PowderRoom: Missoni Lindex ostokseni\nKäväsinpä minäkin Lindexissä Missoni ostoksilla. Tosin täällä takahikiällä ei ole Lindexiä, joten piti turvautua nettikauppaan.\nKlikkasin ostoskoriin pari rannekorua ja huivin.\nEnsi viikonloppuna ollaan menossa Tampereelle, joten silloin voisi vielä katsastaa olisiko myymälässä mitä jäljellä. Vähän kiinnostaisi ne vaatteetkin mutta en uskaltanut tilata niitä näkemättä livenä. Ja hyvä etten tilannut sillä en tiedä tuosta huivistakaan tykkäänkö siitä vai en...\nHieman epäröin tuon kiilävyyden ja noiden hapsujen kanssa.\nRannekorut on ihan jees, ja kerrankin minun kaposelle ranteelle riittävän pienet kooltaan :)\nMitä sinä ostit Missoni mallistosta ja miellyttikö mallisto sinun silmääsi?\nLähettänyt Hanna ★ klo 9.25\nMape 7. lokakuuta 2012 klo 10.25\nMinä olin hiukan pettynyt neuleiden materiaaliin, joten kassiini päätyi vain sateenvarjo ja valkoinen t-paita perhoskuvioinnilla. Hiukan jäi vielä kaivelemaan hihaton mekko ja perhoshousut...\nEmma 7. lokakuuta 2012 klo 20.01\nKivoja ostoksia teit!:) Itse löysin mallistosta huivin sekä vaaleanpunaisen rannekorun! Vaatteet kiinnosti, mutta omat suosikit loppui heti netistä ja kaupasta. Muutamia vaatteita sovittelin, mutta koot olivat jotenkin ihan hirveän hassut - niin suuret. Olen aika tyytyväinen etten lähtenyt niitä netistä heti malliston ilmestyttyä tilailemaan. :)\nMilma 8. lokakuuta 2012 klo 10.45\nIhania ostoksia, mä en olekkaan vielä kerennyt tutustua koko mallitoon vaikka se kiinnostakkin kovasti ...


Polaroid Now - Valkoinen kamera + 40 kuvan I-Type Color filmilaatikko - Kameraliike.fi\n» Etusivu » Kamerat » Pika ja filmikamerat » Polaroid Now - Valkoinen kamera + 40 kuvan I-Type Color filmilaatikko\n1 kpl Polaroid Originals I-TYPE Color -pikafilmi 40 kuvaa\n1 kpl Polaroid Now - Valkoinen\nAutomaattitarkennuksella, tarkemmalla salamalla sekä pidempikestoisella akulla varustettu, helppokäyttöinen Polaroid Now-kamera. Käyttää I-Type ja 600-filmejä. Väri: Monia vaihtoehtoja\nValitse tuote...
Polaroid Now - Oranssi

Polaroid Now pikafilmikamera on uudistettu versio suosioon nousseesta Polaroid OneSte2 kamerasta. Sen lisäksi että Polaroid Now kamerassa on pyöristetty edeltäjänsä kulmikkaat muodot pehmeän pyöreiksi, Polaroid Now tarjoaa myös teknisiä parannuksia, joiden avulla tarjoaa osoita-ja-kuvaa helppoutta.

Tärkeimpänä uudistuksena on automaattitarkennusjärjestelmä, joka vaihtaa automaattisesti etäisyys- ja muotokuvatilan välillä kuvaustilanteesta riippuen. Salama säätää automaattisesti tehoa kuvausympäristön mukaan, sekä sisäänrakennettu USB-ladattava akku on myös kokenut parannusta, sillä yhdellä latauksella voin kuvata jopa 15 filmipaketin verran eli noin 120 kuvaa.

Polaroid Now tekee kuvaamisesta aiempaa helpompaa. Edellisten mallinen manuaaliset säätimet, kahta lukuunottamatta, on poistettu. Aiemmin mainittu uusi automaattitarkennus poistaa tarpeen vaihtaa manuaalisesti kahden eri linssin väliltä, eikä salamaa tarvitse manuaalisesti säätää. Kameran ainoat fyysiset painikkeet virtanapin lisäksi ovat laukaisunappi sekä nappi, jolla laitetaan salama päälle ja pois.

Pyöreämmät muodot tekevät kameran kiinnipitämisestä miellyttävämpää

Automaattitarkennus vaihtaa etäisyyttä kuvaustilanteesta riippuen

Lähin tarkennusetäisyys 60 cm

Sisäänrakennettu salama

USB-ladatta akku. Jopa 120 kuvaa yhdellä latauksella.

Yhteensopiva i-Type ja 600 filmien kanssa

Tekniset tiedot:

Polttoväli:
- Close-up (Linssi 1) 94.96 mm
- Distance (Linssi 2) 102.35 mm

Kuvakulma n. 40°

Kiinteä tarkennus 0.6m - ääretön

Automaattitarkennus: Kyllä

Sisäänrakennettu salama

Akku: Sisäänrakennettu 750mAh akku, lataus USB-kaapelilla

Mitat 150 x 112 x 94mm

Paino 434g (ilman filmiä)

Mukana kaulahihna ja USB-kaapeli

Polaroid Now - Star Wars Mandalorian Edition

Tyylikäs tumma Star Wars Mandalorian Edition Polaroid Now pikakamerasta.

Polaroid Now pikafilmikamera on uudistettu versio suosioon nousseesta Polaroid OneSte2 kamerasta. Tärkeimpänä uudistuksena on automaattitarkennusjärjestelmä, joka vaihtaa automaattisesti etäisyys- ja muotokuvatilan välillä kuvaustilanteesta riippuen. Salama säätää automaattisesti tehoa kuvausympäristön mukaan, sekä sisäänrakennettu USB-ladattava akku on myös kokenut parannusta, sillä yhdellä latauksella voin kuvata jopa 15 filmipaketin verran eli noin 120 kuvaa.

Polaroid Now tekee kuvaamisesta aiempaa helpompaa. Edellisten mallinen manuaaliset säätimet, kahta lukuunottamatta, on poistettu. Aiemmin mainittu uusi automaattitarkennus poistaa tarpeen vaihtaa manuaalisesti kahden eri linssin väliltä, eikä salamaa tarvitse manuaalisesti säätää. Kameran ainoat fyysiset painikkeet virtanapin lisäksi ovat laukaisunappi sekä nappi, jolla laitetaan salama päälle ja pois.

Pyöreämmät muodot tekevät kameran kiinnipitämisestä miellyttävämpää

Automaattitarkennus vaihtaa etäisyyttä kuvaustilanteesta riippuen

Lähin tarkennusetäisyys 60 cm

Sisäänrakennettu salama

USB-ladatta akku. Jopa 120 kuvaa yhdellä latauksella.

Yhteensopiva i-Type ja 600 filmien kanssa

Tekniset tiedot:

Polttoväli:
- Close-up (Linssi 1) 94.96 mm
- Distance (Linssi 2) 102.35 mm

Kuvakulma n. 40°

Kiinteä tarkennus 0.6m - ääretön

Automaattitarkennus: Kyllä

Sisäänrakennettu salama

Akku: Sisäänrakennettu 750mAh akku, lataus USB-kaapelilla

Mitat 150 x 112 x 94mm

Paino 434g (ilman filmiä)

Mukana kaulahihna ja USB-kaapeli


007 - Koulukino\nOppimateriaalin teemoja: James Bond -elokuvasarja, kirjailija Ian Fleming, elokuvamusiikki ja tunnuskappaleet, näyttelijät ja henkilöhahmot, naiskuva ja mieskuva.\n007-oppimateriaali on suunniteltu siten, että sitä voi hyödyntää 007 No Time to Die -elokuvan lisäksi minkä tahansa muun James Bond -elokuvan yhteydessä.\nOppimateriaali on jaettu oppiainekohtaisiin alasivuihin, jotka sisältävät vaihtelevan määrän tehtäviä, joista valtaosa on luovia. Osa tehtävistä on oppimateriaalissa useammin kuin kerran, sillä tehtävän toteutustavasta riippuen se voi sopia useisiin oppiaineisiin. Saman tehtävän sijoittaminen oppimateriaalissa eri oppiaineiden välille mahdollistaa myös saman tehtävän työstämisen eri oppiaineiden tunneilla.\nSuomen kielen ja kirjallisuuden tehtävissä on myös ylioppilaskirjoituksiin valmentavia luku- ja kirjoitustaidon tehtäviä, essee-, vertailu- ja analyysitehtäviä, joissa aineistot ovat enimmäkseen audiovisuaalisia mutta myös Ian Flemingin romaaneja, novelleja ja auditiivisina aineistoina Bond-musiikkia ja sanoituksia, joiden tarkastelu on helpointa kirjoitettuina teksteinä.\nOppimateriaali on laaja, joten sen tehtävistössä riittää aineksia myös esimerkiksi Lukion tai peruskoulun elokuvakurssin tai -opintojakson tekemiseen. Toki tehtäviä voi poimia myös soveltuvin osin eri opintojaksoihin ja kursseihin. Peruskoulussa James Bondin tarjoama maailma voi taipua myös ilmiöopetukseen, jos valitsee Bond-elokuvat ikärajojen mukaan.\nLisätietoa James Bondin hahmosta sekä Bond-elokuvien nais- ja mieskuvasta löytyy 007 Skyfall-oppimateriaalista.\nseikkailuelokuva, toimintaelokuva, trilleri\nDaniel Craig, Rami Malek, Léa Seydoux, Lashana Lynch, Ben Whishaw, Naomie Harris, Billy Magnussen, Ana de Armas, Rory Kinnear, David Dencik, Dali Benssalah, Jeffrey Wright, Ralph Fiennes Tuottajat: Michael G. Wilson & Barbara Broccoli


1 Köyhyyden poistaminen on koko yhteiskunnan etu Dos. Timo Pokki Lahden diakonialaitos\n2 Mitä on globaali köyhyys? Köyhyyden mittaamiseen ei ole yhtä yleisesti hyväksyttyä ja kiistatonta mittaria. Maailmanpankin mukaan ihminen on äärimmäisen köyhä, kun hänellä on käytettävissään vähemmän kuin 1,25 dollaria päivässä. Noin 1,4 miljardia ihmistä elää äärimmäisessä köyhyydessä. Lähes puolet maapallon väestöstä joutuu elämään alle 2,5 dollarilla päivässä.\n3 Köyhyys Euroopassa Euroopassa absoluuttisen köyhyyden mittarina on pidetty selviämistä esimerkiksi 5 tai 10 eurolla päivässä. Viidellä eurolla Euroopassa joutuu selviämään vain muutama prosentti väestöstä, mutta kymmenellä jo huomattavasti useampi. Euroopan unioni on yksi maailman vauraimmista alueista, mutta sen kansalaisista 17 prosentilla on niin rajalliset resurssit, etteivät heidän varansa riitä edes perustarpeisiin.\n4 Äärimmäiseen köyhyyteen liittyy huonoa ravintoa tai suoranaista nälkää puhtaan veden puutetta kurjia asuinoloja koulutuksen ja terveydenhuollon puutetta epätasa-arvoa ja huonoja ihmisoikeuksia syrjäytyneisyyttä turvattomuutta olemattomia mahdollisuuksia vaikuttaa omiin elinoloihin saastunut ympäristö tai ympäristön huono tila\n5 Miksi torjua globaalia köyhyyttä? Ihmisarvo, ihmisoikeudet, eettisyys, solidaarisuus, inhimillisyys Turvallisuus, yhteiskuntarauha, maailmanrauha, talous Kestävä kehitys, luonnonsuojelu, ilmastonmuutos\n6 Suhteellinen ja absoluuttinen köyhyys Suhteellinen köyhyys määritellään kykenemättömyydeksi saavuttaa yhteiskunnassa yleisesti odotettua minimiksi katsottua elintasoa. Absoluuttinen köyhyys on aliravitsemusta, nälkää ja puutetta biologisten perustarpeiden tyydyttämisessä\n7 Köyhyyden määrittelyä Köyhyysraja määritellään suhteessa väestön keskimääräisiin tuloihin ja ilmoitetaan tiettynä prosenttiosuutena keskituloista. Pienituloisiksi määritellään henkilöt, joiden kotitalouksien käytettävissä olevat vuositulot kulutusyksikköä kohden ovat pienemmät kuin 60 % koko väestön vastaavasta keskitulosta.\n8 Pienituloisuusrajan alapuolella Pienituloisuusraja oli euroa/vuosi yhden henkilön kotitaloudessa v Pienituloisiin kotitalouksiin kuului tuolloin noin henkilöä, mikä oli enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Pienituloisten osuus koko väestöstä oli 13,6 %. Vuonna 2008 alkanut globaali talouden taantuma on pahentanut tilannetta.\n9 Pienituloisten lukumäärä vv\n10 Pienituloisuusaste (%) kotitalouden elinvaiheen mukaan (Tilastokeskus) Vuosi hengen talous 20,4 25,5 25,3 27,8 31,4 29,3 30,6 1 hengen talous, ikä alle 35 35,5 34,8 38,2 42,4 44,2 40,9 41,5 1 hengen talous, ikä ,3 24,1 21,0 21,2 24,2 24,5 24,8 1 hengen talous, ikä yli 64 12,5 20,2 21,3 25,2 31,0 26,9 30,3 Yksinhuoltajat 8,1 22,3 25,6 26,8 25,4 25,2 32,3 Lapsettomat parit, ikä alle 35 12,7 13,5 16,6 15,6 14,8 12,0 11,4 Parit, joilla lapsia, kaikki alle 7 v. 4,4 11,2 12,5 11,1 11,8 11,0 12,3 Parit, joilla lapsia, nuorin alle 7 v. 4,1 9,7 13,5 12,9 9,3 12,1 12,8 Parit joilla on lapsia 4,0 8,5 9,4 8,9 7,9 8,7 9,8 Kaikki kotitaloudet 7,2 11,3 11,5 12,2 12,8 12,5 13,6\n11 Suomen pienituloiset 2000-luvulla Suurin pienituloisten ryhmä v olivat eläkeläiset. Kaikista eläkeläisistä 17 prosenttia oli pienituloisia v. 2007, yhteensä lähes eläkeläistä eli 28 % kaikista pienituloisista henkilöistä. Yksin elävien 65 vuotta täyttäneiden suhteellinen pienituloisuus on kasvanut voimakkaasti 2000-luvulla. V heistä oli 30 % pienituloisia, v vain 13 %.\n12 Suhteellinen köyhyysaste (%) väestössä ja lapsiväestössä /2 Lapsiköyhyysasteeksi kutsutaan suhteellisen köyhyysrajan (60 % mediaanitulosta) alapuolella olevissa kotitalouksissa asuvien alle 18-v. osuutta kaikista alle 18-vuotiaista. Nelihenkinen, kahden vanhemman ja kahden alle 14-v. lapsen perhe alitti köyhyysrajan alle /kk jäävillä tuloilla; yksinhuoltajan ja kahden alle 14-v. lapsen perheessä vastaava summa oli alle /kk.\n13 Suhteellinen köyhyysaste (%) väestössä ja lapsiväestössä /2 Lapsiköyhyysaste on kasvanut voimakkaasti laman jälkeen, selvästi voimakkaammin kuin koko väestössä. v lapsiköyhyysaste oli korkeammalla kuin koskaan 1970-luvun alun jälkeen. v kaikista alaikäisistä 13,9 % eli lasta asui kotitalouksissa, joiden tulot jäivät suhteellisen köyhyysrajan alapuolelle.\n14 Pienituloiset lapsiperheet Lapsiköyhyysaste oli v ,9 % alle 18-vuotiaista lapsista, v vastaava luku oli 5 %. Yksinhuoltajaperheisiin kuuluvista noin kolmasosa, 32 %, oli pienituloisia v Osuus oli vain 8 % vuonna 1995.\n15 Perusturva on heikentynyt 1990-luvun laman jälkeen Suomen talouskasvusta ei ole eläkeläisille, pienipalkkaisille eikä lapsiperheille riittänyt jaettavaa. Jos perusturva palautettaisiin vuoden 1993 tasolle suhteessa ansioihin, sitä jouduttaisiin nostamaan 30 prosentilla. Erityisesti vähimmäisturvan suhteellinen taso on heikentynyt.\n16 Vanhusten köyhyysvaarasta On varmistettava, että vanhukset eivät ole köyhtymisvaarassa ja voivat nauttia kohtuullisesta elintasosta; varmistettava, että vanhukset voivat saada osansa taloudellisesta hyvinvoinnista ja osallistua siten aktiivisesti yhteiskunnalliseen, sosiaaliseen ja kulttuurielämään. Suomen kansallinen eläkestrategiaraportti 2005, STM\n17 Köyhyyden monet ulottuvuudet Köyhyys ei ole pelkästään tulotaso; köyhyys on subjektiivinen kokemus olemassaolosta ja ihmisarvosta, köyhyys johtaa kehään, josta on vaikea päästä pois. Huono ravitsemus altistaa sairauksille, sairauksien hoitoon tarvittavien palvelujen ostokyky on heikko, hoidot kalliita. OECD:n tekemän kansainvälisen tutkimuksen mukaan potilaan tulotaso vaikuttaa Suomessa lääkärissä käyntiin enemmän kuin useimmissa muissa läntisissä teollisuusmaissa. Juha Teperi, Stakes\n18 Syrjäytymisen riskiryhmiä (Stm) pitkäaikaistyöttömät syrjäytymisvaarassa olevat nuoret asunnottomat pitkäaikaissairaat ja vajaakuntoiset päihdeongelmaiset toimeentulovaikeuksissa olevat rikokseen syyllistyneet syrjäytymisvaarassa olevat maahanmuuttajat kytkeytyy vahvasti köyhyyteen ja huonoosaisuuteen\n19 Onko meillä varaa? Onko hyvinvointiyhteiskunnalla varaa antaa köyhtymisen ja syrjäytymisen jatkua? Miten selviävät ikääntyvät köyhät vanhukset keskimääräisen eliniän noustessa koko ajan? Mitkä ovat lasten ja nuorten syrjäytymisen aiheuttamat kustannukset?\n20 Nykyisen tilanteen kestämättömyys Vähintään nuorta vaarassa joutua syrjäytyneeksi / syrjäytetyksi. Määrän arvioidaan lisääntyvän yli tuhannella joka vuosi. (lähde: Stakes 2008) Jokainen syrjäytynyt nuori tulee maksamaan yhteiskunnalle arviolta yli miljoona euroa. Epäsuorat kulut ovat vielä suuremmat. Inhimillinen hinta on mittaamaton.\n21 Syrjäytymisen kustannuksista Valtiontalouden tarkastusviraston laskelmien mukaan yhden syrjäytyvän nuoren vuosittainen keskiarvokustannus on euroa 40 vuoden työaikaolettamalla (= 1,1 milj. ) Kustannusarviot ja -laskelmat nuorten syrjäytymisen kustannuksista yhteiskunnalle puoltavat nuoren auttamista mahdollisimman varhain. Viranomaisyhteistyön painottuessa ennaltaehkäisevään toimintaan syntyy merkittäviä taloudellisia säästöjä.\n22 Syrjäytymisestä syntyvät kustannukset / lapsi Kustannusperuste Kustannukset ( ) Laskentaperuste Koulukoti ikävuosina Vankilajaksoja 10 vuotta Oikeudenkäynti-, yms. kuluja Kansaneläke 32 vuotta Lasten- ja nuorisopsykiatrian hoitokustannukset /vrk 125 /vrk 374 /vrk Kustannukset elinkaaren aikana yhteensä Lisäksi huomioitava alentunut veronmaksukyky. Lähde: Ankkuri-projekti\n23 Syrjäytyminen vs. verotulot Pelkkä verotulojen menetys on n. 1 milj. euroa / henkilö / elinikä 65 v. Syrjäytyneitä on noin Tilastokeskus yli Stakes alle Länsi-Suomen lääninhallitus Verotulomenetys euroina: mrd Lähde: Sisäasiainministeriön arvio\n24 Todelliset kustannukset suuremmat Tilastot eivät kata kaikkea kokonaiskuvan saavuttaminen on hankalaa. Miten mitataan köyhyydestä aiheutuvan syrjäytymisen konkreettiset kustannukset?\n25 Syrjäytyminen on uhka Syrjäytyminen on uhka nuorelle itselleen, hänen perheelleen ja lähipiirille ja myös yhteiskunnalle. Valtioneuvoston periaatepäätöksenä toteutetun sisäisen turvallisuuden ohjelman (Sisäasiainministeriön julkaisuja 16/2008) mukaan syrjäytyminen on sisäisen turvallisuuden keskeisin uhka. Rikollisuudesta aiheutuu yhteiskunnalle vuosittain 4 miljardin euron kulut.\n26 Perhe yhteiskunnan keskiössä Yhteiskunnan keskiössä ei lapsen tasapainoisen kehityksen kannalta ole yksilö (uusliberalismi) eikä valtio (sosialismi), vaan ihmisten luontaiset lähiverkostot, ennen muuta perhe. Mikään viranomais- tai palvelujärjestelmä ei voi korvata perhettä kasvattajana ja hyvinvoinnin tuottajana. Jos perhe ei suoriudu sille kuuluvista tehtävistä, yhteiskunta ei suurillakaan panostuksilla pysty täysin korjaamaan syntyneitä vaurioita. Perheitä kannattaa siis tukea.\n27 Kodin ulkopuolelle sijoitetut lapset ja nuoret vuosina (THL:n tilasto)\n28 Vanhempia tukemalla säästetään Kun vanhempia ja perheitä tuetaan, heidän mahdollisuutensa huolehtia lapsista paranevat. Köyhyydestä johtuva lasten syrjäytyminen tulee yhteiskunnalle kalliiksi. Perheitä ja yksinhuoltajia kannattaa tukea taloudellisesti. Lasten ja nuorten laitoshoito on kallista; lasten huoltajien tukeminen on halvempi ratkaisu.\n29 Köyhyydestä johtuvan syrjäytymisen torjuminen on hyvä sijoitus Köyhyydestä aiheutuvan syrjäytymisen torjuminen säästää paljon rahaa kansaneläke ja toimeentulotuet järkevälle tasolle. Laitospaikat ovat kalliita, mutta niiden tarve lisääntyy, kun syrjäytyminen lisääntyy. Ennaltaehkäisevä työ kannattaa. Syrjäytymisen lisääntyessä myös rikollisuus ja turvattomuus lisääntyy. Investoiminen syrjäytymisen ehkäisyyn on järkevää.\n30 Köyhyyden poistamisella säästetään myös vanhusten kohdalla Jos vanhus menee köyhyyden takia huonoon kuntoon, yhteiskunnalle tulee suuri lasku laitospaikan kustannuksista. Vanhukset pystyvät asumaan kotona pidempään, jos toimeentulo on riittävä. Kannattaa siis tukea vanhusten toimeentuloa. Se on inhimillistä, mutta myös taloudellista!


Suomen Siiliyhdistys • katso viestiketjua - Siilin peseminen\nKirjoittaja Suklaasieni » 02 Marras 2014, 19:28\nTuossa nopeasti vaan selailin, enkä vielä tällaista keskustelua löytänyt. Eli mulla olisi tänä iltana tarkoitus pestä siilimme, joka on jo suht likainen, kun on pyörinyt hiekkalaatikossaan, tehnyt muutaman vaahtopallonkin ym\nTänään ei keretty siis käydä apteekissa ostamassa tuota eläimille tarkoitettua shampoota, ja jostain olen lukenut että jotkin vauva shampoot käy myös siileille. ( Meillä on siis jotain Liberon baby wash shampoota. )\nKäykö tuo siis siileille, vai pesenkö vaan vedellä? Nopeita vastauksia, kiitos!\nRe: Siilin peseminen\nKirjoittaja Yuuki » 03 Marras 2014, 10:02\nKannattaa pestä ihan vedellä, ei pesuainetta. Kylpyveteen voi laittaa myös muutaman tipan helokkiöljyä.\nKirjoittaja Annelihamsu » 04 Marras 2014, 01:06\nHieman myöhässä oma vastaukseni, mutta jaan sen kumminkin vaikka myöhempää keskustelua varten ja onhan se hyvä jakaa omaa kokemustansa tänne, niin lisääntyy tietous\nMää oon pessy Casperin pari kertaa lemmikeille tarkoitetulla miedolla shamppoolla ja pari kertaa ihan ilman. Oon laittanut shamppoon vesiastiaan liotettuna, enkä suoraan siiliin. Kastelen Casperia silittäen kylpyvedellä ja tarvittaessa käytän hammasharjaa likaisinpiin kohtiin. Shampoo ei oikeestaan vaahtoa ja maksaa alta 4 euron Prismassa. Käytän shamppoota tosi maltillisesti ja varon silmiä, suuta ja korvia. Huuhtelen kraanan alla ja kuivatan Casperin pyyhkeissä huolellisesti, jottei se vilustuisi. Huomasin, että Casper tykkäsi enemmän kylpemisestä, kun käytin hieman yli kädenlämpöistä vettä. Kylpeminen ei ehkä ole siilin mieleisintä puuhaa, mutta Casper ainakin rakastaa kylvyn jälkeistä hierontaa pyyhkeiden seassa, niin että se on joka kerta nukahtanut syliini. Kuivauksen jälkeen oon sivelly muutaman tipan helokkiöljyä piikkien sekaan kostauttamaan ihoa. Oon lukenut täältä, että jotkut siilit alkaisivat "syömään" piikkejään helokkiöljyn takia, mut Casper ei ole ollut moksiskaan ja iho on pysynyt hyvänä


Nyt testattiin stadin apulaispormestari ja KU:n uusi päätoimittaja - Eläkeläiset Ry - Pensionärerna Rf\nNyt testattiin stadin apulaispormestari ja KU:n uusi päätoimittaja\nPatikointia, pakinointia, kulttuuria ja kohtaamisia kävelypässien syyskäppäilyssä\nKävelypässi-ryhmät yks´ja kaks´ innostuivat TUL-Askelviikkojen merkeissä syyskäppäilyyn Helsingissä, vaikka enemmistö pässikymmeniköstä on hajasijoitettuna Suomessa.\nKuvat: Pekka Isaksson\n– Lähdimme liikkeelle Hämeentie 105:stä, Kansan Uutisten toimituksen edustalta. Lehden päätoimittaja Jussi Virkkunen (melko vas.) ja Helsingin apulaispormestari Paavo Arhinmäki (ei niin vas. ) sekä enimmäkseen heidän oikealla puolellaan olevat, sinne tai tänne tarkasti tilannetta vahtivat k-pässit seurasivat kiltisti naamioitunutta opaspässiä (aivan vas.) kohti päivän seikkailuja.\n– Patikoimme kimpassa Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry:n Kolmannella linjalla olevaan Elokolo-kohtaamispaikkaan. Ensipysähdys oli TUL-legendan eli GB:n = Gunnar Bärlundin patsaalla. Parin pysähdyksen jälkiin oltiinkin jo Kallion Elokolossa, jossa aikeenamme oli ottaa Paavolta ja Jussilta luulot pois. No, niin kuvittelimme, mutta hyvinhän he selviytyivät heille tekemästämme IKINÄ -lihaskunnon ja tasapainotestistä. Tulos oli hyvä, ”ei ole riskiä toimintakyvyn alenemiseen”. Onnittelumme hyvistä tuloksistaan, jota seliselittelimme kaksikon nuoruuden ansioksi, josta ominaisuudestaan olimme tietysti hieman katkeria ja kateellisia.\n– Sitten patikoimme ja pakinoimme aina Rauhankadulle, Laterna Magica -galleriaan katsomaan valokuvaaja Erkki Raskisen Neljä presidenttiä -näyttelyä. Kiintoisa näyttely Urho Kekkosen, Mauno Koiviston, Martti Ahtisaaren ja Tarja Halosen virkavuosilta. Puhetta ja uskomattomia kokemuksia ja kommelluksia riitti monella pässillä ja mukana olevalla kävelykaksikolla. Kiitos Erkki Raskiselle historiallisista kuvista! Kannattaa poiketa: näyttely on avoinna vielä 2.10. asti.\n– Miltei keskellä erästä Kruunuhaan risteystä tapahtui riemukas fanitapaaminen: opetusministeri Li Andersson vilkutteli iloisesti meille koristeellisen virkatalon työhuoneen ikkunastaan! (Joku ihan pässi sivullinen saattoi luulla, että me vilkuteltiin ministerille. Minun mielestäni ministeri kuitenkin vilkutti ensin eli fanitti meitä k-pässejä, jonka innostuksen toki ymmärrämme ja ilolla kestämme.)\nPäiväpatikointimme päätteeksi olimme vielä kannattamassa Julkisen ja hyvinvointialojen liitto JHL:n mielenosoitusta HKL-liikennelaitoksen yhtiöittämistä vastaan. Hieman hurttia huumoria tuotti k-pässiemme keltaliivien etupuolen teksti ”Liikettä omin koivin”, mutta se olikin sattumoisin juuri samaan hetkeen sopivan tosiasian tunnustaminen monille, kun bussit ja metrot seisoo. Silti keltaliiviemme selkäpuolella muistutetaan yhteiskunnallisen vaikuttamisen tärkeä tosiasia eli ”liikettä yhteisvoimin!”


Good Shit Auto mennessä Phoenix Cannabis Seeds alkaen Seed City\n2 w(s) 2 d(s) 23 h(s) 24 m(s) 12 s(s)\nPhoenix Cannabis Seeds > Hyvä lika auto\nGood Shit Auto kannabiksen siemeniä\nPhoenix-siemenet ovat olleet kovia töitä tarjottaaksemme teille todella hyvää Shitia, erittäin alhaisella hinnalla, ja olemme nyt murskaneet sen! Ja niin suuri s\n1 Single Feminised Seed (=$8.97)3 Feminised Seeds (=$24.46)5 Feminised Seeds (=$38.72)\nGood Shit Auto Kannabiksen siemeniä Phoenix Cannabis Seeds\nPhoenix-siemenet ovat olleet kovia töitä tarjottaaksemme teille todella hyvää Shitia, erittäin alhaisella hinnalla, ja olemme nyt murskaneet sen! Ja niin suuren kannan ansiosta olemme myös luoneet Good Shit -autokuvioitua versiota!\nTämä kanta tulee olemaan hieno sileä savu, joka on jopa kaikkein kriittisin kannabiksen harrastajista. Paras tapa kuvata savun makua ja laatua on "ylellinen". Tämä strain on vain jotain erikoista, sen eksoottisesta ulkoasusta sen uskomattomaan laatuun.\nSisäkasvattajat voivat lisätä saantoa käyttämällä erikoistuneita viljelymenetelmiä kuten Sea of Green. Näin myös edistää hieman nopeampaa kukinta-aikaa, joka on jo nopea noin 9 viikkoa. Ulkoviljelijät huomaavat, että Velvet Bud reagoi keskimäärin paremmin vaihtelevissa lämpötiloissa, mutta voi helposti joutua muotteihin ja sieniin, kun se jätetään kasvattamattomaksi kosteassa ilmastossa. Muista kerätä nämä kasvit ennen ensimmäistä pakkasta. Kasveissa on myös paljon selvempi purppura sävy kasvatettuina ulkona.\nGenetiikka Hyvä x Shit x AutoDude\nGood Shit Auto Kannabiksen siementtilastot\nLast Updated Was Exactly: Wednesday, 08 December 2021 18:18


Pöljänpojan vakuutus | Teatterimatka.fi\nPöljänpojan vakuutus | Oulun kaupunginteatteri\n18.2.2016 – 14.12.2017\nNoin 2 h sis. väliajan\n”Jos se mitenkään on mahdollista, matkustan menneeseen. En torppaamaan taattoani turpaan, vaan ihan sydämen syistä.”\nRohkea askel ihmisen sisään – Mika Nuojua vie komiikallaan syvälle miehiseen mielenmaisemaan\nOululaisuus ja näyttelijän ammatti yhdistävät Mika Nuojuaa ja Pekka Huotaria, joka on kirjoittanut Pöljänpojan vakuutuksen ensi romaaninaan vuonna 2014 ja 18.2.2016 nähtäväksi näytelmätekstiksi. Molemmat ovat kasvaneet Oulun Kastellissa, mistä lapsuudenmuistot seuraavat yhä. Eikä pohjoinen mielenmaisema lähde miehestä, päin vastoin elämän kurveissa katse kääntyy taaksepäin. ”Elämä ei ole yksisuuntaista vaan eri ajat ja ihmiset, vanhemmat, isovanhemmat ja sukupolvien suuret hahmot seuraavat mukanamme hyvine neuvoineen ja kaameine virheineen”, syventää esityksessä näyttelevä Mika Nuojua. ”Olemme ytimissämme sittenkin kalevalaista kansaa.”\nNäytelmätekstissä kalevalaisen ja nykykielen vaihtelu toimii tehokeinona. ”On hirveä menetys, että Kalevala on pilattu museotyylisellä esittämisellä. Haluamme päästää kansalliseepoksen vahvan tunnelman ja saundin isosti ilmoille, mutta nykykalevalaiselle kansalle tyylikkäästi tarjoiltuna.” Valinta kunnioittaa 180-vuotisen Kalevalan juhlavuotta.\nPöljänpojan vakuutus on myös ronskia tekstiä, huvittavia herkkyyksiä ja övereitä ylilyöntejä. Aihepiiri penkoo mieheksi kasvamista nuoruudessa ja varhaisen keski-iän rumassa haaksirikossa. Tekijät haluavat mieskatsojien lähtevän teatterista hyvillään siitä, että heitä puhutellaan suoraan, mies miehelle ja silmästä silmään. ”Tulossa on poikain esitys, äijäteatteria, miesparkki, jossa härskinkin huumorin avulla puhutaan oikeista asioista, pysäytetään ja helpotetaan jokamiehen ytimiä vääntävien vaiheiden ymmärtämistä, ehkä eheytymistäkin”, Nuojua mietii kaartaessaan komediavoittoista uraansa piirun verran vakavampaan suuntaan. Entäpä tekijät, millaisia miehiä ovat? ”Me ollaan herkkiä poikia kaikki. Näistä asioista pitää puhua, ja siihen meidät on ammatin mukana määrätty.”\nPojassa polvi paranee, ja myös Mikan poika Oiva Nuojuan ura on johtanut Oulun suurelta näyttämöltä Ronja Ryövärintyttären hevosen peräpäästä päärooleihin Vaasan Kaupunginteatteriin. Mikalla isän rooli jatkuu perheen pienempien parissa, ja lapsen pyytetön rakkaus koskettaa myös Pöljänpojan tragikomediassa. ”Kun malttaisi kuunnella lapsia, niin ehkä ehtisi valmistua elämässä seesteisemmäksi. Lapsissa on valtava viisaus, ajatuksen ja tunteen rehellisyys. Kun itse maksaa virheensä, Pöljänpojan vakuutusta elämälle ei tarvita”, Nuojua takaa.\nEsityskuvat Kati Leinonen\nJulistekuva Kaisa Tiri\nto 14.12.2017 klo 19.00\nSeniori 25 €\nAlle 26-vuotiaat, opiskelijat, työttömät, varus- ja siviilipalvelumiehet 15 €


J5L varustelee elintärkeät ajoneuvot - Ammattiautot.fi\nJulkaistu 5.6.2019 Tapani Palo\nJ5L-Production Oy on vuonna 2008 perustettu ambulansseja, johtoautoja sekä muita erikoisajoneuvoja valmistava lapinlahtelainen yritys, joka on kasvanut omistajaryhmästä 35 henkilöä työllistäväksi menestystarinaksi. Vuosittain yritys suorittaa noin 180 vaativaa korityötä ja kotimaan myynnin lisäksi yhtiö on nyt suuntaamassa myös Euroopan markkinoille. Tuotteiden laadukkuudesta kertoo J5L:lle ensimmäisenä pohjoismaissa myönnetty Fordin QVM-kumppanuussertifikaatti sekä Mercedes-Benzin sertifioitu VanPartner-kumppanuus.\nJ5L:n varustamat johtoautot on suunniteltu vaativaan ammattikäyttöön. Pitkäaikaisen ammattitaidon ja kokemuksen kautta yhteysvälineiden ja tietokoneiden sijoittelu johtotilassa mahdollistaa helpon ja nopean työskentelyn. Lisäksi autoissa on etäoperoinnin mahdollisuus huolto- ja päivitystoimenpiteitä varten.\nJ5L-Productionin historia on vasta reilun kymmenen vuoden ikäinen, mutta yrityksen taustalta löytyvän henkilökunnan tietotaito alalta yhteensä todella mittava. Tätä kautta yhtiössä on osattu panostaa oikeisiin asioihin ja kehitystyön painopisteenä ovat aina olleet turvallisuus, tekninen asiantuntemus sekä tuotteiden käyttäjäystävällisyys sekä kestävyys. Yritykseen onkin palkattu innovatiivista henkilökuntaa ja sähkö- sekä mekaniikkapuolen tuotekehitysosastojen laajuus vastaa nopeasti kehittyvän alan vaatimuksiin. Kaikessa toiminnassa otetaan huomioon asiakaspalaute ja heidän vaatimuksiinsa vastaamiseen auttavat autovalmistajien kanssa vuosien mittaan kehittyneet toimivat ja nopeaan tiedonsiirtoon perustuvat suhteet.\nJ5L rakentaa erikoisajoneuvoja esimerkiksi vartiointiliikkeille sekä terveyspalveluyrityksille. Ajoneuvot ovat hyvin yksilöllisesti räätälöitävissä asiakkaan työtehtävät huomioiden.\nErikoisajoneuvojen kehitys kulkee jopa tavallisia autoja vauhdikkaammin ja alan muutoksissa mukana pysyminen vaatii paljon. J5L:ssä tähän ei tyydytä ja yritys kulkeekin alan kärjessä kaikilla osa-alueilla. J5L:n suunnitteluosastolla on käytössään nykyaikaisin teknologia ja suunnitteluohjelmat, joiden kautta kehitysvauhti pysyy alan kärjessä. Väyläsähkö- sekä tietokonejärjestelmät vastaavat ajoneuvovalmistajien vaatimuksia ja etäoperointimahdollisuudet helpottavat jokapäiväistä käyttöä estäen turhat käyttökatkokset esimerkiksi huoltokutsujen, päivitysten sekä vianetsinnän kautta. Luonnollisesti myös liikennevalojen toimintaan vaikuttava HALI-järjestelmän saa integroitua mukaan, mikä lisää ajotehtävien nopeutta ja turvallisuutta.\nTehosiirtoauto on esimerkki hyvin vaativasta erikoisratkaisusta, jonka onnistunut toteuttaminen vaatii alan tehtävien ja toimintatapojen vankkaa tuntemusta.\nErikoisajoneuvoalalla turvallisuuden merkitystä ei voi korostaa liikaa ja J5L panostaa siihen voimakkaasti. Ajoneuvojen kaikki asennukset suunnitellaan ja toteutetaan autovalmistajen korirakennusohjeistuksen mukaan. Näin esimerkiksi airbagit saadaan hyödynnettyä kaikissa tilanteissa. Kolaritestaukset on puolestaan toteutettu CEN 1789 + A2 10G -standardin mukaan ja rekisteröinnit on suoritettu Traficomin vaatimusten mukaisesti esimerkiksi istuinturvallisuus sekä laitesijoittelu huomioiden. Myös väliseinätoteutus on vetotestattu ja J5L:n yksityiskohtaisesta ammattitaidosta kertoo täysin tasainen sisäkatto koko katon valaistuksella. Tätä kautta pään iskut teräviin kulmiin poistuvat ja samalla tasainen valokenttä poistaa varjot, mikä on hoitotyössä erittäin tärkeää.\nHygienia, ergonomia ja äänimaailma huomioitu\nTasainen valokatto, helppo puhtaanapito, hyvä työergonomia ja korkeatasoinen hälytysvalovarustelu toimivat esimerkkeinä nykyaikaisen ambulanssin vaatimustasosta.\nKaikki alalla työskentelevät tietävät luonnollisesti myös korkeatasoisen hygienian merkityksen. J5L:n tuotteissa esimerkiksi likaa keräävien saumojen määrä on minimoitu ja kaikki pinnat on pyöristetty. Materiaalivalintojen kautta mikään pinta ei myöskään ime nestettä ja vesipesun kestävä kaksoislattiarakenne on jokapäiväisessä käytössä tärkeä ominaisuus.\nKäyttäjäkokemusten perusteella myös varusteet ja hoitolaitteet on sijoitettu turvallisuus ja ergonomia huomioiden ja kaikki tärkeimmät varusteet ovat saavutettavissa myös turvavöissä istuttaessa. Erikoisäänieristys puolestaan takaa miellyttävän selkeän äänimaailman, mikä on esimerkiksi potilaan kanssa keskusteltaessa hyvin tärkeää.\nJälkimarkkinointi- sekä elinkaaripalvelut huomioitu\nJ5L Productionin myyntijohtaja Jani Järvelä on ansaitun ylpeä yritykselle myönnetyistä sertifioinneista ja kumppanuuksista. Fordin ja Mercedes-Benzin tasoisten yritysten luottamus on osoitus onnistuneesta yhteistyöstä ja vankasta ammattitaidosta.\nJ5L:n tuotteen hankkiva voi olla varma myös ajoneuvon toimivuudesta vuosiksi eteenpäin. Tämän varmistavat alustavalmistajien huoltoverkostot sekä J5L:n huoltopalvelut, joiden nopeus varmistetaan esimerkiksi kahden, kattavasti varustellun huoltoauton avulla. Erityisvahvuutena J5L:llä on ajoneuvojen sähköpuolen osaaminen ja yrityksellä onkin käytössään alan tärkeimpien alustavalmistajien sähköjärjestelmien ohjelmistot sekä tarvittavat työvälineet. J5L:llä on myös omat sopimushuoltopisteet Lapinlahden lisäksi Helsingissä sekä Turussa ja tämän vuoden aikana Raskoneen laaja verkosto aloittaa J5L:n koritöiden huoltopisteenä. Varaosapuolen toimivuudesta vastaa tehtaan kattava varasto ja osat saadaan joka puolelle Suomea nopealla aikataululla.\nJ5L:n asiakas saa myös perusteellisen koulutuksen ajoneuvon käyttöön, jonka ansiosta hän saa autosta optimaalisen hyödyn kovissa työtehtävissä. Koulutus voidaan suorittaa joko tehtaalla tai asiakkaan omissa toimitiloissa.J5L:llä on tarjota myös monipuolisesti muita palveluja ja asiakas voi halutessaan ottaa ajoneuvolle huolto- tai huolenpitosopimuksen ja myös rahoitus- sekä huoltoleasingratkaisut ovat saatavilla. Merkittävää on myös 24/7 konsultointipalvelu, joka kertoo selvää kieltään yrityksen palveluasenteen tasosta.\nJ5L on onnistunut hankkimaan nykyaikaisiin toimitiloihinsa osaavaa ja aloitekykyistä henkilökuntaa. Käyttöön otetut uudet tuotantotavat nopeuttavat ajoneuvojen läpikulkuaikaa ja parantavat tuotteiden laatua.\nJ5L:n sijainti Lapinlahdella Pohjois-Savossa on mainio osoitus ammattitaidon ja oikean asenteen merkityksestä nykyajan liiketoiminnassa. ”Alueellamme on saatavilla osaavaa, ahkeraa sekä idearikasta henkilökuntaa kaikkiin työtehtäviin. Moni toimiva idea onkin tullut suoraan työntekijöiltämme ja oma-aloitteellisuuteen kannustaminen on tuottanut selkeästi tulosta. Ala on edelleen hyvin käsityövaltaista ja henkilökuntamme korkea ammattiylpeys osaamisestaan on todella arvostettava piirre. Pyrimme yrityksenä toimimaan mahdollisimman joustavasti henkilökuntaan nähden ja tämä on näkynyt heidän mainiona asenteenaan vaikkapa pahimpia ruuhkahetkiä purettaessa”, kiittelee J5L:n myyntijohtaja ja osakas Jani Järvelä.\nTehtaan dynaamisuutta täydentää toimivasti vielä alueen kattava alihankintaverkosto, jonka kautta toiminta pysyy nopeana ja tehokkaana. ”Kaikki tarpeellinen osaaminen on saatavilla aivan lähistöltä ilman turhia välikäsiä. Pystymmekin toimimaan ripeällä aikataululla ja esimerkiksi asiakaspalautteen kautta saapuneet erityistoiveet pystytään toteuttamaan lähes aina. Joustavuuden ansiosta myös aikataulumme pysyvät hallinnassa ja tuotantomme pyörii reippaassa tahdissa. Olemmekin selkeässä kasvuvauhdissa ja jatkossa tulemme panostamaan myös vientiin lähinnä Pohjoismaiden, Baltian sekä Saksan markkinoille”, päättää Järvelä.\nLUE MYÖS: Ford julkisti sähköistetyn hyötyajoneuvomallistonsa\nAmmattiautot Pakettiautot Pikkubussit ja tilataksit Lainsäädäntö\nMercedes-Benz EQV: Ensimmäinen täyssähköinen premium-tila...\nMercedes-Benz Vans esitteli Geneven autonäyttelyssä maaliskuussa 2019 ...


Vuoden ravintola on Grön – raati ylistää rohkeaksi ja laadukkaaksi – Päivän Lehti\nVuoden ravintola on Grön – raati ylistää rohkeaksi ja laadukkaaksi\nLifestyle\t14.2.2017 16:06 Päivän Lehti\nGrön onnistuu yllättämään yhä uudelleen yhdistelmillä, joissa ei ole kikkailun makua, vaan päällimmäiseksi jää tunne tyylikkyydestä ja laadukkuudesta, Suomen Gastronomien Seuran puheenjohtaja Kim Palhus ylistää. (Kuva Grön)\nVuoden kokki Toni Kostian on rakentanut kokonaisuuden, josta asiakkaan on helppo nauttia.\nRUOKA Suomen Gastronomien Seura on myöntänyt Vuoden ravintola 2017 -tunnustuksen helsinkiläiselle ravintola Grönille. Vuoden ravintola -valinnasta 32 vuoden ajan vastanneet gastronomit perustelevat valintaansa Grönin rohkeudella, yllätyksellisyydellä ja laadukkuudella.\nHelsingin Albertinkadulla sijaitsevan ravintolan sielu, maamme hallitseva Vuoden kokki Toni Kostian on onnistunut rakentamaan kokonaisuuden, josta asiakkaan on helppo nauttia. Ravintolan persoonallinen, Suomen luonnosta ammentava tyyli vakuutti seuramme jäsenet jo ensikäynneillä vuoden 2015 marraskuussa. Tasalaatuisuus kuulostaa tässä yhteydessä latteudelta, mutta pitää paikkansa: jokainen ravintolan tarjoilema ateria on yhtä kohottava.\nGrönin keittiömestari Toni Kostian ja Lauri Kähkönen vastaanottivat arvonimen Suomen Gastronomien Seura ry:n puheenjohtaja Kim Palhusilta. (Kuva Pekka Mustonen)\n– Jokaisessa annoksessa oli oma koukkunsa ja vahva yllättävyys. Annoksissa oli paljon vastakkainasettelua – tuoretta ja säilöttyä, raakaa ja kypsää, hapanta ja makeaa, pilkottua ja soseutettua ilman, että ne sortuisivat kuitenkaan yliyrittämiseen, kuvailee Vuoden ravintola -raati.\nMaamme vanhin ruokaseura, Suomen Gastronomien Seura ry, on myöntänyt Vuoden ravintola -tunnustuksen ansioituneille ravintoloille vuodesta 1985 lähtien. Ravintola Grön on 27. tunnustuksen saanut ravintola, viime vuonna palkittiin Ravintola Roux Lahdesta. Ruokakulttuuria vaaliva seura perustettiin vuonna 1945 ja siihen kuuluu noin 300 jäsentä.\nLue seuraavaksi Avioliitosta päätetään uudelleen eduskunnassa – voidaanko laki kumota?


VILJAKAUPAN JA SOPIMUSVILJELYN OPAS - PDF\nDownload "VILJAKAUPAN JA SOPIMUSVILJELYN OPAS"\n2 VILJAKAUPAN JA SOPIMUSVILJELYN OPAS Helmikuu\n3 Julkaisun nimi: Viljakaupan ja sopimusviljelyn opas Julkaisija: Vilja-alan yhteistyöryhmä Kannen kuvat: MMM:n kuva-arkisto ISBN Graafinen suunnittelu: Interactive Partners Oy (kannen kuva), Jussi Pääkkönen Taitto: Interactive Partners Oy Kirjapaino: Erweko Painotuote Oy,\n4 SISÄLLYS 1. OPPAAN TARKOITUS Viljakaupan riskit Hyvä viljakauppasopimus 6 2. SOPIMUSVILJELY Sopimusviljelyn merkitys viljaketjulle 8 3. VILJAKAUPASSA KÄYTETTÄVÄT SOPIMUKSET Viljelysopimukset Avohintainen viljelysopimus Kiinteähintainen viljelysopimus Kauppasopimukset Käteiskauppa Termiinisopimus Pörssiin sidottu sopimus Maatilojen väliset sopimukset PÖRSSIN KÄYTTÖVILJAN HINNOITTELUSSA JA HINTARISKIEN HALLINNASSA Viljapörssit ja niiden toimintaperiaatteet Futuurit ja optiot 13 5 MARKKINATIETO Markkinatiedon merkitys, sisältö ja tiedon lähteet Laadun vaikutukset kaupankäyntiin Viljan hyvät tuotanto- ja varastointitavat SOPIMUSTEN SITOVUUS JA VASTUUT ERIMIELISYYKSIEN SOVITTELU 16 LIITTEET 1 Esimerkki hyvästä kauppasopimuksesta 18 2 Putkihintasopimus 19 3 Esimerkki viljan myynnin toteuttamisesta useammassa erässä 20 4 Yksinkertaistettu esimerkkilaskelma futuurikaupasta Matif-viljapörssissä 21 5 Matif-viljapörssin vehnän futuurinoteerauksia vuosille Matif-viljapörssin rapsinoteerauksia vuosille Chicagon viljapörssin (CBOT) kauranoteeraukset 24 8 Hampurin viljapörssin viikkohintanoteerauksia saksalaiselle myllyvehnälle 25 9 Viljakaupan sanasto 26 3\n6 1. OPPAAN TARKOITUS Kansainvälisillä viljamarkkinoilla ja EU:n maatalouspolitiikassa tapahtuvat muutokset luovat tarvetta viljamarkkinoiden toimintatapojen muuttamiseen Suomessa ja yleisesti Euroopassa. EU komission markkinaohjauksen vähetessä tarvitaan uusia välineitä ja toimintatapoja sekä tuotanto- että markkinariskien varalle. Viljan ostajilla on Suomessa perinteisesti ollut omat sopimusehtonsa, eikä yhteistä opasta ole EU-jäsenyytemme aikana ollut. Viljan tai öljykasvien sadonkorjuun jälkeinen markkinahinta ei kylvöpäätöksiä tehtäessä ole ennakkoon tiedossa. Markkinakehityksen seuraaminen ja markkinariskien hallintaan tarkoitettujen välineiden käyttö, antaa sekä viljan ostajalle että myyjälle mahdollisuuden tavoitella parasta mahdollista myynti- tai ostoajankohtaa. Suurimman riskin ottavatkin ne, jotka eivät tee mitään suojaustoimenpiteitä ja hyväksyvät sen hinnan, minkä myyntihetkellä voivat saada. Jokaisen alan toimijan pitäisi viime kädessä itse muodostaa oma näkemyksensä viljamarkkinoiden kehityksestä erilaisia tietolähteitä käyttämällä. Tämän oppaan tarkoitus on auttaa ennakoimaan nykyistä paremmin tuotannon ja markkinoiden vaihteluista aiheutuvia riskejä ja mahdollisuuksia. Sopimustuotanto on viljelijän ja viljan ostajan välinen kumppanuussuhde, jolla viljaketjun toimintaa voidaan ohjata asiakas- ja markkinalähtöiseen suuntaan. Sadon määrään ja laatuun liittyvät riskit eivät poistu sopimuksilla, mutta niihin voidaan kytkeä erilaisia välineitä hintariskien hallitsemiseksi. Oppaan toisena tavoitteena on viljamarkkinoidemme toimivuuden ja kilpailukyvyn parantaminen lisäämällä luottamusta, avoimuutta ja kumppanuutta viljaketjun toimijoiden välillä. Opas on suunnattu erityisesti viljan ja öljykasvien tuottajille, mutta samalla myös viljaketjumme kaikille toimijoille. Siinä käsitellään erilaisia sopimustyyppejä, hinnan määritysvaihtoehtoja, markkinatiedon saatavuutta ja sopimusten sitovuutta sekä mahdollisten erimielisyyksien ratkaisua. Viljamarkkinoiden hyvä tuntemus ja riskienhallinnan osaaminen antavat viljelijälle mahdollisuuden kytkeytyä sopimusviljelyn kautta jalostuksen ja markkinoinnin arvoketjuun ja saada samalla myös oma osansa arvoketjun toiminnasta syntyvästä lisäarvosta. Tämän oppaan on tuottanut Vilja-alan yhteistyöryhmä (VYR) ja sen laatimisessa ovat olleet laajasti mukana viljan ja öljykasvien tuottajien, teollisuuden ja viljakaupan edustajat. Reijo Laine on toiminut asiantuntijana ja kirjoittajana opasta tehtäessä. Opas on luettavissa internetissä osoitteessa ja sitä voi tiedustella yhteistyöryhmän sihteeristöltä samasta osoitteesta tai puhelimitse\n7 1.1. Viljakaupan riskit Viljamarkkinoiden voimakkaat muutokset aiheuttavat kaikille osapuolille riskejä. Tyypillisimpiä riskejä ovat: hintariski, joka voi olla merkittävä muuttuvilla markkinoilla määräriski: ei ole pystytty tuottamaan ajateltua määrää laaturiski: ei pystytä toimittamaan sovittua laatua sopimusehtojen epäselvästä kirjaamisesta ja tulkinnasta aiheutuvat riskit Yllä mainittujen markkinariskien hallintaan on käytettävissä erilaisia suojaustapoja, joita tässä oppaassa käsitellään erikseen luvussa Hyvä viljakauppasopimus Myyjän ja ostajan etujen turvaamiseksi sopimukseen tulee sisällyttää hyvän viljakauppasopimuksen perusasiat. Hyvä sopimus ottaa tasapuolisesti ja oikeudenmukaisesti huomioon sopijapuolten edut perustuu kumppanuuteen ja avoimeen tiedon kulkuun määrittelee selkeästi ja yksinkertaisesti kunkin osapuolen oikeudet ja velvollisuudet määrittelee selkeästi tuotteen tai palvelun laadun, määrän, toimitusehdot, toimitusajan, hinnan ja siihen liittyvät korjaukset, maksuehdot sekä mahdolliset erityisehdot, kuten esimerkiksi lajikevalinnan, rajoitukset kasvinsuojeluaineiden käytössä tai tuote-erän varastointiin tai kuljetukseen liittyvät erityisehdot erityisvaatimukset voivat olla peruste vastaanoton hyväksymiselle ja lisähinnalle Hyvään ja selkeään viljakauppasopimukseen on kirjattu ne taloudellisesti ja toiminnallisesti tärkeät asiat, jotka ovat osapuolille tärkeitä. 6\n8 Tällaisia ovat: 2. SOPIMUSVILJELY Sopimusviljelytoiminnan tarkoitus on luoda kaikkia osapuolia hyödyttävät puitteet, jolloin viljaerän lopullinen käyttötarkoitus on selvillä parhaimmillaan jo ennen kylvöpäätösten tekemistä. Sopimustoiminnalla on jo pitkät perinteet suomalaisessa viljakaupassa. Niiden merkitys kasvaa viljamarkkinoiden ja kaupankäyntitapojen muuttuessa yhä markkinatietoisempaan suuntaan. Perinteinen viljelysopimus on edelleen käyttökelpoinen sopimusmuoto, mutta sen rinnalle tarvitaan uusia malleja ja käytäntöjä. Parhaimmillaan sopimusviljelyä voidaan pitää viljelijän ja viljan ostajan välisenä kumppanuussuhteena, jossa osapuolet pyrkivät yhdessä kehittämään toimintaansa molempia osapuolia hyödyttävään suuntaan. Sopimusviljelyn avulla voidaan 7\n9 2.1. Sopimusviljelyn merkitys viljaketjulle antaa viljelijälle menekkitakuun ja mahdollisuuden tuotannon erilaistamisen kautta saavutettavaan lisäarvoon; mahdollisuuden parantaa markkinainformaation saatavuutta. Antaa välineitä määrä-, hinta- ja laaturiskien hallintaan ja sitä kautta mahdollisuuden tehokkaaseen kilpailuttamiseen. varmistaa teollisuudelle raaka-aineen vakaan saatavuuden, antaa mahdollisuuden kehittää viljaraaka-ainetta erilaisiin käyttötarkoituksiin ja saada ajantasaista tietoa viljasadon laadusta ja määrästä. Edesauttaa varastoinnin sekä kuljetusja toimituslogistiikan suunnittelua ja toteutusta. Antaa dokumentoitua tietoa viljelytoimenpiteistä, laadusta, ympäristövaikutuksista, sekä välineitä markkinariskien hallintaan yhdessä muiden ketjuosapuolien kanssa antaa viljakaupalle tietoa sadon määrästä ja laadusta sekä välineitä markkinaja laaturiskien hallintaan. Mahdollistaa täsmällisiä kriteereitä edellyttävää asiakaskohtaista viljakauppaa. Helpottaa myynnin, varastoinnin ja kuljetusten suunnittelua ja toteutusta tuottaa vähittäistavarakaupalle ja kuluttajalle dokumentoitua tietoa tuotteen turvallisuudesta, alkuperästä ja tuotantotavasta. 3. VILJAKAUPASSA KÄYTETTÄVÄT SOPIMUKSET Vilja- ja öljykasvimarkkinoihin liittyvät kaupalliset sopimukset ovat tavallisimmin viljalajikohtaisia viljelijän ja alan yritysten välisiä viljely- tai kauppasopimuksia. Asiallisesti oikein tehdyt sopimukset ovat juridisesti osapuolia sitovia. Viljan myyjä tai ostaja voi hajauttaa hintariskiään jakamalla myynnit eri kauppaeriksi ja käyttämällä niiden suojaamisessa eri työkaluja. Hintariskiltä suojautumiseen voi käyttää erilaisia sopimusvaihtoehtoja. 8\n10 3.1. Viljelysopimukset Viljelysopimusten laajuus vaihtelee Suomessa paljon sekä tuotteittain että alueittain. Mallasohran, öljykasvien ja leipäviljan viljelyssä sopimusviljely on varsin yleistä, mutta rehuviljojen tuotannossa vain pieni osa on sopimustoiminnan piirissä. Viljan tuotantoon liittyvät sopimukset ovat vilja-alalla toimivan yrityksen ja viljelijän välisiä sopimuksia. Nykyisin lähes kaikilla Suomessa toimivilla yrityksillä on omat sopimuskäytäntönsä ja omat sopimusehtonsa, jotka löytyvät liikkeiden internet-sivuilta Avohintainen viljelysopimus Avohintainen viljelysopimus on yleisin kauppatapa ja edelleen käyttökelpoinen sopimusmuoto Suomessa. Teollisuus ja kauppa ohjaavat sopimustuotantonsa kautta markkinoille tulevaa raaka-aineen määrää, viljelyn laajuutta eri kasveilla, viljalajeilla ja lajikkeilla (esim. mallasohra). Avohintaisessa sopimuksessa hintariski on hintojen laskiessa viljelijällä ja hintojen noustessa ostajalla. Avohintaista viljakauppaa ohjaavat yritysten hintanoteeraukset. Sopimuksen tehnyt viljelijä sitoutuu ensi vaiheessa vain viljan toimitusmäärään ja tavallisesti myös tutkituttaa laadun. Viljelijä seuraa yritysten noteerauksia ja tekee sopivana ajankohtana sopimuksen toimitusajasta. Ostaja voi myös esittää toimitusta määrättynä aikana. Sopimuksessa hinta on avoin, kunnes toimitusajankohdasta sovitaan. Hinnan sopimisessa voidaan käyttää mm. oppaassa mainittuja sopimus- ja suojausvaihtoehtoja. Hintaa lukuun ottamatta avohintainen sopimus on sitova ja siihen sisältyvät samat ehdot kuin kiinteähintaisessa sopimuksessa (kts. liite 1) Kiinteähintainen viljelysopimus Kiinteähintainen viljelysopimus tehdään ennen kylvöjä, jolloin se on kaikkia osapuolia sitova, ehdoiltaan lopullinen ja siihen liittyy toimitusvelvollisuus. Viljelijän hintariski poistuu, kuten myös mahdollisuus hyödyntää korkeampia markkinahintoja siinä tapauksessa, että viljan hinnat nousevat sopimuksenteon jälkeen. Viljan tai öljykasvien tulevaa markkinahintaa ei viljelypäätöksiä tehtäessä voi kukaan varmasti tietää, mutta markkinoiden seuranta ja arviointi auttavat päätöksenteossa. 9\n11 Kiinteä hinta Sovitaan kiinteä perushinta, joka voi olla kausiporrastettu ja johon voidaan tehdä laadusta johtuvia korjauksia. (Liite 1) Takuuhinta Voidaan sopia vähimmäishinnasta tai hinnan määräytymisestä sopimuksessa määritellyn hintanoteerauksen perusteella. Hintaputki Eräs mahdollisuus hintariskien hallinnalle, niin myyjälle kuin ostajalle, olisi sopia kiinteän hinnan lisäksi hintaputkesta, jonka sisällä hinta pysyy vakiona. Markkinahinnan siirtyessä putken ulkopuolelle korjataan sovittua kiinteää hintaa. Näin toteutuu hintariskin jakaminen myyjän ja ostajan kesken. (Liite 2) 3.2. Kauppasopimukset Viljan kaupankäyntiin liittyvä sopimus on kahden tai useamman osapuolen välillä tehty, sitova kirjallinen allekirjoituksin vahvistettu sitoumus. Sopimus on ehdoiltaan lopullinen, ja siinä on määrän, laadun ja hinnan lisäksi sovittu toimitusajasta, kuljetuksesta, varastoinnista ja maksuehdoista. Viljaliikkeet tarjoavat kiinteän hinnan sopimisen mahdollisuutta ilmoittamalla julkisesti kiinteät noteerauksensa päivän hinnan lisäksi tietyille kuukausille eteenpäin. Teollisuuden omaan tuotantoonsa ostaman kiinteähintaisen viljan noteeraukset ovat samankaltaisia, mutta niihin sisältyy tavallisesti rajoituksia määrän, laadun ja toimitusajan perusteella Käteiskauppa Viljelijä voi myydä satonsa tai osan siitä käteiskaupalla päivän markkinahintaan. Tällöin sopimustavara toimitetaan tavallisesti melko pian sopimuksenteon jälkeen. Lisäksi myyjän ja ostajan välillä sovitaan maksuaika. Yleinen maksuaika Suomessa vaihtelee päivää viljantoimituksesta. Sopimus sisältää ostajan antaman laatuvaatimuksen ja laadun vaikutuksen lopulliseen hintaan. Käteissopimus poikkeaa termiinisopimuksesta lähinnä siinä, että toimitus tapahtuu viipymättä, eikä myöhemmin tulevaisuudessa. Käteiskauppa on myyntiä päivänhinnalla ja se on aina sidoksissa olemassa olevaan tavaraerään. 10\n12 Varastoimissopimus Varastoimissopimus on käteiskaupan muoto, jossa viljaerä ostetaan varastoitavaksi edelleen myyjän varastossa. Maksu tapahtuu tavallisesti sopimuksenteon yhteydessä, mutta toimitus myöhempänä ajankohtana. Varastoimissopimuksella maksetaan oston yhteydessä yleensä perushinta tai osa siitä. Laatukorjaukset tehdään vasta toimituksen jälkeen, koska viljaerän tarkka määrä ja laatu todetaan vasta toimituksen yhteydessä. Viljan ostaja voi erikseen sovittaessa maksaa korvausta varastoinnista Termiinisopimus Termiinisopimuksella tarkoitetaan viljakaupan muotoa, jossa kauppatavaran toimitus on siirretty heti- toimituksen sijasta myöhempään ajankohtaan, mutta hinta on määritelty sopimuksentekohetkellä. Termiinikaupalla voidaan kiinnittää viljan hinta etukäteen tulevalle yli yhden kuukauden päässä olevalle toimitusajankohdalle, suojautua markkinariskeiltä ja varmistaa samalla tuotteen markkinointi. Termiinihinnat ovat ostajan antamia julkisia viljalajikohtaisia noteerauksia lähtien päivänhinnasta ja jatkuen kuukausihintoina yli koko satokauden. Noteeraukset tarkoittavat peruslaatuista viljaa ja perustuvat tavallisesti viljapörssien noteerauksiin tai viljaliikkeen antamiin kuukausihintoihin. Muut ehdot sisältyvät sopimuksen ehtoihin Termiinisopimus kauppatapana sopii parhaiten osalle satoa jakamaan markkinahintariskiä. Termiinisopimukset ovat paljolti samanlaisia kuin kiinteähintaiset viljelysopimukset, mutta ne antavat mahdollisuuden moni- puolisempaan suojaukseen. Termiinihinnoittelu tapahtuu viljaliikkeiden antamien noteerausten perusteella Pörssiin sidottu sopimus Vakiomuotoisessa futuurisopimuksessa määritellään: laatuluokka toimituspaikka toimitusaika kauppaerän koko 11\n13 Esimerkiksi Matif-viljapörssin myllyvehnän hintaperusteena on myllylaatuisen vehnän hinta toimitettuna määrättyyn viljasiiloon Rouen- joen suulle Ranskaan. Matif- pörssin hinta kuvaa varsin hyvin eurooppalaista vehnä- ja öljykasvimarkkinaa ja se toimii hyvin niiden hinnoitteluperusteena. Liitteessä 4 on esimerkkilaskelmia rypsin futuurikaupasta ja liitteessä 5 vehnän futuurinoteerauksia Matif-pörssissä. Suomen hinta voidaan johtaa Rouenin hinnasta vähentämällä siitä kuljetus-, varastointi-, käsittely- ja mahdolliset muut kulut. Tätä maantieteellisestä sijainnista johtuvaa kustannusta kutsutaan pörssiin sidotussa kaupankäynnissä nimellä basis eli hinnanmääräytymisperusta. Sekin vaihtelee rahtien ja muiden kustannusten mukaan. Viljaerän lopullista arvoa määritettäessä on lisäksi otettava huomioon myös laatuerot, jotka voivat paljonkin vaikuttaa lopulliseen hinnoitteluun. Toimitusajalla on futuurisopimuksia tehtäessä suuri merkitys. Niiden hinta voi vaihdella hyvinkin paljon siitä riippuen, minkä kuukauden sopimus on kyseessä. Rypsin ja rapsin hinnat ovat Suomessa jo nyt sidoksissa Matif-viljapörssiin, jonka noteerauksia on esitetty liitteessä 6. On aina muistettava, että pörssihinnat muuttuvat päivittäin markkinatilanteen mukaan. Futuurihintoja on tärkeää seurata, koska ne heijastavat kunkin ajankohdan käsityksiä ja viljan tulevaa hintatasoa. Erityisen hyödyllistä on seurata vanhan ja uuden sadon futuurihintojen kehitystä. Pörssikauppaa on tarkemmin selostettu luvussa Maatilojen väliset sopimukset Viljakauppaa käydään entistä enemmän myös maatilojen välillä, jolloin viljaa voidaan markkinoida myös ns. pystymyyntinä. Maatilojen välistä viljakauppaa käydään tavallisesti toistensa lähellä sijaitsevien kotieläinja viljatilojen välillä. Tilojen välisessä kaupassa on tärkeää löytää yhteinen näkemys kaupan kohteena olevan viljan määrästä ja laadusta. Jos tuotteesta halutaan muita kuin maatilalla käytössä olevilla mittareilla todettavia laatutietoja, on syytä käyttää molempien osapuolten hyväksymän viljalaboratorion palveluja. Analyysipalveluita tarjoavat mm. Evira ja muut viljalaboratoriot. Viljan määrä voidaan selvittää yksinkertaisimmillaan hehtolitrapainovaa an ja kuorman kuutioinnin avulla, jos molemmat kaupan osapuolet sopivat asiasta yhteisymmärryksessä. Ainakin isompien kauppaerien kohdalla on varminta käyttää ajoneuvovaakaa tai muuta luotettavaa punnitusta. Tilojen välistä kaupankäyntiä on pyritty helpottamaan hintalaskurilla, joka mittaa viljaerän rehuarvoa. Laskuri löytyy osoitteesta fi/palvelut/kasvi/hintalaskuri.asp. Varsinaista ohjeistoa maatilojen väliseen kaupankäyntiin ei vielä ole olemassa. 12\n14 4. PÖRSSIN KÄYTTÖ HINTARISKIEN HALLINNASSA 4.1. Viljapörssit ja niiden toimintaperiaatteet Pörssin käyttö viljakauppasopimusten hinnoittelun perusteena on yleisintä Pohjois- Amerikassa, jossa viljan pörssikaupalla on vuosisataiset perinteet. Pohjois-Amerikan ja koko maailman johtava viljapörssi on Chicagossa, joka vaikuttaa suoraan tai välillisesti viljan hinnoitteluun kaikkialla maailmassa. ( Euroopan suurimmat viljapörssit ovat Pariisissa ja Lontoossa, joista varsinkin Pariisissa toimivalla MATIF:lla on merkittävä rooli etenkin eurooppalaisen vehnän ja öljykasvien hinnoittelussa. Yleisesti ottaen viljapörsseillä ei aiemmin ole ollut kovin suurta merkitystä EU-maiden viljakaupassa, mutta viljan markkinahintatason nousu ja EU:n viljapolitiikan muutokset ovat irrottaneet viljamarkkinat interventiohinnoista, jotka aiempina vuosina usein ohjasivat Euroopan viljamarkkinoita. Vapailla markkinoilla viljapörssien ja markkinaosaamisen rooli väistämättä kasvaa. Viljapörsseissä käydään kauppaa standardimuotoisilla futuurisopimuksilla, joita meklareiden välityksellä voi ostaa tai myydä. Jokaisella pörssillä on omat tapansa ja sääntönsä, mutta pienin kauppaerä eli yksi sopimus vastaa yleensä yhtä tai kahta rekallista viljaa. Pörssikauppa ja fyysiset toimitukset ovat kytköksissä toisiinsa ainakin siinä tapauksessa, että kaupantekijänä on viljelijä, mylly, viljakauppias tai vastaava vilja-alan ammattilainen. Valtaosa viljapörssien kaupankäynnistä perustuu, erityisesti Yhdysvalloissa, erityyppisten rahastojen ja toimijoiden tekemiin sijoituksiin ja niiden tuotto-odotuksiin jotka eivät aina ole kytköksissä viljamarkkinoiden reaalitapahtumiin Futuurit ja optiot Futuurit ovat sitovia sopimuksia, joiden katteena on aina oltava riittävä määrä pörssiin sidottuja käteisvaroja. Futuurisopimukset ovat ns. paperikauppaa, jonka tarkoituksena on viljan hinnan kiinnittäminen ja markkina-aseman suojaaminen. Niihin sisältyy periaatteessa myös fyysinen toimitusvelvollisuus pörssin säännöissä määrättyyn siiloon, mutta käytännön syistä toimituksia tapahtuu vain harvoin, sillä sekä osto- että myyntisitoumukset kumotaan yleensä ennen sovittua toimituskuukautta vastakkaisella kaupalla. Pörssin käytöllä on omat rajoituksensa. Rehu- ja mallasohralle sekä kauralle ei ole samalla tavoin edustavaa kauppapaikkaa kuin vehnälle, maissille ja öljykasveille. 13\n15 Kaura tosin noteerataan Chicagon viljapörssissä, mutta markkina on sielläkin suhteellisen pieni ja noteeraukset vaikeasti sovellettavissa Euroopan maihin. Liitteessä 8 on esitetty Chicagon kauranoteeraukset syyskuuhun 2010 saakka. Öljykasvien hinta on määräytynyt Suomessa MATIF- viljapörssistä johdetun viikkohinnan perusteella. Nyt myös joillakin viljoilla on pörssihintaan sidottuja sopimusmalleja. Pörsseissä voi myös ostaa tai myydä optioita. Ostamalla option saa oikeuden myydä tai ostaa ennalta sovittu määrä futuureja tiettyyn hintaan. Option hinta riippuu sovitusta hinnasta ja sopimuksen pituudesta. Option ostaja saa määriteltyä futuurille takuuhinnan. Optiosta maksettua preemiota voidaan ajatella vakuutusmaksuna, jonka suuruus vaihtelee markkinatilanteen mukaan. 5. MARKKINATIETO 5.1. Markkinatiedon merkitys, sisältö ja tiedonlähteet Kotimaiseen viljamarkkinaamme vaikuttavat hyvin monet asiat, joista tärkeimpiä ovat tuotanto ja kulutus Suomessa, muissa EU-maissa ja yleensä kansainvälisesti, maatalousja kauppapolitiikka, valuuttakurssit ja rahdit. Myös viljelijän on tarpeen seurata Suomen viljamarkkinoihin vaikuttavia kansainvälisiä hintoja, tuotanto- ja kulutusennusteita, viljataseita ja viljamarkkinoiden liikkeitä kuvaavia uutisia. Toimiva viljamarkkina tarvitsee tuekseen hyvin toimivan kotimaisen ja kansainvälisen hintainformaation. Viljojen ja öljykasvien hinnat tulee aina sitoa toimituspaikkaan, - aikaan ja -laatuun. Näin varmistetaan hintojen vertailtavuus ja asianmukaisuus. Markkinaja hintatietojen tulisi aina sisältää tiedot eri viljalajien laatuvaatimuksista. Viljan ja öljykasvien fyysisiä hintoja noteerataan yleisimmin, teollisuuden tai viljakaupan siiloon toimitettuna ja satamavarastoissa. Satamissa hintoja noteerataan joko FOBtai CIF- pohjalla. Esimerkiksi FOB Naantali tarkoittaa, että vilja on lastattuna Naantalissa olevaan laivaan ja CIF Hampuri tarkoittaa, että esimerkiksi Naantalissa laivaan lastattu vilja on purettu Hampurissa olevaan viljasiiloon. Suomen viljojen ja öljykasvien riippuvat paljon myös siitä, onko kyseessä yli- vai alitarjontatilanne. Esimerkiksi rukiin hinta on Suomessa ollut muuhun Eurooppaan verrattuna jo pitkään hyvällä tasolla, koska rukiista on viime vuosina ollut lähes pysyvä alitarjonta. Kauran hinta on sitä vastoin ollut muuta Eurooppaa alempana, koska kaurasta on ollut pitkään ylitarjontaa, jolloin vientihinta on vaikuttanut voimakkaasti kauran kotimaiseenkin hintaan. 14\n16 Jokaisen toimijan pitäisi viime kädessä muodostaa oma näkemyksensä viljamarkkinoiden kehityksestä erilaisia tietolähteitä käyttämällä. Vilja-alan yritykset julkaisevat omilla internet-sivuillaan kulloinkin voimassa olevia viljan hintoja. Kooste tärkeimmistä informaatiokanavista löytyy esimerkiksi osoitteesta Myös satoennusteet kuuluvat olennaisesti viljamarkkinoiden tarvitsemiin tietoihin. Niitä julkaisevat Suomessa maa- ja metsätalousministeriön Tietopalvelukeskus (TIKE) sekä eräät teollisuus- ja kauppayritykset. Kansainvälisiä satoennusteita julkaisevat mm. EU-komission DG Agri, kansainvälinen Viljaneuvosto (IGC) sekä USA:n maatalousministeriö (USDA) Laadun vaikutus viljan hintaan ja kaupankäyntiin Viljan ja öljykasvien laadulla sekä tuotantotavalla on suuri vaikutus viljan ja öljykasvien hintoihin. Viljapörsseissä ja viljan vientikaupoissa käytetään usein standardisoituja laatuluokkia, joita voi olla tuotteesta, pörssistä ja maasta riippuen vaihteleva määrä.liitteessä 8 on Hampurin viikkohintanoteerausten yhteydessä esitelty saksalaisen vehnän laatuluokkia. Käytännön markkinoilla eri alkuperää olevilla viljaerillä on eri markkina-arvo markkinatilanteesta riippuen. Yleisimmin käytetyt myllyvehnän laatukriteerit ovat valkuaispitoisuus, sakoluku, kosteus ja roskapitoisuus. Laadun vaikutus viljan hintaan vaihtelee vuosittain sadosta, alueesta ja ostajasta riippuen kysynnän ja tarjonnan mukaan. Erikoisviljoille, kuten mallasohralle ja luomuviljalle, on omat laatuvaatimuksensa. Suomessa on kaikilla viljaa ostavilla yrityksillä omat laatuvaatimuksensa ja hinnoitteluperusteensa. Yrityskohtaisesti hintanoteerausten yhteyteen on viime aikoina tullut entistä enemmän viljalaji- ja lajikekohtaisia hintanoteerauksia joiden taustalla ovat yritysten omat laatuvaatimukset Viljan hyvät tuotanto- ja varastointitavat Viljaketjun toiminnan ja laadullisten tekijöiden yhdenmukaistamiseksi VYR:n toimesta on tuotettu opas, johon on kuvattu koko viljan tuotantoketjun toiminnot. Opas sisältää hyödyllistä tietoa viljelyn eri vaiheista ja viljan varastoinnista. Opas voi toimia hyvänä apuna kun suunnitellaan sopimusten yksityiskohtia tai varmistetaan hyvää toimintatapaa omassa toiminnassa. Opasta voi käyttää myös sopimusten liitteenä. Viljan hyvät tuotanto- ja varastointitavat -opas löytyy osoitteesta 15\n17 6. SOPIMUSTEN SITOVUUS JA VASTUUT Varmistus kirjallisella sopimuksella. Lähtökohtana tulee olla se, että sekä viljely- että kauppasopimukset ovat kaikkia sopimusosapuolia sitovia. Avohintaisessa viljelysopimuksessa edellytetään toimitusta, vaikka hinta on auki sopimusta tehtäessä. Sopimus pitäisi vahvistaa kirjallisesti. Jos jokin osapuoli tahallisesti tai ilman pätevää syytä rikkoo sopimusta, niin silloin sovelletaan erikseen sopimuksessa määriteltyä menettelyä. Jos jommallekummalle osapuolelle on syntynyt taloudellista tappiota, seuraa aiheuttajalle korvausvelvollisuus. Avohintaiseen sopimukseen ei voi liittää korvausvelvollisuutta hinnanmuutoksesta, koska ilman hintaa ei ole voittoja eikä tappioita. Myös avohintaiseen sopimukseen voi liittyä sopimusehdoista ja palveluista johtuvia korvausvelvoitteita. Ylivoimaisen esteen varalle sopimuksiin on liitettävä purkupykälä, joka vapauttaa sopijaosapuolen vastuusta. 7. ERIMIELISYYKSIEN SOVITTELU Jos myyjän ja ostajan välillä syntyy erimielisyyksiä mm. hinnasta, laadusta, määristä tai sopimuksen rikkomisesta, perusperiaatteena tulee olla pyrkiminen neuvotteluratkaisuun. Suomessa ei viljakauppaa koskevia yleissopimuksia ole. Siksi jokaisella yrityksellä on omat käytäntönsä, jotka perustuvat kauppalain vaatimuksiin. Sopimusaineistossa tulisi mainita erimielisyyksien ratkaisutapa ja paikka. Jos yksimielisyyteen ei osapuolten kesken päästä, voidaan käyttää puolueettomia asiantuntijoita, kuten alan viranomaisia ratkaisun löytämiseksi. Jos asia edelleen jää ratkaisematta, sovelletaan välimiesmenettelyä tai ratkaistaan asia käräjäoikeudessa. Välimiesmenettely edellyttää, että osapuolet hyväksyvät tämän menettelyn käyttämisen. Kansainvälinen sovittelutapa Kansainvälisessä viljakaupassa on yleisesti käytössä useisiin eri tarkoituksiin soveltuvia yleissopimuksia, jotka ovat samalla varsinaisen kauppa- ja toimitussopimuksen osana. Sopimusohjeistoa ylläpitää Lontoossa toimiva GAFTA-järjestö, jolla on oma sihteeristönsä, ja jossa viljakaupan eri osapuolet ovat maksavina jäseninä mukana. GAFTA toimii samalla myös sopimusriitojen sovittelijana eli arbitraattorina. 16\n18 Koska vain % suomalaisesta viljakaupasta on ulkomaankauppaa, eivät GAFTA: n sopimusmallit sellaisenaan sovellu käytettäväksi kotimaan viljakaupassa. Sitä voidaan käyttää yhtenä tietolähteenä, jos erimielisyyksiä joudutaan ratkaisemaan asiantuntijoiden tai välimiesmenettelyn kautta. 17\n20 Liite 2. Putkihintasopimus Putkihintasopimuksen ajatuksena on jakaa hintavaihteluiden riskiä myyjän ja ostajan kesken. Tällaisessa sopimuksessa sovitaan hinta etukäteen ennen sadonkorjuuta, yleensä jo ennen kylvöä. Samalla sovitaan hintaputki, eli paljonko viljan hinta saa laskea tai nousta ennen kuin tuottajahintaa korjataan ylös- tai alaspäin. Kun viljamarkkinat ovat vakaat eli hintavaihtelu pysyy putken sisällä, saa myyjä sopimuksessa mainitun hinnan. Jos taas viljamarkkinoilla hinta nousee tai laskee niin paljon, että markkinahinta puhkaisee putken ala- tai yläreunan, korjataan putkihintaa sopimuksessa määritellyllä tavalla. Esimerkki 1 Sopimuksessa on viljan putkihinnaksi sovittu 200 /tn. Hintaputki on +/- 10 /tn, eli hinta saa nousta tai laskea 10 ilman että putkihinta muuttuu. a) Sopimuksen tehnyt myyjä tekee viljakaupat ostajan kanssa kun markkinahinta on 198 /tn. Hän saa viljastaan 200 /tn b) Sopimuksen tehnyt myyjä tekee viljakaupat ostajan kanssa kun markkinahinta on 224 /tn. Hän saa viljastaan 214 /tn (= 200+( ) ) c) Sopimuksen tehnyt myyjä tekee viljakaupat ostajan kanssa kun markkinahinta on 180 /tn. Hän saa viljastaan 190 /tn (= 200+( ) ) 19\n21 Liite 3. Esimerkki viljan myynnin toteuttamisesta useammassa erässä Lähtökohdat Viljelijä päättää helmikuussa 2008 tuottaa kevätvehnää 50 hehtaarin alalla. Hänen vehnäsatonsa on viime vuosina ollut keskimäärin 5000 kiloa hehtaarilta. Tällä perusteella hän arvioi korjaavansa syksyllä 2008 arviolta kiloa eli 250 tonnia vehnää. Hän toteaa, että elo-syyskuun toimitukseen termiininoteeraus on 214 euroa. Helmikuun alussa myllyvehnästä maksetaan parhaimmillaan 230 euroa. Vehnän hinta näyttäisi siis pysyvän lähellä nykyistä tasoaan vielä syksylläkin. Kaikki riippuu kuitenkin siitä, miten vehnäsato onnistuu maailmalla, Euroopassa ja Suomessa. Huono vehnäsato nostaisi vehnän hintaa vielä nykyisestäkin, hyvä vehnäsato voisi laskea vehnän hinnan alle 200 euron tonnilta. Viljelijä päättää varautua kumpaankin vaihtoehtoon. Hän jakaa satonsa markkinoinnin kolmeen osaan ja toimii seuraavasti. Tulos Viljelijä onnistui varmistamaan hieman yli 200 euron keskimääräisen hinnan vehnälleen ja onnistui samalla hyödyntämään vanhan sadon vahvaa hintatilannetta uuden sadon markkinoinnissaan. Jos uuden vehnäsadon termiinihinnat olisivat kesä-heinäkuussa nousseet esimerkiksi 230 euroon tonnilta ja satonäkymät olisivat edelleen epävarmat, hän olisi voinut muuttaa taktiikkaansa ja jäädä odottamaan toisen ja kolmannen erän kanssa markkinatilanteen varmistumista. 20\n22 Liite 4. Yksinkertaistettu esimerkkilaskelma futuurikaupasta Matifviljapörssissä Esimerkissä futuurikaupalla kiinnitetään hinta tulevaisuudessa toimitettavalle rypsille. Toukokuussa viljelijä lukitsee syksyn rypsitoimituksen hinnan myymällä futuureita. Lokakuussa viljelijä haluaa toimittaa satonsa ostajalle. 21\n23 Liite 5. Matif-viljapörssin vehnän futuurinoteerauksia vuosille Tilanne Yllä olevissa noteerauksessa on otettava huomioon mm. seuraavaa: Noteerattava vehnästandardi (contract); kyseessä on yleisesti noteerattu standardoitu ranskalainen myllyvehnälaatu Noteerauskuukaudet (month) ulottuvat yli vuoden eteenpäin ja ne osoittavat sitä, mitä vehnämarkkinoiden tulevasta kehityksestä noteerauspäivänä ajateltiin Viimeiset käytettävissä olevat kuukausinoteeraukset (last) Pörssissä noteerataan lisäksi päivän avaushinta, päivän korkein hinta ja päivän alin hinta sekä muutos edelliseen päivään. Noteeraukset muuttuvat jatkuvasti kaupankäynnin aikana. 22\n24 Liite 6. Matif-viljapörssin rapsinoteerauksia vuosille Tilanne Yllä olevissa noteerauksessa on huomioitava mm. seuraavaa: Noteerattava tuote eli rapsi ja toimitusajankohta (contract) Viimeiset kuukausittaiset noteeraukset (last) Pörssipäivän avaushinta (open), päivän korkein noteeraus (high), päivän matalin hinta (low), edellisen päivän päätöshinta (previous), noteerauspäivä (time) Muita seurattavia asioita ovat mm. tehtyjen kauppojen määrä ja pörssihinnan kehitys eri aikoina; menneisyyden perusteella ei voi suoraan ennustaa tulevaa, mutta menneiden kuukausien ja vuosien hintatrendien seuraaminen ja analysoiminen auttaa myös tulevan markkinakehityksen ymmärtämisessä ja ennustamisessa (mm. syklisyys) 23\n25 Liite 7. Chicagon viljapörssin (CBOT) kauranoteeraukset Oats Futures (O) Tilanne Chicago on maailman ainoa pörssi, jossa kaurafutuureja noteerataan. Noteeraus koskee amerikkalaista kauraa, joka on jaettu kolmeen laatuluokkaan. Eurooppalaisista viljapörsseistä poiketen Chicagon noteeraukset ovat US-dollareina bushelia kohden laskettuina. Busheli on vanha sikäläisessä viljakaupassa käytetty tilavuusyksikkö, jonka paino vaihtelee viljan ominaispainon mukaan. Yllä olevat noteeraukset voidaan muuttaa US-dollareiksi per tonni kertoimella 68,69. Euroopan kauran hinta ei ole suoraan sidoksissa Chicagon hintaan, mutta Chicagon noteeraukset vaikuttavat viljamarkkinoihin kaikkialla maailmassa. Yhdysvallat on jo useiden vuosikymmenien ajan ostanut kauraa mm. Suomesta ja nämä kaupat ovat joko suoraan tai välillisesti sidottuina Chicagon kaurapörssiin. Aikaerosta johtuen Chicagon noteeraukset alkavat päivittäin klo Suomen aikaa. 24\n26 Liite 8. Hampurin viljapörssin viikkohintanoteerauksia saksalaiselle myllyvehnälle Useissa Saksan kaupungeissa noteerataan viikoittain viljaa ja rapsia. Niissä seurataan myös hinnan muuttumista edelliseen viikkoon ja edellisen vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Hampurin noteeraukset ovat lähimpänä Suomea ja ne antavat hyvän ja vertailukelpoisen pohjan kotimaisen viljan ja öljykasvien hintavertailuille. Hintavertailua tehtäessä on otettava huomioon rahti- ja muut kuljetuskustannukset sekä laatuerot. Lisäksi on otettava huomioon, onko kyseisestä tuotteesta Suomessa vienti- tai tuontitarvetta. Aika-ajoin Hampurissa noteerataan myös tulevien kuukausien hintoja. 25\n27 Liite 9. VILJAKAUPAN SANASTO AVOHINTAINEN SOPIMUS (OPEN CONTRACT) - Viljely- tai kauppasopimus, jossa hinnan määräytyminen on jätetty myöhemmin erikseen sovittavaksi; sekä myyjä että ostaja ovat täysimääräisesti alttiina markkinahintojen muutoksille BASIS - Viljapörssissä noteeratun käteishinnan ja eri kuukausille noteerattujen futuurihintojen välinen ero. Se määrittää myös viljan myynti- tai ostopaikkakunnan välisen hintaeron futuurihintoihin nähden. CASH CONTRACT Käteiskauppa. Olemassa olevan viljaerän myynti päivän markkinahintaan. Tavaran toimitus melko pian sopimuksenteon jälkeen. DGAgri (DIRECTORAT GENERAL AGRICULTURE) EU:n komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto FUTUURI (FUTURES CONTRACT) futuuri on sitova sopimus ostaa tai myydä määritelty hyödyke jonakin tulevana ajankohtana hintaan, josta sovitaan kaupan tekohetkellä. Futuurisopimusten sisältö on kullekin tuotteelle erikseen määritelty (standardized). Futuurisopimukset yleensä kuitataan vastakkaisella kaupalla ennen sopimuksen erääntymistä, jolloin fyysisen tavaran toimitusta ei tapahdu. FUTUURIHINTA (FUTURES PRICE) - Futuurien hinnat määräytyvät viljapörsseissä sovittuna ajankohtana avoimessa kaupankäynnissä myynti- ja ostotarjousten pohjalta. Futuurihinnalla tarkoitetaan viljan tai öljykasvien hintaa kyseisen pörssin määrittelemässä varastossa tai toimituspisteessä. Futuurikaupan tarkoituksena on hinnan kiinnittäminen ja oman markkina-aseman suojaaminen kulloisenkin markkinanäkemyksen mukaisesti. GAFTA (GRAINS AND FEED TRADE ASSOCIATION) - Kansainvälisen viljakaupan sopimusjärjestö, joka toimii samalla erimielisyyksien sovittelijana. HINNAN MÄÄRITTELY - Viljan ja öljykasvien hinnasta sovittaessa on aina määriteltävä toimitusaika- ja paikka sekä laatuehdot. Muuten noteeraus tai sovittu kauppahinta ei ole selkeä eikä vertailukelpoinen. HINTARISKI - Viljan ja öljykasvien hinnat muuttuvat jatkuvasti kysynnän ja tarjonnan mukaan, joten sekä ostaja että myyjä ovat jatkuvasti alttiina markkinoiden muutoksista aiheutuville riskeille. Hintariskeiltä voidaan suojautua erilaisia osto- ja myyntitekniikoita ja riskien hallintaan tarkoitettuja välineitä käyttämällä. IGC (INTERNATIONAL GRAINS COUNCIL) Kansainvälinen viljaneuvosto KÄTEISHINTA (CASH PRICE) - Viljojen tai öljykasvien kulloinenkin hinta käteismarkkinoilla. KÄTEISMARKKINA (CASH MARKET) - Käteismarkkinoilla myytävä tai ostettava vilja, joka on periaatteessa koska hyvänsä toimitettavissa myyjän varastosta ostajan varastoon. 26\n28 LAATU (QUALITY) - Vilja- tai öljykasvierän käyttökelpoisuuteen ja tarkoitukseen sekä hintaan vaikuttavat laadulliset ominaisuudet. Laadun määritystapa ja menetelmät voivat vaikuttaa olennaisesti kaupan lopputulokseen. LAATULUOKKA (GRADE) - Kansainvälisessä kaupassa ja viljapörsseissä yleisesti käytetty laadun standardisointi, joka vaihtelee tuottajamaasta ja pörssistä riippunen. Helpottaa kaupankäyntiä ja vertailua. MARKKINATIETO (MARKET INFORMATION) - Vilja- ja öljykasvimarkkinat tarvitsevat toimiakseen riittävästi luotettavaa tietoa tuotannosta ja kulutuksesta, laaduista, kaupankäynnistä, varastoista ja hinnoista. Markkinatietoa saa yritysten ja alan organisaatioiden julkaisemista raporteista sekä viljapörssien internet-sivuilta. OPTIO Option ostajalla on oikeus, mutta ei velvollisuutta ostaa (call optio) tai myydä (put optio) tiettyä hyödykettä tietyin ehdoin (hinta ja määrä), määrättynä aikana tulevaisuudessa. Korvaukseksi saamastaan oikeudesta option ostaja maksaa option myyjälle sopimuksen solmimisen yhteydessä preemion. Option ostaja ei voi menettää enempää kuin maksamansa preemion. Sopimuksen vastapuolella eli option myyjällä eli asettajalla on velvollisuus option ostajan niin halutessaan toteuttaa sopimus. Option myyjä saa kaupantekohetkellä korvauksena velvollisuudestaan preemion. RISKIEN HALLINTA (RISK MANAGEMENT) - Kaikkeen taloudelliseen toimintaan sisältyy tappion tai epäonnistumisen vaara. Erilaisia riskejä voidaan hallita ja niiltä voidaan monilta osin suojautua erilaisilla riskien hallintamenetelmillä ja sitä varten kehitetyillä välineillä. Viljan tuottajan tulisi pyrkiä arvioimaan ja hallitsemaan tuotantoon ja markkinointiin liittyviä riskejään riittävän ajoissa eli jo kylvöpäätöstä tehdessään. Viljan käyttäjän tulisi samalla tavoin pyrkiä suunnittelemaan raaka-ainetarpeensa ja hallitsemaan siihen liittyviä riskejä mahdollisimman hyvissä ajoin. Suojautumisella tarkoitetaan markkinariskien hallintaa. TERMIINISOPIMUS (FORWARD CONTRACT) Termiinisopimuksella tarkoitetaan ostajan ja myyjän välillä tehtyä sitovaa sopimusta, jossa myyjä sitoutuu toimittamaan ja ostaja vastaanottamaan sopimuksessa määritellyn vilja- tai öljykasvierän tiettynä ajankohtana tulevaisuudessa. Termiinisopimusten hinta määräytyy kaupantekopäivän mukaan. Termiinihintoja noteerataan päivittäin ja ne vaihtelevat markkinoiden muutosten mukana. TOIMITUSEHTO (TERMS OF DELIVERY) - Sisältää toimitusajan ja paikan, jonne tavara toimitetaan ja jossa se luovutetaan ostajalle. Toimitusaika- ja paikka vaikuttavat ratkaisevasti viljoista tai öljykasveista saatavaan tai niistä maksettavaan hintaan. 27\n29 Yleisimmin käytetyt toimitusehdot ovat: - vapaasti varastossa maatilalla - vapaasti kauppa- tai teollisuusyrityksen varastossa - vapaasti satamavarastoon toimitettuna - vapaasti laivassa (FOB eli Free on Board) - vapaasti määräsatamassa (CIF eli Cost. Insurance and Freight) - toimitettuna vastaanottajan varastoon (Free at Destination) USDA (UNITED STATES DEPARTMENT OF AGRICULTURE) Yhdysvaltojen maatalousministeriö VARASTOINTISOPIMUS (STORAGE CONTRACT) - Viljakaupassa melko yleisesti käytetty sopimusmuoto, jossa myyjä sitoutuu varastoimaan tavaran ostajan lukuun ja saa siitä sovitun korvauksen. VILJA-ALAN YHTEISTYÖRYHMÄ (VYR, FINGRAIN) - Suomessa toimivien viljaalan yritysten, organisaatioiden ja valtion muodostama yhteistoimintaorganisaatio, jonka tehtävänä on kotimaisen viljaketjun toiminnan ja kilpailukyvyn kehittäminen. Tämän oppaan julkaisija. VILJAPÖRSSI (GRAIN EXCHANGE) - Paikka, jossa ostajat ja myyjät kohtaavat toisensa ja jossa osto- ja myyntitarjouksiin perustuen käydään kauppaa kunkin pörssin sääntöjen edellyttämällä tavalla. Joissakin pörsseissä voidaan tehdä käteiskauppaa fyysisten tavaranäytteiden pohjalta, mutta toisissa pörsseissä, kuten Chicagossa kaupankäynti perustuu lähes yksinomaan futuureihin, jotka eivät normaalisti johda fyysisiin toimituksiin. VÄLIMIESMENETTELY (ARBITRATION) - Viljely- tai kauppasopimuksista aiheutuvien erimielisyyksien sovittelutapa. jossa ratkaisuehdotuksen tekee osapuolten yhteisesti hyväksymä välittäjä tai välityslautakunta. 28\nViljakaupan ja sopimusviljelyn opas Julkaisun nimi: Viljakaupan ja sopimusviljelyn opas Julkaisija: Vilja-alan yhteistyöryhmä Kuvat: MMM:n kuva-arkisto, Jukka Virolainen, Kati Lassi Taitto ja paino: Vammalan\nLue lisää. Vilja alan yhteistyöryhmä. Voit tilata Viljaviestin, peruuttaa tilauksen tai lähettää meille palautetta täältä.\nViljaviesti, 3/2015 20.3.2015 Lukijalle Maaliskuun alussa julkaistiin tuloksia VYR:n perinteisestä viljelijäkyselystä. Helmikuun puolen välin ja maaliskuun alun välillä annettujen vastausten perusteella\nVilja ja öljykasvisektorin yhteistoimintahanke 1.1.2013 30.6.2014\nLoppuraportti Vilja ja öljykasvisektorin yhteistoimintahanke 1.1.2013 30.6.2014 MMM Diaarinumero 1685/325/2012 Hankeaika: 1.1.2013 30.6.2014 Toteuttajatahot: Vilja-alan yhteistyöryhmä, Elintarviketeollisuuden


Vanhempi kuulonalenema voi myös aiheuttaa Alzheimerin taudin? - Kuulolaitteiden toimittaja\nVanhemmat kuulovammat voivat myös aiheuttaa Alzheimerin tautia?\nKuulon menetys ei vain heikennä iäkkäiden ihmisten kykyä vastaanottaa ulkopuolista tietoa, vaan myös aiheuttaa kielirajoja vanhuksille. Pitkäaikaiset kielimuurit voivat johtaa toimintahäiriöihin tietyillä aivojen alueilla. Muisti alkoi heikentyä merkittävästi, mikä johti lopulta Alzheimerin tautiin, joka tunnetaan yleisesti nimellä Alzheimerin tauti.\nEnsinnäkin, alkaen kuulon heikkenemisestä, vanhusten kuulonaleneman hidastaminen mahdollisimman paljon on tärkeä toimenpide Alzheimerin taudin ehkäisemiseksi. Seniili kuurous johtuu kuuloelinten rappeutumisesta. Tämä on fysiologinen ilmiö. On kuitenkin myös patologisia tekijöitä, jotka voivat olla myös ulkoisen ympäristön vaikutus, kuten ympäristömelu, bakteeri-virusinfektio ja ototoksiset lääkkeet, jotka tuhoavat suoraan kuulosolut. Psykologiset tekijät, aineenvaihduntasairaudet, vitamiini- ja mikroravinteiden puutteet sekä jotkut iäkkäiden systeemiset sairaudet lisäävät myös kuulosolujen heikkoutta. Siksi, vaikka vanhusten korvan esiintymistä on mahdotonta pysäyttää, on parasta6Pidä kuulokoe kuukausittain. Jos kuulovamma esiintyy, kysy lääkäriltäsi tai asentajalta selvittää, mikä aiheuttaa kuulovaurioita. Hoidon syyn mukaan toteutettava vastaavat toimenpiteet korvaoireiden välttämiseksi tai viivästymiseksi.\nToiseksi, jos olet vanha henkilö, jolla on jo kuulovamma, sinun ei pitäisi kieltäytyä käyttämästä kuulolaitetta. Jotkut vanhat ihmiset kokevat ongelmia tai toiset ovat vitsejä, eivätkä he ole halukkaita käyttämään kuulolaitteita. Itse asiassa tieteen ja tekniikan kehityksen myötä syntyi erilaisia kuulolaitteita, ja monet kuulolaitteet ovat käteviä käyttää ja melko piilossa. Kuulokojeen käyttäminen on sopeutumisaika. Sopeutumisjakson aikana kuulolaitteen äänenvoimakkuuden tulisi olla pieni ja suuri, ja sen käyttöaika on lyhyt ja pitkä.\nViimeinen ja tärkein tapa on kommunikoida potilaiden kanssa, joilla on seniili kuurous. Kun vanha mies puhuu, hän ei kuule korvaa. Kun lapsi puhuu vanhan miehen kanssa, hän ei kuule ääntä, joten lapsi vähentää mahdollisuutta kommunikoida vanhan miehen kanssa. Tajuttomasti vanhat ihmiset olivat eristettyjä. Yhteyden puutteen vuoksi muiden kanssa vanhusten luonteesta tulee yksinäinen ja tuntematon, mikä on erittäin haitallista vanhusten fyysiselle ja henkiselle terveydelle. Siksi meidän pitäisi olla kärsivällisiä näiden vanhojen ihmisten suhteen ja auttaa heitä tarvittaessa kommunikoimaan vuorotellen eleillä ja kielellä. Yritä hidastaa heidän puhenopeuttaan selittävillä eleillä ja ilmaisuilla, ja tarvittaessa voit kommunikoida kirjoittamalla. Yritä kommunikoida keskenään vanhusten tilanteesta ja ideoista, seurata heitä enemmän aikaa äläkä sivuuttaa niitä.\nLinkki:Vanhempi kuulonalenema voi myös aiheuttaa Alzheimerin?


Syyttäjä: Milosevicin ruumis valmis noudettavaksi - MTVuutiset.fi\nSyyttäjä: Milosevicin ruumis valmis noudettavaksi\nJulkaistu 13.03.2006 06:29 (Päivitetty 14.03.2006 20:06 )\nAsianajajan mukaan Milosevic haudataan Serbian pääkaupunkiin Belgradiin. Serbia on aiemmin ilmoittanut, ettei se aio järjestää entiselle presidentille valtiollisia hautajaisia.\nHaagin sotarikostuomioistuimen mukaan Slobodan Milosevicin ruumis on nyt valmis perheen noudettavaksi.\n- Syyttäjäviranomaiset ovat päättäneet luovuttaa Milosevicin ruumiin, syyttäjän lausunnossa sanotaan.\nRuumis on edelleen Hollannin oikeusinstituutissa, jossa ruumiinavaus tehtiin. Aiemmin tänään YK:n tuomioistuin sanoi, että Milosevicin perhe tulisi hakemaan ruumiin. Milosevicin asianajaja Zdenko Tomanovic puolestaan kertoi, että Milosevicin poika Marko Milosevic hakisi isänsä ruumiin Haagista.\nTomanovicin mukaan Milosevicin perhe toivoo, että entinen presidentti haudattaisiin Belgradiin. Tomanovic kertoi pyytäneensä siihen lupaa Serbian hallitukselta. Hän sanoi myös ehdottaneensa Milosevicin vaimon Mira Markovicin etsintäkuulutuksen kumoamista, jotta tämä pääsisi osallistumaan miehensä hautajaisiin.\nMyöhään eilen YK:n sotarikostuomioistuin vahvisti Jugoslavian entisen presidentin kuolleen sydänkohtaukseen.\nViranomaiset eivät kertoneet tarkemmin sydänkohtauksen syistä, joista on esitetty monenlaisia arvailuja. Kuolinsyy selvisi ruumiinavauksessa, mutta tutkimukset taustatekijöistä jatkuvat.\nMilosevic kuoli toissapäivänä Haagin tuomioistuimen vankilassa. Samalla keskeytyi oikeudenkäynti, jossa häntä syytettiin muun muassa rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista Jugoslavian hajoamissotien aikana.\nMilosevicin hautapaikasta ei ole tehty päätöstä, ja perheenjäsenet ovat erimielisiä asiasta. Serbia on ilmoittanut, ettei Milosevicille järjestetä valtiollisia hautajaisia.


Jouko Jokinen - uusimmat sisällöt – yle.fi\nRuotsiksi: Jouko Jokinen\nMahdottomien valintojen edessä kaikkitietävyyden tunne saattaa karista, kirjoittaa Jouko Jokinen näkökulmassaan.\n10 kysymystä ja vastausta Yle Uutisten keskusteluista\nMiksi minun kommenttini poistettiin? Miksi keskustelu hävisi näkyvistä? Kokosimme vastaukset yleisimpiin hämmennyksen aiheisiin.\nPohjanmaan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitot haluavat molempiin maakuntiin Ylen aluetoimitukset\nMaakuntaliitot ovat lähettäneet Yleisradion hallintoneuvostolle yhteisen kannanoton, jossa ne vaativat Pohjanmaalle ja Etelä-Pohjanmaalle erillisiä Ylen aluetoimituksia.


BunnyTailNails: Siirtokuvasunnuntai – Niin söpöä että ällöttää!\nCharming Nails November 29, 2015 at 7:26 AM\nAika makeita mutta sinä kyllä osaat pelastaa tarrat kuin tarrat! Ne eivät siis tule yli tai ole liian imeliä :) eniten tykkään ekoista, ne on niin jänskät. Tokat sopivat hyvin ystävänpäivään ja ovat söpöt. Kolmansissa pinkki on minun makuuni liikaa, se on jännä että joskus tuo pinkki olisi ollut maailman paras mutta nykyään vierastan. Eikä kuppikakut tarroina ole minun juttu, syötävänä kylläkin :) mutta makeita kaikki kyllä!!\nBunnytailnails November 29, 2015 at 10:24 AM\nKiitos :). Mulle tuli jostain syystä kauhea muffinihimo näiden kynsien myötä. Eilen oli pakko tehdä taas muutamat joulutortut kirsikoilla, kun en muuhun venynyt tähän hätään :D.\nBelegwen November 29, 2015 at 8:49 AM\nEkat kynnet olivat myös mun mieleen eniten! Muissa kynsissä en taitaisi itsekään viihtyä, vaikka sitä pinkkiä en vierastakaan. :D\nBunnytailnails November 29, 2015 at 10:26 AM\nNäitä on niin hauska tehdä, kun ei tarvitse ajatella olisivatko kynnet omaan makuun sopivat. Vähän niin kuin sovittelisi vaatteita päälleen ihan huvikseen kaupassa :). Sitten välillä käy tuollainen vahinko niin kuin nuo ekat kynnet. En olisi keksinyt tehdä noita, ellei kädessä olisi ollut ylisöpö siirtokuva-arkki!\nSole/nailOxtail November 29, 2015 at 10:57 AM\nEkat on tosi hienot mutta noissa tokana olevissa kynsissä toi pohja on ihan hitokseen upea, tykkään siitä ihan Pupu Tupunana! Tahtoisin ton Ginan Berry-lakan! Mikä sen numero mahtais olla? Nyt sulla ois sitten nudea lakkaa autiolla saarella ja kädessä GT ja mitä sitten? Mä tuun sitten jollan holo-lakalla ja koristellaan palmu? :D\nBunnytailnails November 29, 2015 at 2:15 PM\nBerry tottelee numeroa 204. Ja se on ihq <3. Tosta pelkästä liukupohjasta on muuten kuva instassa. Oli pakko ottaa kuva, kun tuli niin näpsäkkä :). Hei, toi oli ihan mieletön idea... holopalmu! Mä tänään jo uhkailin miehelle maalaavani auton kalupöpselit jollain kivalla glitterillä :D.\nYue November 29, 2015 at 1:15 PM\nOotpas taas lakannut ahkerasti. Hyvin onnistunut tuo liukuväri. Vaikka täytyy sanoa, että jotenkin outoa nähdä sun kynsillä vaaleanpunaisia hempeilylakkauksia. :D\nBunnytailnails November 29, 2015 at 2:16 PM\nKiitti :). Onhan nää aika kaukana omalta mukavuusalueelta, mutta kiva välillä talloa vähän omien rajojen ulkopuolellakin. Onneksi nää saa aina nopsaan pois jos ei maistukaan hyvältä :D.\nKatarooma November 29, 2015 at 3:12 PM\nSöpöjä kaikki tyynni! ^_^\nBunnytailnails November 29, 2015 at 10:28 PM\nNiin kuin sääkii <3.\nNea Myllylä November 29, 2015 at 3:30 PM\nIhanan ällösöpöstelyt! :)\nEkat ehkä omaan makuun kivoimmat, maitoteehen ihanstuin kyllä myös!\nSä se kyllä osaat tehdä taikoja vaikka ois käytössä mitkä siirtokuvat! Arvostan et tosiaan panostat lakkauksiin vaikkei ne siirtikset ihan ominta oliskaan! :) <3\nBunnytailnails November 29, 2015 at 10:30 PM\nKiitos ihanista sanoista :). Kauheasti kyllä yritän miettiä, miten saisin kustakin siirtiksestä omasta mielestä parhaat puolet irti. Välillä menee enemmän ja välillä vähemmän nappiin, mutta tärkeintä on ettei tule mitään kauheita rimanalituksia, kun kuitenkin tekee kuvia suomalaiselle pienyritykselle.\nSatsuli November 29, 2015 at 8:26 PM\nOih nuo ekat on aivan ihanat! Tokat ja vikat on vähä enemmän ällösöpöjä mut ekat ei, nami. :3\nBunnytailnails November 29, 2015 at 10:31 PM\nKiitos Satsuli :). Mulla jäi nyt päähän jumittaan tuo ekojen kynsien idea, joten jotain samaan suuntaan voidaan nähdä ensi viikollakin!\nFani November 30, 2015 at 9:42 AM\nNäistä on vaikea valita lemppareita, koska jälleen kaikki näyttävät hyvältä ja oot onnistunut loihtimaan useat täydelliset kynnet. <3 Ehkä eniten kumminkin noi ensimmäiset herätti sitä jotain. <3 Hyvin kauniit ja yksinkertaiset!\nBunnytailnails November 30, 2015 at 11:38 AM\nVoi kiitos Fani :). Ekoissa on todella sitä jotain.\nTintti November 30, 2015 at 1:12 PM\nVoi sentäs kun sä tuotat tällaisia ihanuuskynsiä melkoseen tahtiin! Mä ilmeisesti oon kallellaan söpöilykynsiin, koska mun lempparit näistä on noi kakkoskynnet, niissä on niin kaunis liukukin pohjalla. Wanderlust-kynnet ihastuttaa myös, vielä odottelen omaa Wanderlustiani saapuvaksi. Tulispa se pian!\nBunnytailnails November 30, 2015 at 8:44 PM\nKiitos Tinttinen <3. Mä haluan ehdottomasti seuraavaksi yhdistää Wanderlustin ja sen uuden harmaan Winterin. Neonpinkki ja harmaa on yhdessä aika bueno!\nTinkerbell November 30, 2015 at 9:45 PM\nOi miten ihania lakkauksia! Mä tykkään kans ensimmäisistä eniten :)\nBunnytailnails November 30, 2015 at 11:15 PM


Kotihoidot kovettumien poistoon - Askel Terveyteen\nKotihoidot kovettumien poistoon\n· kesäkuu 13, 2016\nKun hankaat kovettumaa hohkakivellä, se vähentää kipua ja kiihdyttää paranemista. Hohkakivellä voi hoitaa herkkienkin alueiden kovettumat.\nJalkojen kovettumat voivat olla vakava ongelma, sillä ne johtavat nopeasti ihon paksuuntumiseen ja kellertävään väriin. Kovettuma muodostuu, kun tietylle ihoalueelle kohdistuu painetta ja hankausta. Kovettumia esiintyy eniten jaloissa, mutta niitä voi kehittyä myös muille kehon alueille, jotka altistuvat paineelle ja hankaukselle. Kovettumien poistoon on monia eri keinoja.\nYleisin kovettumia aiheuttava syy on huonosti istuvien ja puristavien kenkien käyttäminen pitkiä ajanjaksoja. Liian pienten kenkien käyttäminen pitkään johtaa usein kovettuman kehittymiseen. Muita syitä kovettumien esiintymiselle ovat mm. paljain jaloin kävely, kenkien käyttäminen ilman sukkia ja sellaisten urheilulajien harrastaminen, joissa jalkoihin kohdistuu paljon painetta.\nKovettumat eivät ole kaunis näky, mutta inhottavinta niissä on kipu, joka lisääntyy usein kovettuman pahentuessa. Onneksi on muutamia luonnollisia keinoja, joilla kovettumia voi poistaa ja ihon pehmeyden palauttaa. Onko sinulla kovettumia jaloissa? Jatka lukemista ja kerromme sinulle, miten niistä pääsee eroon luonnollisesti.\nKäytä hohkakiveä kovettumien poistoon\nEnnen kuin kokeilet muita hoitoja kovettumille, kokeile hieroa ihoaluetta hohkakivellä. Hohkakivi kuorii pois kuollutta ja kovettunutta ihosolukkoa, pehmittää ja silottaa ihoa. Samalla kovettuman aiheuttama kipu vähenee ja iho alkaa parantua.\nNäin hoidat kovettumia hohkakivellä\nLiota jalkoja lämpimässä vedessä 10 minuuttia: tämä pehmittää ihon ja tekee kuolleen ihon poistamisesta helpompaa.\nHiero aluetta kevyesti hohkakivellä 3-5 minuutin ajan.\nKuivaa jalat ja aseta kovettuneelle iholle risiiniöljyyn kastettu vanulappu. Peitä kovettuma laastarilla tai harsolla ja anna öljyn imeytyä yön yli.\nSeuraavana aamuna voit huuhdella öljyn jäämät pois ja pestä jalat huolellisesti. Jatka risiiniöljyn lisäämistä kovettumalle monta kertaa päivässä.\nValkoviinietikka sopii kovettumien poistoon, sillä se sisältää runsaasti ihoa pehmittävää happoa. Lisäksi etikka sisältää antibakteerisia ja sientä tappavia ainesosia, jotka vähentävät riskiä sairastua infektioon kovettuma-alueella.\nNäin hoidat kovettuman etikalla\nSekoita yksi annos valkoviinietikkaa kolmeen annokseen vettä.\nHiero seos kovettumalle ennen nukkumaanmenoa ja anna imeytyä yön ylitse.\nPeitä alue laastarilla tai siteellä, jotta etikka ei pääse karkaamaan iholta.\nKuori alue hohkakivellä aamulla.\nPese jalat huolellisesti hohkakiven käytön jälkeen ja hiero tehokosteuttavaa, paksua kosteusvoidetta jalkoihin.\nLähes kaikkien keittiöstä löytyy ruokasoodaa jo valmiina kaapista, joten et siis luultavasti joudu tekemään ylimääräistä reissua kauppaan. Ruokasooda on loistava keino hoitaa kovettumia, sillä se on luonnollisesti kuoriva aines, joka poistaa kuollutta ihosolukkoa ja pehmittää ihoa. Ruokasooda tekee kovettuman poistamisesta helpompaa. Lisäksi ruokasooda tappaa bakteereja ja sienitulehduksia.\nNäin käytät ruokasoodaa\nLaita 2-3 ruokalusikallista ruokasoodaa kulhoon. Kaada päälle lämmintä vettä ja käytä jalkakylpynä. Anna jalkojen liottua 15 minuuttia.\nHiero kovettumaa hohkakivellä ja huuhtele jalat lopuksi.\nSitruunan sisältämä sitrushappo auttaa pehmittämään kovettuneen ihon. Sitruuna tekee kovettuman hoitamisesta ja poistamisesta helpompaa.\nNäin käytät sitruunaa kovettumien hoitoon:\nVoit levittää tuoretta sitruunamehua suoraan kovettumalle ja antaa sen kuivua. Toista hoito kaksi tai kolme kertaa päivässä.\nToinen hoitovaihtoehto on käyttää paksua sitruunamehusta ja hiivasta valmistettua tahnaa. Levitä tahna iholle, peitä harsolla ja anna vaikuttaa yön yli.\nValkosipulilla on antioksidanttinen, antibioottinen ja antibakteerinen vaikutus. Lisäksi se nitistää sienikasvuston. Valkosipulia voi käyttää kovettumien hoitoon ja samalla vähennät riskiä ihon tulehtumiseen.\nMurskaa yksi valkosipulinkynsi ja aseta murska suoraan kovettumalle. Peitä laastarilla ja anna vaikuttaa yön yli. Aamulla voit pestä jalat lämpimällä vedellä.\nToinen vaihtoehto valkosipulin käyttöön on murskata muutama valkosipulinkynsi ja sekoittaa ne yhteen suolan kanssa: karkeakiteinen suola tasoittaa valkosipulin koostumuksen nopeasti. Levitä seos suoraan kovettumalle ja peitä laastarilla: anna hoidon imeytyä 3 päivää. Poista laastari ja käytä hohkakiveä kovettuman poistamiseen.


Lehti: NSA:n todisteet osoittavat Venäjän olevan Litvinenkon salamurhan takana - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nLehti: NSA:n todisteet osoittavat Venäjän olevan Litvinenkon salamurhan takana\nJulkaistu 24.01.2015 18:26\nLitvinenko kuoli Lontoossa 2006 muutama viikko sen jälkeen kun hänet oli myrkytetty ravintolassa radioaktiivisella poloniumilla.\nYhdysvaltain turvallisuusvirasto NSA antoi Britannialle pitävät todisteet syyllisistä venäläisen ex-vakoojan Aleksandr Litvinenkon kuolemassa, kertoo brittilehti Daily Telegraph.\nLehden mukaan NSA oli saanut haltuunsa viestejä, jotka osoittivat kiistattomasti Venäjän olleen salamurhan takana.Paljastus tulee ilmi juuri ennen Litvinenkon murhan julkista tutkimusta, joka alkaa ensi viikon tiistaina.\nMurhatutkimuksen tunteva lähde vahvistaa Telegraphille, että amerikkalaista vakoilumateriaalia on olemassa. Materiaali ei kuitenkaan kelpaa todisteeksi oikeudessa, mutta Britannian viranomaiset ovat sen perusteella vakuuttuneita, että kyseessä oli Venäjän tukema murha.Britannia syyttää teosta kahta entistä KGB:n vakoojaa. Venäjä kuitenkin kiistää miesten syyllisyyden eikä suostu luovuttamaan heitä.Litvinenko kuoli Lontoossa 2006 muutama viikko sen jälkeen kun hänet oli myrkytetty ravintolassa radioaktiivisella poloniumilla.Litvinenko selvitteli ennen kuolemaansa epävirallisesti venäläistoimittaja Anna Politkovskajan murhaa.\nHän oli entinen KGB:n eversti ja myöhemmin FSB:n everstiluutnantti, joka loikkasi vuonna 2000 Britanniaan ja sai maasta poliittisen turvapaikan ja myöhemmin kansalaisuuden.\nEU ja Etyj tuomitsevat hyökkäyksen Mariupoliin


MILLAISIA TULOKSIA VOI SAADA KUUKAUDESSA? - Ainon Tarinoita Treenaamisesta\nMITEN TOTEUTAN HIILARITANKKAUKSEN? →\nKuukauden päivät menty suunnitelman mukaan ja sen kunniaksi mieleeni iski tällainen postausaihe. Useinhan sitä painotetaan katsomaan hieman pidemmälle, enkä itsekkään suosittele ääripäitä, jossa tavoitellaan nopeita tuoloksia hurjilla keinoilla. Silti sitä tulosta on kiva nähdä ja se antaa motivaatiota jatkamiselle. Omalla kohdalla tämä prjoekti on ollut erittäin helppoa rutiinia kahden ensimmäisen viikon jälkeen. Aluksi joutui hieman hakea taas niitä rutiineja (ja myös sitä motivaatiota), mutta siitä se sitten lähti. En kuitenkaan tarkoita, että kaikki olisi lastenleikkiä, sillä tottakai joudun tehdä valintoja ja luopua tietyistä asioista kun haluan jotain. Omalla kohdalla nuo luopumiset ovat kuitenkin tällä hetkellä vähäpätöisempiä, kuin vaikka se fiilis, että huomaan saaneeni haluamiani tuloksia, joko kehonmuokkaus akselilla tai sitten siellä treenirintamalla!\nJos palataan otsikkoon, niin vastaus riippuu pitkälti myös siitä mistä lähdetään liikkeelle, mutta ajattelen asiaa nyt nimenomaan jo valmiiksi hyvässä kunnossa olevan ihmisen kulmasta. Olen seurannut omia tuloksia niin jaksamisen ja treenin kannalta, kuin myös kehon muutoksien kannalta. En seuraa painoa hysteerisen tarkasti, sillä etenkin suurilla ja suhteellisen kovilla treenimäärillä se heittelee aika kivasti päivistä riippuen, mutta otan painon 1-3 krt vkossa myös siksi, että opin tunnistamaan nämä muutokset paremmin. Oon ennenkin sanonut, mutta sanon taas, että tunnen kehoni todella hyvin ja tällaiset jutut auttavat siinä miten suunnittelen treeni – ja ravitsemuspuolta.\nPainoa on kuukaudessa lähtenyt 2-3 kg, eli alimmillaan paino oli tällä viikolla sen verran, että tuo luku oli tasan – 3kg, mutta kuten mainittua, se heittelee hieman, joten olisikohan -2,5 kg sellainen keskiarvo. Painon tippumisen tuntee keventyneenä fiiliksenä, mutta huomaan myös kiristymisen merkkejä, kun vatsalihakset alkavat tulla paremmin esiin. Myös ikävämpiä puolia tulee mukana kuten rintojen pieneneminen. Mulla näkyy rasvaprosentin nousu (ja lasku) heti ensimmäisenä edellä mainitussa kehon osassa ja sain tuossa syksyllä ihan pariin otteeseen kyselyjä, että ootko laittanut silikonit. :D No, en (ollut) ole laittanut!\nEdellä mainitun lisäksi, säännöllinen ruokavalio ja sen mukana tuleva sopiva suhde proteiinin, hiilarin ja rasvan saannille on vaikuttanut positiivisesti myös esim. uneen, energiatasoihin ja yleiseen fiilikseen. Ei ole mielitekoja (muuta kuin tiettyyn aikaan kuukaudesta) ja koen, että myös mieliala on noussut. Omalla kohdalla tuo sokerin syönti vaikuttaa myös mielialaan, etenkin silloin jos sitä tulee puputettua säännöllisesti (kiitos joulusuklaat!:D).\nTähän väliin vielä yksi huomionarvoinen speksi makroista. Alussa nimittäin mun paino jumitti hetken ja olotilakin oli hieman ”surkea”. Huomasin, että rasvan saanti oli hippasen liian matala suhteessa muihin, joten nostin sitä ja täydensin kaappiin uuden purkin omega-3 rasvahappoja ja muutos oli lähestulkoon välitön sekä olotilan että painon putoamisen kannalta. Etenkin silloin kun mennään ajatuksella ”korkeat hiilarit, matalat rasvat”, ei kannata lähteä pudottamaan rasvoja liian alas, sillä sillä voi olla huonoja vaikutuksia tuloksien saannille!\nMä oon kai jollain tavoin rutiinien orja, sillä nautin siitä kun asiat menee tietyllä tavalla ja nyt on ollut sellainen kuukausi takana. Aikaisempaan verrattuna, pyrin kuitenkin olemaan joustavampi, eikä asioiden tarvitse mennä aina täydellisesti. Myös kauneusihanteeni on hieman muuttunut aikaisemmasta, enkä koe että mun tarvisi olla enää niin ”revitty” kuin joskus aikoinaan. Oma tavoitteeni on lähinnä hyvä ja kevyt olo omassa kropassa. Ruokavaliolla olon ei aina tarvitse tarkoittaa laihduttamista tai kärsimistä, sillä ainakin omalla kohdalla se on aina hyvä herätys siihen, että sopiva määrä sapuskaa on paljon parempi kuin liikaa tai liian vähän.\nKategorioissa: dieetti, lean&toned, motivaatio, Ruokavalio, Treeni, tuloksia\n8 Responses to “MILLAISIA TULOKSIA VOI SAADA KUUKAUDESSA?”\nEn ihan ymmärrä sinun syytä miksi kiristelet kuntoasi ja kehut kuinka hyvä olo siitä tulee. Koska sun kunto jo ennen kiristelyä tai dieettiä on jo hyvä niin siksi ihmetyttää..\nMoi! No aina ei kaikkea voi ymmärtää ja se on ihan fine. Tiedän kuitenkin itse parhaiten, mikä on hyväksi mulle. Tiedotsan ettei pudotettavaa ole enää paljoa ja olenkin aika loppusuoralla projetkin suhteen. :)\nTreenaan keskimäärin noin 3krt/vk salilla ja toivoisin saavani enemmän tuloksia. Edellyttääkö tulosten saaminen samojen liikkeiden tekemistä nousujohteisesti vai voisiko salilla tehdä käytännössä niitä liikkeitä, joita juuri sillä hetkellä huvittaa? Voiko tuloksia saavuttaa siten, että tekee tietyt moninivelliikkeet alkuun (esim. kyykky, maastaveto ja prässi) ja sen lisäksi aina mielen mukaan varioiden eristäviä liikkeitä, jolloin treeni olisi käytännössä aina hieman erilainen?\nKiitos jo etukäteen vastauksesta ja blogista ylipäätään! Huippuja postauksia! :)\nMoikka! En näkisi liikkeillä olevan niin suurta vaikutusta. Tuo moninivelliikkeet höystettynä eristävillä on oikein toimiva setti. Tärkeämpää on ehkä nousujohteinen treeni, eli nostaa treeni painoja ja tehdä vaihtelevia treenejä, jotta kroppa ei totu liikaa samaan!\nHei, ostin hiljattain kiinteyttäjän kasvisruokavalion ja mietin onko sinulla, mikä omega-3 valmiste käytössä/ jotain suosituksia siihen?:)\nMoi! Mä oon tykännyt sellasesta kuin eskimo 3 pure – kapseleista! :)\nJustiinsa sopivaan kohtaan luin tän postauksen – on meinaan tainnut nyt rasvat kipata vähän turhan alas. Kehitys on tyssänyt paino ei _nouse_ (erittäin tarpeellinen massakausi) ja uni on mitä on. Energiaa kyllä riittää ihan kaikkeen ja vähän ylikin… Mutta menen siis korkeilla hiilareilla ja protskuilla. No joo…\nOot muuten ihan hemmetin upean näköinen! Omaan silmään sun ei kyllä kiristellä tarvis yhtään, mutta itse sen parhaiten oman olon tietää. Tsemppiä keväälle! :)\nNoniin, nyt sit vaan lisää rasvaa kehiin! Ja kiitos, tulipa hyvä mieli sun kommentista. Oon itsekin jo ihan tyytyväinen, eikä tässä paljon tarvitse enää kiristellä. Sit vaan lissää voimaa (ja lihaksia) kehiin. :D