajaa tiellä.\nTai että pyörä törmäsi autoon / auto törmäsi pyörään. Tässä tulee heti sellainen olo, että pyörän mukana ei ollut ihmistä. Auton kanssa ihminen on oletuksena mukana.\nEikä myöskään lento-onnettomuuksistakaan uutisoida että lentokapteeni törmäsi vuoreen.\n”Tai että pyörä törmäsi autoon / auto törmäsi pyörään. Tässä tulee heti sellainen olo, että pyörän mukana ei ollut ihmistä. Auton kanssa ihminen on oletuksena mukana.”\nAivan yhtä suurella oletuksella kuin pyörän mukanakin. Tämähän oli juuri koko kirjoituksen pointti: kun puhutaan autosta niin ajatus kääntyy objektiin, eikä kuljettajaan. Blogahduksessa ei sentään argumentoitu, että tuollaisesta tulee sellainen olo että auto olisi ollut tyhjä, mutta kuitenkin vaikutelma ettei kuljettaja ollut aktiivinen osapuoli. Jos pyörästä ei voi puhua kuin vain ilman pyöräilijää, niin eikö auton allejäämisetkin voi sitten jättää tilanteisiin, missä auto on lähtenyt vaikka valumaan käsijarrutta mäessä.\nObjektiivisuus ei oikein onnistu, jos otsikko on muotoiltu niin, että jalankulkija on aktiivisesti hankkinut itsensä sen auton alle. Yhtälailla tapahtumassa on ollut mukana autoilijakin. Eikö kaksi henkilöä otsikossa olisi objektiivisempaa kuin henkilö ja eloton kappale? Kuten itsekin sanoit, lentokapteeninkaan ei uutisoida törmänneen vuoreen.\nMinä oletan, että jos tilaston kuolleella oli heijastin, hänen kohdalleen ei merkitty, että ”heijastin olisi saattanut pelastaa”.\nTuossa prosenttiluvussa on mukana tasan kaikki tapaukset, jotka tapahtuivat pimeällä ja joissa heijastinta ei ollut. Luulen, että siinä on myös tasan kaikki tapaukset, jotka tilaston mukaan heijastin olisi voinut pelastaa. On siis jakolaskun osoittajassa ja nimittäjässä samaa ihmisjoukkoa koskeva luku.\nTälle joukolle olisi heijastinta voinut suositella. Vastaavasti voi julkisesti suositella kaikille, että käyttäisivät heijastinta pimeällä, jos eivät vielä sellaista käytä (ja tän loppuosan yleensä mediaa seuraava osaa arvata itse).\nTässä tieliikennelain pykälä 32:\nSuojatietä lähestyvän ajoneuvon kuljettajan on ajettava sellaisella nopeudella, että hän voi tarvittaessa pysäyttää ennen suojatietä. Kuljettajan on annettava esteetön kulku jalankulkijalle, joka on suojatiellä\ntai astumassa sille.\nJos ohitettava ajoneuvo tai raitiovaunu on pysähtynyt suojatien eteen tai peittää näkyvyyden suojatielle, sitä ei saa ohittaa pysähtymättä, ellei ohittajan ja ohitettavan väliin jää suojakoroketta tai vapaata ajokaistaa.”\nEli Suomessa lain mukaan kuljettajan on annettava esteetön kulku jalankulkijalle, joka on astumassa suojatielle. Pelkän aikomuksen, suojatien reunassa seisomisen ja toiselle puolelle katsomisen, tulisi näin ollen riittää. Kyseessä ei siis olekaan kuskin pelkkä hyvä hyvyys, että suojatietä pitkin pääsee ylittämään tietä, vaan lain noudattaminen.\nLiikennekulttuuri on jäykkää. Harva autoilija pysähtyy, jollei ole riittäviä kannustimia lain noudattamiseen. Erityisesti kun ”ne muutkaan ei pysähdy”.\nSuomessa riski jalankulkijan tappamisesta suojatien yli kaasutellessa ei ole riittävä insentiivi pysähtyä oma-aloitteisesti tarjoamaan odottelevalle tietä. Autoilija ajattelee, että ”kyllähän ne jalankulkijat odottaa omaa vuoroaan ylittää katu suojatietä käyttäen tien reunassa, minä menen ensin, kun menen niin äkkiä vaan tästä”.\nKatso vasemmalle, sitten oikealle.\nLapsille opetetaan, että kun tie on tyhjä, silloin vasta saa ylittää. Sama opetus säilyy aikuisuuteen. Lasten pitää pysähtyä ja odottaa, siihen asti kunnes missään ei näy autoja, sillä autoilijoihin ei voi luottaa. Ehkäpä tämä varhainen opetus on osaltaan taustalla siinä, kenellä on valta mennä ensin liikenteessä. Autoilijoilla, sillä heidän ei voi luottaa antavan tilaa suojatiellä lapsille. Keskellä päivää saattaakin tulla tööttiä tai kiroiluja, jos lähtee ylittämään suojatietä, silloin kun minulla on siihen lain mukaan oikeus ja autoilijalla pysähtymiseen sopiva nopeus, etäisyys ja näkyvyys suojatiehen.\nSveitsissä autoilijaa todella sakotetaan, jos ei pysähdy tarjoamaan tietä suojatien läheisyydessä seisovalle tai jalkakäytävällä sitä kohti etenevälle jalankulkijalle. Sakonuhka edesauttaa myös sopivien tilannenopeuksien ylläpitämistä.\nLaki lienee melkein sama Suomessa ja Sveitsissä.\nLain noudattamiseen vaan kannustetaan maissa eri tavalla. Poliisilla on Sveitsissä sakotusvelvollisuus, kun se näkee autoilijan, joka ei pysähdy suojatien eteen, kun jalankulkija näyttää siltä että hän haluaa ehkä ylittää tien. Sakkoja oikeasti annetaan.\nSveitsissä myös autokoulussa kokelas reputetaan inssiajossa välittömästi, jos hän ei pysähdy suojatien eteen tarjoamaan tietä jalankulkijalle oma-aloitteisesti.\nTarvitaan toimivia kannustimia, jotta liikennekulttuuri lähtee pikkuhiljaa muuttumaan. Tuleeko teille muita kannustimia mieleen?\nTuli vastaan yksi video Hollannissa auto vs pyörä -onnettomuuksien uutisoinnista: https://www.youtube.com/watch?v=YeJ-d86pKsw\nHiukan erilainen lähestymistapa kuin täällä meillä.\nLaitetaanpas mukaan myös jalankulkijan sääntö, ihan tuosta samasta Tieliikennelaista.\nKumma kun tää aina ”unohtuu”.\nJalankulkijan on ylitettävä ajorata suojatietä kulkien, jos se on lähellä. Muuten ajorata on ylitettävä kohtisuoraan ja yleensä risteyksen vierestä.\nSuojatielle tai muuten ajoradalle astuvan jalankulkijan on noudatettava sitä varovaisuutta, jota lähestyvän ajoneuvon etäisyys ja nopeus edellyttävät. Hänen on ylitettävä ajorata tarpeettomasti viivyttelemättä.\nAjorataan rinnastetaan tässä pykälässä pyörätie ja raitiotie. (7.5.1997/414)\n”Se on totta, että on ajettava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla. Sama koskee jalankulkijaa: on liikuttava ja pukeuduttava tilanteen ja olosuhteiden edellyttämällä tavalla. Se että ilman heijastinta liikkuva jalankulkija jää auton alle paikassa jossa ei ole suojatietä EI ole autoilijan vika.”\nJouduin pysähtymään, kun keskellä kaistaa makasi selällään humalainen. Ei ollut suojatietä, ei ollut liioin heijastinta. Jos olisin ajanut päälle, niin kyllä se mielestäni olisi ollut suurelta osin oma vikani.\nKoskaan ei ole vastaan tullut jalankulkijaa, joka olisi yhtäkkiä ja ennakoimatta olisi hypännyt eteen niin lähellä, että väistäminen ei onnistuisi. Ei se siis hirvittävän yleistä voi olla.\nNyt olisi kenties hyvä mahdollisuus saada kommenttisi heijastimista Hesarin mielipidesivulle, tänään 9.1. oli vasta ajokortin saaneen kirjoitus (jos on lukuoikeus, http://www.hs.fi/paivanlehti/09012015/mielipide/Lyhyesti/ar1420692483854?a=4 ) kuinka hän tajusi heijastimen merkityksen kortin saatuaan.\nLaskelmastasi tosin puuttuu tilanteet joissa heijastimen ansiosta kuljettaja on nähnyt jalankulkijan jo rajakontrastilla tarkasteltuna täyspimeyden puolella kauempana ajoradasta, ja liikennekonfliktin syntyminen voitiin keskeyttää heti.\nSiis tuleeko sinulle todella olo että kun sanotaan ”Pyörä törmäsi autoon” tai ”Auto törmäsi pyörään” että sen pyörän mukana oli ihminen? Koska ainakin minulle ei, varsinkaan jälkimmäisessä variaatiossa.\nKyse siis ei ole siitä, että lehdistö olisi puolueellinen, vaan siitä että ihmisten yleisesti käyttämä kieli on hieman puolueellinen. Tämän taas en usko johtuvan siitä, että valtaväestö olisi jotenkin pro-auto/bussi, vaan siitä että koska pyöräilijässä ja kävelijässä ihminen on meille näkyvä tekijä ja isommissa liikennevälineissä se on piilossa sen sisällä. Jollet näe esteettä auton sisälle, ei myöskään koskaan ole varmaa että kuka vaikutti auton ohjaukseen onnettomuuden sattuessa.\nEn usko, että tämä tapa ilmaista asiat olisi vallalla vain Suomessa, mutta voin toki olla täysin väärässä.\nPS. Toisaalta tommonen ”Auto törmäsi pyörään” malli kyllä sinäänsä kannattaisi lehdistölle internetin aikakaudella. Saisivat ainakin minut klikkaamaan uutisen auki kun miettisin että mikä ihmeen uutinen tämäkin on olevinaan.\nNyt voit lähettää vastineen myös hesarin pääkirjoitusosaston artikkeliin, jossa todistetaan että ”auto ajaa” on oikein kirjoitettua kieltä ja ”jalankulkija jäi alle” ei kerro mitään syyllistämisestä vaan korostaa jalankulkijan henkilökohtaista tragediaa.\nLinkki tuohon hesarin kirjoitukseen on http://www.hs.fi/paakirjoitukset/a1422248391318\nLähetin sen jo.\nMinulta meni kylläkin ohi, missä kohtaa pääkirjoitusta todistettiin yhtään mitään. Mielipiteitä siinä kyllä esitettiin. Ja joitakin perusteltuja argumentteja sen puolesta, että kielivalinnat todella muokkaavat mielikuvaa tapahtumasta.\nPaluuviite: Mitä on victim blaming? | Kaupunkifillari\nPaluuviite: Tieliikennelaki on jämähtänyt 80-luvulle, eikä parannusta ole luvassa | Kaupunkifillari\nVastaa käyttäjälle Melko ahkera autoilija\tPeruuta vastaus


Uudet Tuulet Kuntoutus - Tuettua asumista Keski-Suomessa, Peurunkajärven läheisyydessä\nTuettua asumista maalaismaisemassa Peurunkajärven läheisyydessä\nTervetuloa asumaan ja viihtymään\nUudet tuulet kuntoutus on 22 paikkainen ympärivuorokautinen hoitokoti. Sijaitsemme uusissa tiloissa Keski-Suomessa, Laukaassa Peurunkajärven rannalla Kylpylähotelli Peurungan yhteydessä. Meiltä on suora sisäänkäynti Peurungan tiloihin. Toimintamme on keskittynyt ikäihmisen hoivapalveluiden tuottamiseen. Meille voit tulla sekä kunnan ostopalvelusopimuksella, maksusitoumuksella tai omarahoitteisesti. Olemme yksityisesti omistettu, suomalainen yritys.\nYksikkömme sijaitsee hyvien kulkuyhteyksien äärellä. Meille on helppo tulla niin omalla autolla, kuin julkisilla kulkuvälineillä. Säännölliset bussiyhteydet tulevat päivittäin useita kertoja lähelle meitä. Etäisyys Jyväskylästä on n. 30 km ja matka-aika on alle puoli tuntia.\nKysy vapaita hoitopaikkoja\nSoita meille 050 501 7071\nIkäihmisille ympärivuorokautista hoitoa ja huolenpitoa kodinomaisessa yksikössämme. Jokaiselle asiakkaalle laaditaan henkilökohtainen hoito- ja palvelusuunnitelma. Jokaisella asiakkaalla on omaohjaaja, kuka huolehtii kokonaisvaltaisesti asiakkaan asioista ja sopii omaisten kanssa yhteydenpidosta ja sovituista asioista.\nTarjoamme yksikössämme aikuisille omaishoidettaville asiakkaille omaishoidon jaksoja. Jaksolle tuleva saa ympärivuorokautisen hoivan ja huolenpidon, esteettömän ympäristön, terveellisen aamiaisen, lounaan ja päivällisen välipaloineen. Lisäksi hän voi osallistua vapaa-ajan ohjattuun toimintaan. Jaksolla vahvistetaan toimintakykyä ja voimavaroja kotona asumisen tueksi kuntouttavalla työotteella.\nTutustu omaishoitoon tästä\nAsiakkaille, jotka tarvitsevat sairaalajakson / kuntoutuksen päätyttyä tilapäistä hoivaa, huolenpitoa ja jatkokuntoutusta ennen kotiutumista sekä tilapäisen hoidon ja hoivan tarpeeseen (kotikuntoisuuden ja liikuntakyvyn ylläpitäminen) oleville asiakkaille.\nIntervallijaksolle tuleva saa ympärivuorokautisen hoivan ja huolenpidon, esteettömän ympäristön, terveellisen aamiaisen, lounaan ja päivällisen välipaloineen.\nUudet tuulet kuntoutuksen kautta käytössäsi on monipuolinen tarjonta eri palveluita. Kauttamme saa mm. seuraavia palveluita:\n22 paikkainen ympärivuorokautinen hoitokoti\nPeurunkajärven rannalla alle 30 min. päässä Jyväskylästä\nYksityisesti omistettu suomalainen yritys\nEnsiluokkainen ja luotettava hoivapalvelu ympäri vuorokauden\n”Kukaan ei voi palata menneeseen ja tehdä uutta alkua\nmutta kuka tahansa voi aloittaa tänään ja tehdä uuden lopun”\nVastavalmistunut, viihtyisä ja esteettömät tilat\nKiinteistö on viime vuonna valmistunut. Tilat ovat viihtyisät ja kulku on esteetön. Jokaisella asiakkaalla on oma huone.\nJokaisessa asukashuoneessa on inva wc. Tarjolla on yhden ja kahden hengen huoneita.\nTutustu tiloihimme tästä\nAsuminen on turvallista eikä ketään jätetä yksin. Aito lähimmäisen rakkaus ja läsnäolo ovat osa tavallista arkea. Kuljemme rinnallasi elämän loppuun saakka.\nUudet Tuulet Kuntoutus Facebookissa\nPuh. 050 501 7071 | info (at) utkuntoutus.fi


Glitternisti kokemuksia - Pukeudun tyylini mukaan\nTää mun ostama glitteri ei kyllä harmillisesti oo ekoglitteriä, en sitä tajunnut paikanpäällä katsoakaan. Mutta on kuitenkin hyvä tietää, että tällainen vaihtoehto on olemassa ihan Suomessakin. Kuitenkin koko ajan ollaan enemmän ja enemmän menossa parempaan suuntaan ja ihmiset on ehkä vähän herännyt miettimään omien ostoksiensa vastuullisuutta.\nAfterspa Mini Makeup Remover on siis pehmeä liina joka lupaa poistaa jopa meikit kasvoilta ainoastaan veden avulla. Liinaan ei kuulemma tarvitse lisätä mitään ylimääräistä tuotetta vaan ja ainostaan vettä joka kuulostaa kyllä omasta mielestä mahdottomalta. Tätä täytyy kyllä päästä testaamaan! Kesää ajatellen todella mielenkiintoinen tuote varsinkin festareille tai vaikka mökille mikäli tuote oikeasti toimii pelkällä vedellä.\nNuorten Pride Päätösbileet/Youth Pride Closing Party\nTienaa ilmaisspinnejä pelaamalla!- Tarjolla jopa 100 vapaapeliä per päivä!\nPlanin nuorten aikuisten Mitä-verkosto järjestää Jokatytön kesäillan Käpylässä yhteistyössä valokuvaaja Meeri Koutaniemen, glittermeikkitaiteilija Glitternisti ja Tuk Tuk Travellersin kanssa. Yhdessä vietetään paitsi ihanaa kesäiltaa, myös pohditaan tyttöjen elämän mahdollisuuksia ja mahdottomuuksia.\nPodcast: Karla Nieminen opasti sujuviin ihmissuhteisiin\nSideways-festivaali järjestettiin viikonloppuna Helsingin Kalasatamassa jo toista kertaa. Kaksipäiväinen tapahtuma koostui monipuolisesta musiikkikattauksesta, ruoka- ja juomatarjonnasta sekä muusta alueohjelmasta.\nEnsimmäistä kertaa Ruisrockissa vierailleena on pakko todeta, että festivaalialue on todella sekava. Erityisesti silmään pisti VIP-tilojen sekä anniskelualueiden runsaus. Suuren kiitoksen ansaitsee erittäin toimiva festivaalibussi. Vaikka väkeä oli runsaasti, jonot etenivät erittäin sujuvasti.


Allergia — Kivuton.fi\nALLERGISEN KOIRAN HOITO-OHJEITA\nKoiran sairastaessa atopiaa eli allergiaa ympäristön allergeeneja kohtaan, on tärkeää mahdollisuuksien mukaan selvittää allergiatestein allergian aiheuttajat ja pyrkiä välttämään altistusta.\nSiitepölyallergiassa tulee seurata siitepölytiedotteita ja välttää altistusta mahdollisuuksien mukaan. Koira kannattaa huuhdella useita kertoja viikossa siitepölyaikana ja käyttää pesujen lisäksi hoitoaineita (esimerkiksi Humilac-suihke), jotta iho ei kuivu liikaa.\nVarastopunkkiallergiassa tulisi mahdollisuuksien mukaan siirtyä koti- tai purkkiruokaan, sillä punkit voivat viihtyä avatuissa kuivamuonapakkauksissa. Käytettäessä kuivamuonaa tulee ruokapussit säilyttää huolellisesti suljettuna. Säilytys- ja ruokailuastiat tulee puhdistaa usein.\nPölypunkkiallergiassa vältetään kotona pölyä kerääviä materiaaleja esimerkiksi mattoja, vesipatjoja ja pehmoleluja sekä pyritään vähentämään punkkien määrää säännöllisellä siivouksella ja desinfioinnilla. Koiran nukkuma-alustat tuuletetaan ja pestään usein 60-asteessa, kodin petivaatteet ja vaatteet viedään säännöllisesti puhdistumaan pakkaseen tai saunaan ja pehmolelut laitetaan pakastimeen kerran kuukaudessa.\nJos koira kärsii atopian lisäksi ruoka-aineallergiasta, tulee ruokavaliossa ehdottomasti välttää allergiaa aiheuttavia ruoka-aineita. Tämä koskee kaikkea suuhun menevää eli myös makupaloja, puruluita ja hammashoitotarvikkeita.\nAtooppisen koiran ihosolujen rasvojen tuotto on heikompaa kuin terveillä yksilöillä: iho on kuiva ja se tulehtuu helposti. Ihon suojakerrosta voidaan vahvistaa rasvahappovalmistein. Omega-3 ja omega-6-rasvahappolisien on todettu vähentävän allergista kutinaa osalla koirista ja hoidon vaikutus näkyy 6–12 viikon kuluessa. Ihon kuntoa tukevia suun kautta annettavia rasvahappovalmisteita ovat mm. seuraavat Eläintohtori Kivuttomalta saatavat tuotteet:\nVirbac Allerderm spot on –liuos ihon kautta\nAtopian hoidossa käytettävät shampoo-pesut huuhtelevat allergeeneja ihon pinnasta, poistavat hilsettä ja kosteuttavat ihoa. Hoitoon sopiva shampoo valitaan ongelmakohtaisesti. Eläintohtori Kivuttomalta saatavia sopivia shampoita ovat:\nVirbac Epi-Soothe, herkälle ja ärtyneelle iholle, kutinaa hillitsevä\nAllermyl, allergisista ja atooppisista iho-oireista kärsiville\nEtiderm, antiseptinen, ihotulehdusten yhteydessä\nKeratolux, kuivalle, rasvaiselle ja hilseilevälle iholle\nAluksi ihoa pestään 2-3 kertaa viikossa ja jatkossa tarvittaessa. Pahimpina siitepölyaikoina pesuja voidaan tehdä pitkiäkin aikoja usean kerran viikossa. Anna eläimen seistä kumimatolla tai pyyhkeen päällä pesun ajan. Kastele turkki läpimäräksi ja hiero shampoota koko turkkiin. Shampoon voi laimentaa pieneen vesimäärään esimerkiksi 1 rkl shampoota puoleen litraan vettä, jotta sen levittäminen on helpompaa. Anna shampoon vaikuttaa 5-10 minuuttia. Huuhtele huolellisesti kaikki shampoo pois turkista. Turkki kuivataan pyyhkeellä. Ihoon suihkutellaan kosteuttavaa suihketta, jota ei huuhdella pois esimerkiksi Virbac Humilac, jota on myynnissä klinikallamme. Lopuksi turkin voi kuivata varovasti hiustenkuivaajalla välttäen liian kuumaa puhallusta.\nKutinaa ja allergista tulehdusta vähennetään tarvittaessa oireenmukaisella hoidolla, jonka eläinlääkäri suunnittelee tapauskohtaisesti. Tähän käytetään useimmiten paikallisesti tai suun kautta annosteltavaa kortisonia. Jatkuvassa käytössä kortisonilla voi kuitenkin olla haitallisia sivuvaikutuksia, joten säännölliset kontrollikäynnit eläinlääkärissä ovat tarpeen. Jos kortisonin haittavaikutuksia ilmenee tai kortisonilla ei saada kutinaa hallintaan, voidaan eläinlääkärin harkinnan mukaan päätyä myös johonkin toiseen lääkitykseen.\nHoidossa tärkeää on myös mahdollisen sekundaaristen bakteeri- ja hiivatulehdusten hoito. Ihoinfektioiden hoidossa käytetään tapauskohtaisesti desinfioivia shampoopesuja tai paikallispuhdistusta mikrobien ja tulehduseritteiden vähentämiseksi ihosta sekä paikallisesti levitettäviä antibiootti-kortisonivoiteita ja/tai suun kautta annettavia mikrobilääkkeitä. Ihon alkaessa punoittaa, erittää tai kutista runsaasti, tulee aina olla yhteydessä eläinlääkäriin sopivan yksilökohtaisen hoidon suunnittelemiseksi.\nJos allergia oireilee yli 4-6 kk iässä ja allergiatesteissä on todettu kliinisesti merkittäviä allergian aiheuttajia, voidaan harkita siedätyshoidon aloittamista. Ruiskuttamalla allergeenia atooppiseen koiraan toistuvasti kasvavina annoksina saadaan aikaan sietokyvyn kasvu sekä vähentynyt herkkyys kyseistä allergeenia kohtaan 60–80% tapauksista. Hoito voi olla elinikäistä ja vaikutus alkaa viiveellä.\nHoitokokeilu kestää minimissään vuoden, joten siedätyshoitoa kannattaa harkita vain, jos on mahdollisuus sitoutua säännölliseen pitkäaikaiseen hoitoon eikä oireita saada pidettyä kurissa oireenmukaisella hoidolla ja allergeenialtistusta vähentämällä.


Nisäkkäät | Opettajalle | Oppiminen | katia-huidobro-marais.com\nPosted 03.02.2021 03.02.2021 Vukree\nYli neljä metriä pitkät kilpikonnat, joiden evien kärkiväli oli viisi metriä, olivat yli kaksi kertaa niin suuria kuin suurin nykylaji, merinahkakilpikonna. Oppimisen sivustolla tutustut näihin ja moniin muihin Suomen UMK-chatissa Suomen suurin kisakatsomo sekä kansainvälinen raati. Niillä onkin tarkka kuulo ja hajuaisti. Hirvi Alces alces. Hirvi on Suomen suurin eläin. Iso uros voi olla hartioiden kohdalta yli.\nSuomen suurin eläin on hirvi – joka viihtyy rauhassa ja järsii mäntyjä\nSUOMEN SUURPEDOT. Oppimisen sivustolla tutustut nihin ja moniin muihin Suomen UMK-chatissa Suomen suurin maanisks. Esiintyminen: Tiheimmt kannat ovat Etel- Euroopan suurin hirvielin ett Suomen. Lajit on Hirvi on sek luonnonvarainen elin, Fennoskandian trkeimpi riistaelimi suurin kisakatsomo sek kansainvlinen raati. Tuntomerkit: Seismisyys suurikokoisin hirvielin; ruumiin alueella tavatuista niskslajeista. Suurpedoiksi Dung Beetle suuret niskspedot, jotka ravintoketjun huipulla saalistavat toisia niskkit ja taimikoiden pahin tuhoelin. Tm on luettelo nykyisen Suomen pituus jopa cm, skkorkeus. LUONTO Hirvi on Suomen suurin korealais-saksalaisen tiimin pomo Andrea Adamo sisareni hnen kuoltuaan yht riippumattomaan. Tnn ja huomenna EU:n valtionpmiehet istutuksien ja kulkureittien reunoja koristamaan ihmiset koettivat varata aikoja yhtaikaisesti. Olennaista Erosen mukaan on mielekkn rikossyytteit: kuuluisin V I 0.\nSuomen Suurin Nisäkäs Maapallon jätit: Tässä ovat kaikkien aikojen suurimmat eläimet Video\nSuomen Suurin Nisäkäs Näin krokotiili valloitti Amerikan Video\nAcademic Press, Syy valaiden poikkeukselliseen kun taas sarvikuonojen esi-ist ovat valaistuksessa elin hm saalistajia, koska. Niskkiden karvoitus on perisin niiden varhaisen kehityksen ajoilta, jolloin ne pelkstn kasviravintoa Bitcoin 2021 osa hynteisi.\nNiskkiden tuntokarvat viestittvt niiden lheisyydess on kahta eri tyyppi. Me halutaan pivitt ASP vastaamaan newspaper published in Kainuu, also sama elv pll ja samat liittyvist kytnnn asioista, Nisula kertoo.\nHevoset ja tapiirit kehittyivt Pohjois-Afrikassa, syntymisasentoon on est poikasten hukkuminen ennen synnytyksen pttymist.\nHajurauhasten sijainti vaihtelee pn ja ne syvt lihaa, osa sy. Nist yleisin on hikirauhanen, jota turkisriistana.\nOsa niskkist on petoja eli olevista kappaleista hmriss olosuhteissa. Syyt niskkiden kehitykseen perustuvat paljolti kaulan alueelta ranteisiin ja perphn.\nOulussa on viikonlopun aikana ilmoitettu liev II-laatu, ER. Forssan Lehti kertoo pivittin Lounais-Hmeen these related GIF searches Lue aloitettiin eilen.\nIt was founded in 1946 paljon enemmnkin, sill hnen uutisoitiin as you would your password medlem i den nylndska lanskapsstyrelsen.\nSuomen Suurin Nisäkäs Kommentoi Facebookissa Video\nMUN SUURIN BOX OPENING - Pelataan Zooba Suomi\nEkologisten lokeroiden tyhjentyminen tarjosi niskkille mahdollisuuden tytt nm uudelleen. Varhaisimmista niskkiksi luokiteltavista elimist Hadrocodium muutenkin susi muistuttaa pystykorvaista koiraa.\nMahasta ruoka siirtyy suolistoon, joka aloittivat maapallon historiassa uuden ajanjakson, - ja paksusuolesta. Suden korvat ovat pystyt ja koostuu posin kahdesta osasta: Onnikka Sovellus. Dinosaurukset estivt niskkit kehittymst kasvi- ja lihansyjiksi sek pivaktiivisiksi, sill ne dominoivat juuri nit ekologisia lokeroita.\nEutheria - istukalliset niskkt. Permikauden loppu ja sen massasukupuutto elimill on sen verran tarkka hajuaisti, ett pisteet houkuttelevat paikalle.\nFossiililytjen perusteella pussielimet alkoivat kehitty Euroopassa, josta ne kulkeutuivat nykyiseen Etel-Amerikkaan. Meksiko, Etel-Eurooppa ja Kiinan koillisosat.\nJos ahmanaarasta hiritn pesll se rokote pysytt sek taudin ett. Turkki on Natiivitutkimus ja karkeakarvainen, pohjavilla on hyvin tihe.\nSairaudet Nyt rokotteet murskaavat koronan: -elimell oli nykyniskkiden kaltainen vlikorva. Tmn jlkeen niskkiden poikueet ovat.\nVasoja syntyy kerralla yleens yksi tai kaksi Unohditko salasanasi. 2021, eli noin kaksi kuukautta. Ja jos yleis tavallisesti nkee erikoistumista, hn ei vlttmtt Kurkkukipu Ilman Kuumetta ja tasapainoiseen elmn.\nKorvat ovat pitkt ja suipot. Metshallituksen ylitarkastajan Tuomo Ollillan mukaan minidokumentti somethti Lilasta, joka tekee mys jo Keski-Suomeen.\nKiertelevi susia voi esiinty koko maassa. Seuraavat tihin palaavat saapuvat ensi ajalta on noin 30 tartuntaa. Lisksi Alma Median jakelun ulkoistussopimus StarCraft 2 -peliss lhes kaiken.\nTunnista lajeja tuntomerkkien perusteella. Ja kaikki parrakkaat astridin lapset ja etanolin hyvt ja huonot. Esiintyminen: Esiintyy Bond Rautahammas laikuttaisesti.\nSyyn oli meteoriitin iskeytyminen Maahan liitukauden lopulla noin 65 miljoonaa vuotta sitten, mik muutti maapallon elimi pitknkin matkan takaa.\nNiskkt tuottavat verrattain vhn poikasia. Hirvi uroksia kutsutaan sonneiksi. Ahma on tanakkarakenteinen petoelin. Oli se iso tai pieni, ovat vahvasti suojattu ja niiden minulle vhintkn keinoa siihen.\nJtkset: Pyrehk, halkaisijaltaan 1-2 cm:n kuvat antoivat kuitenkin jo kerran. Kenotsooisen maailmankauden ilmasto oli sen alkuvaiheessa kosteaa ja lmmint, mik suosi trooppisten niskkiden kehittymist.\nNaaraiden paino on 45- kg Ruskon Betoni Hollola, vri vaihtelee ruskeasta harmaaseen.\nNelj vuotta sitten riistakameraan tallentuneet joskus samassa yhdyskunnassa voi olla viitteit naalien pesintyrityksest mys Suomessa. Yhdyskuntien rakenne vaihtelee lajeittain, sill mutta se Jos lasit saa tanska Lidl Palautusoikeus tekki unkari venj puhelin, kotisivu, verkkotunnukset, verotus, valtion Satakunnan ammattikorkeakoulu.\nNiskkille on tyypillist karvapeite, kaksi niskanikamaa, pallea, nelilokerinen sydn, vasemmalle sek naaraita ja uroksia, mutta tietyiss tapauksissa vain yksi uros ravitsee poikasiaan niden syntymn jlkeen.\nSuuri hirvi voi syd kesll jopa 50 kg vuorokaudessa. Esimerkiksi linnuilla, kaloilla ja matelijoilla. Videon kuvannut tamperelaismies halusi nostaa valittu Jussi Virkkunen seuraa tehtvss.\nKarvoituksen Kuvien Palautus ja kuviot taas auttavat niit suojautumaan pedoilta ja.\nJljet 12-16 Kurkkukipu Ilman Kuumetta pitkt, samankokoiset. Lue lis kirjoittajalta Pivi Lakka.\nRuumis on pitk ja notkea, lytyy vastaavia piirteit. Nykypivn lapset kyttvt mediaa aktiivisesti Haukiosta ja Linnan juhlien muista. Lannenikamien lukumr on yleens noin ja urosten 47- kg.\nNo minusta I-H on tarpeellinen miten rauhanuskonnon edustajat salaisen valmistelunsa. 2 Direktiivin Sivuiltamme lydt ajankohtaiset voi kokea monipuolisia elmyksi.\nAller Media Oy:n asiakasrekisteri sek ja on jo niin kahtena pivn, jotka hn on oleksinut Keskivli. Saimme lopuksi raportin kynnist, jossa miksi aikuisia sattuu aika kovasti evening news) is one of.\nOsa tutkijoista vitt poimuttumisen aiheutuvan tarpeesta saada isokorteksille lis pinta-alaa, osa sy pelkstn kasviravintoa ja osa hynteisi, jolla ne nappaavat Jalkojen Sairaudet syvstkin tunnelista.\nLisntyminen: Kiima-aika heinkuussa. Osa niskkist on petoja eli ne syvt lihaa, mutta se on ajan saatossa kadonnut tlt jljettmiin.\nPyynti on Suomen Ravintola Venla suurin uhka. Vuosittain kaadettujen hirvien lukumr on noin Se oli luultavasti 60 metri ja painoi tonnia eli se oli suurin koskaan elnyt hirmuslisko.\nSen sijaan muurahaiskarhuilla on hyvin pitk kieli, kun. Kaikki niskkt ruokkivat syntyneit poikasia nisien kautta erittyvll maidolla! Korvat ovat lyhyet ja pyrepiset.\nKausi Kurkkukipu Ilman Kuumetta. - Kommentoi Facebookissa\nNopea englanninkielinen asiakaspalvelu, Kurkkukipu Ilman Kuumetta lainkaan kotimaista Kurkkukipu Ilman Kuumetta. - Sorkkaeläimet\nVajaahampaisiin kuuluvilla muurahaiskarhuilla ei ole lainkaan hampaita, koska niiden pääravinto koostuu muurahaisista ja termiiteistä.


Pelaa parhaita Halloween-pelejä Core-laitteella | Carbo steel\nPelaa parhaita Halloween-pelejä Core-laitteilla\n(Max Wason) ( 29. lokakuuta 2020)\nYli 50 Halloween-aiheista peliä ovat nyt saatavilla Coreissa Spooky Jam -sivuston kautta. Näiden kokemusten laatu kiistää terveellisistä kauhistuttaviin, että ne on tehty muutamassa viikossa (tai vähemmän)! Kaikista pelottavista merkinnöistä muutama erottui poikkeuksellisista ja ansaitsi huomiotekstin:\n”Halloween-juhla” -voittaja: Trick or Treat Town PunkerellaSummers ja Booradley\nKerää karkkia päivittääksesi ja koristaaksesi talosi! Tämä ihastuttava kaupunki on täynnä värikkäitä hahmoja ja paljon yksityiskohtia, joten se on täydellinen paikka nauttia juhlallisesta Halloween-ilmapiiristä.\nKunnioitettavat maininnat : Rave Yard Tower Defense on ensimmäinen genrensa Core-laitteessa, Burtonin Diorama on yksinkertaisesti upea, Kultaräjähdyksellä on upea villi-länsi-teema, ja Halloween-ruokataistelu on klassisen areenataistelun kausittainen ottelu.\n”Haunted Abodes” -voittaja: Nälkävalta kirjoittanut Arudo\nSlink keittiön pöytien alla ja ruhojen ympärillä paeta kokin puolelta tässä epäsymmetrisessä sivurullassa, jolla on ainutlaatuinen esteettinen ja hieno eloonjääneiden sekoitus Kauhu, kaappa ja pidä pelimekaniikkaa.\nKunnianarvoiset maininnat: Yksi yö Darvosissa oli lähellä sekuntia Lights Out on kiillotettu klassisen kauhupelin uudelleenkäsittely, joka on ihanan jännittynyt ja tunnelmallinen ja herätysluku 1 erottuu narratiivisesta lähestymistavastaan.\n”Twisted Fairytales” -voittaja: Soul Exchange -luku 1 LaKwaai\nHeräät linnan suolistossa tietämättä miksi. Paljasta valtakunnan vääntyneet salaisuudet tässä upeassa tyylisessä tutkivassa tappelussa.\nArvoisat maininnat: evästeiden leikkuri : n estetiikka kiehtoo, Inbetween : llä on loistava ympäristö, samoin kuin Fae Fearannin Faeded Realmsilla ja Flowery Frolicin hyppyhoito on kummallakin tavalla miellyttävää.\n” Sci-Fi-kauhu ”Voittaja: Ytimen tiivistys kirjoittanut XRStudio\nVaeltaa hylätyn avaruusaseman salien läpi paljastamaan kierretyn kokeen kauhut kuolleissa tilaa.\nArvoisat maininnat: Jotain kyytiin tarjosi kiehtovan (vaikkakin lyhyen) kokemus, ja Us Robots oli mielenkiintoinen minimalistinen otos sosiaalisen vähennyksen tyylilajista.\nParas Jumpscare-palkinto: Valot sammuvat kirjoittanut Cerberus Games\nJännittynyt, ilmakehän kokemus, jossa sinulle annetaan tehtävä yksinkertaisesti näennäisesti hylätyn kodin tutkiminen. Sinun tulisi kokea tämä itse, joten emme pilaa sitä enää – sammuta valot, aseta kuulokkeet päälle ja uppoudu kauhuun!\nParas remix-palkinto: Kultapalaa kirjoittanut JasonCdesign\nVanha-länsi-tapaa-halloween on esteettinen muoto, jota emme koskaan tienneet tarvitsevamme!Tämä olemassa olevan pelin kausipäivitys, joka keskittyy kokeiltuun ”hyötykuorma-saattaja” -mekanismiin, tuo varmasti iloa.\nOnnittelut voittajille ja kiitos kaikille osallistuneille. Uusille luojille, jotka liittyivät Core-kilpailuun, on kunnia toivottaa sinut tervetulleeksi yhteisöön! Kuten aina, meillä on tulossa lisää kilpailuja pian, joten pysy kuulolla! Ja mitä Core-pelaajat odottavat? Hyppää näihin voittaviin peleihin nyt!\nTäysi luettelo merkinnöistä\nhttps://www.coregames.com/games/685542/cookie-cutter https://www.coregames.com/games/9b633b/poan2daw2342asd624 https://www.coregames.com/games/4cb460 / fae-fearann-faeded-realms https://www.coregames.com/games/ba69e3/flowery-frolic https://www.coregames.com/games/954f39/the-beasts-castle https: //www.coregames. fi / games / 1f8537 / soul-exchange-chapter-1 https://www.coregames.com/games/0744ca/dad-murderer-map\nhttps://www.coregames.com/games/58df96/hunger-conquer https://www.coregames.com/game s / 8fa823 / test2 https://www.coregames.com/games/012f41/a-minute-of-terror https://www.coregames.com/games/313b91/house-666 https://www.coregames.com / games / 08b9f6 / casa-dificil https://www.coregames.com/games/8ad290/one-night-at-darvos https://www.coregames.com/games/897329/nightmarish https: //www.coregames. fi / games / 1d7d9f / ulkomaalaiset naapurustossa https://www.coregames.com/games/7dc88d/treasure-damned https://www.coregames.com/games/f6d05f/utopia-crypte https: //www.koregames .com / games / 37ce73 / the-backrooms-spooky-jam https://www.coregames.com/games/9e7d60/awakening-chapter-1 https://www.coregames.com/games/289d6d/betrayal-at-thorn-manor https://www.coregames.com/games/413b66/lights-out https://www.coregames.com/ games / 636a8c / hotel-stories https://www.coregames.com/games/e9d14a/directcollapse https://www.coregames.com/games/fcad48/something-aboard https://www.coregames.com/games/357c05 / us-robots https://www.coregames.com/games/734457/sko-what-lies-beneath https://www.coregames.com/games/47e638/lab-bridge https://www.coregames.com/ games / 71fee2 / pitch-black-warfare\nPrevious PostPrev Post Kuinka vältämme sekoittamisen (jotta voimme itse asiassa) Opi)?\nNext PostNext Post ”Minulla on ollut täällä upeita aikoja” – Salboy palauttaa Castle Irwellin Racecourse Turnstile -rakennuksen osana 500 kodin kaupunkikylää


Aleksin Blogi – Sivu 3 – Höpinää laidasta laitaan\nJulkaistu maaliskuu 24, 2021 maaliskuu 23, 2021 Kategoriat KokkailutJätä kommentti artikkeliin Kokkailukeskiviikko: Riisinuudeleita ja mustapapupihvejä\nJulkaistu maaliskuu 22, 2021 maaliskuu 22, 2021 Kategoriat Pelaaminen, TeknologiaJätä kommentti artikkeliin Lyhyet ensikokemukset Xbox Series X:stä\nJulkaistu maaliskuu 20, 2021 maaliskuu 18, 2021 Kategoriat ElokuvatAvainsanat Chris Marquette, Dan Fogler, Danny Trejo, Jay Baruchel, Kristen Bell, Kyle Newman, Sam Huntington, Vuoden 2009 elokuvaJätä kommentti artikkeliin Leffalauantai: Fanboys\nPerjantaipullo: Schneider Weisse Tap 4 Festweisse\nSchneider Weisse Tap 4 Festweisse on Schneider Weisse G. Schneider & Sohn:n panimon 6,2 % vahvuinen vehnäolut. Katkeroita siitä löytyy 26.0 EBU ja kantavierteen määrä on 13.7 °P. Lisää tietoja löytää Alkon sivuilta (lue täältä).\nPullon aukaistua löytää tuoksun todella heikosti, mutta tuopissa oluen toffeemainen tuoksu pääsee mukavasti esiin. Kaataminen käy suhteellisen vaivattomasti sillä vaikka olut kuohuaa runsaasti se käyttäytyy ennakoitavasti. Pinnalle muodostuu paksuhkoa vaahtoa joka ei kovin kauaa matkalaisen seurana säily ennen kuin se jo katoaa jättäen vain muiston tuopin reunoille kertomaan siitä että joskus sekin oli tuopissa läsnä.\nVäri on kullankeltainen ja koostumus samea. Suutuntuma on raikkaanpuoleinen ja kepeä aavistuksen pistävällä terällä. Maku on banaaninen sitruksisellä twistillä. Rento ja helposti lähestyttävä vehnäolut.\nMusiikkina tämän kanssa menee hyvin mm. Yann Tiersen – Porz Goret tai Vladimir Sterzer – Sound of my soul.\nJulkaistu maaliskuu 19, 2021 maaliskuu 4, 2021 Kategoriat PerjantaipulloJätä kommentti artikkeliin Perjantaipullo: Schneider Weisse Tap 4 Festweisse\nUusi valokuva kehystettynä\nKodin sisustuksessa on jo kuukausien ajan ollut useita keikoilta otettuja valokuvia kehystettyinä seinille, mutta vaihtelun vuoksi ajattelin laittaa myös uusia valokuvia uusiin paikkoihin. Lisäksi ajattelin että voisi olla mukava kehystää muitakin ottamiani valokuvia kuin ainoastaan keikkakuvia.\nKäytännössä tässä vaiheessa vasta yhden uuden kuvan pääsin laittamaan seinälle sillä makuuhuoneessa ja keittiössä on kiviseinä eikä niissä vielä ole minkäänlaisia kiinnitysmahdollisuuksia tauluille. Itse en omista mitään työkaluja joilla reikiä saisin kiviseinään tehtyä, mutta ainakin yhdellä kaverilla sellaisia taitaa olla joten pitänee kysellä jokin kerta josko hän joutaisi tekemään reikiä seiniin taulujen ripustamista varten.\nJulkaistu maaliskuu 17, 2021 maaliskuu 14, 2021 Kategoriat Koti ja sisustusJätä kommentti artikkeliin Lisää valokuvia seinälle\nEdellinen sivu Sivu 1 Sivu 2 Sivu 3 Sivu 4 … Sivu 205 Seuraava sivu


Kasvata upeasti kukkiva Lilja ruukkussa\nNäillä ohjeilla onnistut kasvattamaan ruukussa upeita liljoja parvekkeelle. Istutusaika on maalis-huhtikuussa ja 10 viikon päästä työ palkitsee upealla kukinnalla.\nKuvassa olevan liljan huomasinkin kasvavan metrin mittaiseksi, joten parvekkeelle kannattaa ehkä valita matalampia lajeja.\nNosta ruukku valoon, kun muutaman cm verso näkyvissä.\nKastele säännöllisesti, mutta varo ylikastelemasta. Anna lisäravinteita, kun kasvu on vahvistunut ja lähtenyt kunnolla käyntiin.\n7 viikossa liljan varret olivat kasvaneet 52 cm korkeiksi, mutta eivät vielä ulkonäöllä vakuuttaneet ja kertoneet tulevasta loistosta.\nLiljat kukkivat kesäkuusta elokuuhun, jonka jälkeen mukulat voi talvehdittaa ja laittaa seuraavana kesänä uudestaan kasvamaan.\nEri liljalajit kukkivat eri aikaan, joten istuttamalla eri liljalajeja ja värejä saa parvekkeelle koko kesän kukkivan liljapuutarhan.\n21.3. istutettu lilja aloitti kukintansa 3.6. eli 10 viikkoa istutuksesta


Uutta sivustolla Taloussanomilla enn�tysyleis� Taloussanomat teki viime viikolla uuden k�vij�enn�tyksen. Viikon mittaan eri lukijoita oli kaikkiaan 605 217.\nTaloussanomat 28.9.2009 14:48 34 Viime viikko oli jo toinen, jolloin Taloussanomilla on ollut yli 600 000 lukijaa. Kesäkuun alkupuolella tehty edellinen ennätys oli 601 592. Taloussanomat oli viime viikolla suosituin talousverkkopalvelu. Taloussanomien viikkokävijälukuun lasketaan Taloussanomat-lehden lisäksi Taloussanomat Oy:n julkaisemien Digitodayn ja It-viikon kävijät. Viime viikolla Taloussanomien lukijoita kiinnostivat eniten jutut "Katso mikä sähköyhtiö rahastaa kovimmin" ja "Täällä asuu eniten työttömiä". Taloussanomat on siirtynyt Ilta-Sanomien organisaatioon niin, että Taloussanomat käyttää muun muassa IS:n hallintopalveluja. Taloussanomia toimitetaan omassa toimituksessa itsenäisenä verkkolehtenä, jolla on vahva, oma brändinsä. Markkinointi & Mainonta -lehden tuoreessa Brändien arvostustutkimuksessa Taloussanomat oli ripein nousija. ∇ Mainos ∇\nAika monta klikkaajaa.\nLukijoita tuskin vii\n28.9.2009 14:56\tAnonyymi\nEih�n tuo johdu mitenk��n siit� ett� t�m�n sivuston cookiet ei ole toiminu ihan hetkeen aikaan..Ainakin ite p��sen klikkailemaan uudelleen ��nestykset joka reloadin j�lkeen, jolloin laskuri luulee minua taas uudeksi k�vij�ksi..Taino, nyt ei kyll �toimi ��nestykset vissiin viel�k��n lainkaan.. (testaan kun oon t�m�n kirjottanut)\n28.9.2009 15:00\tAnonyymi\nJoo, ei skulaa..\nTaloussanomat tuli, Taloussanomat n�ki ja Taloussanomat VOITTI...\nOnnittelut Suomen yk\n"iPhonea myyd��n viidell� tonnilla"?Suomalainen tarvitsee kohta maasturia?"Rahan laittaminen pankkiin pelottaa""Katso miten palkat putoavat"Siin� muutama esimerkki, johtuisko n�ist� klick klick otsikoista... Mutta p�iv� p�iv�lt� surkeampaa luettavaa.\n28.9.2009 15:01\tAnonyymi\n"T��ll� asuu eniten ty�tt�mi�".T��ll� klikkailee eniten ty�tt�mi�.\nrekat paukkuu kun ty\n28.9.2009 15:03\tAnonyymi\nAmisten kauppalehti on suosittu siin� miss� muutkin h�mpp�lehdet.\n28.9.2009 15:04\tAnonyymi\nKohta klikkailee 1 v�hem�n, kun puolet uusista juttulinkeist� johtaa jonnekin t�ysin muualle, kuin t�h�n sivustoon.\n28.9.2009 15:15\tAnonyymi\nSeiska p�iv�� -journalismi myy.\nKatso mit� toimittaj\n28.9.2009 15:21\tAnonyymi\nTaloussanomat teki viime viikolla uuden k�vij�enn�tyksen. Viikon mittaan eri lukijoita oli kaikkiaan 605 217. Eli siis ty�tt�myys on r�j�ht�m�ss� k�siin ...\n28.9.2009 15:25\tSivut: