Tyylikkäät tunnelmanluojat seinäpaneelit | Tee Itse\nSeinät Paneelit Tyylikkäät tunnelmanluojat seinäpaneelit\nKirjoittaja Jann Wagner – 26. marraskuu 2014\nKorkeat seinäpaneelit tulivat jo 1800-luvulla muotiin pohjoismaisissa aatelis- ja porvariskodeissa. Euroopassa tuolloin yleistynyt empiretyyli valtasi jalansijaa myös Suomessa. Korkeita paneeleita näkee yhä muun muassa hienoissa, kauniisti entisöidyissä puu- ja kivitaloissa.\nNopea ja tyylikäs ratkaisu\nKorkeat seinäpaneelit voi rakentaa ja muotoilla monella eri tavalla oman maun ja tyylinäkemysten mukaan ja omia tarpeita toteuttaen.\nTähän kohteeseen valitsimme helpon ja nopean ratkaisun hyödyntämällä valmiiksi jyrsittyjä ja maalattuja mdf-levyjä, joiden profiili muistuttaa perinteistä helmiponttiprofiilia. Levyt liimataan suoraan seinään jalkalistojen yläpuolelle asennusliimalla.\nSeinäpaneelien ilme viimeistellään ylälistalla, jonka maalaamme niin ikään. Paneeleita voi ostaa valmiina ”sarjana”, tai sitten voi yhdistää erilaisia listoja ja vaikkapa vanhoja jalkalistoja korkeiksi seinäpaneeleiksi.\nEnnen kuin pääset asentamaan paneeleita, joudut aluksi hieman suunittele-maan. Sinun on mm. päätettävä, kuinka korkealle haluat paneeliesi yltävän. Merkitse seinään kokeeksi linja, joka myötäi-lee esim. ikkunan alareunaa, peilioven peiliä tai keittiön pöytätasoa, kuten tässä kohteessa. Yhtenäisen linjan pitä-minen tuottaa harmonisimman ilmeen.\nEnnen kuin aloitat paneelien asen-nuksen, mittaa, pystytkö käyttämään pelkästään kokonaisia paneeleita. Näin käy harvoin, useimmiten paneeleita jou-tuu sahaamaan. Jos sahaat ensimmäisen ja viimeisen paneelin yhtä le veiksi, koko panelointi näyttää kauniilta.\nPäätä aluksi, kuinka korkealle haluat paneeliesi yltävän esim. keittiönpöytätason ylälinjasta. Jos sovitat valmiiden paneelien korkeuden jonkin olemassa olevan kalusteen tms. linjaan, lopputulos näyttää tyylikkäämmältä.\nMerkitse haluamasi korkeus kaikkiin seiniin, joihin paneelit asennetaan. Tarkista, että linjaan ei osu pistorasioita tai muita esteitä. Tässä valmiin paneelin korkeudeksi määriteltiin 90 cm.\nRakennamme korkeat seinäpaneelit alusta loppuun uusien jalkalistojen kera. Jalkalistat asennetaan ensin, jotta seinäpaneelit voidaan asentaa niiden päälle. Voit käyttää vanhoja jalkalistojasi, jos ne ovat yhä mieleesi. Me päädyimme uusiin, täysin sileisiin jalkalistoihin, jotta saisimme kokonaisvaikutelmasta hyvin yksinkertaisen.\nMittaa, kuinka monta paneelia tarvitset ja mistä kohdin niitä on lyhennettävä, jotta ne sopivat valittuun korkeuteen. Sahaa paneelit. Ne kannattaa lyhentää yläreunasta, koska se jää ylälistan alle piiloon. Tällöin levyjen alareuna pysyy siistinä ja maalattuna.\nAsenna jalkalistat ensin, jos haluat asentaa uuden jalkalistat kuten tässä. Jos nykyiset jalkalistasi ovat yhä mieluisat, voit antaa niiden olla ja asentaa seinäpaneelit suoraan niiden yläpuolelle. Listat liimataan ja naulataan kiinni parilla uppokantanaulalla.\nMittaa, jotta voit sahata paneelit oikeaan korkeuteen. Paneeli levyn korkeus selviää parhaiten ottamalla mitta jalkapaneelin yläreunasta valmiiseen seinämerkkiin ja vähentämällä tulok sesta ylälistan korkeus.\nMittaa paneelilevyjen leveys niin, että seinän ensimmäinen ja viimei nen "lauta" ovat yhtä leveät. Mittaa levy ja seinäpinta ja laske kokonaisten levyjen määrä. Jaa pois sahattava mitta tasan ensimmäisen ja viimeisen levyn kesken.\nMerkitse paneelilevyihin sahauslinjat. Varmista, että ura sijoittuu asennussuuntaan nähden eteenpäin. Sahaa levyt yläreunasta, jotta et vaurioita maalattua alareunaa.\nSahaa levyt. Käytämme tässä ohjainkiskollista upotussahaa, mutta voit käyttää myös pyörösahaa ja ohjurina lautaa. Myös pöytäsahaa voi käyttää.\nKorkeat paneelit liimataan kiinni sei-nään. Käytämme vesiliukoista asennus-liimaa, joka on erittäin tehokasta. Jos seinä on tasainen, voi riittää, että vain painat levyt liimaan. Jos seinä on vino tai siinä on kohoumia, voit joutua pitämään levyjä paikallaan, kunnes liima on kui-vunut parin tunnin kuluttua.\nVoit pitää paneeleita paikoillaan muu-tamalla uppokantanaulalla yläreunasta. Naulanreikä jää lopulta ylälistan alle piiloon. Voit myös kiilata levyn välilaikai-sesti jalkalistaan, kuten tässä jouduttiin tekemään. Tai käyttää teippiä tai jotakin muuta keinoa levyjen ja listan pitelemi-seksi. Myös lista kiinnitetään liimalla.\nTee seinään vaaka-apu viiva seinäpaneelien ylälinjaan, niin näet, kuinka korkealle liimaa on levitettävä.\nPursota asennusliimavanoja seinään noin 10 cm:n välein. Pursota liimavanat viistoon, niin saat liimaa saumakohtien alle. Pursota liima levy kerrallaan, jotta liima ei ehdi kuivua ennen levyn asennusta.\nPaina ensimmäinen levy liimaan. Aloita noin 1 mm:n päästä oviaukosta, jotta akryylisaumalle jää tilaa. Varmista, että levy on alhaalta jalkalistan päällä täysin suorassa, ja paina se tiiviisti kiinni seinään.\nAsenna seuraava levy. Aseta pontti viereisen levyn uraan ennen kuin kallistat levyn paikalleen. Paina levyä edellistä levyä ja alhaalla jalkalistaa vasten samalla, kun painat sitä tiiviisti seinään.\nKiinnitä paneeli ylhäältä tarvittaessa uppokantanauloilla ja alhaal ta väli aik aisesti kiiloilla, jotta levyt pysyvät paikoillaan liiman kuivumisajan. Toimi näin, jos seinä on epätasain en tai vino, jolloin liima voi aluksi menettää otteensa.\nSahaa ylälista mittaan ja liimaa se kiinni paneelien päälle, kun olet asenta nut kaikki paneelit. Pursota listan taakse pari vanaa liimaa ja paina se varo en paikalleen niin, että huullos tulee alaspäin levyjä vasten. Varo, ettet sotke seinää liimalla.\nYhdistä ylälistat viistoliitoksiin. Jos ylälinja on pitkä, lista on koottava useasta kappaleesta, ja tällöin liitoskohta kannattaa sahata 30-45 asteen kul maan. Viisto pinta tarjoaa suuremman liima pinnan, ja liitos näyttää siistimmältä ja tarkemmalta.\nTäytä pienet raot akryylisaumamassalla. Lopputulos näyttää tyylikkäimmältä, jos viimeistelet paneelit täyttämällä pienet raot akryylisauma massalla kohdista, joissa korkeat paneelit osuvat esimerkiksi oviaukkoa vasten.\nKulmat voi myös siistiä akryylisaumalla tai listalla, jotta seinän ja paneelien rajapinnasta saa siistin. Tässä silotamme sauman lastalla, jotta paneelin päätyreunasta ja seinäkulman välistä saadaan siisti ja täysin tasainen.\nKäytä akryylisaumamassaa myös ylhäällä kattaaksesi ylälistan ja seinän välisen raon kohdassa, jossa panelointi loppuu. Näin rajalinjan raosta tulee täysin tiivis.\nKorkeat seinäpaneelit ovat käytännölliset ja tyylikkäät. Tähän kohteeseen valittiin tyyliltään yksinkertaiset paneelit ja listat.\nReunalista, valkoinen, 16 x 65 mm\nAsennusliimaa (tässä Dana Lim MS liimaus- ja saumausmassa 524)\nUppokantanauloja, 1,2 x 35 mm\n1-2 päivää (n. 15 m:n seinään)\nNoin 40 €/m\nSeinäpaneelit on helppo asentaa, ja ne saa helposti leikattua mittaan ja muotoon pyörösahalla.\nKorkeat paneelit koostuvat yleensä ala-reunan jalkalistoista, ponttilautaa muistuttavasta keskiosan levystä ja yläreunan listasta. Yhdistelmämahdollisuuksia on siis todella monia, sillä voit rakentaa levyt niin korkeiksi kuin haluat, käyt-tää korkeita tai matalia jalkalistoja, järeää tai hentoa ylälistaa jne. Jos valitset esim. perinteikkäät listat, ilmeestä tulee romanttisempi, jos taas käytät yksinker-taisia listoja, myös valmis panelointi näyt-tää yksinkertaisemmalta. Paneelien korkeutta on myös helppo säädellä oman kodin tyylin mukaan.\nTästä poikki piir-rok sesta nä kee, miten paneelit rakennetaan. Tässä on alhaalla järeä jalkalista.\nIlme kevenee, jos jalkalistat ovat pie nem mät ja mal lil taan yksin-kertaisemmat.\nJyrsi alkuperäisiin jalka-listoihin tarvittaessa huullos, johon voit kiinnittää seinä-paneelit. Pidä kuitenkin mieles-sä, että jyrsintä voi tuottaa pieniä halkeamia ja reikiä, jotka kerää vät helposti likaa.


Mielipide: Tiestön surkea kunto– Tie on kapea ja mutkainen, mutta erityisesti päällysteen kunto on monin osin jopa vaarallinen | Pääkirjoitus & mielipide | Iisalmen Sanomat\nPääkirjoitus & mielipide 5.4.2021 21:45\nVarpaisjärven Ammattiautoilijat ovat huolissaan kuoppaisista ja mutkaisista teistä. Kuvituskuva Marke Rissanen\nVarpaisjärven Ammattiautoilijat ry on huolissaan alueen tiestön kunnosta. Erityisesti huolestuttaa Lapinlahden kahden merkittävimmän taajaman, Varpaisjärven ja Lapinlahden välillä kulkeva seututie 582, jonka kunto on todella huono välillä Korpijärvi – Lapinlahti.\nTie 582 on varsin raskaasti kuormitettu, sitä käytetään paljon työmatkaliikenteeseen ja sen kautta kulkee myös paljon raskasta liikennettä; muun muassa raakapuu-, energiahuolto- ja maidonkeräilyn siirtokuljetuksia. Tie on kapea ja mutkainen, mutta erityisesti päällysteen kunto on monin osin jopa vaarallinen. Tien rungon ja pinnan kunto vaikeuttaa myös talvikunnossapitoa ja tie muuttuu entistä vaarallisemmaksi urautuessaan. Myös yhdystie 5822 välillä Juminen – Paisua on vaarallisen huonokuntoinen. Tiellä on suuri merkitys raakapuukuljetusten reittinä Soinlahden ja Iisalmen suuntaan alueen pohjois- ja koillisosista.\nKorjaustoimenpiteillä on kiire ja niitä ei voi enää lykätä, vaan teiden peruskorjaukset on saatava toteutettua mahdollisimman pian. Toimiva ja turvallinen väyläverkosto on alueemme elinehto!\npj., Varpaisjärven Ammattiautoilijat Ry\nKorjaustoimenpiteillä on kiire ja niitä ei voi enää lykätä.


Yritysinfo | Linnunmaa\nLinnunmaa on nyt osa Swecoa.\nLinnunmaa on siirtynyt Swecon organisaatioon heinäkuussa 2019. Sweco on Euroopan johtava rakennetun ympäristön ja teollisuuden asiantuntija, joka tarjoaa laadukkaita suunnittelu- ja konsultointipalveluita kaiken kokoisiin hankkeisiin. Yrityskaupan myötä Swecolla on nyt uusi toimipiste Joensuussa.\nLinnunmaan asiantuntijoiden erityisosaaminen täydentää ja vahvistaa Swecon kokonaisvaltaisia turvallistamisen suunnittelu-, konsultointi- ja asiantuntijapalveluita sekä ympäristöpuolen palveluita erityisesti teollisuusasiakkaille. Yhteisen laaja-alaisen asiantuntemuksen ja kansainvälisyyden myötä voimme tarjota entistä kattavammin tuote- ja toiminnan turvallisuuden palveluita myös muualla Euroopassa.\nPalvelemme asiakkaitamme edelleen samojen tuttujen yhteyshenkilöiden kautta. Kemikaali-, elintarvike- ja lakiasiantuntijamme siirtyivät osaksi Sweco Industryn Tuoteturvallisuusosastoa ja ympäristöasiantuntijamme osaksi Sweco Ympäristöä.\nLue lisää Swecon palveluista täältä.


Yrittäjätapahtumia Mustasaaressa - Mustasaari - Korsholm\nKehittäminen » Yrittäminen » Yrittäjätapahtumia Mustasaaressa\nPäivitämme tälle sivulle Mustasaaren kuntakehityksen järjestämiä tai sen kanssa yhteistyössä järjestettäviä tulevia tapahtumia. Otamme vastaan tapahtumaideoita ja -ehdotuksia!\nKuukauden ensimmäisenä torstaina pääset huhtikuusta alkaen verkostoitumaan ja tapaamaan muita yrittäjiä lounaalla. Lounaalle osallistuvat myös Mustasaaren kunnan elinkeinopäällikkö ja elinkeinokoordinaattori, Mustasaaren Yrittäjien edustaja sekä VASEKin yritysneuvoja. Lounas on omakustanteinen, mutta varaamme pöydän niin että kaikki mahtuvat istumaan yhdessä.\n7.4. klo 11.30 Vallonia Sepänkylässä, ilmoittaudu viimeistään 3.4.\n5.5. klo 11.30 Fredrikas Sulvalla, ilmoittaudu viimeistään 29.4. PERUTTU\n2.6. klo 11.30 Berny’s Raippaluodossa, ilmoittaudu viimeistään 29.5.\nIlmoittaudu mielellään etukäteen, jotta tiedämme, montako suurin piirtein osallistuu.\nTapaaminen Raippaluodon saariston matkailuyrittäjille\nJärjestämme yhdessä Visit Vaasan ja Merenkurkun maailmanperintö ry:n kanssa tapaamisen kaikille Raippaluodon saaristossa toimiville matkailualan yrittäjille. Kutsu ja ilmoittautumislinkki lähetetään sähköpostitse kaikille asianomaisille yrityksille ja yhdistyksille.\n12.4. klo 14–16 Berny’s Raippaluodossa, ilmoittaudu viimeistään 7.4.\nTule mukaan kehittämään Raippaluodon yritysaluetta\nMustasaaren kunta järjestää 20.4. Lindemanin verkkotehtaalla Raippaluodossa tapaamisen, jossa keskustellaan Raippaluodon yritysalueen kehittämisestä. Tapaamiseen osallistuvat kehitysjohtaja Mikael Alaviitala, elinkeinopäällikkö Matias Båsk, Mustasaaren elinkeinoneuvosto, elinkeinokoordinaattori Johanna Långskog sekä VASEKin edustajia.\nTilaa on rajallisesti, joten tilaisuuteen on ilmoittautuminen. Tule mukaan vaikuttamaan!\n20.4. klo 18–19 alustava kokous Raippaluodon yritysalueella toimivien yrittäjien kanssa\n20.4. klo 19–20 yleisötilaisuus. Ilmoittaudu viimeistään 19.4.\nLinkki alasivulle, jossa infoa henkilötietojen käsittelystä


Seuraa Naiset Miehet SOLKEI - 54940 Seuraa.mobi\nSeuraa - Naiset - Miehet - SOLKEI\nHaen seuraa alueelta SOLKEI\nPostinumeroni: 54940 >Vaihda\nNaiset SOLKEI > Hae treffi-seuraa tästä!\nMiehet SOLKEI > Hae treffi-seuraa tästä!\nLöydät nyt seuranhakijoita, miehiä tai naisia, kaupungista SOLKEI.\nHae seksiseuranhakijoita kaupungista SOLKEI.\nHae treffiseuraa kaupungista SOLKEI.\nSeuraa tositarkoituksella SOLKEI\nHae seuraa tositarkoituksella kaupungista SOLKEI.\nMiehet ja naiset etsivät seuraa SOLKEI


A Boutique Complex 2 Suuri, Salt Water, Infinity altaat, kattoterassi, merinäköala - Kalkan\nMajoitustilan nro 8037050\nA Boutique Complex 2 Suuri, Salt Water, Infinity altaat, kattoterassi, merinäköala\n2 Bed, 2 Bath Apart Kalamar Bay, Kalkan, Great Seaviews, rauhallinen sijainti, 200m Beach & Beach Clubs.\nHotelli sijaitsee rauhallisella paikalla, josta on upeat näkymät. Uusi rakennus on rakennettu korkeimpien eritelmien mukaisesti. Antique travertiini lattiat on vakiona koko huoneistossa. Kaikissa huoneissa on ilmastointi, jota voidaan käyttää talvella lämmitys. Huoneistossa voi majoittua mukavasti 4/5 ihmistä johtuen vuodesohva, ja tarvittaessa lisäksi taittaa vuode voidaan toimittaa. Tervetuloa paketti on säädetty vieraille saavuttaessa. Huomaa, että mukavasti kaikille vieraille, tupakointi ei ole sallittua huoneistossa, mutta on sallittu parvekkeilla ja terasseilla. Hotellissa on myös 2 katto terassi alueita, molemmat saatavilla vieraille on oleskelualue, joista jokaisella omaleimaisuus. Suuri cocktaileja. On w. c ja pieni keittokomero jokaisesta kattoterassilla hotellivieraiden käyttöön. Voimme myös järjestää voit vuokrata lisää asuntoja tai huviloita, hyvin lähellä suuremmille ryhmille. Englanninkielinen edustaja auttaa sinua kysymyksiin huoneistoista, Kalkanista tai auttaa hätätilanteessa. Tässä pienessä, yksinoikeudellisessa kompleksissa on kaksi suurta, suolaista vettä, ääretön uima-altaat, vedenalainen valaistus, joka sijaitsee kahdessa tasossa, johon liittyy vesiputous, jossa on pieni kolmas allas. Altaat ja terassit ovat käytettäviksi ainoastaan asukkaiden Kalamar Meltem huoneistoa ja heidän vieraansa. On aurinkotuoleja, sateenvarjot, pöydät, tuolit ja grillipaikka vieraille, sekä suihku, pukuhuone ja wc. Myös puhelimitse vuokralaiset käyttää tekemiseen paikallispuheluissa joko meidän edustaja tai takseja. Maisemoitu terassi puutarhat ja aurinkoterassit lisäävät nautintoa. Katon pinta-ala on baari, josta voit siemailla cocktaileja katsellen auringonlaskua. Paikan päällä huolto, pysäköintialueet ja runsaasti pysäköintitilaa. Pellava, kylpy & rantapyyhkeet ovat saatavilla. Viikottainen siivouspalvelu mukana. Muita siivouspalvelu voidaan järjestää maksua. Allas- ja aurinkoterassit pidetään päivittäin. Jätteiden otetaan pois joka päivä. Tuoretta leipää voi toimittaa joka aamu. Parveke on suuri travetine pöytä, jossa on 6 tuolia ja 2 lepotuoleja. Ihanteellinen ulkouima-ateriointiin, auringonottoon tai liotukseen upealla näköalalla\nRanta on 200 metrin päässä, ja siihen kulkee Kulube Club ja Kalamar Beach Club, jossa on sininen lippu. Heillä on ravintoloita, baareja, aurinkotuoleja, aurinkovarjoja, suihkut, suora pääsy merelle. Kalamar Beach Club tarjoaa sukellusta, plus muut vesiurheiluun. Vapaa yksi tapa liikenteen takaisin asuntoja on saatavilla. Siellä on myös melko Pebble Beach lähellä satamaa. Upea hiekkaranta Kaputas ranta on 15 minuutin ajomatkan päässä. Kuuluisa Patara Beach on 18 km pitkä ja on vain 15 min autolla tai paikallisbussilla.\nKalkan on noin 1 tunti 50 minuutin päässä Dalaman International Airport.\nAntalyan lentokenttä on noin 150 min.\nAirport pick up / pudota pois voidaan järjestää.\nAutonvuokraus taksipalvelu voidaan järjestää tarvittaessa.\nLähin kahvila / baari ja supermarket on 5-8 minuutin kävelymatkan päässä. 25min kävelymatka vie sinut Kalkan keskustasta ja satamasta. Noin 15 minuutin ajomatkan vie sinut Patara Beach, Xanthos, perinteinen vuoristokylässä Islamlar sen taimen maatilat ja makean veden Troodoksen. Saklikentin rotko on noin 30 minuutin päässä. Kaupunki Fethiye on noin 45 minuutin ajomatkan ja Kas on vain 20 minuutin päässä.\nSiellä on paljon tekemistä ja nähdä ympärillä Kalamar Bay e. g. Turkkilaisia, kylpylä ja aromaterapiaa palvelut ovat vain 5 minuutin päässä. Kalamar Beach Club ja Kulube Club ovat vain 180m päässä. Kalkan tarjoaa erilaisia sekä kattoterassi ja sataman edustalla ravintoloita, baareja ja viihdettä, monet upeat näkymät satamaan tarjoaa sekoitus turkkilaisia / Välimeren ja eurooppalaista ruokaa sekä runsaasti ostos ja vierailevat paikallisilla markkinoilla.\nAsunto on hyvät vierailla monia historiallisia nähtävyyksiä ja kävely antiikin Lycien Way, 509 kilometrin merkitty vaellusreitti sen upeat maisemat pitkin turkoosi rannikon välissä historiallisia muistoja kiehtovasta menneisyydestä. Tämä osa Lycien niemimaalla on elävä museo, ja voit käydä Patara, Letoon, Xanthos ja Saklikentin rotko kaikki 15-30 min ajomatkan. Sukellus, purjehdusta, veneretkiä, melontaa, melonta, ratsastus, riippuliito, historiallisia ja arkeologisia retkiä voidaan järjestää Kalkan.\nVoit myös käydä lähikaupunkeihin Kas (20 min) ja Fethiye (45 min), vuoristokylässä Islamlar sen taimen maatilat, viinitarhoja ja vesimylly, sekä Bezirgan perinteinen vuoristokylä.


Allianssi : kenen kanssa tehdään allianssia. Vaikeasti työllistyvien palvelut/ Sote-integraatio - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Allianssi : kenen kanssa tehdään allianssia. Vaikeasti työllistyvien palvelut/ Sote-integraatio"\n1 Uusimaa: 1) Ammatinvalinta- ja uraohjauspalvelu markkinoilla Ammatinvalinta- ja uraohjausasiakkaat asiakasta vuoden aikana Suoraan työmarkkinoille työnhaullaan tähtäävät ja osaamisen kehittämispalveluiden työllistymisen ratkaisuja etsivät (pl. Kotoasiakkaat) asiakkaat Ei-työnhakijoina olevat asiakkaat 2) Kuntaosuuspilotti päivää työmarkkinatuella työttömänä olevat työnhakija-asiakkaat (määrän kasvattamiseksi voi laajentua tästä päivää työttömänä olleisiin edellyttäen, että siitä asiakastieto on kohtuullisesti saatavissa). Kohderyhmästä rajattu pois: jos voimassa oleva kotoutumissuunnitelma tai jos alle 30v tai jos jo moniammatillisessa TYPverkostossa siirtohetkellä. Kohderyhmän koko olisi siirtohetkellä 3800 työtöntä asiakasta (tämän hetkiseen analyysiin perustuen). Koko kohderyhmä siirrettäisiin yhdessä tai parissa erässä tuottajan vastuulle. Ostopalvelu Henkilöstön kiinnostusta yrittäjyyteen tai siirtymistä palveluntuottajan palvelukseen selvitetään parhaillaan. Asiakkaan koko palveluprosessi ostopalveluna. Osa TE-hallinnon asiantuntijoista voi siirtyä yhteistyökumppanin työnjohdon alaisuuteen tai suoraan palvelukseen kokeilun ajaksi. Tuo informaatiota ja kokemusta myös Uudenmaan kasvupalveluiden ja sosiaali- ja terveyspalveluiden välisestä yhteistyötarpeista yksityisen palveluntuottajan palvelukokemuksen näkökulmasta. 1 (10)\n2 Varsinais-Suomi: Tehostettu työnvälitys Lounais- Suomen positiivisen rakennemuutoksen tueksi Pirkanmaa: Järjestämisen ja tuottamisen pilotti Noin työtöntä ja työttömyysuhanalaista työnhakijaa Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa ja niiden lähialueilla. Heikoissa työmarkkina-asemassa olevat asiakkaat eli asiakkaat, joilla on useita erilaisia palveluntarpeita: - henkilöt, joilla ei ole koulutusta tai koulutustaso on alhainen - henkilöt, joilla ei ole vakiintunutta työuraa - henkilöt, joilla on pitkittynyt työttömyys (yli 6 kk) - henkilöt, joilla on terveysongelmia, mutta terveysongelmat eivät ole akuutteja tai selvityksen alla olevia ja asiakas on katsottu työnhakijaksi. - henkilöt, joilla on elämänhallintaan/ - elämäntilanteeseen liittyviä ongelmia. Voidaan ohjata työllistymisvaiheessa olevia. - henkilöt, joiden ikä on yli 55 vuotta - henkilöt, joilla on koulutus ja/tai työtausta alalta, joka ei työllistä Pilotin kohderyhmän volyymiksi esitetään 5000 asiakasta. Ostopalvelukumppanuus palveluntuottajan kanssa. Tulosperusteinen hankinta. Tulospalkkio on porrastettu profilointityökalun riskiluokituksen mukaan. Ostopalvelu (laaja palvelukokonaisuus, tulosperusteinen) Pilotin tavoitteena on myös kehittää yhteistyörakenteita erityisesti kuntatoimijoiden kanssa (esim. allianssi), jotka mahdollistavat kumppanuuksien ja palveluiden kehittymisen maakuntaan. Pilotissa ehdotetaan vahvaa yhteistyön mallia (esim. allianssi) kuntien kanssa yhteisten asiakkaiden palveluntarvearvioinnin ja erilaisten palvelujen yhteensovittamisen osalta. Kyllä. Pilotissa pyritään kehittämän myös kasvupalvelujen ja sote-palvelujen yhteistyötä ja rajapintaa 2 (10)\n3 Satakunta: 1) Ratkaisuja työllistymiseen Yli 200 päivää työmarkkinatukea saaneet työnhakijat, joiden ammatilliset valmiudet mahdollistaisivat työllistymisen tehostettujen palvelujen avulla. Kohderyhmään eivät kuuluisi monialaisen yhteispalvelun asiakkaat, eivätkä alle 25-vuotiaat työnhakijat. Kohderyhmän koko olisi alkuvaiheessa henkeä. Seuraavassa vaiheessa noin 200 asiakasta Rauman seudulta, 200 asiakasta Kaakkois-Satakunnasta ja Pohjois- Satakunnasta näiden alueiden TEtoimipaikoilla tapahtuviin henkilökohtaisiin palveluihin 2) Satarekry Ensimmäisessä vaiheessa noin 100 työnhakijaa/kuukausi ja tarpeen mukaan volyymiä kasvatettaisiin riippuen alueen työnantajien rekrytointitarpeiden määrästä. Vuositasolla hakijoita olisi tehostetussa työnvälityksessä olisi Arviota palvelun kohteena olevista yrityksistä on vaikea arvioida, mutta useita satoja yrityksiä tavoitellaan palvelun piiriin. Pääasiallinen toteutusmalli tulosperusteinen ostopalvelu. Mahdollisesti ESRhankkeena. Pohdittu yrittämistä ja palveluntuottajan palvelukseen siirtymistä. Tulosperusteinen ostopalvelu. Palveluntuottajat hankitaan neuvottelumenettelyllä. Allianssi malli, jossa kunnat olisivat mukana, sopisi tämän hankkeen toteuttamiseen joiltakin osin ja allianssitoimintapaa voitaisiin tässä hankkeessa koe ponnistaa. Palvelutarpeiden perusteella myös koulutukselliset toimenpiteet, palkkatuki, työkokeilut, kuntouttava työtoiminta, työ- ja toimintakyvyn arvioinnit sekä mahdollisesti ohjaaminen monialaiseen yhteispalvelun. 3 (10)\n4 Häme: 1) KOTO - pilotti Kotoasiakkaita on noin 1000, tarkempi kohderyhmärajaus tehdään myöhemmin. Pääosin ostopalvelu nykyisistä sopimuksista 2) TE-asiantuntijoista yrittäjiksi TE-toimistoin henkilöstö Yrittäjyyden ja/tai markkinaehtoisen toiminnan tukeminen. Neuvotellaan myös uudenlaisista toiminta- ja toteutustavoista ja tavoitellaan allianssimaista toimintatapaa pilotin jatkoksi. 3) Sujuva ja yhtenäinen palveluprosessi Kaakkois-Suomi: Kaakkois-Suomen yrityspalveluiden sopimusmallit Palvelu kohdennetaan työvoimapula-aloille Hämeessä. Näitä aloja ovat rakennus- ja metalliala sekä kuljetus ja logistiikka. Yhteensä näillä aloilla on työttömiä noin 900, joista osa on työkyvyttömiä. Realistisesti arvioidaan palveluun saatavan ja olevan aiheellista ohjata runsaat 300 asiakasta. Asiakkaat ohjataan palveluun nippuina, josta ensimmäisessä erässä ohjataan noin 100 asiakasta. Tähän palveluun ohjattavat asiakkaat ovat nuoria (alle 30-v.) ja he ovat olleet työttömänä 3 kk tai he ovat aikuisia, joiden työttömyys on kestänyt 6 12 kk Yrityspalvelujen toimijat Kaakkois-Suomessa Ostopalvelu. Palvelusta maksetaan kolmessa vaiheessa kolmen viikon, kolmen kuukauden ja kahdeksan kuukauden kohdissa kiinteät korvaukset mikäli on osoitettavissa asiakkaan riittävää etenemistä. Palvelusopimukset (esim. Business Finland), hankerahoitus (EAKR, ESR; ) Allianssimalli setelikokeiluun, kevennettynä mahdollisuuksien mukaan (hankitaan yhdessä palveluita markkinoilta tai sovitulta tuottajalta, esim. oppilaitokset) Palveluun pyritään ohjaamaan läpileikkaus TEtoimiston asiakaskunnasta, jotta myös yhdyspintoja soteen voidaan tarkastella ja siihen liittyviä palvelutarpeita saadaan selville. 4 (10)\n5 Etelä-Savo: Kasvupalveluiden ja soten yhdyspinnat ja tulevaisuuden palvelut rakenteellisen työttömyyden alentamiseksi Vaikeassa työmarkkina-asemassa olevat (4800 hlöä) sekä osatyökykyiset (2900 hlöä) työnhakija-asiakkaat. Uudenlaisten ostopalveluiden suunnittelu ja yhteisyrityksen selvittäminen Maakunnallisen allianssin selvitys kuntien kanssa menossa. Pilottia valmistellaan yhdessä sosiaali- ja terveydenhuollon toimijoiden ja kuntien kanssa. Asiakastyö pilotissa käynnistyy vuonna 2019, ja mukaan tulevat myös yksityiset palvelutuottajat sekä järjestä-tuottajamallia. Kohderyhmälle kehitetään sote- ja kasvupalveluiden yhdyspinnassa monialainen palvelutarpeen arviointi ja oikeaaikainen palveluohjaus Pohjois-Savo: Pohjois-Savon kasvupalvelukokeilu 1. Kasvupalvelukokeilu/Kasvupalvelun valinnanvapauskokeilu 2. Yhtiöittämisselvitys/yhtiöittäminen MessiLive/ Messi 3. Julkisen palvelutuotannon kilpailukyvyn kehittäminen Kaikki kehittämis-osiot toteutetaan samanaikaisesti Siilinjärven ja Lapinlahden kunnan alueiden työnhakija- ja mahdollisesti välillisesti työnantaja-asiakkaat. Kokeilu koskee kaikkia työnhakija-asiakkaita (pl. kotoutumislain piirissä olevat maahanmuuttajat ja työllistymistä edistävän monialaisen yhteispalvelun asiakkaat, eli nk. TYPasiakkaat) 4000 työnhakija-asiakasta, joista työttömiä /v (n. 10 % maakunnan työnhakijaasiakkaista) Pilotin kohderyhmänä ovat myös TEtoimiston asiantuntijat. Toiminnon yhtiöittämisselvitys ja mahdollinen yhtiöittäminen (ostopalvelu). Lähtökohtana on hakea markkinalähtöistä toimintamallia. Ostopalveluita hyödynnetään myös hankintaprosessin aikana (markkinavuoropuhelun fasiliointi ja hankinnan kohteen laadunhallinta ja maksatuksen perusteet sekä seuranta ja arviointi). Osa toimenpiteistä tarkentuu suunnitelman edetessä. Kuntaneuvotteluissa selvitetään myös edellytykset allianssimallin toteuttamiseen. Vaikeammin työllistyvät mukana pilotissa. 5 (10)\n6 Keski-Suomi: Hallittu siirtymä kasvupalveluun Henkilö- ja yritysasiakkaat Pilotissa toteutetaan asteittainen siirtymä kohti maakuntamallia. Valmistelua tehdään kaikkien osakokonaisuuksien osalta. Tällaisia ovat asiakasryhmien palvelutarpeen arviointi, markkinavuoropuhelu, palvelumuotoilu ja hankinta, asiakasneuvonta, julkiset hallintotehtävät, kasvu- ja sote-palvelujen yhteensovittaminen sekä yrityspalvelut. Pilotissa testataan tulosperusteisia ostopalveluja ja palvelusetelimallia. Pilotissa testataan allianssia. Kasvu- ja sotepalvelujen yhteensovittaminen on mukana pilotissa Etelä-Pohjanmaa: Työllistymisen palveluallianssi Seinäjoella Pohjanmaa: Yritysasiakkaan sujuvat ja tasaarvoiset palvelupolut Pohjanmaalla ja Keski- Pohjanmaalla Kohderyhmä on Seinäjoella asuvat työmarkkinatukea saavat työnhakijat. Kohderyhmän kokonaismäärä on n henkilöä, joista kokonaan työttömänä n ja työllistymistä edistävissä palveluissa n Palveluntuottajina pilotointiin osallistuu n. 15 yritystä. Allianssitoiminta, jota täydennetään ostopalveluilla. Ostopalvelut, palveluseteli Allianssin muodostamisvaihe on jo käynnissä pääsopijaosapuolten (Seinäjoen kaupunki, Etelä- Pohjanmaan TE-toimisto ja ELY-keskus, Koulutuskuntayhtymä Sedu ja Kela, Keskinen vakuutuspiiri) kesken. Strategia-, hankinta- ja kehitysvaiheet toteutetaan vuoden 2018 aikana. Kevytallianssi Kyllä. Kohderyhmä tarvitsee monipuolisia sosiaali- ja terveyspalveluja, jolloin mallissa kyettäisiin testaamaan kehittyvää yhteistyötä maakuntavalmistelun tueksi. 6 (10)\n7 Pohjois-Pohjanmaa: 1) ICT-toimialakohtainen rekrytointipalvelu ICT-toimialan henkilöasiakkaat sekä alan työvoimaa tarvitsevat yritykset. Henkilöasiakasryhmän muodostavat eri työmarkkinatilanteessa olevat henkilöt. Vuositasolla henkilöasiakkaita on ja yrityksiä noin 100. Tulosperusteinen johon voidaan sisällyttää myös rekrytointiprosessin aikaisia toteutuneiden suoritteiden kustannuksia. Asia tarkentuu hankkeen valmistelun yhteydessä. 2 ) Yhteistyöstä yhteiseen tekemiseen Kohderyhmäksi valitaan alle 30- vuotiaat, vähintään ammatillisen tutkinnon suorittaneet TE- toimiston oululaiset asiakkaat. Rinnakkais-/ vertailuryhmäksi valitaan alueen toisen kunnan vastaavanlaisen taustan omaavat nuoret (esim. Kuusamo/ Pudasjärvi/ Raahe) Alle 30- vuotiaita työttömiä Pohjois- Pohjanmaan TE- toimistossa on n ( ). Heistä palvelulinjan 1 asiakkaina on noin 2000 henkilöä. Toisena kohdejoukkona voidaan pitää avoimena olevia työpaikkoja, joita on noin 3800 ( ). Yhteistyöosapuolena olisivat alustavan suunnitelman (neuvotteluja ei ole vielä käyty) mukaan: Pohjois-Pohjanmaan ELYkeskus, Pohjois-Pohjanmaan TEtoimisto, Oulun kaupunki/ BusinessOulu ja toinen maakunnan kaupunki työllisyyspalveluineen. Kela; Pohjoinen alue, Ammatillisen koulutuksen ylläpitäjät; mahdollisesti Oulun seudun ammattiopisto (Osao) Vaikeammin työllistyviä on varmasti kohderyhmässä. 7 (10)\n8 Pohjois-Karjala: 1) Osuva malli työttömien henkilöasiakkaiden kasvupalveluiden järjestäminen ja tuottaminen Osuva-pilotin käytännön toteutus siirtyy elo-syyskuulle ensimmäisen aluepilotin osalta. ODA-projektin sähköisen hyvinvointitarkastuksen käyttöönotto on kansallisella tasolla hieman jäljessä aikataulustaan, joka osaltaan vaikuttaa myös Osuvapilotin käynnistymiseen. Maakunnan kasvu- ja sote-järjestäjä, palveluiden tuottajat sekä alueen kunnat. Pilotin kohteena ovat maakunnan tulevia kasvu- ja/tai sote-palveluita käyttävät työttömät asiakkaat. Ostopalvelut, erilaisten yhteistyörakenteiden käyttäminen ml. yhteiskehittäminen. Allianssimalli (viisi kuntaa tiedossa) Soteka- allianssi useamman tahon yhtäaikaista apua tarvitsevien asiakkaiden tarpeisiin vastaamiseksi (kunnat, maakunta, palveluntuottajat). Useamman tahon apua tarvitsevien asiakkaiden liikkuminen eri palveluiden välillä aiheuttaa kustannuksia kaikille (vrt. työttömyyskorvaukset, sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttö, kuntien TMTosuudet). Ko. allianssimalli mahdollistaa nykyistä toimivamman yhteistoiminnan ja synnyttää säästöä. 8 (10)\n9 2) TE-toimiston palveluiden yhtiöittämisen simulointi 3) Metsäbiotalousosaamisen vienti maailmalle case Kanada TE-toimiston henkilöstö Ensimäisessä vaiheessa TE-palveluiden tehtävistä erotetaan maakuntaan jäävät viranomaistehtävät ja niiden hoitamiseksi tarvittavat htv:t. Toisessa vaiheessa kokeillaan yhtiöittämistä, eli muodostetaan virtuaaliyhtiö-, -yhtiöt tai osuuskunta. Maakunnan kasvupalvelujen järjestäjät, valtion kasvupalvelujen järjestäjät (BF, UM,TEM) ja pilottiin mukaan tulevat kaupungit ja kunnat. Pilotin kohteena ovat Kanadan markkinoista kiinnostuneet metsäbiotaloustoimialalla toimivat yritykset ja oppilaitokset sekä Kanadan markkinoilla toimivat asiakkaat ja kumppanit. Pilotin käynnistämiseksi keskeisenä kysymyksenä nousi esille se, mitä on mahdollista tehdä TEM:n kautta mahdollisesti tulevalla rahoituksella? Vaihtoehtoisina toteutusmalleina ovat yrittäjyys ja muu yhteistyörakenne. Toimijoiden välisen yhteistyömallin kehittämiselle on mahdollisia useampi toteutusmalli. Yhteistyötä on tehty jo TeamFinland toiminnan periaatteilla alueella. Tavoitteena olisi sen syventäminen. 9 (10)\n10 Kainuu: Kopakka-Kuntoon oikeilla palveluilla koko Kainuussa Lappi: Osaajia yritysten tarpeisin Työttömät työnhakijat, joilla on työ- ja toimintakyvyssä haasteita. Pilottiin otetaan 200 asiakasta. Ensisijaisena kohderyhmänä pilotissa ovat toimintaansa kehittävät ja kasvua tavoittelevat pk-yritykset ja mahdollisesti muita työnantajia, joilla haasteita saada työvoimaa. - Yritysten ja työntekijöiden määrä n 300 Ostopalvelu (tulosperusteinen, laajat palvelukokonaisuudet) Järjestämisen (ml. viranomaistehtävät) ja tuottamisen eriyttäminen. Ostopalvelu, määritellyn kohderyhmän asiakkuudet siirretään kokonaisuudessaan palvelutuottajalle. Solmiitaan vähintään yhteistyösopimus tai allianssi kaikkien pilottiin osallistuvien kanssa (TE-tsto, ELY-keskus, Kainuun sote, Kela ja Kainuun kunnat). Tähän sopimukseen linkitetään myös kolmannen sektorin toimijoita ja palveluntuottajia. Palvelujen tuottamiseen luodaanyhteistyösopimusmalli, joka voi jatkossa muotoutua allianssiksi. Hankkeen aikana selvitetään allianssimallin mahdollisuuksia kuntayhteistyöhön. Kyllä. TE-palveluiden ja SOTE-palveluiden integraation ympärille rakennetaan ostopalveluna toteutettava omavalmentajamalli, elämänhallintaa tukeva ja työllistymistä edistävä palvelukokonaisuus. Toissijaisesti kohderyhmänä ovat: Työnhakijat, jotka tarvitsevat tukea työllistymiseen (osaamisen täydentämistä, ehkä myös työllistymisen kynnyksen madaltamista) - Ei ikärajausta, mutta nuoret ei erityisenä kohderyhmänä, ikääntyneistä ne, joilla ammattitaito kohtuullisen hyvä - työnhakijoiden määrä n (10)


Arja Koriseva : "Tuulen värit " Lyrics\nTuulen värit lyrics\nHome >> Artists starting with A >> Arja Koriseva Lyrics >> Tuulen värit Arja Koriseva - Tuulen värit Lyrics\nSend "Tuulen värit " Ringtone to your Cell Oon vain sulle ihminen villi\nja vaikka kuinka katsot ei muuta eessäs näy.\nEn saata ymmärtää miksi käyt niin väittämään,\nkun elämää et voi sä ymmärtää, ymmärtää. On kaikki sinulle vain omaisuutta\nja valtaat nimiin kaiken minkä näät. Vaan tiedän, jokaisella olennolla elämä ja henki on sisällään.\nOn mielestäsi ihmisiä aina vain kaltaisesi, eikä kukaan muu. Vaan katso joskus silmin muukalaisen\nonni uusi kohdallasi toteutuu. Ja sä kuuletko jo suden huudon täydenkuun, sen miksi ilveskissa naurahtaa? Voitko laulaa äänin jylhän Isä Vuoren, värit tuulen pystytkö sä maalaamaan? Värit tuulen pystytkö sä maalaamaan? Find More lyrics at www.sweetslyrics.com\nKäy juosten pitkin näitä metsäteitä, ja maista marjat maan ja auringon. Voit kieriskellä rikkauksissa aina\nhuomaat sen, mikä niiden arvo on.\nOn veljiäni sade sekä tuuli ja ystäväni luodut metsien. On kaikki täällä yhteydessä kaikkeen\njoka tietä elämän käy kulkien. Käy näin puumme korkeuksiin,\njos ne kaadetaan, jää tyhjä taivas vaan. Ja sä kuuletko jo suden huudon täydenkuun?\nOn iho valkea tai värin kuparin, on laulettava äänin jylhän Isä Vuoren, maalattava värein tuulen sinunkin. Sä voit maata omistaa, omistat sä maata vaan, opi et, jos värein tuulen maalaa maan\nGo to allArja Koriseva Lyrics Email\nSend "Tuulen värit " Ringtone to your Cell Correct these Lyrics\nArja Koriseva Lyrics\n1. Hymyhuulet 2. Rannalla 3. Enkelin silmin 4. Me kaksi vain 5. Joulumaa 6. Tää ystävyys 7. Kohtalon tango 8. Sä kuulut päivään jokaiseen 9. Kuningaskobra 10. Tule Joulu Kultainen Sweetslyrics Charts\nPage generation - 0.0203s


Terassiohjeista päättäneen lautakunnan puheenjohtaja: "Perseelleen meni" - MTV.fi\nTerassiohjeista päättäneen lautakunnan puheenjohtaja: "Perseelleen meni"\nLifestyle > Makuja Julkaistu 20.02.2014 14:43\nTämä Mäntsälän suurlavan terassi olisi Helsingissä ohjeiden vastainen: Mainokset päivänvarjoissa ovat kiellettyjä, pöytäliinan räikeästä väristä puhumattakaan.\nHelsingin kaupungin yleisten töiden lautakunnan puheenjohtaja Jarmo Nieminen myöntää, etteivät uudet terassiohjeet olleet aivan nappisuoritus.\nHelsingin kaupungin vastikään julkaisemat uudet terassiohjeet nousivat tänään uutisotsikoihin, kun Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry julkaisi kannanoton aiheeseen liittyen. MaRa ry kertoi tiedotteessaan olevan erittäin pettynyt uusiin ohjeisiin, sillä ne eivät osoita kaupungilta yritysmyönteisyyttä. Yli 130 MaRan helsinkiläisten jäsenyritysten terassia onkin valmis boikottiin Helsingin kaupunkia kohtaan.\n– Helsinki ei ole kiinnostunut päätöstensä yritysvaikutuksista. Mielivaltaisista terassiohjeista aiheutuu miljoonien lisälasku ravintoloille. Ravintola-ala ei kestä kustannusten lisäyksiä, sillä kannattavuus heikkenee tänä vuonna entisestään, yhdistyksen tiedotteessa julistetaan.\nUusissa ohjeissa määritellään muun muassa minkä värisiä terassikalusteet, pöytäliinat sekä päivänvarjot saavat olla. Katettuja ja lasikaiteellisia terasseja ei sallita lainkaan. Makuja.fi otti selvää, miten moisiin ohjeistuksiin on Helsingin kaupungilla päädytty.\nHelsingin kaupungin terassiohjeista päätettiin yleisten töiden lautakunnassa, jonka puheenjohtajana toimii Jarmo Nieminen (kok). Nieminen kommentoi syksyllä Yle Uutisille uusien säännösten "menneen perseelleen". Lainvoiman saanutta ohjeistusta ei otettu enää uuteen käsittelyyn.\n– Minä olen sen lautakunnan puheenjohtaja, joka on hyväksynyt nuo terassiohjeet käsittelyyn. Olin lomalla kun asiasta päätettiin. Olen koko ajan ollut sitä mieltä, että säännöt ovat väärin. Sanoin, että perseelleen meni. Mutta nämä eivät ole yksinkertaisia kysymyksiä. Perusteet ovat myös ymmärrettäviä.\nNiemisen mukaan katutilanvuokraus siirtyy pari vuotta sitten kiinteistövirastolta rakennusvirastolle, jolloin päätettiin myös yhtenäistää ohjeita katutilan käyttöön. Nyt yrittäjät että päättäjät halusivat yhdenmukaistaa pelisääntöjä.\n– Rakennusvirasto rupesi kokoamaan irrallisia ohjeita sieltä sun täältä ja tämä nykyinen terassiohjeistus on näiden eri virastojen eri ohjeistusten summa. Ja se näyttää aivan liian tarkalta, kun se on yhdessä kasassa. Tämä on se perimmäinen ongelma. Mielestäni meillä pitäisi olla terve harkinta näissä asioissa. Ei pidä säädellä jokaista nuppia ja penkinjalkaa, Nieminen toteaa.\nMiksi penkkien ja pöytäliinojen väriä säädellään?\nMutta ketä sitten hyödyttää esimerkiksi se, että terassien penkit ja pöytäliinat ovat samanvärisiä? Niemisen mukaan syyttävän sormen ei pidä osoittaa vain rakennusvirastoon.\n– Kaupunkisuunnitteluvirasto, kaupunkikuvaneuvottelukunta, rakennusvirasto ja ympäristövirasto haluavat, että esimerkiksi Espan reunat tai itse asiassa koko kaupunki ovat hienosti täynnä samanvärisiä päivänvarjoja. Ja näyttäähän se kauniilta, jos kaikki tuolit, penkit ja varjot ovat samanlaisessa ojennuksessa. Mutta minä itse en halua tällaista spartalaista Helsinkiä. Katukuvaan kuuluu värikkyys. Varsinkin kun autoja ei kukaan väritä ja ihmisten vaatetusta ei kukaan määrää.\n– Tässä voisikin harkita vyöhykeajattelua. Ymmärrän, että Senaatintorilla tai Espalla ei voi näyttää tivolilta, mutta terassiohjeet voisivat olla erilaiset esimerkiksi lähiöissä.\nNiemien kuitenkin painottaa, että lähtökohtaisesti ohjeistuksilla tarkoitetaan hyvää.\n– Mutta pitää olla myös oman silmän sijaa tälle asialle. On vaikea ymmärtää, miksi joku pöytäliina pitää olla tietyn värinen. Tai jos katupinta on vino, niin miksi pöytää ei saa suoristaa pienellä, väliaikaisella terassirakennelmalla. Ymmärrän kyllä, että siinä on myös mukana katujen kunnossapitokysymykset. Puolustan myös lautakunnan näkemystä katutilan esteettömyydessä ja siinä näkövammaisten ja liikuntarajoitteisten kansalaisten mahdollista käyttää katua ja myös terasseja.\n– Kun kaikkien eri virastojen mielihalut halutaan yhdistää, niin lopputulos on tällainen paketti. Se on pakettina liian kova. Kuitenkin aivan liian tarkkaa normeerausta.\nRavintolat joutuvat olemaan terassien pöytäliinojen värin kanssa todella tarkkana, sillä valvojat kiertävät säännöllisesti tarkastamassa toimintaa. Jos ravintola ei noudata ohjeistusta, voi se pahimmassa tapauksessa menettää toimintalupansa.\nTerassiohjeiden muuttaminen hankalaa\nIhmisiä terassilla Helsingin Esplanadilla viime vuoden huhtikuussa.\nJos yleisten töiden lautakunnan puheenjohtaja, kaupunginvaltuutettu Jarmo Nieminen on kerta sitä mieltä, että ohjeistukset ovat liian tiukat, voidaanko niitä vielä muuttaa? Periaatteessa voidaan, mutta vastassa on monta ongelmaa.\n– Käsittääkseni terassilupia on jo tälle kaudelle myönnetty. Yrittäjät ovat jo siis allekirjoittaneet sopimuksia. Niin mitä jos lupaehdot yhtäkkiä muuttuvat? Siitä tulee uusi ruljanssi, kun osa on allekirjoittanut paperin vanhoilla ehdoilla. Siinä on selkeä markkinaetu sitten toisilla. Tämä on rajua peliä ja sen näkee myös esimerkiksi kioskipuolella. Kun lupia haetaan, niin ostetaan jopa paikkoja pois, ettei kilpailija vaan saa kioskiaan pystytettyä.\nNieminen tekee kuitenkin töitä sen eteen, että ohjeistuksiin saataisiin jonkinlainen kompromissi. Asia on kuitenkin saatava ensin uudestaan valmisteluun ja virkamiehen esittelyyn.\n– Asia kaipaa käsittelyä, mutta miten se tehdään, niin se on toinen juttu. Fakta on, että kompromisseja täytyy tehdä ja kaikki eivät voi voittaa. Olisi saatava selkeä puheyhteys eri tahojen välillä. Täytyy ottaa huomioon, että tässä on monta näkökulmaa. Sitten on vielä rakennusvalvontavirasto, joka on täysin itsenäinen ja keskeisessä roolissa. Tässä on todella monta kokkia ja virkamieskunta pitää saada tulemaan vastaan.\n– Talviterassiohjeet ovat tulossa lautakunnan käsiteltäviksi ja siinä yhteydessä voimme näitä asioita hieman avata myös kesäterassien osalta.\n"Moniväriset päivänvarjot kielletty" – 130 helsinkiläisravintolaa uhkaa terassiboikotilla Kananmunien paistaminen oikeaoppisesti – älä sorru näihin virheisiin!


Mielenkuvia ja tarinoita: - Ystäväville\nMinun luona kävi yksi tytär perheineen perjantai iltana, juotiin teetä laskiaispullien kera, ihan itse tein:) muutaman yötunnin jälkeen tulee toinen tytär perheineen. Kiitos luojan ei tarvitse tuntea olevansa yksin kun on lasteni perheet lähellä.. ja muutamia naapuri tuttujakin, sekä nettikamuja.\nHelsingissä on silti paljon hyvin yksinäisiä ihmisiä, heistä suurin osa eläkeläisiä, mutta sekaan mahtuu hesassa paljon muistakin ikäryhmistä.\nYksinäisyyteen on monia syitä, kaikki eivät ole yksinäisiä ihan omasta tahdostaan, vaan olosuhteiden, sairauden, tai muun vakavankin elämän muutoksen vuoksi.\nToivon että jokainen ihminen miettii onko hänen tuttujensa piirissä yksinäistä ihmistä ja yrittäisi lähestyä lempeän rohkeasti.\nOn niitäkin jotka viihtyvät yksin, nauttivat omasta vapaudestaan, tai ainakin sanovat niin, mutta heilläkin on joskus kaipauksen hetkiä. Kukaan tuskin suuttuu jos soitat ja kysyt, mitä kuuluu ja kuuntelet tarkoin, ja tarjoat tapaamista tilanteessa sopivassa paikassa.\nMinä olen nyt ollut vapaaehtoisesti yksin, pitkäksi venähtäneen sairauden takia. Onneksi näyttää jo valoisammalta, kun jäät sulavat lähden jälleen ihmisten pariin. Olen mukana kirjoituspiirissä, eläkeläisten piireissä, seurakunnankin piirissä käyn joskus, sekä osallistun kirjoitus, maalaus sekä jumppa juttuihin. Mieleeni tuli, että yksi parhaista läsnäolon jakamisen paikoista on yhä retriitit.\nSiellä ei höpötetä , ei puhelinta, ei tietsikkaa, ei televisiota, vain hiljaisuus ja ohjaajien puheet ja yhteiset laulutuokiot. Luonnossa liikkuminen ja askartelu usein sallittu, esimerkiksi kirjoittaminen, ja maalaus. Runoretriitit on ihania. osallistukaa jos vain voitte. Retriitissä puhumiselle annetaan yksilö aika pastorin kanssa, siinä keskustelussa voi joko kertoa omista tunteistaan, tapahtumista tai kysyä asioista joihin kaipaa lisä tietoa. Kokemus on ollut minulla joka kerta ainutlaatuinen.\nHiljaisuus on sielun lääkettä-\nLähettänyt mielenkuviajatarinoita.Blogspot.com klo 17.04\nHyvää ystävänpäivää sinulle Kaisumarjatta!\nKiitos, hyvää ystävänpäivää.♥\nKiitos tarkasta ystävän ohjeesta ja Hyvää ystävänpäivää ♥\nTuntuiko se tarkalta? Olen kokenut yksinäisyyden, siksi halusin nostaa esille sen tärkeän pointin, että emme hylkäisi liian helposti ystäviämme, muuttojen tai vaikeukisienkaan aikaan\nKiitos otin ilolla vastaan, parantamisen varaa on minulla ☺\nKiitos Kirsti, Lauri, Ritva,Marjatta ja Mummeli.\nHyvää ystävänpäivän iltaa kaisumarjatta ♥\nHyvää Ystävänpäivän iltaa Kaisumarjatta !♥\nHyvää ystävänpäivän iltaa myös sinulle, Kaisumarjatta.\nKiitos Minttuli, Irma , Sirpa ja Sussi. Meillä kaikilla on jotain yhteistä, rakkaus ihaniin kuviin , kirjoituksiin ja blogikaveruuteen, ilman kommentteja into katoaisi.\nIlona Winebridge 2/14/2015\nniin totta se mitä kirjoitit, yksinäisyys ei aina ole yksin jääneen oma tahto\nretriitissä en ole koskaan käynyt, toisaalta pidän itsekseni useinkin "retriittiä" metsässä ollessani\nHyvää Ystävänpäivää myös Sinulle:))\nluonto on todella hiljaisuuden paikka, joskus se voi olla tuskan huutamisen paikka, minä juoksin kerran syvälle metsään ja huusin tuskani ulos. taisi puput pelästyä ainakin kyyhkyt lähti joukkopakoon. On jännä juttu, miten huuto yksinäisyyssä voi purkautua ja samalla poistaa sielun tuskaa, sitä ei halua tehdä ihmisten keskellä. saisi hullun paparit heti. vaikka oli minulla kerran tilanne joka aiheutti huuto reaktion, kun näin miten toinen ihminen kuoli ampumaansa luotiin. Ne ovat hetken reaktioita. tunne ihmisenä reaktioni ovat hyvin vahvoja, mutta ne myös auttavat ja parantavat mieltäni.\nIrja Viirret 2/14/2015\nNäinhän se juurikin on. Usein yksinäisyys on kuitenkin suuri ja siihen liittyy myös ylpeys, joka monesti estää tuppautumisen ja sen ettei kehtaa siitä valittaa, mutta onneksi elämässä on kuitenkin ystäviä, nämä kissat ja kiltti naapuri ja joskus sukulaisetkin muistavat. Retriitti voisi olla minun juttu. Toivotan Sinulle terveyttä ja valoisaa kevättä Katris.\nYksinäisyys on kuin saari, josta katset veden horisonttiin, uskallanko hypätä veneeseen ja johdata ihmisen. Ylpeys on mielestäni vain pelon merkki, jos en uskalla kertoa ihmisille, että olen yksin, silloin pelkään jotain. Ehkä hyväksytyksi tulemista eniten, tai hylkäämistä yleensä, jos on hylätty monesti.Yksinäisyydellä on monet kasvot, ihminen on tarkoitettu yhteisö elämään, harmiksemme nykyaika on hyvin julma, ihminen voi joutua hylätyksi sadoista eri syistä, pinnallisin on selitys, kun kemiat ei toimi.\nIrja Viirret 3/03/2015\nHylkääminen on tuttu tunne jo lapsuudesta ja ehkä joillekin ystäville tulee ilmaistuakin yksinäisyys ja kipu, mutta ei viitsi valittaa ja kuormittaa jo aika kuormitettuja ystävyyssuhteita ja yleensä on niin onnellinen kun porukoita tulee, ettei sitä muista siinä tilanteessa ollenkaan:) Toinen kipeä asia elmämässäni on se, etteivät lapset juurikaan välitä, mitä minulle kuuluu ainakaan niin, että ottaisivat yhteyttä tai joskus jopa kävisivät, paitsi kuopus joskus kysäisee tekstarilla (ja se on onnea) ja tuo myös lapsen ja onneksi saan välillä lainata (nykyään harvemmin enää) lapsenlapsia. Ja pinnallinen väite- kuten sanoit - etteivät kemiat ei toimi - on totta monesti parisuhteessa ja vaikka vähän toimisikin, niin jälkeen päin katkerasti revitään auki sekin vähä mitä ehkä oli. Uskaltaisin kyllä kohdata ihmisen, jos sellainen minulle sellainen suotaisiin josta voisin välittää (jopa rakastaa) ja joka myös välittäisi (jopa rakastaisi) minua.\nKiitos Kaisumarjatta kun kävit blogissani tervehtimässä. Olet kyllä ollut mielessäni. muistan sinua. Itselläni on ympärilläni niin paljon jotka tarvitsevat apua että en ole kerennyt täällä toisten blogeissa käydä kommentoimassa. Todella on paljon yksinäisiä. Lähetämme joka pyhä täällä suomenkielellä radio-ohjelmaa ja niin voimme monta auttaa yhtäaikaa. Toivotan sinulle Taivaan isän runsasta siunausta. Ystäväsi sylvi\nSylvi hyvä, sinä olet blogiystäväni monien vuosien ajan, rakastan sinussa sitä avoimuutta ja perhe rakkautta, sekä lujaa uskon elämää joka näkyy kaikessa mitä teet. Jumala on siunannut uskosi ja sinulla on ihana kyky olla perheesi äiti ja isoäiti, kantava voimavara. Seurakunnan sielu ja taivaan kartanoiden kaltainen puutarhuri, ihailen koko sielustani niitä luontomaisemia ja kesän kukkia nauttien kaneudesta. Jaat välitöntä iloa jokaiselle blogiystävälle, Vierailut jatkuvat ilolla. Olet minulle blokimaailman hengellinen äiti.\noi kiitos kaisumarjatta, ihanista sanoistasi. Minähän olen pieni ihminen Jumalan luomassa suuressa maailmassa. Kiitollinen olen kaikesta mitä Jumala minunlle antaa ja mitä minä voin toisille jakaa.\nLapset ovat Jumalan lahjoja. Me ihmiset tarvitsemme toisiamme.\nSodanaikana syntyneenä isoon perheeseen ja Isän pienenä menetäneenä olen myös kokenut paljon. Se on opettanut minua rukoilemaan ja antamaan arvoa kaikille ihmisille, niinkuin äitinikin teki. Jumala on ohjannut elämääni sen tunnen. Taivaan Isän siunausta sinulle ja läheisillesi.\nJäädään Isän käteen.


AINEKOHTAINEN OPS/YMPÄRISTÖOPPI - PDF Ilmainen lataus\nDownload "AINEKOHTAINEN OPS/YMPÄRISTÖOPPI"\n1 AINEKOHTAINEN OPS/YMPÄRISTÖOPPI Oppiaineen tehtävä vuosiluokilla 3-6 Ympäristöoppi on biologian, maantiedon, fysiikan, kemian ja terveystiedon tiedonaloista koostuva integroitu oppiaine, jonka opetukseen sisältyy kestävän kehityksen näkökulma. Ympäristöopissa yhdistyy sekä luonnon- että ihmistieteellisiä näkökulmia. Ympäristöopissa oppilaat nähdään osana ympäristöä, jossa he elävät. Lähtökohtana on luonnon kunnioittaminen ja ihmisoikeuksien mukainen arvokas elämä. Ympäristöopin opetus tukee oppilaiden ympäristösuhteen rakentumista, maailmankuvan kehittymistä sekä kasvua ihmisenä. Ympäristöopin opetuksen tavoitteena on ohjata oppilaita tuntemaan ja ymmärtämään luontoa ja rakennettua ympäristöä, niiden ilmiöitä, itseään ja muita ihmisiä sekä terveyden ja hyvinvoinnin merkitystä. Ympäristöopin monitieteinen perusta edellyttää, että oppilaat harjaantuvat hankkimaan, käsittelemään, tuottamaan, esittämään, arvioimaan ja arvottamaan tietoa erilaisissa tilanteissa. Tieteellistä tietoa käytetään opetuksen perustana 1 ja kriittisen ajattelun kehittämiseen kiinnitetään huomiota. Ympäristöopissa kiinnitetään huomiota kestävän kehityksen ekologiseen, kulttuuriseen, sosiaaliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen. Ympäristöopin keskeisenä tavoitteena on ohjata ymmärtämään ihmisten tekemien valintojen vaikutuksia elämälle ja ympäristölle nyt sekä tulevaisuudessa. Ympäristöopissa rakennetaan perustaa ympäristöopin eri tiedonalojen osaamiselle. Tavoitteena on tunnistaa niiden merkitys ympäristössä, teknologiassa, jokapäiväisessä elämässä, ihmisessä ja ihmisen toiminnassa. Biologian kannalta keskeistä on oppia tuntemaan ja ymmärtämään luonnonympäristöä, ihmistä, elämää, sen kehittymistä ja reunaehtoja maapallolla. Maantiedon kannalta keskeistä on tutkia omaa lähiympäristöä sekä ymmärtää erilaisia alueita maapallolla, niillä esiintyviä ilmiöitä ja alueilla asuvien ihmisten elämää. Fysiikan kannalta keskeistä on ymmärtää luonnon perusrakenteita ja ilmiöitä, ja selittää näitä ilmiöitä käyttäen myös omissa tutkimuksissa saatavaa tietoa. Kemian kannalta keskeistä on havaita erilaisia aineita ympärillämme sekä tutkia, kuvailla ja selittää niiden ominaisuuksia, rakenteita ja niissä tapahtuvia muutoksia. Terveystiedon kannalta keskeistä on oppia ymmärtämään terveyttä tukevia ja suojaavia tekijöitä ympäristössä ja ihmisten toiminnassa, ja edistää terveyttä, hyvinvointia ja turvallisuutta tukevaa osaamista. Opetuksen tavoitteena on herättää ja syventää oppilaiden kiinnostusta ympäristöopin eri tiedonaloja kohtaan. Yhdenvertaisuutta ja tasa-arvoa edistetään tarjoamalla jokaiselle oppilaalle mahdollisuuksia tutustua monipuolisesti kaikkiin ympäristöopin tiedonaloihin sekä niihin liittyvään teknologiaan ja koulutuspolkuihin. Vuosiluokilla 3-6 ympäristöopin opetus voidaan jäsentää kokonaisuuksiksi, joissa tarkastellaan ympäröivää maailmaa sekä oppilaita ja heidän toimintaansa yhteisön jäsenenä. Oppilaita ohjataan tunnistamaan omaa kasvuaan ja kehitystään. Ongelmanratkaisu- ja tutkimustehtävien avulla syvennetään kiinnostusta ympäristön ilmiöitä kohtaan. Vuosiluokkakokonaisuuden loppupuolella pohditaan myös eri tiedonalojen ominaispiirteitä. 1 Valtioneuvoston asetus (422/2012) 3\n2 Ympäristöopin oppimisympäristöihin ja työtapoihin liittyvät tavoitteet vuosiluokilla 3-6 Työtapojen ja oppimisympäristöjen valinnan lähtökohtana ovat oppilaiden omat kokemukset ihmiseen, ympäristöön, ihmisen toimintaan ja arkeen liittyvistä asioista, ilmiöistä ja tapahtumista. Oppimisympäristöjä ja työtapoja valitessa otetaan huomioon toiminnallisuus, kokemuksellisuus, elämyksellisyys, draaman ja tarinoiden käyttö sekä ympäristöopin monitieteinen perusta. Ympäristöopin eri tiedonalojen ilmiöitä pyritään tutkimaan luonnollisissa tilanteissa ja ympäristöissä. Oppimisympäristöinä käytetään koulun tilojen ja opetusryhmän lisäksi monipuolisesti lähiluontoa ja rakennettua ympäristöä, erilaisia yhteisöjä ja vuorovaikutustilanteita, tieto- ja viestintäteknologisia ympäristöjä sekä paikallisia mahdollisuuksia kuten yhteistyötä luontokoulujen, museoiden, yritysten, kansalaisjärjestöjen, luonto- ja tiedekeskusten kanssa. Tavoitteiden kannalta keskeistä on oppilaiden osallisuus ja vuorovaikutus yksinkertaisten tutkimusten suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä erilaisten näkökulmien ja ratkaisujen pohtimisessa. Oppilaiden aktiivinen työskentely opiskeltavan ilmiön, teeman tai ajankohtaisen ongelman parissa tukee ympäristöopin tavoitteiden mukaista oppimista. Mahdollisuuksien mukaan tutustutaan lähiluontoon ja lähialueen rakennettuun ympäristöön, esimerkiksi Lustoon, Olavinlinnaan, Linnankadun alueeseen. Ohjaus, eriyttäminen ja tuki ympäristöopissa vuosiluokilla 3-6 Ympäristöopin tavoitteiden kannalta keskeistä on ohjata oppilaita käyttämään monipuolisesti erilaisia opiskelutapoja. Ohjausta tarvitaan erityisesti turvalliseen ja muut huomioivaan toimimiseen eri oppimisympäristöissä. Opetuksessa ja työtapojen valinnassa otetaan huomioon oppilaiden aikaisemmat tiedot ja taidot sekä kehitykseen, elämäntilanteeseen ja kulttuuriin liittyvät erityistarpeet. Oppilaita ohjataan kunnioittamaan jokaisen oikeutta yksityisyyteen itseään koskevissa henkilökohtaisissa asioissa. Tutkimuksellinen työskentely ja eri ajattelutaitojen tasoilla olevat harjoitukset voivat tukea eriyttämistä yksilöllisten tarpeiden mukaan. Yhteisönä toimiminen tukee yhdessä oppimista ja erilaisten vahvuuksien hyödyntämistä. Ohjaus ja tuki, työtapojen valinta sekä onnistumisen kokemukset tukevat oppilaiden oppijaminäkuvan vahvistumista ympäristöopissa. Oppilaille annetaan mahdollisuus myös syventymiseen ja rauhoittumiseen. Oppilaan oppimisen arviointi ympäristöopissa vuosiluokilla 3-6 Työskentelyn jäsentäminen kokonaisuuksiksi, joilla on omat tavoitteensa ja arviointiperusteensa, tukee monipuolista arviointia. Tutkimuksissa ja projekteissa keskitytään arvioimaan vain muutamaa osa-aluetta asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Oppilaita ohjataan tunnistamaan omia ennakkotietojaan, -taitojaan ja - käsityksiään. Työskentelyn etenemistä ohjataan rakentavan palautteen, kysymysten ja konkreettisten kehittämisehdotusten avulla. Myönteinen palaute ja kannustaminen tukevat erityisesti tutkimisen taitojen ja motivaation kehittymistä. Oppilaille tarjotaan monipuolisia mahdollisuuksia osoittaa oppimistaan. Arviointi perustuu monimuotoisten tuotosten lisäksi oppilaiden työskentelyn havainnointiin ja keskusteluihin. Sisällön lisäksi arvioidaan olennaisen hahmottamista, tiedonhakua ja ilmaisun selkeyttä. Kokonaisuuksien lopussa arvioidaan asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Oppilaat harjoittelevat omien\n3 vahvuuksien ja kehittämistarpeiden tunnistamista sekä kannustamaan toisiaan oppimisessa. Arvioinnin kohteena eivät ole oppilaiden arvot, asenteet, terveyskäyttäytyminen, sosiaalisuus, temperamentti tai muut henkilökohtaiset ominaisuudet. Ympäristöopin sanallista arviota tai arvosanaa antaessaan opettaja arvioi oppilaan osaamista suhteessa paikallisessa opetussuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin. Määritellessään osaamisen tasoa 6. vuosiluokan lukuvuositodistusta varten opettaja käyttää ympäristöopin valtakunnallisia arviointikriteereitä. Opinnoissa edistymisen kannalta on keskeistä tutkimisen ja toimimisen taitojen lisäksi myös tiedonalojen osaaminen. Arvioinnissa käytetään monipuolisia arviointimenetelmiä. Opetussuunnitelman liitteenä olevasta käytännelistasta hyödynnetään vähintään neljää eri menetelmää (2 vertaisarviointi- ja 2 itsearviointimenetelmää) lukuvuoden aikana. Laaja-alainen osaaminen ympäristöopissa vuosiluokilla 3-6 Ajattelu ja oppimaan oppiminen (L1) Kulttuurinen osaaminen, vuorovaikutus ja ilmaisu (L2) Itsestä huolehtiminen ja arjen taidot (L3) Monilukutaito (L4) Tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen (L5) Työelämätaidot ja yrittäjyys (L6) Osallistuminen, vaikuttaminen ja kestävän tulevaisuuden rakentaminen (L7) Ympäristöopin tavoitteisiin liittyvät keskeiset sisältöalueet vuosiluokilla 3-6 Sisällöt valitaan siten, että ne tukevat tavoitteiden saavuttamista ja hyödyntävät paikallisia mahdollisuuksia. Sisältöalueista muodostetaan kokonaisuuksia eri vuosiluokille. S1 Minä ihmisenä: Sisältöjä valitaan siten, että ne liittyvät ihmisen rakenteeseen ja keskeisiin elintoimintoihin sekä ihmisen kasvun ja kehityksen eri vaiheisiin. Sisällöissä kiinnitetään huomiota kehityksen ajankohtaisiin muutoksiin ja niiden yksilöllisen luonteen ymmärtämiseen. Käsitellään ikäkauden mukaisesti seksuaalista kehitystä ja ihmisen lisääntymistä. Harjoitellaan tunnistamaan oman kehon ja mielen viestejä ja tiedostamaan omia ajatuksia, tarpeita, asenteita ja arvoja. Perehdytään terveyden osaalueisiin ja voimavaroihin, arjen terveystottumuksiin, mielenterveystaitoihin, sairauksien ehkäisyyn ja itsehoitotaitoihin. Lisäksi harjoitellaan tunteiden tunnistamista, ilmaisua ja säätelyä. Tunnistetaan omaa oppimista tukevia asioita. S2 Arjen tilanteissa ja yhteisöissä toimiminen: Oppimistehtäviä ja sisältöjä valitaan siten, että ne liittyvät arjen tilanteissa ja yhteisöissä toimimiseen. Harjoitellaan selittämään arjen tilanteita, ilmiöitä ja teknologiaa eri tiedonalojen käsitteillä ja malleilla. Tutkitaan laitteiden toimintaperiaatteita ja erilaisia rakenteita. Harjoitellaan turvallisuuden edistämistä ja turvataitoja esimerkiksi seuraavilla osa-alueilla: liikenne-, palo-,\n4 sähköturvallisuus, tapaturmat, myrkytykset, päihteet, kiusaamisen ehkäisy, fyysinen ja henkinen koskemattomuus sekä toiminta ensiapu- ja vaaratilanteissa. Harjoitellaan toimimista erilaisissa yhteisöissä sekä pohditaan erilaisten vuorovaikutustilanteiden ja yhteisöjen merkitystä hyvinvoinnille. S3 Löytöretkelle monimuotoiseen maailmaan: Monipuolisten alueellisten esimerkkien ja ajankohtaisten uutisten avulla hahmotetaan Suomen, Pohjoismaiden, Euroopan ja muiden maanosien luonnonympäristöä ja ihmisen toimintaa. Keskeisiä näkökulmia ovat luonnon ja kulttuurien moninaisuuden arvostaminen sekä globaalin ymmärryksen vahvistaminen. Maailmankuvan ja sen alueellisen viitekehyksen rakentamisessa käytetään monipuolisesti karttoja ja muuta geomediaa. S4 Ympäristön tutkiminen: Sisällöiksi valitaan omaan elinympäristöön liittyviä tutkimustehtäviä. Elinympäristössä kiinnitetään huomiota elolliseen ja elottomaan luontoon, rakennettuun ja sosiaaliseen ympäristöön sekä ympäristön ilmiöihin, materiaaleihin ja teknologisiin sovelluksiin. Tehtävien avulla harjoitellaan tutkimuksen tekemisen eri vaiheita. Tutkitaan säätä sekä maa- ja kallioperää. Tutkimalla kappaleiden liikkeiden muutoksia tutustutaan voiman käsitteeseen. Tunnistetaan eliöitä ja elinympäristöjä, laaditaan kasvio ohjatusti sekä tutkitaan kokeellisesti kasvien kasvua. Kotiseudun erilaisten ympäristöjen merkitystä havainnoidaan myös hyvinvoinnin näkökulmasta. Tutustutaan ympäristössä toimimisen oikeuksiin ja velvollisuuksiin. S5 Luonnon rakenteet, periaatteet ja kiertokulut: Erilaisten materiaalien ja aineiden avulla tarkastellaan olomuotoja ja aineiden ominaisuuksia. Palaminen, yhteyttäminen ja veden kiertokulku muodostavat pohjan aineen muutosten ja aineen säilymisen periaatteen hahmottamiselle. Lämpötilan mittaamisen, lämpöenergiaan perehtymisen ja energialajien muuntumisen avulla tutustutaan energian säilymisen periaatteeseen. Tutkitaan ääni- ja valoilmiöitä. Perehdytään lähiavaruuteen, vuodenaikoihin, päivän ja yön vaihteluun sekä maapallon rakenteeseen. Tutkitaan eliöiden ja niiden elinympäristöjen sekä ihmisen toiminnan vuorovaikutussuhteita. Tutustutaan ravintoketjuihin, eläinten ja kasvien lisääntymiseen, ravinnon tuotantoon ja ruoan reitteihin sekä metsien hyötykäyttöön. S6 Kestävän tulevaisuuden rakentaminen: Sisältöjä valittaessa otetaan huomioon luonnon monimuotoisuuden vaaliminen, ilmastonmuutos ja sen hillitseminen, luonnonvarojen kestävä käyttö, terveyden edistäminen, oman kulttuuriperinnön vaaliminen, monikulttuurisessa maailmassa eläminen sekä ihmiskunnan globaali hyvinvointi nyt ja tulevaisuudessa. Pohditaan oman toiminnan vaikutuksia itselle, toisiin ihmisiin, eläinten hyvinvointiin, luontoon ja yhteiskuntaan. Harjoitellaan ympäristövastuullista toimintaa omassa lähiympäristössä sekä toisista huolehtimista. Toteutetaan yhteinen vaikuttamisprojekti, jossa harjoitellaan osallistumista ja vaikuttamista paikallisella tai globaalilla tasolla.\n5 Vuosiluokka 3 - Ympäristöopin tavoitteet ja sisällöt Tavoite Merkitys, arvot, asenteet T1 synnyttää ja ylläpitää oppilaan kiinnostusta ympäristöön ja ympäristöopin opiskeluun sekä auttaa oppilasta kokemaan kaikki ympäristöopin tiedonalat merkityksellisiksi itselleen T2 ohjata ja kannustaa oppilasta asettamaan omia opiskelutavoitteita ja työskentelemään pitkäjänteisesti niiden saavuttamiseksi sekä tunnistamaan omaa ympäristöopin osaamistaan T3 tukea oppilaan ympäristötietoisuuden kehittymistä sekä ohjata oppilasta toimimaan ja vaikuttamaan lähiympäristössään ja - yhteisöissään kestävän kehityksen edistämiseksi ja arvostamaan kestävän kehityksen merkitystä itselle ja maailmalle Tutkimisen ja toimimisen taidot T4 rohkaista oppilasta muodostamaan kysymyksiä eri aihepiireistä sekä käyttämään niitä tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohtana T5 ohjata oppilasta suunnittelemaan ja toteuttamaan pieniä tutkimuksia, tekemään havaintoja ja mittauksia monipuolisissa oppimisympäristöissä eri aisteja ja tutkimus- ja mittausvälineitä Sisällöt Laajaalainen oppiminen L1, L7 L3,L6 L1, L7 L1,L5 Sisältöjen tarkennus (Paikallinen teksti) S1 S2 S3 - terveelliset elämäntavat, oma terveys - yhdessä toimiminen - sähkölaitteet ja sähköturvallisuus - tulen käyttö ja paloturvallisuus - pyöräilijänä liikenteessä - vesillä liikkuminen ja vesiturvallisuus - internetin turvallinen käyttö - säänmukainen pukeutuminen - erilaisissa ryhmissä toimiminen - vesi ja rannat elinympäristönä - eliöiden sopeutuminen talveen - jokamiehenoikeudet - Suomi: Suomen alueet, kaupungit ja maaseutu - kartan käyttö, opaskartta ja suunnistuskartta Arviointi\n6 käyttäen T6 ohjata oppilasta tunnistamaan syyseuraussuhteita, tekemään johtopäätöksiä tuloksistaan sekä esittämään tuloksiaan ja tutkimuksiaan eri tavoin T7 ohjata oppilasta ymmärtämään arjen teknologisten sovellusten käyttöä, merkitystä ja toimintaperiaatteita sekä innostaa oppilaita kokeilemaan, keksimään ja luomaan uutta yhdessä toimien T8 kannustaa oppilasta edistämään hyvinvointia ja turvallisuutta toiminnassaan ja lähiympäristössään ja ohjata oppilasta toimimaan turvallisesti, tarkoituksenmukaisesti, vastuullisesti ja itseään suojellen T9 ohjata oppilasta tutkimaan ja toimimaan sekä liikkumaan ja retkeilemään luonnossa ja rakennetussa ympäristössä T10 tarjota oppilaalle mahdollisuuksia harjoitella ryhmässä toimimista erilaisissa rooleissa ja vuorovaikutustilanteissa, innostaa oppilasta ilmaisemaan itseään ja kuuntelemaan muita sekä tukea oppilaan valmiuksia tunnistaa, ilmaista ja säädellä tunteitaan T11 ohjata oppilasta käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa tiedon hankinnassa, käsittelyssä ja esittämisessä sekä vuorovaikutuksen välineenä vastuullisesti, turvallisesti ja ergonomisesti Tiedot ja ymmärrys T12 ohjata oppilasta hahmottamaan ympäristöä, ihmisten toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin käsitteiden avulla sekä kehittämään käsiterakenteitaan L1, L2, L5 L2,L3, L5 L3 L3 L2, L3 L5, L6 L1 S4 Tutkimisessa painotetaan omia havaintoja. S5 S6 - sään tutkiminen - maa- ja kallioperän tutkiminen - veden ominaisuudet, olomuodot ja kiertokulku - sää ja kylmältä suojautuminen - lämpötila ja lämpömittari - jääkausi Suomessa - palaminen - sähkö-, lämpö- ja valoenergia - vesien ja vesieliöiden suojelu - Suomen väestö, vähemmistöt ja yhdessä eläminen\n7 ennakkokäsityksistä kohti käsitteiden täsmällistä käyttöä T13 ohjata oppilasta ymmärtämään, käyttämään ja tekemään erilaisia malleja, joiden avulla voidaan tulkita ja selittää ihmistä, ympäristöä ja niiden ilmiöitä T14 ohjata oppilasta hankkimaan luotettavaa tietoa, ilmaisemaan perustellen erilaisia näkemyksiä sekä tulkitsemaan ja arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja näkökulmia T15 ohjata oppilasta luonnon tutkimiseen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistamiseen ja ekologiseen ajatteluun sekä ohjata oppilasta ihmisen rakenteen, elintoimintojen ja kehityksen ymmärtämiseen T16 ohjata oppilasta maantieteelliseen ajatteluun, hahmottamaan omaa ympäristöä ja koko maailmaa sekä harjaannuttamaan kartankäyttö- ja muita geomediataitoja T17 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä rakentamaan perustaa energian säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T18 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään kemiallisia ilmiöitä, aineiden ominaisuuksia ja muutoksia sekä rakentamaan perustaa aineen säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T19 ohjata oppilasta ymmärtämään terveyden osaalueita, arjen terveystottumusten merkitystä sekä elämänkulkua, lapsuuden ja nuoruuden yksilöllistä kasvua ja L1,L5 L2, L4, L5 S1, S3-S6 L1 S3-S6 L1, L5 S2, S4-S6 L1 S2, S4-S6 L1 S1-S3, S6 L1,L3\n8 kehitystä sekä rohkaista oppilasta harjoittelemaan ja soveltamaan terveysosaamistaan arjessa Vuosiluokka 4 - Ympäristöopin tavoitteet ja sisällöt Tavoite Merkitys, arvot, asenteet T1 synnyttää ja ylläpitää oppilaan kiinnostusta ympäristöön ja ympäristöopin opiskeluun sekä auttaa oppilasta kokemaan kaikki ympäristöopin tiedonalat merkityksellisiksi itselleen T2 ohjata ja kannustaa oppilasta asettamaan omia opiskelutavoitteita ja työskentelemään pitkäjänteisesti niiden saavuttamiseksi sekä tunnistamaan omaa ympäristöopin osaamistaan T3 tukea oppilaan ympäristötietoisuuden kehittymistä sekä ohjata oppilasta toimimaan ja vaikuttamaan lähiympäristössään ja -yhteisöissään kestävän kehityksen edistämiseksi ja arvostamaan kestävän kehityksen merkitystä itselle ja maailmalle Tutkimisen ja toimimisen taidot T4 rohkaista oppilasta muodostamaan kysymyksiä eri aihepiireistä sekä käyttämään niitä tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohtana T5 ohjata oppilasta suunnittelemaan ja toteuttamaan pieniä tutkimuksia, tekemään havaintoja ja mittauksia Sisällöt Laajaalainen oppiminen L1, L7 L3,L6 L1, L7 L1,L5 Sisältöjen tarkennus (Paikallinen teksti) S1 S2 - erilaisuuden kunnioittaminen - terveelliset elämäntavat: uni, liikunta, hygienia - hyvinvointi oppimisen edellytyksenä - lasten sairauksia - sairauksien ennaltaehkäisy - tapaturmat - myrkytykset - ensiapu - erilaisissa yhteisöissä toimiminen - putki- ja kolmiorakenne - vipu, jousi Arviointi\n9 monipuolisissa oppimisympäristöissä eri aisteja ja tutkimus- ja mittausvälineitä käyttäen T6 ohjata oppilasta tunnistamaan syy-seuraussuhteita, tekemään johtopäätöksiä tuloksistaan sekä esittämään tuloksiaan ja tutkimuksiaan eri tavoin T7 ohjata oppilasta ymmärtämään arjen teknologisten sovellusten käyttöä, merkitystä ja toimintaperiaatteita sekä innostaa oppilaita kokeilemaan, keksimään ja luomaan uutta yhdessä toimien T8 kannustaa oppilasta edistämään hyvinvointia ja turvallisuutta toiminnassaan ja lähiympäristössään ja ohjata oppilasta toimimaan turvallisesti, tarkoituksenmukaisesti, vastuullisesti ja itseään suojellen T9 ohjata oppilasta tutkimaan ja toimimaan sekä liikkumaan ja retkeilemään luonnossa ja rakennetussa ympäristössä T10 tarjota oppilaalle mahdollisuuksia harjoitella ryhmässä toimimista erilaisissa rooleissa ja vuorovaikutustilanteissa, innostaa oppilasta ilmaisemaan itseään ja kuuntelemaan muita sekä tukea oppilaan valmiuksia tunnistaa, ilmaista ja säädellä tunteitaan T11 ohjata oppilasta käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa tiedon hankinnassa, käsittelyssä ja esittämisessä sekä vuorovaikutuksen välineenä vastuullisesti, turvallisesti ja ergonomisesti Tiedot ja ymmärrys T12 ohjata oppilasta hahmottamaan ympäristöä, ihmisten toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin käsitteiden avulla sekä L1, L2, L5 L2,L3, L5 L3 L3 L2, L3 L5, L6 L1 S3 - niityt, metsät ja suot eliöiden elinympäristöinä - viljelykasvit ja maatilan eläimet - Pohjoismaat ja Baltia - Itämeri - fyysinen kartta - väestökartta S4 Tutkimisessa painotetaan omia havaintoja. S5 S6 - kasvien kasvun kokeellinen tutkiminen - maastotyöskentely metsässä - maatila: viljely ja kotieläintuotanto - ravinnontuotanto, ruuan elinkaari - ääni: ääni-ilmiöt ja kuulonsuojelu - valo: valoilmiöt, peili ja linssit - ilma aineena ja ilman liikkeet - metsän ja soiden eliöiden suojelu - luonnon monimuotoisuuden arvostaminen\n10 kehittämään käsiterakenteitaan ennakkokäsityksistä kohti käsitteiden täsmällistä käyttöä T13 ohjata oppilasta ymmärtämään, käyttämään ja tekemään erilaisia malleja, joiden avulla voidaan tulkita ja selittää ihmistä, ympäristöä ja niiden ilmiöitä T14 ohjata oppilasta hankkimaan luotettavaa tietoa, ilmaisemaan perustellen erilaisia näkemyksiä sekä tulkitsemaan ja arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja näkökulmia T15 ohjata oppilasta luonnon tutkimiseen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistamiseen ja ekologiseen ajatteluun sekä ohjata oppilasta ihmisen rakenteen, elintoimintojen ja kehityksen ymmärtämiseen T16 ohjata oppilasta maantieteelliseen ajatteluun, hahmottamaan omaa ympäristöä ja koko maailmaa sekä harjaannuttamaan kartankäyttöja muita geomediataitoja T17 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä rakentamaan perustaa energian säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T18 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään kemiallisia ilmiöitä, aineiden ominaisuuksia ja muutoksia sekä rakentamaan perustaa aineen säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T19 ohjata oppilasta ymmärtämään terveyden osaalueita, arjen terveystottumusten merkitystä sekä elämänkulkua, lapsuuden ja nuoruuden yksilöllistä kasvua ja kehitystä L1,L5 L2, L4, L5 S1, S3-S6 L1 S3-S6 L1, L5 S2, S4-S6 L1 S2, S4-S6 L1 S1-S3, S6 L1,L3 - metsien kestävä käyttö - ilman suojelu - Pohjoismaiden ja Baltian väestö, vähemmistöt ja yhdessä eläminen - Itämeren alueen suojelu - vastuulliset valinnat ja rahankäyttö\n11 sekä rohkaista oppilasta harjoittelemaan ja soveltamaan terveysosaamistaan arjessa Vuosiluokka 5 - Ympäristöopin tavoitteet ja sisällöt Tavoite Merkitys, arvot, asenteet T1 synnyttää ja ylläpitää oppilaan kiinnostusta ympäristöön ja ympäristöopin opiskeluun sekä auttaa oppilasta kokemaan kaikki ympäristöopin tiedonalat merkityksellisiksi itselleen T2 ohjata ja kannustaa oppilasta asettamaan omia opiskelutavoitteita ja työskentelemään pitkäjänteisesti niiden saavuttamiseksi sekä tunnistamaan omaa ympäristöopin osaamistaan T3 tukea oppilaan ympäristötietoisuuden kehittymistä sekä ohjata oppilasta toimimaan ja vaikuttamaan lähiympäristössään ja - yhteisöissään kestävän kehityksen edistämiseksi ja arvostamaan kestävän kehityksen merkitystä itselle ja maailmalle Tutkimisen ja toimimisen taidot T4 rohkaista oppilasta muodostamaan kysymyksiä eri aihepiireistä sekä käyttämään niitä tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohtana T5 ohjata oppilasta suunnittelemaan ja toteuttamaan pieniä tutkimuksia, tekemään havaintoja ja mittauksia monipuolisissa Sisällöt Laajaalainen oppiminen L1, L7 L3,L6 L1, L7 L1,L5 Sisältöjen tarkennus (Paikallinen teksti) S1 S2 - Ihmisen rakenne ja keskeiset elintoiminnot - Kasvun ja kehityksen eri vaiheet - murrosiän muutokset - ikäkauden mukainen seksuaalinen kehitys - ihmisen lisääntyminen - itsestä huolehtiminen ja arjen terveystottumukset - pyörä - voima ja liike koneiden merkitys arjessa - kitka ja sen merkitys turvallisessa liikkumisessa - lentämiseen liittyvät koneet - kasvun erot ja yksilöllisyyden kunnioittaminen Arviointi\n12 oppimisympäristöissä eri aisteja ja tutkimus- ja mittausvälineitä käyttäen T6 ohjata oppilasta tunnistamaan syy-seuraussuhteita, tekemään johtopäätöksiä tuloksistaan sekä esittämään tuloksiaan ja tutkimuksiaan eri tavoin T7 ohjata oppilasta ymmärtämään arjen teknologisten sovellusten käyttöä, merkitystä ja toimintaperiaatteita sekä innostaa oppilaita kokeilemaan, keksimään ja luomaan uutta yhdessä toimien T8 kannustaa oppilasta edistämään hyvinvointia ja turvallisuutta toiminnassaan ja lähiympäristössään ja ohjata oppilasta toimimaan turvallisesti, tarkoituksenmukaisesti, vastuullisesti ja itseään suojellen T9 ohjata oppilasta tutkimaan ja toimimaan sekä liikkumaan ja retkeilemään luonnossa ja rakennetussa ympäristössä T10 tarjota oppilaalle mahdollisuuksia harjoitella ryhmässä toimimista erilaisissa rooleissa ja vuorovaikutustilanteissa, innostaa oppilasta ilmaisemaan itseään ja kuuntelemaan muita sekä tukea oppilaan valmiuksia tunnistaa, ilmaista ja säädellä tunteitaan T11 ohjata oppilasta käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa tiedon hankinnassa, käsittelyssä ja esittämisessä sekä vuorovaikutuksen välineenä vastuullisesti, turvallisesti ja ergonomisesti Tiedot ja ymmärrys T12 ohjata oppilasta hahmottamaan ympäristöä, ihmisten toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin käsitteiden avulla sekä kehittämään käsiterakenteitaan ennakkokäsityksistä kohti käsitteiden täsmällistä käyttöä L1, L2, L5 L2,L3, L5 L3 L3 L2, L3 L5, L6 L1 S3 - Euroopan alueet - Maapallon luonto eri alueilla - fyysiset kartat, teemakartat - ilmastodiagrammit - ajankohtaiset uutiset S4 Tutkimisessa painotetaan omia havaintoja. S5 S6 - kasvion laatiminen - marjat ja sienet - puutarha, kasvimaa - kalastus ja metsästys - liike - voima - alkuaineet ja reaktiot - raaka-aineet ja tuotteet - metallit ja muovi - lähiavaruus, aurinkokunta, Maa, Kuu - vuosi, kuukausi ja vuorokausi - maapallon rakenne - maapallon ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeet - luonnon monimuotoisuus eri alueilla - lajittelu ja kierrätys - tuotteen elinkaari\n13 T13 ohjata oppilasta ymmärtämään, käyttämään ja tekemään erilaisia malleja, joiden avulla voidaan tulkita ja selittää ihmistä, ympäristöä ja niiden ilmiöitä T14 ohjata oppilasta hankkimaan luotettavaa tietoa, ilmaisemaan perustellen erilaisia näkemyksiä sekä tulkitsemaan ja arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja näkökulmia T15 ohjata oppilasta luonnon tutkimiseen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistamiseen ja ekologiseen ajatteluun sekä ohjata oppilasta ihmisen rakenteen, elintoimintojen ja kehityksen ymmärtämiseen T16 ohjata oppilasta maantieteelliseen ajatteluun, hahmottamaan omaa ympäristöä ja koko maailmaa sekä harjaannuttamaan kartankäyttöja muita geomediataitoja T17 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä rakentamaan perustaa energian säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T18 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään kemiallisia ilmiöitä, aineiden ominaisuuksia ja muutoksia sekä rakentamaan perustaa aineen säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T19 ohjata oppilasta ymmärtämään terveyden osaalueita, arjen terveystottumusten merkitystä sekä elämänkulkua, lapsuuden ja nuoruuden yksilöllistä kasvua ja kehitystä sekä rohkaista oppilasta harjoittelemaan ja soveltamaan terveysosaamistaan arjessa L1,L5 - luonnonvarojen rajallisuus - Euroopan väestö, kulttuurit ja yhdessä eläminen S1, S3-S6 L1 S3-S6 S2, S4-S6 L1 S2, S4-S6 L1 S1-S3, S6 L2, L4, L5 L1, L5 L1,L3\n14 Vuosiluokka 6 - Ympäristöopin tavoitteet ja sisällöt Tavoite Merkitys, arvot, asenteet T1 synnyttää ja ylläpitää oppilaan kiinnostusta ympäristöön ja ympäristöopin opiskeluun sekä auttaa oppilasta kokemaan kaikki ympäristöopin tiedonalat merkityksellisiksi itselleen T2 ohjata ja kannustaa oppilasta asettamaan omia opiskelutavoitteita ja työskentelemään pitkäjänteisesti niiden saavuttamiseksi sekä tunnistamaan omaa ympäristöopin osaamistaan T3 tukea oppilaan ympäristötietoisuuden kehittymistä sekä ohjata oppilasta toimimaan ja vaikuttamaan lähiympäristössään ja -yhteisöissään kestävän kehityksen edistämiseksi ja arvostamaan kestävän kehityksen merkitystä itselle ja maailmalle Tutkimisen ja toimimisen taidot T4 rohkaista oppilasta muodostamaan kysymyksiä eri aihepiireistä sekä käyttämään niitä tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohtana T5 ohjata oppilasta suunnittelemaan ja toteuttamaan pieniä tutkimuksia, tekemään havaintoja ja mittauksia monipuolisissa oppimisympäristöissä eri aisteja ja tutkimus- ja mittausvälineitä käyttäen T6 ohjata oppilasta tunnistamaan syy-seuraussuhteita, tekemään johtopäätöksiä tuloksistaan sekä Sisällöt Laajaalainen oppiminen L1, L7 L3,L6 L1, L7 L1,L5 L1, L2, L5 Sisältöjen tarkennus (Paikallinen teksti) S1 S2 S3 S5 - nuoreksi kasvaminen - seksuaalisuuden kehittyminen - vastuu itsestä ja muista - päihteet ja päihteettömyys - nuoren ihmissuhteet - Maapallon kulttuurit eri maanosissa - fyysiset kartat, teemakartat - ajankohtaiset uutiset ja tilastot - yhteyttäminen - energiamuodot - energian muuntuminen ja energian säilymisen periaate - energialähteet ja -varat - palaminen - sähkön tuottaminen Arviointi\n15 esittämään tuloksiaan ja tutkimuksiaan eri tavoin T7 ohjata oppilasta ymmärtämään arjen teknologisten sovellusten käyttöä, merkitystä ja toimintaperiaatteita sekä innostaa oppilaita kokeilemaan, keksimään ja luomaan uutta yhdessä toimien T8 kannustaa oppilasta edistämään hyvinvointia ja turvallisuutta toiminnassaan ja lähiympäristössään ja ohjata oppilasta toimimaan turvallisesti, tarkoituksenmukaisesti, vastuullisesti ja itseään suojellen T9 ohjata oppilasta tutkimaan ja toimimaan sekä liikkumaan ja retkeilemään luonnossa ja rakennetussa ympäristössä T10 tarjota oppilaalle mahdollisuuksia harjoitella ryhmässä toimimista erilaisissa rooleissa ja vuorovaikutustilanteissa, innostaa oppilasta ilmaisemaan itseään ja kuuntelemaan muita sekä tukea oppilaan valmiuksia tunnistaa, ilmaista ja säädellä tunteitaan T11 ohjata oppilasta käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa tiedon hankinnassa, käsittelyssä ja esittämisessä sekä vuorovaikutuksen välineenä vastuullisesti, turvallisesti ja ergonomisesti Tiedot ja ymmärrys T12 ohjata oppilasta hahmottamaan ympäristöä, ihmisten toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin käsitteiden avulla sekä kehittämään käsiterakenteitaan ennakkokäsityksistä kohti käsitteiden täsmällistä käyttöä T13 ohjata oppilasta ymmärtämään, käyttämään ja tekemään erilaisia malleja, joiden avulla voidaan tulkita ja selittää L2,L3, L5 L3 L3 L2, L3 L5, L6 L1 L1,L5 S6 - monimuotoisuuden väheneminen - ilmastonmuutos - kestävä elämäntapa - kulttuurinen moninaisuus - globaali vastuu - ihmisoikeudet, lapsen oikeudet - yhteinen vaikuttamisprojekti paikallisella tasolla\n16 ihmistä, ympäristöä ja niiden ilmiöitä T14 ohjata oppilasta hankkimaan luotettavaa tietoa, ilmaisemaan perustellen erilaisia näkemyksiä sekä tulkitsemaan ja arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja näkökulmia T15 ohjata oppilasta luonnon tutkimiseen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistamiseen ja ekologiseen ajatteluun sekä ohjata oppilasta ihmisen rakenteen, elintoimintojen ja kehityksen ymmärtämiseen T16 ohjata oppilasta maantieteelliseen ajatteluun, hahmottamaan omaa ympäristöä ja koko maailmaa sekä harjaannuttamaan kartankäyttöja muita geomediataitoja T17 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä rakentamaan perustaa energian säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T18 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään kemiallisia ilmiöitä, aineiden ominaisuuksia ja muutoksia sekä rakentamaan perustaa aineen säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T19 ohjata oppilasta ymmärtämään terveyden osaalueita, arjen terveystottumusten merkitystä sekä elämänkulkua, lapsuuden ja nuoruuden yksilöllistä kasvua ja kehitystä sekä rohkaista oppilasta harjoittelemaan ja soveltamaan terveysosaamistaan arjessa L2, L4, L5 S1, S3-S6 L1 S3-S6 L1, L5 S2, S4-S6 L1 S2, S4-S6 L1 S1-S3, S6 L1,L3\n17 Ympäristöopin arviointikriteerit 6. vuosiluokan päätteeksi hyvää osaamista kuvaavaa sanallista arviota/arvosanaa kahdeksan varten Opetuksen tavoite Merkitys, arvot, asenteet T1 synnyttää ja ylläpitää oppilaan kiinnostusta ympäristöön ja ympäristöopin opiskeluun sekä auttaa oppilasta kokemaan kaikki ympäristöopin tiedonalat merkityksellisiksi itselleen T2 ohjata ja kannustaa oppilasta asettamaan omia opiskelutavoitteita ja työskentelemään pitkäjänteisesti niiden saavuttamiseksi sekä tunnistamaan omaa ympäristöopin osaamistaan T3 tukea oppilaan ympäristötietoisuuden kehittymistä sekä ohjata oppilasta toimimaan ja vaikuttamaan lähiympäristössään ja -yhteisöissään kestävän kehityksen edistämiseksi ja arvostamaan kestävän kehityksen merkitystä itselle ja maailmalle Sisältöalueet Arvioinnin kohteet oppiaineessa Ympäristöopin merkityksen hahmottaminen Tavoitteellinen työskentely ja oppimaan oppiminen Kestävän kehityksen tiedot ja taidot Hyvä/arvosanan kahdeksan osaaminen Oppilas osaa antaa esimerkkejä ympäristöopin tiedonalojen merkityksestä. Oppilas osaa asettaa omia tavoitteita pienille kokonaisuuksille ja työskennellä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Oppilas osaa kuvata esimerkkien avulla kestävän tulevaisuuden rakentamista tukevia ja uhkaavia tekijöitä. Oppilas osaa kuvata erilaisia keinoja lähiympäristön ja - yhteisöjen vaalimiseen, kehittämiseen ja niihin vaikuttamiseen sekä toimia ohjatusti yhteisessä vaikuttamisprojektissa. Tutkimisen ja toimimisen taidot T4 rohkaista oppilasta muodostamaan kysymyksiä eri aihepiireistä sekä käyttämään niitä tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohtana T5 ohjata oppilasta suunnittelemaan ja toteuttamaan pieniä tutkimuksia, tekemään havaintoja ja mittauksia monipuolisissa oppimisympäristöissä eri aisteja ja tutkimus- ja mittausvälineitä käyttäen T6 ohjata oppilasta tunnistamaan syy-seuraussuhteita, tekemään johtopäätöksiä tuloksistaan sekä esittämään tuloksiaan ja Kysymysten muodostaminen Tutkimisen taidot: suunnittelu, havainnointi ja mittaukset Tutkimisen taidot: johtopäätösten tekeminen ja tulosten esittäminen Oppilas osaa muodostaa aiheeseen liittyviä kysymyksiä, joita voidaan yhdessä kehittää tutkimusten ja muun toiminnan lähtökohdaksi. Oppilas osaa toimia, havainnoida, mitata ja dokumentoida tuloksia ohjeiden mukaisesti. Oppilas osaa suunnitella pieniä tutkimuksia yksin tai yhdessä muiden kanssa. Oppilas harjoittelee ohjatusti syyseuraussuhteiden tunnistamista ja osaa tehdä yksinkertaisia johtopäätöksiä tuloksista.\n18 tutkimuksiaan eri tavoin T7 ohjata oppilasta ymmärtämään arjen teknologisten sovellusten käyttöä, merkitystä ja toimintaperiaatteita sekä innostaa oppilaita kokeilemaan, keksimään ja luomaan uutta yhdessä toimien T8 kannustaa oppilasta edistämään hyvinvointia ja turvallisuutta toiminnassaan ja lähiympäristössään ja ohjata oppilasta toimimaan turvallisesti, tarkoituksenmukaisesti, vastuullisesti ja itseään suojellen T9 ohjata oppilasta tutkimaan ja toimimaan sekä liikkumaan ja retkeilemään luonnossa ja rakennetussa ympäristössä T10 tarjota oppilaalle mahdollisuuksia harjoitella ryhmässä toimimista erilaisissa rooleissa ja vuorovaikutustilanteissa, innostaa oppilasta ilmaisemaan itseään ja kuuntelemaan muita sekä tukea oppilaan valmiuksia tunnistaa, ilmaista ja säädellä tunteitaan T11 ohjata oppilasta käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa tiedon hankinnassa, käsittelyssä ja esittämisessä sekä vuorovaikutuksen välineenä vastuullisesti, turvallisesti ja ergonomisesti Tiedot ja ymmärrys T12 ohjata oppilasta hahmottamaan ympäristöä, ihmisten toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin käsitteiden avulla sekä S2-S6 S2-S6 Teknologinen osaaminen ja yhteistyö teknologisessa ongelmanratkaisussa Turvallisuuden edistäminen ja turvataidot Ympäristössä toimiminen ja tutkiminen Vuorovaikutuksen taitojen kehittäminen sekä tunteiden tunnistaminen ja säätely Tieto- ja viestintäteknologian käyttäminen Oppilas osaa esittää tuloksiaan selkeästi. Oppilas osaa kuvata joidenkin arjen teknologisten sovellusten toimintaperiaatteita ja antaa esimerkkejä niiden merkityksestä. Oppilas osaa työskennellä kokeiluissa ja keksimisessä yhdessä toimien. Oppilas osaa esitellä keskeisiä hyvinvointiin ja turvallisuuteen liittyviä tekijöitä esimerkkien avulla. Oppilas osaa kuvata turvallisuusohjeita ja toimintatapoja erilaisissa vaara- ja ensiaputilanteissa, osaa käyttää niitä oppimistilanteissa sekä harjoittelee niiden perustelemista ympäristöopin eri tiedonalojen avulla. Oppilas osaa toimia, liikkua ja retkeillä luonnossa ja rakennetussa ympäristössä ohjeiden mukaisesti. Oppilas osaa tehdä tutkimuksia ympäristössä ohjatusti sekä yksin että ryhmän jäsenenä. Oppilas osaa kuvata esimerkkien avulla ryhmässä toimimiseen, kohteliaaseen käytökseen sekä tunteiden ilmaisuun ja niiden säätelyyn liittyviä toimintamalleja ja harjoittelee niiden soveltamista eri rooleissa. Oppilas osaa käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa tutkimusprosessin eri vaiheissa ja vuorovaikutuksen välineenä. Oppilas osaa kuvata tieto- ja viestintäteknologian vastuullista, turvallista ja ergonomista käyttöä. Käsitteiden käyttö Oppilas osaa kuvata ympäristöä, ihmisen toimintaa ja niihin liittyviä ilmiöitä ympäristöopin tiedonalojen keskeisillä käsitteillä ja omin sanoin.\n19 kehittämään käsiterakenteitaan ennakkokäsityksistä kohti käsitteiden täsmällistä käyttöä T13 ohjata oppilasta ymmärtämään, käyttämään ja tekemään erilaisia malleja, joiden avulla voidaan tulkita ja selittää ihmistä, ympäristöä ja niiden ilmiöitä T14 ohjata oppilasta hankkimaan luotettavaa tietoa, ilmaisemaan perustellen erilaisia näkemyksiä sekä tulkitsemaan ja arvioimaan kriittisesti tietolähteitä ja näkökulmia T15 ohjata oppilasta luonnon tutkimiseen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistamiseen ja ekologiseen ajatteluun sekä ohjata oppilasta ihmisen rakenteen, elintoimintojen ja kehityksen ymmärtämiseen T16 ohjata oppilasta maantieteelliseen ajatteluun, hahmottamaan omaa ympäristöä ja koko maailmaa sekä harjaannuttamaan kartankäyttöja muita geomediataitoja T17 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä rakentamaan perustaa energian säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T18 ohjata oppilasta tutkimaan, kuvaamaan ja selittämään kemiallisia ilmiöitä, aineiden ominaisuuksia ja muutoksia sekä Oppilas osaa yhdistää käsitteitä loogisesti toisiinsa. Mallien käyttäminen Oppilas osaa käyttää ja tulkita erilaisia konkreettisia malleja. Oppilas harjoittelee abstraktien mallien käyttöä. S1, S3- S6 S3-S6 S2, S4- S6 S2, S4- S6 Näkemyksien ilmaiseminen ja kriittinen lukutaito Biologian tiedonala: Luonnon tutkiminen, eliöiden ja elinympäristöjen tunnistaminen, ihmisen rakenne, elintoiminnot ja kehitys Maantiedon tiedonala: Maapallon hahmottaminen, kartta- ja muut geomediataidot Fysiikan tiedonala: Fysikaalisten ilmiöiden tutkiminen, kuvaaminen ja selittäminen Kemian tiedonala: Kemiallisten ilmiöiden tutkiminen, Oppilas osaa hakea tietoa erilaisista tietolähteistä ja valita joitakin luotettavia tietolähteitä. Oppilas harjoittelee erilaisten näkemysten perustelemista ja osaa nimetä eroja eri näkökulmissa. Oppilas osaa havainnoida luontoa, tunnistaa yleisimpiä kasvilajeja ja niiden tunnusomaisia elinympäristöjä. Oppilas laatii ohjatusti pienen kasvion, osaa tutkia kokeellisesti kasvien kasvua yksin ja yhdessä muiden kanssa sekä osaa pääpiirteittäin kuvata ihmisen rakenteen, elintoiminnat ja kehityksen. Oppilas osaa tunnistaa eri aluetasot, jäsentää omaa ympäristöään, hahmottaa opiskelemiaan alueita ja koko maapallon karttakuvaa sekä osaa kuvata alueellista monimuotoisuutta maapallolla. Oppilas osaa käyttää karttoja ja muita geomedialähteitä tiedonhaussa ja esittämisessä. Oppilas osaa havainnoida ja kuvata yksinkertaisia fysikaalisia ilmiöitä arjessa, luonnossa ja teknologiassa sekä harjoittelee niihin liittyviä selityksiä. Oppilas osaa käyttää energia-, voima- ja liikekäsitteitä arkisissa tilanteissa ja osaa antaa esimerkkejä energian säilymisen periaatteesta. Oppilas osaa havainnoida ja kuvata olomuotoja ja tuttujen aineiden ominaisuuksia sekä harjoittelee niihin liittyviä selityksiä. Oppilas\n20 rakentamaan perustaa aineen säilymisen periaatteen ymmärtämiselle T19 ohjata oppilasta ymmärtämään terveyden osaalueita, arjen terveystottumusten merkitystä sekä elämänkulkua, lapsuuden ja nuoruuden yksilöllistä kasvua ja kehitystä sekä rohkaista oppilasta harjoittelemaan ja soveltamaan terveysosaamistaan arjessa. S1-S3, S6 kuvaaminen ja selittäminen Terveystiedon tiedonala: Terveyden osaalueiden ja arjen terveystottumuksien tuntemus sekä niiden merkityksen pohtiminen, ikäkauteen liittyvän kasvun ja kehityksen tunnistaminen ja kuvaaminen osaa selittää aineen säilymisen periaatteen avulla esimerkiksi veden kiertokulkua tai kierrätystä. Oppilas osaa kuvata terveyden osaalueita ja antaa esimerkkejä siitä, miten terveyttä voidaan arjessa edistää. Oppilas osaa kuvata elämänkulun eri vaiheita ja selittää murrosikään liittyviä keskeisiä kasvun ja kehityksen tunnuspiirteitä ja niiden yksilöllistä vaihtelua.


Volkswagen K70 – AutoWiki\nValmistusaika 1970 – 1975\nSuunnittelija Klaus Luthe \nTeho 55–73 kW\nKiihtyvyys 12,5–16 s (0–100 km/h)\nHuippunopeus 147–162 km/h\nHintaluokka 32.500 € (1972)\nSaman luokan autoja Lancia Beta 1800\nK70 (Typ 48) on Volkswagenin ensimmäinen etuvetoinen ja nestejäähdytteinen malli.\nAuto on alunperin NSU:n kehittämä, mutta vuoden 1969 yrityskauppojen jälkeen VW lykkäsi mallin julkistusta ja teki enimmäkseen näkymättömiä muutoksia mm. taka-akselistoon ennen julkaisua vuonna 1970 VW:n nimellä. Malleja oli neljä: K70, K70 S, K70 L ja K70 LS. Autoja valmistettiin yli 211 000 kappaletta.\nVolkswagen K70 L on melko tilava auto. Mallinimen L tarkoittaa Luxe, joka merkitsee parempaa varustelua, esimerkiksi kierroslukumittaria. Suomessa myydään vuonna 1972 vain 66 kilowatin mallia.\nTakaistuimelle mahtuu kaksi hyvin, mutta kolmelle tila on ahdas. Työn laatu on hyvä. Läpituuletus toimii hyvin. Näkyvyys autosta on hyvä. Pääntukia ei ole.\nHammastanko-ohjaus on tarkka, mutta myös raskas ja se lyö kuopissa käsille. Alusta on pehmeä ja auto kallistelee kaarteissa.\n"S"-malleissa oli keulalla pariajovalot\nR4-moottorin iskutilavuus on 1605 cm³. 32° oikealle kallistetun nelisylinterisen rivimoottorin suurin teho on 66 kW /5200 (DIN, 90 hv, SAE-teho on 105 hv) ja suurin vääntömomentti 134 Nm /4000 (DIN, 13,7 kpm). Sylinterin mitat ovat 82 × 76 mm. Moottori ei ole erityisen sitkeä.\nNeliovinen auto painaa 1110 kiloa. Etuvetoisessa autossa on neljä vaihdetta.\nTekniikan Maailma 9/1972 mittasi Volkswagen K70:n (66 kW, 1110 kg) kiihtyvyydeksi 0-50 km/h 4,2 sekuntia, 0-80 km/h 8,8 sekuntia, 0-100 km/h 13,2 sekuntia ja 0-120 km/h 20,6 sekuntia. Tehtaan ilmoittama kiihtyvyys nollasta sataan on hieman hitaampi, 13,9 sekuntia. Huippunopeus on valmistajan mukaan 158 km/h, TM:n mittauksessa 154 km/h.\nKulutus on koeajossa keskimäärin 12,4 litraa 100-oktaanista bensiiniä.\nVolkswagen K70L maksoi Suomessa vuonna 1972 25.995 markkaa eli 32.543 euroa (v. 2013, kerroin 1,2519).\nMoottori vaihdelaatikkoineen on keulassa pitkittäin 32 astetta oikealla kallistettuna. Etujarrujen kiinnitys vetopyörästön kylkeen oli aikanaan ja on edelleen epätavanomainen, vaikkakin vastaavia jousittamatonta massaa säästäviä ratkaisuja on nähty myös muilta valmistajilta - takajarrut ovat perinteiset rumpujarrut. Jarrut ovat alipainetehostetut nestejarrut (NAP). Kuiva yksilevykytkin voidaan vaihtaa irroittamatta moottoria taikka vaihdelaatikkoa, joka on käsivalintainen ja nelivaihteinen - muita vaihtoehtoja ei ollut tarjolla. Alusta on sekä edessä että takana MacPherson-jousijalkatyyppinen.\nK70:n OHC-moottori on erilainen muihin VW-konsernin vesijäähdytteisiin nelisylinterisiin rivimoottoreihin verrattuna, koska se oli lähtöisin NSU:n suunnittelupöydiltä. K70:een oli saatavana aluksi 1,6-litraiset (75 tai 90 hv) versiot ja myöhemmin, vuoden 1974 toukokuusta lähtien, myös 1,8-litrainen (100 hv) versio.\n1.6 R4 OHC DB 1605 cm3 55 kW (75 hv) @5200 r/min 125 Nm @3500 r/min\n1.6 R4 OHC DA 1605 cm3 66 kW (90 hv) @5200 r/min 134 Nm @4000 r/min\n1.8 LS R4 OHC DC 1807 cm3 73 kW (100 hv) @5300 r/min 155 Nm @ 3750 r/min\nLeveys: 1685 mm\nRaideleveys (e/t): 1390/1425 mm\nOmamassa: 1050–1120 kg\nTuulilasi: Volkswagen K70 - Vuoden Valinta 1971\n1. Internationaler K 70-Club e.V. (de)\nTekniikan Maailma 9/1972\n↑ Happy birthday K70! The quiet game changer turns 50 – Volkswagen Newsroom, Lehdistötiedote, 19. lokakuu 2020. Viitattu: 17. kesäkuu 2021.\nNoudettu kohteesta "https://www.autowiki.fi/index.php?title=Volkswagen_K70&oldid=206502"\nSivua on viimeksi muutettu 17. kesäkuuta 2021 kello 16.21.


Nuoret kuriin! | Pekka Uotila\nOlin tekemässä vaalityötä torilla, kun kuulin jostakin sivulta puhetta nuorista. Tarvis saada nuoret kuriin. On kuulemma pelkkiä oikeuksia, mutta velvollisuuksia ei ollenkaan. Olen surkea nuorisokasvattaja,mutta poliittisen kampanjan aikana on syytä muodostaa hyvin perusteltuja kantoja kaikista mahdollisista asioista. Myös nuorisosta.\nMinusta nuorilla menee yleensä ottaen kurjasti. Se näkyy muun muassa siinä, että nuorilla on paljon henkilökohtaisia ongelmia ja nuorisotyöttömyys on luvattoman korkealla. Minusta nuoriin kohdistuu kohtuuttoman suuria vaatimuksia suhteessa siihen, millaisia mahdollisuuksia heille annetaan. Näkymät ovat vähintäänkin synkät.\nNuorten vastuulle jää aikaisempien sukupolvien tekemien peruuttamattomien virheiden korjaaminen ja niissä eläminen. Edelliset sukupolvet ovat ymmärtämättömyyttään luoneet järjestelmän, joka perustuu luonnonvarojen häikäilemättömään hyödyntämiseen ja itsekkyyteen.\nNuoret saavat aina hieman vanhemman ja köyhemmän maapallon haltuunsa. Silti heiltä odotetaan uhrauksia sen hyväksi, että he huolehtisivat talouskasvulla hemmoteltujen suurten ikäluokkien hyvinvointipalveluista. Ei ole lainkaan varmaa, että nykyiset ja tulevat nuoret saisivat aikanaan osakseen yhtä korkeatasoisia sosiaali- ja terveyspalveluja.\nNuoret on kasvatettu kasvun ideologiaan. On itsestään selvää, että henkilöautot vaihdetaan muutaman vuoden välein suurempaan, asunnot toimivat nappia painamalla ja ulkomaanmatkat tehdään aina hieman kauemmaksi. Tällainen meno ei voi jatkua kovin pitkään. Silti nuorille tarjotaanvain yksi hyvän elämän malli – kasvavan kuluttamisen malli.\nNuoret joutuvat tekemään – joskus – sen mitä aikaisemmat,naiivit ja lapselliset sukupolvet eivät kyenneet: mukauttamaan elämäntapansa maapallon voimavaroihin. Siksi olisi kohtuullista, jos nuorten sijaan pantaisiin kuriin meidät vanhemmat ja naiivit aikaisemmat sukupolvet.\nMuuten olen sitä mieltä, että Mikkelissä pitäisi olla käytössä koulupolku. Se koulu ja se ryhmä, jossa lapsi koulutiensä aloittaa, pitäisi pysyä samana, vaikka vanhemmat paikkakunnalla muuttaisivatkin. On väärää politiikkaa antaa postinumeron päättää, mikä on lapselle paras kouluvaihtoehto alakoulun jälkeen. Siirtyminen alakoulusta yläkouluun aiheuttaa monille nuorille vaikeuksia. On harkittava yhtenäiskoulujen lisäämistä ja on huolehdittava siitä, että nuorilla on pitkäkestoisia, ala- ja yläkoulun rajan ylittäviä suhteita opettajiin, opinnonohjaajiin, kouluavustajiin, kouluissa työskenteleviin nuoriso-ohjaajiin tai kuraattoreihin.\nKoulujen sisäisten ongelmien ratkaisemiseen pitää käyttää enemmän resursseja. Nuorten ongelmat eivät ole vain nuorten ja heidän vanhempiensa ongelmia. Myös koulut ja opettajat tarvitsevat ulkopuolista apua, kun ongelmista tulee vakavia. Sosiaalitoimen, nuorisotoimen, koulujen ja terveydenhuollon pitää saada tehdä yhteistyötä paljon paremmin. Reviirirajojen pitämien tulee kalliiksi.\nOn outoa kun puhutaan talouskriisistä yms ja silti meno, siis kulutuksen kasvu, noin yleisesti ottaen on ihan entisellään. Tosiaankin se auto pitää säännöllisesti vaihtaa, ja Thaimaahan päästä. Rentoutumaan kun on niin kamalat paineet. Ja rahat ei riitä vanhusten vaippojen vaihtamiseen?\nKyllä ne nuoret todellakin pitäisi saada kuriin.\nMikkelin seudun vihreät | Pekka Uotila: Nuoret kuriin!\n« Kierre – totuus Mikkelin spiraalista\nVaalikone yllätti »