Johdinautot - Sivu 32\nSivu 32 / 135 Ensimmäinen ... 122228293031323334353642527292112132 ... Viimeisin\nNäytetään tulokset 466-480/2013\n10.05.2009, 14:22 #466\nTuohon kuvaan liittyen asia, joka pätee myös ratikoihin, on ilmajohtojen muodostamat järkyttävät sekasotkut. Ei ole kovin kaunista katsottavaa, kun esimerkiksi Valtioneuvoston linnan kulma on pultattu täyteen johtoja.\nTuohonkin ongelmaan on raitiovaunun osalta jo ratkaisuja, joskin vielä vähän kehittelyvaiheessa:\nBordeaux:n raitiovaunut käyttävät Alstomin kehittämää ASP-järjestelmää. ASP=Alimentation Par Sol on kiskojen välissä oleva virtakisko, joka aktivoituu vain raitiovaunun ollessa sen päällä. Virtakiskot ovat kahdenksan metriä pitkiä ja kahden virtakiskon välissä on aina yksi kolme metriä pitkä eristävä kappale. Bordeaux:n raitiovaunuverkosta hieman alle kolmasosa on varustettu tällä ASP-järjestelmällä ajolangan sijaan.\nMyös Bombardier kehittelee uutta virransyöttöjärjestelmää, joka muistaakseni toimii induktion avulla. Järjestelmä on saatu toimimaan Bombardier:in omalla koeradalla mutta nyt neuvotellaan Dresdenissä kaavaillun uudisratahankkeen rakentamista tätä järjestelmää käyttäen.\n10.05.2009, 14:39 #467\nIhan hyvältä kuulostaa, tosin Helsingissä ei ole vielä paljoa paikkoja, joissa ilmajohtojärjestelyt olisivat liian pahoiksi käyneet, mutta lähinnä pelkäsin sitä, että jos niitä trollikoita on pakko keskustaan tuoda, niin sitten oltaisiin pelkäämässäni tilanteessa. Toki esteettisyys ei voi aina olla ihan etusijalla, joskin tärkeää se on, mutta tuollaiset johtoviidakot lienevät onnettomuus- ja huoltotilanteissakin erittäin hankalia.\nHienoa kuitenkin, että virransyöttömahdollisuuksienkin tutkiminen on käynnissä :)\n10.05.2009, 14:44 #468\nHienoa kuitenkin, että virransyöttömahdollisuuksienkin tutkiminen on käynnissä\nMitenkähän tuo virtakisko mahtaa toimia, kun sataa muutama kymmenen senttiä lunta päälle ?\nOnko siinä virroittimessa joku aura edellä, joka auraa lumet pois ?\n10.05.2009, 15:25 #469\nMuistuu mieleen noin vuoden takainen tapaus, jolloin Vauriotram aiheutti ajolankavaurion Manskun-Kaivokadun risteyksessä...\nYritin hahmottaa kommentillani sitä, miten vakava ongelma ajolankojen vaurioituminen on. Jos nyt muistuu mieleen yksi tapaus, se ei todista yhtään mitään. Vaan kysymys on siitä, miten usein on ajolankavaurioita ratikoilla ja miten usein trolleilla. Ja kun vaurio tulee, mikä on haitta ja miten nopeasti se on korjattavissa.\nJohdinautojärjestelmissä ovat yleistyneet hybridit, raitiovaunuissa ei. Dieselgeneraattori on pois hyötykuormasta ja lisää hintaa. Se, että hybirdejä kuitenkin hankitaan, osoittaa, että niille on niin paljon tarvetta, että kannattaa maksaa ja kärsiä tappio matkustajakapasiteetissa.\nJos johdinauton pitää olla hybridi, seuraavaksi tulee mieleen, miksi johdinautossa on virroittimet ja miksi uhrata rahaa ajolankoihin. Jos sähköä tehdään fossilisista polttoaineista, hybridibussi on yhtä päästötön tai päästävä kuin johdinauto. Lämmityskin saadaan ilmaiseksi, toisin kuin sarvijaakoissa, joissa on sähkölämmitys.\nJos asiaa edelleen pohtii, niin olisiko sittenkin niin, että ajolankajohdinauton sijasta optimaalinen ratkaisu olisikin akkuhybridibussi, joka lataa itseään päättärillä tai muutamalla välipysäkillä niin, että suurimman osan matkastaan se kulkee akkusähköllä ilman dieselin äänihaittaa. Ei tule ajolankavaurioita, ei ajojohtojen esteettistä haitta eikä tietenkään investointia ajojohtoihin. Jos siis kerran deselgeneraattori pitää kumminkin johdinautoon tehdä, niin miksi ei oteta siitä sitten todellista hyötyä ja luovuta ajolankojen riesasta?\nItse päädyn tästä loppujen lopuksi siihen, että johdinauto on yksinkertaisesti liian hankala, jäykkä ja joustamaton, jotta suostuttaisiin johdinautoihin, vaan johdintautoverkkoa ajetaankin dieselbusseilla. Dieseliä vaan käytetään vähän vähemmän kuin sellaisessa dieselbussissa, jonka kustannuksissa on säästetty jättämällä siitä sähkötekniikka pois.\nJa mihin silloin palaudutaan? Siihen, että haluttaessa aitoa sähköjoukkoliikennettä, vanha kunnon raitiotie on sittenkin parempi ratkaisu. Se on yksinkertaisempi, luotettavampi ja lisäksi raiteineen edustaa pysyvyyttä ja luottamusta joukkoliikenteeseen.\n10.05.2009, 15:25 #470\nPistetääs sitten hieman pdf-dokumenttia jakoon saksankielen taitoisille:\nTrolleybus als Alternative zur Stadtbahn eli "Johdinauto vaihtoehtona kaupunkiraiteille".\n10.05.2009, 15:32 #471\nNäitä järjestelmiä ei ole edes tarjottu mihinkään, missä on talvi ja tie lumessa tai jäässä. Esimmäiset sivukiskovirrotteiset metrot oli tehty niin päin, että virroitin laahasi virtakiskon yläpintaa. Muutaman kaupungin jälkeen oivallettiin, että parempi laahata virtakiskon alapintaa. Tämä kertonee jotain siitä, miten hyvin kadunpinnan laahaaminen toimii.\nArvaan, että jos jotain tuollaista lähdettäisiin soveltamaan meillä, niin pakko olisi varustaa joko vaunu joillain puhdistimilla tai virtakisko lämmityksellä. Bomban kehitteillä oleva induktiosiirto on tässä mielessä kestävämpi ratkaisu. Mutta sillä on toiset ongelmansa. Induktiosiirto on yhtä kuin valtavan kenttävoimakkuuden muuntaja. Siinä voi vaikka metallinen rengaskorvakoru tai nilkkakoru alkaa kärventää kantajaansa tai sydämentahdistaja ryhtyy sykkimään ihan omaan tahtiin. Tämäntapaisten asioiden kanssa Bomba varmaankin joutuu ponnistelemaan kehitystyössään.\n10.05.2009, 15:43 #472\nJa jos vielä jättää sen diesel-moottorin pois, niin bussista tulee kevyempi, yksinkertaisempi ja edullisempi: lopputuloksena puhdas akkubussi. Käytännössä akkujen kesto, paino, hinta ja latausaika rajoittavat vielä tällaista, mutta eiköhän näissä kaikissa tavoitella parannuksia joka tapauksessa.\nIdeaali minusta olisi 5 minuutin pikalataus päätepysäkillä ja sitten (vähintään) 25 minuuttia ajoa kaupunkiliikenteessä, ja vastakkaiselle päätepysäkille saavuttaessa vielä riittävästi virtaa jäljellä siltä varalta että matkan varrella sattuukin jotain yllättävää.\nSamaa mieltä. Raitiotie on hyvä ja luotettava teknologia niille reiteille joiden matkustajapotentiaali riittää raideinvestointiin. Tosin tässäkin näkisin mielelläni tuotekehitystä niin että radanrakennuskustannuksia saataisiin alaspäin (esivalmistettuja betonilaattaan pultattuja kiskosegmenttejä? rata teknisesti tolppien päälle vaikkakin maantasossa vähentämään perustustöitä? tms.? siis hypotettisina esimerkkeinä...). Ne täydentävät reitit, joilla kysyntä on liian vähäistä raitiotielle, pitäisi ajaa akkubusseilla. Siksi akkubussille mielestäni riittäisi alkuvaiheessa jopa tuo ehdottamani vaatimaton vain 5/25 min operointisäde.\nNäin koko joukkoliikennejärjestelmä olisi sähkökäyttöinen ja siis paikallisesti päästötön sekä joustavasti sopeutuva eri energiantuotantovaihtoehtoihin (hiili, ydin, tuuli, vesi jne.).\nViimeisin muokkaaja janihyvarinen; 10.05.2009 kello 15:47.\n10.05.2009, 15:47 #473\nTuo on tuttu juttu. Siinä on vähän samantyyppistä kikkailua kuin HKL:n teettämässä selvityksessä. Ratkaisevaa ovat eri asioiden hintasuhteet. Kun otetaan minimihinnat ja maksimisuorituskyky trollilta ja päinvastoin ratikalta, niin kyllä sitten.\nEdelleen olen sitä mieltä, että trolli on hyvä ratkaisu ohuiden matkustajvirtojen sähkökäyttöiseksi joukkoliikenteeksi. Mutta dokumentin otsikon asettelu on jo väärä. Se on vähän samaa kuin seuraavat ”selvitykset”:\nHenkilökohtaiset raitiovaunut verrattuna mopoautoihin\nSoutuveneiden käyttö valtamerirahdin kuljetuksessa\nMetro Järvi-Suomen kesämökkiliikenteen ratkaisuna\nAirbus-koneiden tulevaisuus kaupunkien työmatkaliikenteessä\nRaidetaksit joka kodin ovelle\nMummokärryjen edullisuus jakeluliikenteessä täysperävaunukuorma-autoihin verrattuna\nNämä torllifanaatikot voisivat keskittyä hedelmällisempään eli polttomoottoriliikenteeseen.\n10.05.2009, 23:26 #474\nNäitä järjestelmiä ei ole edes tarjottu mihinkään, missä on talvi ja tie lumessa tai jäässä.\nTarjottu ei kai ole, mutta onhan tätä maanalaista virroitusjärjestelmää pohdittu Helsingissäkin jo aikoinaan. Siis että raiteen keskellä olisi kadunpinnan alapuolella virtalähde ja raitiovaunun alustassa olisi jonkinlainen virroitussuksi, joka laahaisi maanalaista virtakiskoa.\nKuten paikallista raitiotiehistoriaa tuntevat tietävät, tämäkin oli eräs vaihtoehto silloin kun 1890-luvulla suunniteltiin raitiotien vetovoimaa.\nIlmastollisista syistä moinen teknologia sivuutettiin jo tuolloin. Eikä sille ole mitään edellytyksiä meillä edelleenkään.\n11.05.2009, 05:11 #475\nOlen tässä viimeaikoina ihastellut Sveitsin ja erityisesti Zürichin joukkoliikennettä ja onkin ihailtavaa, kuinka laadukas ja kattava joukkoliikenne on saatu aikaiseksi YTV-aluetta vastavalle vaikutusalueelle. Toki Sveitsissä joukkoliikenteen käyttöaste on erittäin korkeaa kaikkialla ja erityisesti raideliikenteen. Mutta trollikoita toimii monessa kaupungissa ja jotenkin tulee sellainen kuva, etteivät ne siellä "sodi" raitiovaunuja tai muuta joukkoliikennettä vastaan, vaan ovat osa laadukasta joukkoliikennesysteemiä. Kaksiniveltrollikan termi "lighTram" kertoo minusta varsin selvästi sen. Olkoonkin, että trollikkalinjoja perusteettiin aikanaan (1950-luvulla) juuri lakkauttamalla raitiolinjoja. Mutta niiden olemassaolo Sveitsin kaltaisessa korkean taso ja teknologian maassa kertoo, etteivät ne ole niinkään "pula-ajan joukkoliikennevälineitä"\nViimeisin muokkaaja vristo; 11.05.2009 kello 05:17. Syy: skandien lisäilyä\n11.05.2009, 09:37 #476\nMutta trollikoita toimii monessa kaupungissa ja jotenkin tulee sellainen kuva, etteivät ne siellä "sodi" raitiovaunuja tai muuta joukkoliikennettä vastaan, vaan ovat osa laadukasta joukkoliikennesysteemiä\nOngelmahan ei ole, että esim. Sveitsissä johdinautot ja raitiovaunut toimivat saman liikennejärjestelmän luontevina osina.\nTässä ketjussa käsitelty ongelma on se, että Helsingissä tehdyssä selvityksessä sekä HKL:n suunnitteluyksikön mielissä johdinautot ja raitiovaunut on asetettu vastakkain siten, että johdinautoa esitetään alueille ja reiteille, joille tähän asti on suunniteltu raitiotien lyhyitä laajennuksia, kuten Jätkäsaari tai nykyiset linja-autolinjat 14, 18, 55 ja 65A.\nKannattaa myös hahmottaa, että markkinointinimike "lighTram" on vähän kuin nimittäisi lammasta kevytsudeksi. Samoin linkkaamasi esitelmä on raitiovaunuvastaista propagandaa eikä puolueeton vertailu. Jotenkin olisi luontevampaa puhua johdinautoista johdinautoina eikä raitiovaunun korvaajina. TrolleyMotionin sivutkin ovat luotettavampi johdinauto- kuin raitiovaunulähteenä.\nKäytännössä johdinautot ja raitiovaunut ovat vaihtoehtoja toisilleen tietyllä rajatulla alueella, joka on ennen kaikkea sellainen tilanne, jossa joukkoliikenteen maanpäällisillä runkolinjoilla kysyntä on riittävä 5-10 minuutin vuorovälille, mutta kapasiteetin maksimikysyntä voidaan hoitaa 70-120 matkustajan yksiköilllä, katuinfra on olemassa, ja omia kaistoja tarvitaan vain rajallisesti. Tämä tilanne on esimerkiksi Salzburgissa ja olisi esimerkiksi Oulussa, Jyväskylässä tai Kuopiossa jos niissä joukkoliikennettä kehitetään. Nämä ehdot eivät toteudu Helsingin keskustassa, jossa joukkoliikenne tarvitsee kokonaan omat kaistansa, eivätkä myöskään Tampereella tai Turussa raskaimmilla linjoilla, joissa 120 matkustajan yksikkö ei riittäisi.\n11.05.2009, 21:10 #477\nTäyttä asiaa Mikolta! En ymmärrä, miksi HKL:n toivomuksien mukaan tehty "selvitys" johdinautoista ei ole saanut julkisuudessa sekä päättäjien keskuudessa laajempaa kyseenalaistusta. "Selvitys" on täynnä pelkästään konsulttien mielipiteitä, arvauksia, oletuksia, kuvitelmia sekä kaikkea muuta potaskaa sekä puppua raitioliikenteen laajenemishankkeiden estoyrityksiä myöten! Miten tälläistä sontaa voi edes hyvälläkään pokerinaamalla esittää? Mutta kaiken takanahan ovat vain pikku taskulaskin-virkamiehet sekä pelkällä pajunköyden syöttämisellä elävät "asiantuntevat" konsultit. Ja sössimisen kruunaavat päättäjät jotka tietävät joukkoliikenteestä raidetaksien verran.\nJohdinautohan on itsessään juuri ohuiden liikennevirtojen kulkuneuvo, joka tukee muuta (raide)liikennettä. Miksi siis mustamaalata johdinautoja. Riittäisi, että esitettäisiin tyhjentävästi, kuinka virheellinen, puutteellinen, ammattitaidoton ja tarkoitushakuinen koko "selvitys" on?\nMutta ilmeisesti ei ole muuta vaihtoehtoa, sillä jos johdinautoista ei saada "totuutta" irti, vaan ne nähdään raitiovaunujen korvaajina, ei muuta vaihtoehtoa ole. Toivon että johdinautot tekevät paluun, mutta niin, että johdinauto on kaupunkiliikenteen hierarkian omassa lokerossaan, eli sillä täydennetään raideliikennettä ja korvataan bussiliikennettä. Ei siis sooloilla raideliikenteen toiminta-alueella. Mutta kyseinen "selvitys" ei tätä johdinauton omaa paikkaa edes yrittänyt löytää, sillä konsulttien taidot eivät riitä siihen, mihin maalaisjärki riittää. Tai tietenkin eihän sitä muuta saakaan sanoa, mitä "selvityksen" tilaaja on vaatinut.\nJa mitä tulee raitiovaunujen ja johdinautojen ajojohtoihin, olkoon ne niin kuin ennenkin. Nehän kuuluvat ihan yhtälailla urbaaniin kaupunkikuvaan, josta löytyy kannatinvaijereita niin katuvaloille kuin liikennemerkeillekin. Ajojohdot ovat hienoja juuri niiden yksinkertaisen kauneuden sekä suoraviivaisuuden vuoksi, johon vaihtelua luovat satunnaiset "risteyshässäkät" kaarteet ja johdinautoilla myös vaihteet. Mitä järkeä maksaa kovia rahoja, yritettäessä välttää ilmajohtoja? Kaikenlaiset akku- ja virtakiskoviritykset vaativat paljon suunnittelua sekä muuta ylimääräistä aina ylläpitokustannuksia myöden, joten miksi vältellä ilmajohtoja, jotka voi - ja pitäisikin nähdä juuri taiteena? Ja jos ne häiritsevät jotenkin, on ilmeisesti elämässä huolenaiheet melko vähissä. Tai jos ei yksinkertaisesti pysty jatkamaan elämää ajojohtojen kanssa, voi katsoa toisaalle, tai muuttaa korpeen katselemaan vaikka talolle tulevaa "häiritsemätöntä" sähkölinjaa. Eli elä ja anna johtojen olla!\n12.05.2009, 10:11 #478\nSamoin linkkaamasi esitelmä on raitiovaunuvastaista propagandaa eikä puolueeton vertailu. Jotenkin olisi luontevampaa puhua johdinautoista johdinautoina eikä raitiovaunun korvaajina. TrolleyMotionin sivutkin ovat luotettavampi johdinauto- kuin raitiovaunulähteenä.\nYhtälailla voisin sanoa, että esimerkiksi http://www.kaupunkiliikenne.net/ on probagandistinen yhdenasian sivusto. Kuten Googlekin sen esittelee: "Mielipiteitä ja kirjoituksia raideliikenteen kehittämiseksi kaupungeissa.". TrolleyMotion on sivusto trollikkaliikenteen tukemiseksi ja kehittämiseksi. Joukkoliikenne on muutakin kuin raideliikennettä.\nNo, tarkoitukseni ei ole suinkaan mennä syyttely- ja sormenosoittelulinjalle, vaan jatketaan vaan asiallista keskustelua trollikoista. HKL-johtokunta antoi kuitenkin valtuutuksen hankesuunnitelmatason selvityksen tekemiseen, joten on oikein hyvä, että Helsingin trollikkasuunnitelmat saavat tiukan ja asiallisen kritiikin vastaansa.\nViimeisin muokkaaja vristo; 12.05.2009 kello 10:18.\n12.05.2009, 13:50 #479\nYllä puhuin vain siitä linkkaamastasi esitelmästä. Nähdäkseni TrolleyMotion on luotettava lähde johdinautojen osalta, mutta raitiovaunujen osalta esim. ko. esitelmä ei ole asiallinen lähde.\nPariin kysymykseen olisi syytä palata:\n1. Mikä on johdinautojen oikea käyttöalue? Oma arvioni on seuraavat kriteerit:\n- Linjastolla on oltava korkeahko kysyntä, joka perustelee 5-10 minuutin vuorovälin\n- Linjaston potentiaalinen matkamäärä tulee olla sellainen, että raideliikenne ei ole perusteltua\n- Linjastolla ei tarvita merkittävältä osin omia kaistoja, ja nykyinen katuverkko on pääosin riittävä tehostetulle joukkoliikenteelle.\nNämä kriteerit täyttyvät esim. Salzburgissa, mutta eivät Helsingin keskustassa, jonne johdinautoja on nyt esitetty.\nOn selvää että kehitetyillä bussijärjestelmillä ja raitiotiellä on päällekkäisyytensä, mutta tilanne on lisäksi toinen kaupungissa, jossa jo on laaja raitiotie, kuin kaupungissa jossa sitä ei ole.\n2. Kuinka oikeutettua on esittää lammas kevytsutena esimerkiksi harhaanjohtavilla käsitteillä "Bussimetro" tai "lighTram"? Olisi jotenkin parempi muistaa että sekä polttomoottoribusseilla, johdinautoilla että raideliikenteen eri muodoilla on objektiivisetkin ominaisuutensa.\n12.05.2009, 17:00 #480\nMikko, käy varmaan kateeksi tällaista liikennevisiota.\nKyseessä on siis Zürichin visioita tulevaisuuden joukkoliikennejärjestemästään. Yksi tärkeä pontti on raitioliikenteeseen tuntuva panostaminen entisestään sekä sen lisääminen ja suorien yhteyksien muodostaminen kaikilta alueilta kaupungin tärkeisiin ytimiin keskustassa. Ja huomio, jonka tein: vuonna 2025 Zürichin kaikki nykyiset trollikkalinjat näyttäisivät olevan tämän vision mukaan muutettuja pääosin raitiolinjoiksi ja jäljellejääneet osuudet normaaleiksi bussilinjoiksi.\nLebensqualität auf der ganzen Linie: Das VBZ Netz 2025(lyhytelokuva)\nDas VBZ Netz 2025(pdf-kartta)\nViimeisin muokkaaja vristo; 12.05.2009 kello 17:07. Syy: lisäys


D-vitamiinin tarve on ympärivuotinen, mutta etenkään talvella sen kanssa ei kannata pihistellä. Suomalaisille D-vitamiinin tarve on ilmeinen pohjoisesta sijainnistamme johtuen. D-vitamiinia saadaan kolmella keinolla: kesäkuukausina auringossa oleskelemalla, syömällä sitä sisältäviä elintarvikkeita ja nauttimalla vitamiinilisää. Talvella aurinko on käytännössä lähes kokonaan poissa laskuista, jolloin kokonaissaantiin tulee kiinnittää erityistä huomiota.\nVoiko talvella saada D-vitamiinia riittävästi ravinnosta?\nIästä riippumatta D-vitamiinin päivittäinen saantisuositus on 10 μg/päivä. Yli 75-vuotiaille suositellaan kuitenkin 20 μg/päivä ympäri vuoden. Talvellakin D-vitamiinia voi saada riittävästi, jos muistaa käyttää vitaminoituja maitovalmisteita ja kalaa suositusten mukaisesti. Rasvaisessa kalassa on runsaasti D-vitamiinia, kananmunan keltuaisessa vähemmän. Käytännössä ravinnosta saa D-vitamiinia riittävästi, kun syö 2-3 kala-ateriaa viikossa, nauttii 2-3 lasia D-vitaminoitua maitoa päivittäin ja käyttää leivän päällä D-vitaminoitua levitettä.\nTalvellakin D-vitamiinia voi saada riittävästi, jos muistaa syödä kalaa ja käyttää D-vitaminoituja tuotteita.\nImeytyykö valmisteista saatu D-vitamiini yhtä hyvin kuin ruoasta saatu?\nD-vitamiini on rasvaliukoinen vitamiini eli se vaatii rasvaa imeytyäkseen. D-vitamiinikapselit sisältävät kyllä öljyä, mutta tabletit kannattaa ottaa rasvaa sisältävän aterian yhteydessä.\nKuinka pitkään kesäauringosta saadut D-vitamiinivarastot riittävät?\nRasvaliukoisena vitamiinina D-vitamiini varastoituu kehon rasvakudokseen. Kesäauringosta saatu tai talvella etelänlomalla varastoitu D-vitamiini riittää noin kahden kuukauden ajaksi. Kesän jälkeen kehon D-vitamiinivarastot on käytetty lokakuun lopussa. Varastoja ei voi ylläpitää solarium-käynneillä, sillä solariumista puuttuvat D-vitamiinia tuottavat UVB-säteet.\nKesän jälkeen kehon D-vitamiinivarastot on käytetty lokakuun lopussa.\nRavinnosta D-vitamiinia ei voi saada liikaa. Sama pätee myös auringosta saatuun D-vitamiiniin, sillä varastoituaan riittävästi D-vitamiinia elimistö reagoi lopettamalla sen tuotannon. Yliannostukset ovat harvinaisia ja liittyvät yleensä vitamiinivalmisteiden väärinkäyttöön. Hyvin suuret, yli 100 mikrogramman päivittäiset D-vitamiiniannokset ylittävät turvallisen päiväsaannin rajan.\nPaljonko Vitamiinikeskuksen K2+D3-vitamiinivalmiste sisältää D-vitamiinia?\nVitamiinikeskuksen K2+D3-vitamiinivalmiste sisältää D-vitamiinia 50 µg. D-vitamiini ei ole varsinaisesti vitamiini vaan kalsitrioli-hormonin esiaste. Maksa muuntaa ihossa muodostuneen tai suun kautta nautitun D-vitamiinin kalsidioli-nimiseksi “varastomuodoksi”. Kalsidiolin pitoisuutta veressä pidetään hyvänä elimistön D-vitamiinivarastojen ilmaisimena. Munuaiset muuntavat kalsidiolia aina tarpeen mukaan pieniksi määriksi hormonaalisesti vaikuttavaa kalsitriolia, joka on D-vitamiinin aktiivinen muoto. D-vitamiinitaso voidaan mitata tutkimalla veren kalsidiolin pitoisuus, joka kuvastaa sekä vitamiinin saantia että elimistön D-vitamiinivarastoja.\nMiksi ikääntyvät tarvitsevat muita enemmän D-vitamiinia?\nIkääntymisen myötä elimistön vaste D-vitamiinille laskee. Ikääntyvät ihmiset oleskelevat yleensä enemmän sisällä, eikä heidän ihonsa enää valmista D-vitamiinin esiastetta niin tehokkaasti kuin nuorilla.\nIkääntymisen myötä elimistön vaste D-vitamiinille laskee.


Pyhäkoulu on lastenkirkko, paikka hiljentymiseen, juhlan kokemiseen ja raamatunkertomusten pohtimiseen yhdessä toisten lasten kanssa ja turvallisen aikuisen ohjauksessa. Pyhäkoulut ovat kaikille avoimia ja niihin voi tulla mukaan milloin vain.\nPyhäkouluja on erilaisia, tutustu ja tule mukaan!\nLapsityönohjaaja Janne Kiimalainen ottaa vastaan Pyhäkouluun liittyviä ilmoittautumisia, toiveita ja tiedusteluja.\nKirjepyhäkoulu on eskarilaisten oma pyhäkoulu jossa saa mukavaa pyhäkoulupostia kerran kuussa. Kirje sisältää kirkkovuoden teemoihin liittyvää lukemista ja puuhaa. Voit ilmoittautua mukaan eskarilaisten kirjepyhäkouluun.\nPienten pyhis on pienille lapsille suunniteltu pyhäkouluhetki, joka on kestoltaan n 30 min.\nLippuniemen seurakuntakodilla (Kiviahonkatu 18, kerhotilat) Keskiviikkona: 16.2., 16.3., 20.4., 18.5., Klo 9.30\nPeltosalmen Peltokodossa (Asuntopolku 4) Torstai: 20.1., 24.3., 21.4., 19.5., Klo 9\nKotipyhäkoulujen kokoontumisten ajankohdista lisää kertoo pyhäkoulunohjaaja, jonka yhteystieto löytyy pyhäkoulupaikan yhteydestä..\nRunnilla, Kultavuorentie 22, joka kuukauden ensimmäinen sunnuntai klo 18. (tied. 040 5085 855)\nKotikylässä, Muilulla, Martikkalantie 3. (tied. 044 5121 882)\nHernejärvellä, kodeissa (tied. 050 3212 244)\nKirkkomuskari on musiikillinen pieni pyhäkouluhetki, jossa lauletaan, leikitään ja musisoidaan yhdessä kirkkovuoden teemojen mukaan. Kesto n 30 min.\nPyhän Ristin kirkossa Tiistaina 15.2 ja 12.4 klo 10\nEhdota pyhäkoulupaikkaa tai kutsu pyhäkoulu kotiinne. Toiveita vastaanottaa lapsityönohjaaja Janne Kiimalainen.\nPyhäkoulujen kokoontumiset 2021\nRunnilla, (Kultavuorentie 22), joka kuukauden ensimmäinen sunnuntai klo 18.00\n(tied. 040 5085 855)\nKotikylässä, Muilulla, Martikkalantie 3\n(tied. 044 5121 882)\n(tied. 050 4946 147)\nLasten raamattuopetusta Donkkis-tapahtumassa\nSeurakuntatalolla (Ilvolankatu 14b)\nTapahtuman järjestää Kansanlähetys ja Iisalmen seurakunta.


Kaikkien pitäisi mahtua Saamenmaan luontoon – "Ulkopuolisesta näyttää, että suojelussa on menty ehkä jopa yli" | Uutissuomalainen | Itä-Savo\nEtusivu » Uutissuomalainen 14.11.2020 11:51\nPohjois-Lappi vaikuttaa eteläsuomalaisen silmään valtavalta määrältä tyhjää luontoa, jossa laiduntaa tuhansia poroja ja liikkuu harvoja ihmisiä. Totuus on toinen. Nyt saamelaisten kotiseutualueella pohditaan jälleen, miten kaikki intressiryhmät mahtuisivat valtion maille.\nValtion liikelaitos Metsähallitus omistaa 90 prosenttia saamelaisten kotiseutualueen maista, noin kolme kertaa Uudenmaan maakunnan kokoisesta alueesta. Suunnilleen vuosikymmenen välein Metsähallitus kokoontuu sidosryhmiensä kanssa pohtimaan, miten sen tulisi käyttää alueen luonnonvaroja. Nyt Metsähallitus sorvaa luonnonvarasuunnitelmaa vuosille 2022–2027.\nKeskeisiä asioita ovat alkuperäiskansan oikeuksien toteutumisen lisäksi matkailu ja metsähakkuut.\n– Haastetta piisaa. Intressit ovat joskus vahvasti ristikkäisiä, mutta uskon, että löydämme kompromissin, jonka seurauksena täällä voidaan elää valot päällä, sanoo projektipäällikkö Olli Lipponen Metsähallitukselta.\nLuonnonvarasuunnitelma sinänsä on yleisluontoinen. Esimerkiksi kansallispuistoille laaditaan erikseen hoito- ja käyttösuunnitelmat.\nLuke: Kaavaillut hakkuut eivät vaaranna Suomen hiilineutraaliustavoitetta\nMetsähallituksen omistamista maista saamelaisten kotiseutualueella, joka on suuruudeltaan noin 30 000 neliökilometriä, 15 prosenttia on metsätalouden hallinnassa ja kahdeksan prosenttia metsätalouden käytössä. Hakkuiden määristä ja menetelmistä on määrä sopia paliskuntien eli poronhoitoyksiköiden kanssa erikseen.\nHakkuilla on osin tarkoitus pitää ihmisiä töissä, Lipponen sanoo.\nLuonnonvarakeskuksen (Luke) johtava tutkija Kari T. Korhonen sanoo, että hakkuiden määrään on vaikea ottaa kantaa Etelä-Suomesta.\n– Ulkopuolisesta näyttää, että suojelussa on menty ehkä jopa yli, hän sanoo.\nHänestä voidaan aiheellisesti kysyä, onko kaikki kestävyyden aspektit otettu huomioon, kuten sosiaalinen kestävyys.\nKaavaillut hakkuut eivät ainakaan vaaranna Suomen hiilineutraaliustavoitetta, Korhonen sanoo. Etelässä näin pieni lukema olisi suorastaan uhka hiilinielutavoitteille. Korhosen mukaan Lapin metsät ovat voimakas hiilinielu, koska ne ovat iältään suhteellisen nuoria.\nLuonnon monimuotoisuus ja hiilinielujen määrä ovat kuitenkin eri asioita. Joskus ne sulkevat jopa toisensa pois. Korhosen mukaan on hyvä kysymys, kumpaa niistä pitäisi ajatella enemmän.\n"On oikeuksia, joista ei voi tingata"\nPoronhoidolle hakkuut ovat hankala asia muun muassa siksi, että puissa kasvaa luppojäkälää, joka on tärkeää ravintoa poroille. Ilmastonmuutos vaikeuttaa poronhoitoa entisestään, sillä talvisäitä on entistä vaikeampi ennakoida.\nHakkuiden määrä ei sinänsä ratkaise, vaan se, miten ne sijoitetaan, sanoo saamelaiskäräjien vs. ympäristösihteeri Tiina Lovisa Solbär. Jotkut metsäpaliskunnat ovat jo kärsineet hakkuista enemmän kuin toiset.\nSaamelaiskäräjät toivoo, että luonnonvarasuunnittelussa huomioidaan mahdollisuudet harjoittaa perinteisiä elinkeinoja eli poronhoidon lisäksi kalastusta, metsästystä ja keräilyä.\n– Metsähallitus tuskin ummistaa silmiään siltä, että paine maankäytölle on kasvanut viime vuosina, Solbär sanoo.\nHän mainitsee jokamiehenoikeuksiin perustuvan matkailun, saamelaisten kotiseutualueella harjoitettavan malminetsinnän, rakentamisen ja energiantuotannon.\nSolbärin mielestä lokakuinen pyöräilijän kuoleminen metsästäjän luotiin Urho Kekkosen kansallispuistossa on havahduttava symboli muutokselle, joka pohjoisen metsissä tapahtuu.\n– Luonnossa alkaa olla tungosta.\nSolbär toivoo, että saamelaisten perinnetieto biodiversiteetin suojaamisessa ja ilmastonmuutoksen torjunnassa otettaisiin huomioon.\n– Täytyy ymmärtää, että on olemassa oikeuksia, joista ei voi tingata.\nMetsähallitus soveltaa kansainvälisesti harvinaista menettelytapaa\nMetsähallitus on viime vuosina ottanut käyttöön alun perin Amerikan alkuperäiskansojen hyväksi kehitetyn Akwe: Kon -menettelyn. Sillä tarkoitus on turvata luonnon monimuotoisuuden, alkuperäiskansojen luontosuhteen ja perinteisen tiedon säilyminen.\nTämä on toistaiseksi kansainvälisestikin katsoen melko harvinaista.\nTarkoitus on turvata saamelaisten osallistuminen Metsähallituksen projektien kaikkiin vaiheisiin valmistelusta vaikutusten arviointiin, päätöksentekoon ja vaikutusten seurantaan, Saamelaiskäräjät kertoo.\n– Saamelaisten ääni on alkanut kuulua, ja se otetaan entistä paremmin huomioon, Solbär näkee.\nMatkailu muuttui ainakin viime kesänä\nKoronapandemia on muuttanut matkailun luonnetta Lapissa. Vielä viime talvena saamelaisten kotiseutualueelle matkasivat ulkomaalaiset turistit, jotka ostivat erilaisia ohjelmapalveluja, kuten kelkka- ja koirasafareita. He pysyttelivät useimmiten kansallispuistojen reunoilla. Kesällä Lappiin tuli runsaasti suomalaisia matkailijoita, jotka kulkivat yhä syvemmälle kansallispuistoihin. Joihinkin paikkoihin syntyi ruuhkaa.\n– Kohtaamiset paikallisten ja kokemattomien retkeilijöiden välillä lisääntyivät, Lipponen sanoo.\nNyt pohditaan, kuinka pysyvä muutos on.\nLuonnonvarasuunnitelmaa laativassa työryhmässä istuva Pasi Ikonen enontekiöläisestä Hetta Huskies -yrityksestä kertoo, että nykyisenlainen matkailutrendi tuo painetta rakentaa lisää esimerkiksi varaustupia tai nuotiopaikkoja kansallispuistoihin. Ikosesta olisi myös hyvä, jos kaupallisille toimijoille osoitettaisiin eri paikat kuin yksityisille matkailijoille.\n– Ihmiset haluavat rauhallisen luontokokemuksen, Ikonen sanoo.\nTilannetta hankaloittaa se, että matkailun tulevaisuutta on erittäin vaikea ennustaa.


Matalan kynnyksen toiminta | VVA\nYökeskus Kalkkers on toiminut vuodesta 1998 lähtien yöaikaan avoinna olevana matalan kynnyksen kriisipisteenä kadulla asuville asunnottomille.\nKalkkers tarjoaa turvallisen ja lämpimän paikan yhdeksi yöksi kerrallaan kaikille yöaikaan liikkeellä oleville tuen tarvitsijoille. Tavoitteena on, että mahdollisimman moni asunnoton tai tuen tarvitsija voidaan ohjata oikeiden palveluiden piiriin. Kävijällä on mahdollisuus halutessaan keskustella tilanteestaan ohjaajan kanssa. Jokaiseen kävijään otetaan kontakti hänen tullessaan sisään, kuulostellaan mitä kävijä haluaa tarjota itsestään. Elämäntilannetta selvitetään kävijän omaan tahtiin. Jos kävijällä on yhteistyöhalua, kysytään tarkentavia kysymyksiä, muutoin hänen annetaan olla rauhassa. Ohjaaminen ja toiminta yleensäkin on tapauskohtaista ja kävijälähtöistä. Mahdollisuuksien mukaan tarjotaan syötävää (lahjoitusruokaa). Myös pieni ensiapu annetaan tarvittaessa.\nKalkkers on avoinna syksystä kevääseen klo 22-06.\nAsumisneuvonta on tarkoitettu sekä asunnottomille sekä asunnottomuusuhan alla oleville kansalaisille. Asumisohjaus toimii ilman erillistä ajanvarausta, mutta jatkotapaamiset sovitaan ohjaajan kanssa ja yhdessä hänen kauttaan muiden asunnottomuustoimijoiden ja viranomaisten kanssa. Tavoitteena on synnyttää luottamuksellinen vuoropuhelu ja avoin kontakti kävijään. Kokonaistilanne selvitetään mahdollisimman tarkoin, jotta asunto ja mahdollinen asumiseen tarvittava tuki järjestyvät mahdollisimman lyhyellä aikavälillä. Samoin häätöjä pyritään ehkäisemään ennalta.\nKävijän kanssa tehdään yhteistyössä ns. puoltolausunto asuntohakemusten sekä viranomaisten kanssa käytyjen puhelinkeskustelujen tueksi. Puolto lähetetään liitteeksi sosiaalitoimeen, vuokranantajille, tukiasumisyksiköille ym.\nKeskeistä työssä oli tavoittaa Vepaan ja toimistolle tulevat vailla vakituista asuntoa olevat ja ohjata ja tukea heitä muun muassa palveluiden piiriin ja asumiseen liittyvissä asioissa. Ohjaaja auttoi oikeusturvaan ja juridiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Auttamisen keinoja olivat keskusteleminen, kuunteleminen, ohjaaminen ja neuvominen sekä tukeminen. Päivittäin asumisohjaaja myös neuvoi ja tuki puhelimitse. Sosiaalinen tuki on ollut konkreettista tuen antamista esim. kriisitilanteissa sekä perehtymistä ja syventymistä yksilöllisesti jokaisen kävijän tilanteeseen.\nTyöhön liittyy kuunteleminen ja auttaminen asunnonhakuprosessin eri vaiheissa. Asunto pyritään löytämään kohtuuajassa hyödyntäen viranomaisverkostoja sekä kolmannen sektorin yhteistyötä. Asunnonhakuprosessin yhteydessä syntyneitä esteitä sekä jo aiemmin syntyneitä esteitä ja epäkohtia selvitellään verkostoissa yhdessä asunnontarvitsijan kanssa.\nTuki merkitsee myös sitä, ettei asunnottomia kävijöitä jätetä yksin ongelmiensa kanssa. Keskeistä on löytää kävijää tukevat tahot ja omat sidosryhmät (sosiaalityöntekijät, tukiasuntojen asumisohjaajat, asumisohjaajat, asuntosihteerit, kunnan mielenterveystyöntekijät, lääkärit jne.). Asunnon hakijalle korostetaan, että hän on tervetullut asumisohjaajan juttusille aina, kun ohjaaja on paikalla ja vapaa muista työtehtävistä. Ohjaaja sitoutuu auttamaan kävijää myös pidemmällä aikavälillä ja puhelimitse, mikäli kävijä sitä toivoo.\nEtsivän työn yksikön Yökiitäjän tehtävänä on tavoittaa ulkona oleilevia asunnottomia henkilöitä, joilla ei ole yhteyttä minkäänlaisiin palveluihin. Kahden sairaanhoitajan tiimi liikkuu yöaikaan pääkaupunkiseudulla tila-autolla. Yökiitäjän kävijä saa inhimillisen kontaktin toiseen ihmiseen ja välitöntä apua terveydentilaansa. Työtiimi arvioi kävijän fyysisen, psyykkisen ja sosiaalisen tilan sekä selvittää, tunteeko kävijä majoituspalvelut. Ohjaus, neuvonta ja kuljetus tarjotaan kävijälle harkinnanvaraisesti. Ruoka-apua tarjotaan aina saatavuuden mukaan ja lisävaatetuksen tarpeellisuus arvioidaan.\nYökiitäjän kautta saavutetaan mahdollisimman nopea pääsy kunnallisten palveluiden piiriin. Luontevan kontaktin saavuttaminen edesauttaa asunnottoman oman aktiviteetin lisääntymistä ja pysäyttää syrjäytymistä. Samalla luottamuksen luominen kuitenkin vaatii aikaa.\nYökiitäjä-auto liikkuu öiseen aikaan pääkaupunkiseudulla klo 19 - 06.30.\nVertais- ja vapaaehtoistoiminnan keskus Vepa\nVva ry:n vertais- ja vapaaehtoistoiminnan keskus Vepa perustettiin syksyllä 2008. Vepan toimintaa olivat käynnistämässä Vailla vakinaista asuntoa ry:n työntekijät yhdessä vapaaehtoisten kanssa.\nEnnen Vepaa Vva ry:llä oli vastaavaa toimintaa varten vuonna 1995 perustettu Kohtaamispaikka. Tuolloin toiminnassa painottuivat työntekijälähtöinen ohjaus ja ammatillinen tuki.\nVepan kantavana voimana on vertaistuen pohjalta tapahtuva kanssakäyminen. Vepa on asunnottomien ja asumisyksiköissä asuvien olohuone ja oma paikka, jossa kävijät saavat vertaistukea ja voivat hoitaa asioitaan tarvittaessa työntekijän opastuksella. Vepan kautta on mahdollista saada välitöntä apua ja neuvontaa mm. asumiseen liittyvissä kysymyksissä ja virka-asioiden hoitamisessa. Ohjaajat ovat tavattavissa ilman pakollista ajanvarausta. Ajan voi myös varata, samoin ensimmäisen tapaamisen jälkeen voidaan sopia jatkosta.\nVepassa toimii vapaaehtoistoimijoita sekä vertaisohjaajia. Vepa toimii matalan kynnyksen periaatteella, joten jokainen kävijä on tervetullut taustoistaan tai kunnostaan riippumatta. Vapaaehtoisena toimiminen vaatii kuitenkin päihteettömyyttä.\nVepassa kävijöillä on mahdollisuus juoda kuppi kahvia, lukea päivän lehti, katsoa televisiota, käyttää tietokonetta tai soittaa maksutta virkapuheluita. Päivittäin tarjotaan lounas lahjoituksena saaduista elintarvikkeista. Lounaan valmistuksesta vastaa hygieniakoulutuksen saanut vertaisohjaajaa.\nMaanantai - Perjantai kello 8-13.00\nKesäkuun ajan Vepa tarjoaa saunomismahdollisuuden taloyhtiömme saunassa 7.6 alkaen.\nSauna järjestetään keskiviikkoisin\nMiesten vuoro kello 9-11\nNaisten vuoro kello 11-13\nLiikkuva tukityö ja palveluohjaus\nLiikkuva tuki ja palveluohjaus ovat työmuotopari, jossa lähtökohtana on kävijän elämänkokonaisuus. Työ perustuu kävijän yksilölliseen kohtaamiseen. Kävijän kanssa selvitetään akuutin asioimistuen tarve tai muun tuen tarve, ja tästä edetään sovitun aikataulun mukaisesti. Työ on pääasiassa rekisteröimätöntä sosiaalityötä, jossa ei ensisijaisesti kirjata henkilötietoja tai muita perussosiaalityössä olennaisia asioita.\nLiikkeelle lähdetään henkilön kokonaistilanteesta ja hänen arvoistaan. Työssä pyritään kontaktien toistuvuuteen ja kohtaamiskertojen kautta luottamuksellisen suhteen muodostumiseen kohdattavaan. Kohtaamisissa tyypillistä on useista eri elämänalueista muodostuva asiainhoidollinen kokonaisuus. Toisiinsa nivoutuvat mm. asuminen, sosiaalinen tuki, terveydenhoito- ja päihdehoitoasiat, asiainhoito eri virastoissa, rikosseuraamusasiat sekä yhteistyö viranomaisten ja kolmannen sektorin kanssa.\nTavoitteena on käynnistää ratkaisukeskeinen prosessi kohdattavan kanssa ja ohjata kävijä sellaiseen verkostoon, jonka erityisosaamisen alue tukee häntä eteenpäin. Prosessit käynnistyvät turvallisella maaperällä ja turvallisessa ilmapiirissä.\nOLENKO OIKEUTETTU TARVITSEMAAN\nOLENKO ARVOKAS TÄLLAISENANI\nVOIKO JOKU RAKASTAA MINUA\nSAANKO MINÄ RAKASTAA\nVOINKO SAADA ANTEEKSI\nVOIKO JOKU TUNNUSTAA ETTÄ TEKI MINULLE VÄÄRYYTTÄ


Musta pilkahdus smokkirusetti | Asmussen-Fashionland.com\nEtusivulle > Rusetit>Kuviollinen rusetit>Musta rusetti glitter\nMusta rusetti glitter\nMusta rusetti kanssa pilkahdus.\nMusta rusetti glitter.\nMeidän rusetit on sidottu sinua jo.\nSäädettävä panta sopii melkein minkä tahansa kaulan kokoa.\nMukana koukku sulkeminen ja laatikko läpinäkyvä kansi.\nKalvosinnapit - Kulta solmu\nKalvosinnapit - Kulta äiti Pearl\nKimallus rusetti - Blue tähteä\nSininen rusetti tähti motiivi.\nRusetti - Monivärinen kimallus\nMusta kuviollinen rusetti kimalteella.\nPolkka pisteviiva rusetti - Punainen\nPunainen polkka pilkullinen rusetti 100% silkkiä yhteensopivat nenäliina.\nPilkullinen rusetti - Musta\nMusta polkka pisteviiva rusetti yhteensopivat nenäliina.\nRusetti kanssa tartan\nMusta ja valkoinen ruudullinen rusetti.\nRusetti neliöt - Punainen\nPunainen rusetti neliöin.\nPolkka pisteviiva rusetti - musta\nMusta polkka pisteviiva rusetti.\nPilkku rusetti - laivastonsininen\nTummansininen polkka pisteviiva rusetti.\nRuudullinen rusetti - Musta\nRuudullinen musta ja hiekan värinen rusetti.\nPolka dot rusetti - Harmaa\nHarmaa polkka pisteviiva rusetti.\nPunainen ja tummansininen ruudullinen rusetti.\nPolka Dot rusetti - Bordeaux\nBordeaux polkka pisteviiva rusetti.\nKuviollinen rusetti - musta kukka\nMusta kuviollinen rusetti.\nKuviollinen rusetti - Musta flecked\nKuviollinen rusetti - Violetti\nVioletti kuvio rusetti.\nKuviollinen rusetti - Bordeaux\nBordeaux kuvio rusetti.\nRusetti neliöt - Sininen\nSininen rusetti neliöin.\nRusetti neliöt - Ruskea\nRuskea rusetti neliöin.\nRusetti vinoviivoista - Vaaleanpunainen\nVaaleanpunainen rusetti vinoviivoista.\nRusetti vinoviivoista - Punainen\nPunainen rusetti vinoviivoista.\nKuviollinen smokkirusetti - Musta\nKuviollinen rusetti koristeelliset nenäliina samanvärisiä.


Miten kuolettaaBond - Tips for you - Tipsed.Com\npoistot on kirjanpidon ja verotuksen väline, jota käytetään kuvaamaan kuinka joukkovelkakirjalainan ostaa par väistämättä arvonalentuminen sen lähestyessä todella vaaditaan päivämäärää tai kypsyyttä.Suuret määrät joukkovelkakirjoja, kumulatiivinen vaikutus poistoja (samanlainen poistot kiinteään omaisuuteen, kuten koneet) on huomattava.Vaikutus poistojen on tärkeää veroilmoitusta.\nkuolettaa side, joka maksaa 109. Laina on vaadittaessa maksettavaa viidessä vuodessa 103 ja erääntyy vuonna 10vuotta par.Etsi vuotuinen poisto kirjanpitoa ja verotusta varten.Hinta sidoksen avulla dollarin hinta ja määrittää korkeamman tuotto soittaa tai maturiteetin.Korkeampi tuotto kertoo, onko puhelu tai hinta on aktiivinen poistoja.\nVähennä puhelun hinta joukkovelkakirjalainan kustannuksia.Palkkio on kuusi pistettä (109 miinus 103).Jaa kuusi useissa vuosia puhelun (6/5).Vuotuinen poisto rappeutuminen on 1.2.On $ 10.000 par määr\nä, bond palkkio olisi $ 600 asti.Poistot olisi $ 120 eurossa vuodessa.Ensi vuoden kustannusten perusteella on 107,8.\nVähennä maturiteetti hinta (par tai 100) side kustannuksia.Palkkion on yhdeksän pistettä (109 miinus 100).Jaa yhdeksän useissa vuosia puhelun (9/10).Vuotuinen poisto rappeutuminen on 0,9.On $ 10.000 par määrä joukkovelkakirjalainan, palkkio olisi $ 900.Poistot olisi $ 90 vuodessa.Ensi vuoden kustannusten perusteella on 108.1.\nKäytä sidos laskin (ks Resources) ja laskea yhdeksän välivuosina bond arvoja, olettaen sama tuoton erääntymispäivänä.Nettovaikutus on, että poistot on vähemmän alussa vuosina mutta lisää lähempänä on joukkovelkakirjan todella vaaditaan tai eräpäivä.Useimmat sijoittajat käyttävät yksinkertainen menetelmä kuvattu.\nKäytä poistot laskea ennakonpidätyksen.Poistot $ 500 vuodessa on $ 500 verovähennys.Poistot on vähennyskelpoinen verotuksessa se lähentää tappion (vesijättö alennuksen on verotettava tapahtuma) elinaikana joukkovelkakirjalainan.Sinun on käytettävä poistoja jos myyt side.Se alentaa kustannusten perusteella joukkovelkakirjojen.\nYmmärrä, että poistot on kirjanpito laite.Amortizing sidos sanota mitään sen markkina-arvo.Jos ostat palkkio sidos ja korot laskevat, Laina kallistua samalla kun kustannusten perusteella heikkenee.\nBusiness Uutiset ja Linkit julkisen velan\nIRS kotisivu veroasioissa


SuomiGo: Excalibur Referenssi\nTämän referenssin tarkoitus on kertoa Excalibur-kelloa paljon käyttäville turnausjärjestäjille ja kerhoaktiiveille kellon kaikista hyödyllisistä ominaisuuksista suomeksi. Erityisesti tarkoitus on kertoa kellon ominaisuuksista go-käytössä, koska kellon käyttöohje ei ole gon pelaajien kannalta kovin hyvä. Tämä referenssi olettaa, että lukija hallitsee kellon peruskäytön. Koska tässä keskitytään kellon asetuksiin erityisesti järjestäjän kannalta, tavalliselle gon pelaajalle tämä opas ei todennäköisesti tarjoa juuri mitään mielenkiintoista.\nKellon näytön kirkkautta säädetään kellon oikealla laidalla olevasta säätimestä.\nKello syö neljä AA-patteria.\nTapahtuman alussa on hyvä tarkistaa, ovatko kellon patterit loppumassa. Jos kellon näytön kirkkauden säätää maksimiin ja kellon näytön kaikki viivat ja tekstit näkyvät mustina, niin patterit ovat todennäköisesti kunnossa. Jos kaikki viivat ja tekstit eivät näy täysin mustina, patterit kannattaa vaihtaa välittömästi.\nPatterien vaihdon yhteydessä kellon kaikki asetukset nollautuvat tehdasasetuksiin.\nPrimary, secondary ja sudden#\nExcaliburissa voi kelloon asettaa kolme aikaa: primary-ajan, secondary-ajan ja sudden-ajan. Primary-ajalla ja secondary-ajalla on lisäksi counter. Näiden eri aikojen ja counterien logiikka perustuu shakkiturnauksissa käytettyihin aikoihin, joissa ajat voivat olla esimerkiksi 90 minuuttia ensimmäiseen 40 siirtoon, 30 minuuttia seuraavaan 20 siirtoon ja lopuksi 15 minuuttia pelin lopettamiseen. Tällaisessa tapauksessa eri ajat ja counterit menisivät seuraavasti:\nPrimary 90 min 00 sec, counter 40\nSecondary 30 min 00 sec, counter 20\nSudden 15 min 00 sec\nJonkun ajan voi ohjelmoida nollaksi eikä kaikkia kolmea ole pakko käyttää. Esimerkiksi jos shakkiturnauksessa annettaisiin 90 siirtoa ensimmäiseen 40 siirtoon ja 15 minuuttia pelin lopettamiseen, niin edellisen esimerkin secondary-aika ja counter yksinkertaisesti asetettaisiin nollaksi. Jos secondary-aika on asetettu ja sudden-aikaa ei ole asetettu, secondary-aika jää toistamaan itseään silmukkaan aina uudestaan.\nKoska gota pelatessa ei käytetä tällaisia shakkiaikoja, monet go-ajat joudutaan ohjelmoimaan kelloon hieman kummallisesti. Kellon shakkitaustan ymmärtäminen voi kuitenkin auttaa käsittämään, miksi go-ajat ohjelmoidaan kuten ne ohjelmoidaan.\nKun primary-ajan counteriksi asetetaan 0, kello menee go-moodiin. Go-moodissa useat asetukset toimivat gon pelaajan kannalta hieman paremmin kuin oletuksena olevassa shakkimoodissa.\nDelay, accum, delay all#\nExcalibur tukee sekä viivettä (Bronstein) että inkrementtiä (Fischer). Delay-asetuksella voi asettaa viivettä. Jos accum-asetuksen kääntää päälle, viive korvaantuu inkrementillä. Jos Delay/Accum all-asetus on pois päältä, viive tai inkrementti on käytössä ainoastaan sudden-ajalla. Jos asetus on päällä, viive ja inkrementti toimivat myös primary- ja secondary-ajalla.\nAsetuksen ollessa päällä kello pysähtyy, kun toisen pelaajan aika on loppunut. Jos asetus on pois päältä, on mahdollista päätyä tilanteeseen, jossa molempien aika on loppunut ja molempien pelaajien lamppu palaa.\nNäillä asetuksilla olisi mahdollista tallentaa käynnissä olevan pelin aika-asetukset kellon muistiin ja ohjelmoida välillä kelloon joku toinen aika.\nJos asetus on päällä, kellon näytössä näkyy siirtolaskuri.\nAsetus antaa ajan loppua niin monta kertaa kuin asetuksen arvoksi laitetaan. Esimerkiksi kun halutaan ohjelmoida 3×30 sekunnin byo-yomi, asetuksen arvoksi laitetaan 3. Game end Off ja Game end 1 ovat go-asetusten kannalta käytännössä sama asia.\nJos asetus on päällä, kello piippaa aina pääajan ja lisäajan loppuessa. Jos asetukseen on laitettu joku muu sekuntimäärä kuin nolla, kello piippaa sekuntimäärän verran ennen pääajan ja lisäajan loppumista.\nAsetus on tarkoitettu Scrabblen pelaajille eikä siitä ole gon pelaajille hyötyä.\nJos asetus on päällä, peliajan sekunnit näkyvät kellossa myös silloin, kun peliaikaa on enemmän kuin 10 minuuttia.\nGossa käytettäviä aikasysteemeitä#\nEsimerkeissä kaikki asetukset, joita ei ole mainittu, oletetaan laitettavaksi Offille tai nollille.\nAbsoluuttisen ajan voi yksinkertaisesti asettaa sudden-ajalle.\nEsimerkkinä 10 minuutin pikapeli:\nPrimary 00 min 00 sec, counter 0\nSecondary 00 min 00 sec, counter 0\nSudden 10 min 00 sec\nSound on 59 (piippaus noin minuutti ennen loppua)\nPääaika + byo-yomi#\nPääaika asetetaan primary-ajalle ja byo-yomi secondary-ajalle. Secondary-ajan counter on aina 1. Jos byo-yomi -jaksoja halutaan enemmän kuin yksi, Game end-asetukseen laitetaan jaksojen lukumäärä. Secondary counter ja game end-asetus on helppo sekoittaa ja niiden kanssa on oltava erityisen huolellinen.\nEsimerkkinä 60 min pääaika + 1×30 sekunnin byo-yomi:\nPrimary 60 min 00 sec, counter 0\nSecondary 00 min 30 sec, counter 1\nSudden 00 min 00 sec\nSound on 10 (piippaus 10 sekuntia ennen loppua)\nEsimerkkinä 30 min pääaika + 3×20 sekunnin byo-yomi:\nPrimary 30 min 00 sec, counter 0\nSecondary 00 min 20 sec, counter 1\nGame end 3\nJos esimerkiksi pikapeliä varten haluaa pelkän byo-yomin ilman pääaikaa, Excaliburiin on kuitenkin teknisistä syistä ohjelmoitava vähintään yhden sekunnin pääaika. Kuriositeettina 10 sekunnin byo-yomia vastaava aika löytyy presetistä 83 (GONG 1/10s).\nEsimerkkinä 3×20 sekunnin byo-yomi:\nPrimary 00 min 01 sec, counter 0\nEsimerkkinä 10 sekunnin byo-yomi:\nSound on 05 (piippaus 5 sekuntia ennen loppua)\nPääaika + kanadalainen lisäaika#\nPääaika ohjelmoidaan primary-aikaan ja kanadalainen lisäaika secondary-aikaan. Kanadalaisen jakson siirtomäärä ohjelmoidaan secondary-ajan counteriin.\nEsimerkkinä 60 min pääaika + 15 kiveä 5 minuutissa kanadalainen:\nSecondary 05 min 00 sec, counter 15\nSound on 30 (piippaus 30 sekuntia ennen loppua)\nPelkkä kanadalainen lisäaika#\nJos esimerkiksi kerhopelissä halutaan pelata kanadalaisella ilman pääaikaa, pitää pääaika teknisistä syistä laittaa esimerkiksi yhteen sekuntiin. Muuten kello ohjelmoidaan kuten pääaika + kanadalainen tavallisesti.\nEsimerkkinä 25 kiveä 10 minuutissa:\nSecondary 10 min 00 sec, counter 25\nPääaika + inkrementti (Fischer)#\nInkrementillä pelattaessa pääaika ohjelmoidaan sudden-aikaan ja inkrementti accum-asetukseen.\nEsimerkkinä 45 min + 15 sekuntia/siirto:\nSudden 45 min 00 sec\nPääaika + viive (Bronstein)#\nViiveellä pelattaessa pääaika ohjelmoidaan sudden-aikaan ja viive delay-asetukseen. Muuten kuin inkrementti.\nJos kerhopeleissä haluaa leikkiä tiimalasiajalla, niin tiimalasi löytyy presetistä 82 (Hour Glass).\nAsetusten korjaus kesken pelin#\nAjantasaus ja aikasakot#\nKellon aikaa voi muuttaa kesken pelin laittamalla kellon pauselle ja painamalla select-nappia. Kun uusi aika on asetettu, peliä voi jatkaa luonnollisesti pistämällä kellon takaisin play-asentoon. Ainoastaan kellon aktiivista aikaa voi muuttaa eli jos peli on pääajalla, byo-yomin asetuksia ei voi muuttaa ja päinvastoin.\nJos siirtolaskuria haluaa korjata pelikirjausta tai muuta syytä varten, voi kellon laittaa pauselle ja painaa counter-nappia. Peli jatkuu kun oikea arvo on asetettu ja kello laitettu takaisin play-asentoon.\nJos pääajalla haluaa nopeasti tarkistaa lisäajan asetukset, voi painaa kellon verify-nappia kahdesti. Ensimmäisellä kerralla näkyy pääajan asetukset ja toisella lisäajan asetukset. Erityisesti on huomioitava, että tämä ei vaadi kellon asettamista pauselle ja periaatteessa myös pelaajat voivat käyttää tätä ominaisuutta.\nMonta samanaikaista turnausta#\nJos samoilla kelloilla pelataan useita turnauksia niin, että kierrokset limittyvät, Excalibureiden viittä käyttäjän vapaasti ohjelmoitavaa aika-asetusta kannattaa käyttää ahkerasti. Jos eri turnausten ajat on ohjelmoitu U1-slottiin, U2-slottiin jne. voi järjestäjä vaihtaa kellon aikaa heti asetuksen nimen kohdalla laittamalla kellon play-asentoon. Näin kellon asetukset vaihtuvat muutamalla painalluksella ja vaihto on käytännössä yhtä nopeaa kuin kellon resetointi muutenkin.\nKun kellossa on useiden limittäisten turnausten asetuksia samanaikaisesti, tavallisten preset-asetusten lisäasetukset (Claim, Game End, Sound jne) katoavat kun turnausten aikoja vaihdellaan. Näin ollen tällaisissa tilanteissa myös preseteistä suoraan löytyvät ajat kannattaa ohjelmoida käyttäjän omiin aikaslotteihin.\n« This page (revision-2) was last changed on 22-Sep-2010 00:22 by JanneNikula


EU investoi kasvua tuottaviin hankkeisiin Pohjois-Savossa - rahoitushaku päättyy 15.5.2020 - Hakuajat - Rakennerahasto\nPäättyy: 15.5.2020 (EAKR ja ESR)\n(hakua täydennetty MYR-sihteeristön päätöksellä 16.4.2020)\nParantaa palveluja äkillisen taloustilanteen muutoksen johdosta lomautettujen ja työttömäksi jääneiden ohjaukseen, neuvontaan ja osaamisen kehittämiseen\nTukea mikro- ja pk-yritysten liiketoiminnan uudistamiselle ja jatkamiselle poikkeusolosuhteissa ja sen jälkeen\nEdistää työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ja syrjäytymisvaarassa olevien henkilöiden osallisuutta tukevia toimenpiteitä.\nHankkeiden toteutusaika voi olla enintään kolme vuotta ja ne voivat jatkua pisimmillään elokuuhun 2023 saakka\nHankkeen valmisteluvaiheessa tulee olla yhteydessä rahoittajiin. Pohjois-Savon liitolla on käytettävissään enää vain vähän EAKR-tukea uusille hankkeille.\nHuom! Katso-tunnistautuminen EURA2014-järjestelmään päättyy ja se tullaan korvaamaan Suomi.fi -valtuuspalvelulla. Lisätietoja alempana kohdassa ‘Toimitusosoite'.\nVähähiilistä taloutta kohti: Vähähiilisyyden edistäminen voi olla vähähiilisten tuotteiden, palveluiden, toimintatapojen tai tuotantomenetelmien kehittämistä, energiatehokkuuden parantamista pk-yrityksissä ja julkisissa organisaatioissa sekä uusiutuvan energian hyödyntämistä. Erityisesti etsitään keinoja kiertotalouteen liittyvän yrittäjyyden lisäämiseksi.\nDigitaalisuuden hyödyntäminen: Digitaalisuuden ja tekoälyn mahdollisuuksien hyödyntäminen kehittämisessä ja liiketoiminnassa; tarvitaan toimenpiteitä mm. prosesseissa, tuotteissa, tuotannossa, myynnissä ja palveluissa. Digitaalisilla menetelmillä voidaan parantaa asiakaskokemusta, lisätä tuotteiden elinkaarta, säästää materiaaleja ja energiaa sekä tehostaa markkinointia. Tavoitteena on digitaalisten palvelujen käyttöasteen nostaminen pk-yrityksissä vähintään valtakunnalliselle tasolle.\nTKI-ympäristöjen kehittäminen: Edistetään maakunnan tutkimus- ja kehitysympäristöjen ja niihin liittyvän osaamisen hyödyntämistä ja kehittämistä aiempaa tehokkaammin tukemaan elinkeinoelämän kasvua ja uudistumista.\nTyöllistyminen ja siirtymävaiheet: Maakunnassa tarvitaan ratkaisuja sekä avoimien työpaikkojen täyttämiseksi että työttömien työllistämiseksi. Tavoitteena on vähentää yritysten ja työnantajien rekrytointiongelmia ja saada aikaan laadukkaita työllistymisiä. Työn ja työvoiman liikkumisen edistäminen ovat keinoja työllisyyden parantamiseksi. Uusia keinoja ammatillisen pätevyyden hankkimiseksi tulisi tarjota hyödyntäen digitaalisia ratkaisuja ja työpaikalla tapahtuvaa oppimista. Työllisyysasteen nostamiseksi tarvitaan toimia erityisesti nuoriin ja ikääntyviin. Nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työllistymiseen ja rekrytoinnin helpottamiseen tarvitaan uusia keinoja ja kokeiluja. Toimenpiteitä kaivataan nuorten koulutuksesta koulutukseen tai työelämään siirtymisen tukemiseen ja tehostamiseen, ns. nivelvaiheen tukeen.\nOsallisuuden edistäminen: Edistetään yhteiskuntaan ja työelämään osallistumista parantamalla syrjäytymisvaarassa olevien terveys- ja hyvinvointipalveluja saavutettavuutta. Tavoitteena on erityisesti sosiaalisen osallisuuden ja työelämävalmiuksien vahvistaminen sekä erityisesti nuorten, ikääntyvien ja osatyökykyisten syrjäytymisen ehkäiseminen. Syrjimättömyyden edistäminen ja työelämäosallisuuden lisääminen laajempien alueellisten ratkaisujen avulla koskien erityisesti ikänsä, osatyökykyisyytensä, etnisen- tai kulttuurisen taustansa vuoksi heikossa asemassa olevia ryhmiä. Tarvitaan nuorten helposti saavutettavan psykososiaalisen tuen ja palveluiden kehittämistä.\nKoulutuksen saavutettavuus: Koulutuksen ja työelämän siirtymävaiheita tukevia menetelmiä ja palveluita tulee tehostaa. Kasvun tueksi tarvitaan joustavasti tarjolla olevaa koulutusta maakunnan keskeisillä osaamisaloilla mm teknologiateollisuudessa ja maa- ja metsätaloudessa. Hankkeilla voidaan kehittää joustavia ja yksilöllisiä opinto- ja tutkintopolkuja, jotta voidaan vastata nopeasti muuttuviin työelämän osaamistarpeisiin. Koulutuksen alueellista saavutettavuutta tulisi edistää erityisesti työllistävillä aloilla. Tavoitteena on lisätä nuorten aikuisten toisen asteen tutkinnon suorittamista. Aikuisväestö tarvitsee ammattitaidon ylläpitämiseksi välineitä osaamisen päivittämiseen ja tutkintojen suorittamiseen.\nTukitaso on pääsääntöisesti EAKR-hankkeissa 70 % ja ESR hankkeissa 80 %.\nHakemukset pyydetään jättämään viimeistään 15.5.2020 (EAKR- ja ESR-hankkeet).\nPohjois-Savossa siirrytään rakennerahasto-ohjelmassa jatkuvaan hakuun 16.5.2020 alkaen. Rahoitushakemuksia voi jättää käsittelyyn EURA2014-järjestelmään jatkuvasti. Rahoittajat käsittelevät hakemuksia ja päätösprosessi etenee maakunnan yhteistyöryhmän (MYR) sihteeristön kokousrytmin mukaisesti. MYR-sihteeristö kokoontuu v. 2020 seuraavasti:\nPohjois-Savossa otetaan hankevalinnassa käyttöön uusi alueellinen valintaperuste "Koronaepidemiasta aiheutuvien haittojen torjunta ja korjaaminen". Hanke saa valintaprosessissa lisäpisteitä, jos sen sisältö ja tavoitteet ovat valintaperusteen mukaiset.\nHuom! KATSO-tunnistautuminen on päättymässä. Jatkossa sähköistä allekirjoitusta varten käytetään Suomi.fi -valtuuspalvelua. Kevät on osin muutoksen siirtymäaikaa. Lisätiedot ja ohjeet löytyvät linkkilistassa alla olevasta tiedostosta ja Rakennerahastot.fi -sivuilla kohdasta ‘Sähköinen asiointi'.\npuh: 0295 016 072\nPohjois-Savon maakuntaohjelman toimeenpanosuunnitelma 2020–2021 (pdf)


Huumeidenkäyttäjien läheisten vertaistukiryhmä aloittaa Klaukkalassa – kokoontuu koko kesän ajan | Paikalliset | Nurmijärven Uutiset\nEtusivu » Paikalliset 6.6.2020 8:40\nKondiksen ovat perustaneet vuonna 2016 Minna Leskinen (vasemmalla), Jukka Riipinen ja Maria Thelen, kaikki huumeidenkäyttäjien läheisiä. Kai Jauhiainen\nKlaukkalassa aloittaa maanantaina 8. kesäkuuta huumeidenkäyttäjien läheisten vertaistukiryhmä.\nKondis ry:n ryhmä kokoontuu kello 17.30–20 monitoimitalo Monikon neuvottelutilassa. Seuraavat kokoontumiskerrat ovat 22.6., 6.7., 20.7., 3.8. ja 17.8.\nRyhmä on vastaus nurmijärveläisten toiveeseen saada huumeidenkäyttäjien läheisille oma, paikallinen vertaistukiryhmänsä (NU 18.4.2020). Ryhmää ovat toteuttamassa Kondiksen lisäksi myös Nurmijärven kunnan nuorisopalvelut ja Nurmijärven seurakunnan erityisnuorisotyön.\nHuumeidenkäyttäjien läheisten vertaistukiryhmä tarjoaa muun muassa kokemusperäistä ja vertaistuellista keskustelua, tiedon ja kokemusten jakamista sekä verkostoitumista.\nVertaistukiryhmän illan sisältä on kokemuspohjaista vapaamuotoista keskustelua, kuulumisten ja tapahtumien jakamista muiden ryhmäläisten kanssa, uusien vaihtoehtojen konkreettista etsimistä itse kunkin tilanteeseen tai esimerkiksi keskustelua jonkin teeman ympäriltä.\n– Ryhmissä osallistuja saa tilaisuuden kertoa kokemastaan, purkaa tunteitaan, huutaa, raivota, itkeä, nauraa, vihata ja rakastaa ja toisaalta kuunnella muiden tarinoita. Kulisseja ei tarvitse pitää pystyssä, ryhmässä osallistujat ovat kaikki samassa veneessä, Kondis ry:n tiedotteessa kerrotaan.\nKokemuksellisen tiedon lisäksi ryhmä tarjoaa muun muassa tietoa huumeista ja niiden vaikutuksesta, käytännön asioista esimerkiksi asioitaessa sosiaalitoimen kanssa, maksusitoumusten saannista, hoitoon hakeutumisesta ja läheisriippuvuudesta irtautumisesta.\nKondis ry:n huumeidenkäyttäjien läheisten vertaistukiryhmä ma 8.6. klo 17:30 alkaen Monikon neuvottelutilassa, Kuntotie 7. Sisäänkäynti Monikon opistojen päädystä, A-ovi ja tuulikaapista oikealle. Ilmoittautumista ei tarvita.\nKun 7.-luokkalaisesta tuli huumeiden käyttäjä – äiti kertoo perheensä tarinan varoittaakseen muita


Piirturinkäyttö matkailu autossa. - Kylähullut Kulkurit\nPiirturinkäyttö matkailu autossa.\nLiittynyt: 05 Huhti 2019 20:23\nViesti Kirjoittaja serpentiini » 05 Huhti 2019 20:34\nMitenkä teillä yleensä on ollut piirturit käytössä?\nKuorma-autoissa pakollisia, vaikka on ei kaupallisessa käytössä.\nMitenkäs linja-autot?? Ja kuinka tarkasti näitä on seurailtu? Siis tien päällä.\nTietysti kuorma-autolla ollaan ajo- ja lepoaika lakien vaikutuksessa, linja-autolla paikkaluku vaikuttaa taas asiaan....\nKaikki vaikuttaa tietysti kaikkeen, mutta omaan olen perustellut pysymisenä linja-autona lähnnä vakuutuksen edullisuutena, käyttövoimaverovapaudella ja ajo- ja lepoaika lakien koskemattomuudella..\nViesti Kirjoittaja setrailija » 06 Huhti 2019 08:51\nOutoa jos linja-autolla ei tarvitse käyttää piirturia eikä noudattaa ajo- ja lepoaikoja. mistä olet tuollaisen tiedon saanut.\nViesti Kirjoittaja serpentiini » 06 Huhti 2019 12:12\nNo tämä eteen tfrafi koulutuksessa, ajo ja lepoaikoja käytiin läpi.\nKoskee siis yksityis käytössä, ei kaupallisessa henkilöliikenteessä, paikkaluvun ollessa 10-17 ei koske ajo- ja lepoajat.\nEli lomareissut saa pidempiä päivä matkoja alkuun halutessaan...\nKoitan kaivaa sen pykälän..\nViesti Kirjoittaja serpentiini » 06 Huhti 2019 12:17\nViesti Kirjoittaja KajNyy1 » 06 Huhti 2019 14:55\nTässä on tapahtunut niin että yksityiskäytössä olevat kuorma- Linja- (ilman paikkalukurajoitusta) ja Matkailu-autot On asetuksella vapautettu piirturin käytöstä. Lisäksi Trafi on antanut määräyksen ettei yksityisajossa tarvitse piirturia käyttää. Tulli on antanut määräyksen että matkailuautona uutena tuotava ajoneuvo ei tarvitsevarustaa ajopiirturilla (yli 7,5 tonniset). Tämä siis koskee vain ei ansainta tarkoituksella olevat ajot. Koskee kuitenkin jos ratsastuskoulun hevoskuljetus autolla (kuormaauto) ratsatuksen opettaja vie vaikka ilmaitteeksi oppilaiden hevosia kilpailupaikalle niin piirturia tarvitaan ja pitää olla eläinkuljetuksen ammattipätevyys suoritettuna.\nTämä sama on voimassa"kaikissa" EU-maissa en ole tätä kaikkien maiden osalta katsastanut\nEU-lakiaei voi kansallisella lailla korjatatai tarkentaa siksi tämä on tehty kansallisellaAsetuksella ja Kansallisella ministeriön alaisen viranomaisen antamalla Määräyksellä\nViesti Kirjoittaja Lahti32 » 12 Huhti 2019 14:56\nTieliikenteen sosiaalilainsäädäntö toteaa myös että ellei piirturin käyttöä vaadita, ei vaadita myöskään piirturin asennusta eikä tarkastusta.\nKaj.lla ja minulla on vielä niin vanhat bussit ettei niissä vaadita edes nopeusmittaria.\nSilti piirturi toimii edelleen mutta kukaan ei pakota sitä käyttämään\nViesti Kirjoittaja Rosvolinna » 13 Huhti 2019 13:37\n"i. ajoneuvossa, joka kuljettaa rahaa tai arvoesineitä" - minulla on Bilteman kassakaappi bussissa ja siellä kourallinen kolikoita, joten lain kirjain täyttyy.\nViesti Kirjoittaja villev51 » 17 Huhti 2019 10:35\nViesti Kirjoittaja Jokelan linja » 17 Huhti 2019 16:35\nMikäli kulkine on rekisteriotteen mukaan Linja-auto tai kuorma-auto, tarpeeksi painava ja tarpeeksi uusi (jostain 70-luvun lopusta alkaen), ajoneuvossa vaaditaan olevan ajopiirturi.\nJos auto on M1/matkailuauto, niin ajopiirturia ei tarvitse olla. Saa toki olla.\nJos ajoneuvossa vaaditaan olevan ajopiirturi, pitää sen olla myös tarkastettu.\nTarkastamattomasta ajopiirturista tulee katsastuksessa hylky. Siis vain jos ajoneuvossa pitää olla piirturi.\nJos jostain kumman syystä Linja-auton näköinen kulkinen onkin rekisteriotteen mukaan M1, eli henkilöauto, niin piirturia ei vaadita. Ei myöskään sen tarkastusta.\nSe, että tarviiko sitä piirturia sitten käyttää on aivan eri asia.\nViesti Kirjoittaja aufundavon » 21 Huhti 2019 14:09\n06 Huhti 2019 14:55\nOlen täysin samaa mieltä siitä, ehdottomasti.\nLG keskeltä Eurooppaa, mutta EU: n ulkopuolella.


Battlefield 1 (Revolution Edition) - 27.90e - PC - Puolenkuun Pelit pelikauppa\nSijaintisi: Kauppa » PC » Räiskintä » bf1\nPiranha: Switch Joy-Con Dual Charger (NSW)\nHungry Hungry Hippo - Grab & Go\nBattlefield 1 - Revolution Edition erikoispainos sisältää:\nThey Shall Not Pass (heti saatavilla) Pelaa yhtenä 1. maailmansodan raivoisimmista armeijoista - Ranskan armeijana. Taistele villisti Verdunin pätsin ympärillä ja laskeudu Fort de Vauxin tunneleihin, joissa barbaariset taistelut raivoavat kaasun täyttämissä käytävissä.\nIn the Name of the Tsar (tulossa syyskuussa 2017) Ratsasta Galiciassa legendaaristen husaarien kanssa Brusilovin hyökkäyksen aikana. Ota osaa Albion-hyökkäyksen kuohuihin koleassa saaristossa ja taistele petollisen Lupkow Passin lumen peittämissä rotkoissa.\nTurning tides (tulossa joulukuussa 2017) Ryhdy intensiivisiin taktisiin sotalaivastotaisteluihin ja johda rannikon ilmalaivaa maan, ilman ja meren välisessä kamppailussa.\nApocalypse (tulossa alkuvuonna 2018) Anna kaikkesi yhdessä 1. maailmansodan pahamaineisimmista taisteluista. Valloita kiistelty maa julmin keinoin ja ainutlaatuisin asein, jotka syntyivät epätoivoisesta umpikujasta. Koskaan ennen Suuren Sodan painajaismaiset kauhut eivät ole olleet yhtä lähellä.\nKoe totaalisen sodan synty Battlefield 1 -pelissä.\nEtene eeppisestä taistelusta toiseen - koe urbaani taistelu vallatussa ranskalaiskaupungissa, raskaasti puolustetut vuoristotukikohdat Italian Alpeilla ja kiihkeät yhteenotot Arabian aavikoilla.\nTuotteen lisäyspäivä: 21.08.2017.\nRed Faction: Complete\nPokkén Tournament DX (+Keräilykortit)\nDeath Note: L Symbol lasi\nTrust: GXT 860 Thura - pelinäppäimistö\n1. Sniper Elite III (EMAIL-koodi)\n2. Sniper Elite 4 (EMAIL - ilmainen toimitus)\n3. Call of Duty: WWII (EMAIL - ilmainen toimitus)\n4. Call of Duty 4: Modern Warfare (EMAIL - ilmainen toimitus)\n5. Overwatch (EMAIL - ilmainen toimitus)\n6. Medal of Honor (EMAIL - ilmainen toimitus)\n7. Red Orchestra: Ostfront 41-45 (EMAIL - ilmainen toimitus)


Saint Peppone - järkkyneen mielen luostari: Hallusinaatio-joen vesi sai Jokis Maijan kutomaan Never ending socks:it! (aka Untolla on pesupallot pyörässä)\nHallusinaatio-joen vesi sai Jokis Maijan kutomaan Never ending socks:it! (aka Untolla on pesupallot pyörässä)\nThe Korvessa järjestettiin eilen ”Katsopas kun muuntajasta valuu hunajaa” - juhla mikä tarkoittaa sitä että rakkauden ja hallusinaatioiden täyttämä kesä 2013 on virallisesti saapunut tännekin helvetin ryteikköjen ja hetteikkömaiden keskelle.Tämä teksti saattaa hypähdellä – siis ajatustasolla – koska olen vieläkin aineissa eikä rationaalinen puoleni oikein toimi. Jos rehellisiä ollaan niin ei se ole toiminutkaan Gudrun Hammarstickelin tempun jälkeen, sillä tuo naikkonen pudotti minut ensimmäisen kerran betonille toimiessaan Kätilöopistolla sikiön lähdättäjänä.\nMukava muija ja muistan syntymähetkestäni sen, että joku kiskoo minua takajalasta ja huutaa ruotsinkielen voittoisella aksentilla ”Tulethan sinä perkele sieltä etkä äitees vaivoiksi jää!”. Mahdoton kiskaisu ja sitten lähdetiin niin pitkälle kuin napanuora antoi periksi. Syitä tähän oli monia; olin kylmissäni kömpinyt perätilaan ja vieläpä väärin päin ja kaiken lisäksi olin onnistunut ns. potkaisemaan luukun kiinni jolloin kohdusta pimeni valot ja happi loppui. Tästä syystä olin syntymähetkellä sinisempi kuin kaikki smurffit yhteensä. No eipä mitään, Gudrun otti kopin ja katkaisi tuon iljettävän näköisen ravintoletkun vauhdissa mutta sortui omaan näppäryyteensä eli ei saanut niillä kopokäsillään meikäläisen limaisesta kropasta kiinni, joten ainoaksi vaihtoehdokseni ja kätilöiden suureksi hämmästykseksi oli huutanut täysin virheettömällä venäjän kielellä että ”täältä tullaan betoni” minkä jälkeen muistini katkesi useiksi viikoiksi. Sanonkin muuten tässä sivuhuomautuksena että minä muutan venäjälle koska siellä on mukavaa porukkaa ja heikäläiset ymmärtää tätä mieltäni repivää sairauttani paremmin kuin muut, ainakin mitä on tilastoihin uskominen. Katsokaas kun ulkomaista Venäjällä on eniten Luostarin lukijoita ja eilisen päivän aikana heitä kävi enemmän kuin suomalaisia. Täytyykin ruveta verestämään vanhoja kielitaitojani. Muutan perkele tuohon rajanpintaan vaikkapa Vaalimaan tulliaseman viereen mistä huutelen uuden kotimaani rajavartioille tyyliin että kannattaa muuten kollata se bussi kunnolla, mä tunne ton porukan ja joka reissulla on ollut saatanalliset jemmat ympäri dösää. Itse siemailen Stolishnajaa sen kolmen neliön datsani terassilla ja katselen kun porukat kärvistelevät kumirukkanen perseessä tullin pihalla. Kylläpä minä olen viivakoodimainen mies.\nNiin mutta piti puhua siitä juhlasta eikä mistään tulevista muutoista. Katsokaas kun tätä kyläämme hallitsee vuori (aivan, se on vuori vaikkei sitä kartoissa näykään) ja tämän vuoren rinteiltä saa alkunsa kylämme halkaiseva joki joka laskee vetensä läheiseen, suureen vesistöön. No ei se mikään joki ole vaan suht leveä paskaoja mutta on siinä joskus kirkasta vettäkin ja ansaitsee näin nimityksen joki. Tätä pikku jokeamme toiset kutsuvat Kikatusten puroksi ja toiset taas Nonyksi (No nythän se löi värit päälle!). Nimitysten takana on laajat salomaat aivan helvetillisine petoeläinkantoineen ja suuret laidunmaat joilla käyskentelevät ne sarvipäiset otukset (tiedätte kyllä, ne täplikkäät jotka kommunikoivat sillä yhdellä tavulla). En tiedä miten tämän kauniisti sanoisi mutta tämän järjettömän eläinpopulaation in- ja out- toimintojen (varsinkin se out) seurauksena joessa virtaava vesi muuttuu kesän mittaan melko prosenttipitoiseksi nesteeksi. En kuitenkaan kerro minkä aineen prosenttipitoisuuksista puhutaan.\nAnyway, eilen tuo ihana joki vapautui talven kahleista ja suuret vesimassat rynnistivät alas vuoren rinteiltä, vieden iloisesti mukanaan parin kaupunkilaisen ökyrikkaan mulkun talvella rakentaman talon mennessään. Ihan oikein, he kun luulivat että joki kuuluu heille ja rakensivat hienot talonsa aivan joen rantaan ja tekipä se toinen läskipää terassinkin joen päälle paalujen varaan. Minä tunsin suurta yhteyttä luontoäidin kanssa katsellessani ohitse ryskäävää pirttiä jonka keittiön ikkunassa näkyi ankarasti kiroileva ökyäijä hänen yrittäessä pysyä pystyssä virauksessa keinahtelevan rytökasansa lattialla. Niin, aina joen vapautuessa jääpeitteestään me kyläläiset kokoonumme joen ääreen kuksiemme ja kippojemme kanssa siemailemaan tuota jumalaista nestettä. Näin keväällä sitä voi vielä juoda mutta keskikesällä sarvipäiden ilmestyttyä laitumille se käy turhan vahvaksi eikä syksyn tullen joen vettä voi juoda enää muut kuin me pahimmat sekakäyttäjät. Syynä tähän on se, että tiedätte mitä hirvimiehet tekevät juotuaan koko päivän viinaa också kaljaa sekä ammuttuaan mukamas tähdättyjä heittolaukauksia kohti sarvipäitä – sekä metsässä asustelevia että niitä laitumella olevia. Näille viinan huuruisille metsien miehille kun riittää että otuksella on sarvet päässä, värillä ei niin väliä.\nNiinpä meitä eilenkin kokoontui arviolta kolmesataa kyläläistä joen penkalle imuroimaan joen todella mysteeristä vettä. Paikalla olivat kaikki vauvoista vaareihin ja mummoista merisiileihin. Hienoa yhteislaulua jota haittasi aivan sairas tuuli joka vei äänen mennessään ja näin porukan kirkonkylän puoleinen pää tuli neljä säkeistöä jäljessä mutta ei se siinä kunnossa haitannut. Katselimme kuinka muuntajasta alkoi valua hunajaa ja linnut lentelivät takaperin, tällä kertaa korpimailla tuttua rewind-lentoa eli ne roudasivat pesätarpeita pesästä poispäin. En tiedä muuten onko tuolla ilmiöllä tekemistä tuon veden kanssa koska se esiintyy vain tämän suuren juhlan aikaan. Paljon käy ulkopaikkakuntalaisiakin kinuamassa huikkaa ja eritoten urheiluväkeä aina ulkomaita myöten. Viime mainitun porukan houkutteli paikalle yksi äijä – olisikohan ollut joku Kari vai oliko se Pekka, en minä enää muista mutta sen muistan että hän oli jonkun salkun ja sieltä löytyneiden juttujen takia tullut vähän sivummalle etelästä ja näin eksyi keskelle meidän ”Katsopas kun muuntajasta valuu hunajaa” -juhlaamme. No hittolainen, Vähästalon Gunnar – tuo 92-vuotias jäärä – halusi vetäistä vielä vetäistä menneen talven viimeisen hiihtolenkin ja vetäisikin niin, laajalla kynnöspeltoaukealla (lumeton) tämä sissi tempaisi kympin lenkin aikaan 13 min.44 sec. Helvetillinen aika ja varsinkin kun hän teki sen tasatyönnöin ja vieläpä siten ettei suksista ottanut kuin takapäät maahan kiinni. Saatanallinen pölypilvi vaan näkyi Gunnarin sivakoidessa kynnösmaalla. Gunnarin eukko vähätteli tätä sanoen ettei Gunnar ollut juonut vasta kuin kaksi desiä joen vettä joten iltaan mennessä aika varmasti puolittuu. Voitte kuvitella Karin ilmeet kun hän näki tämän, sain nimittäin tietooni hänen olevan aika kiinnostunut hiihtämisestä ja 92-vuotias kääpä kiskaisee kynnöspellolla tuollaisen ajan kympille niin kyllä siinä varmasti vakuuttuukin vaikka olisi minkälainen skeptikko. Kari oli valmis tarjoamaan mielettömiä summia vedestä mutta sitä ei myyty, eräs Alma jolla on kylän ainoa laajakaistayhteys ja joka ylipäätään seuraa ulkomaailman asioita, sanoi ettei hän missään nimessä halua piikitellä mutta vesi pysyy kylällä ja korkeintaan kylän palomiesten ruiskuissa. En tiedä mitä vittua Alma tuolla tarkoitti mutta Kari lähti melko kyrpiintyneen näköisenä pois.\nSe on hieno juhla missä vanhempi väki esittelee puhdetöitään; esim. Höppävaaran Unto oli korvannut lonkkavolvonsa pyörät pesukoneen rummuilla ja kehui kuinka pykki tulee puhtaaksi pyöräilylenkillä. Rohkenimme epäillä pesutulosta veden puutteen takia mistä Unto suuttui aivan saatanasti, hän huusi ettemmekö seuraa nykyaikaa sillä nythän on jo pitkään ollut pesupalloja. No, avattiin siinä molemmat rummut ja etummaisessa olivat Unton sukat + 57 pesupalloa ja takimmaisessa Unton paskaiset raappahousut + 98 pesupalloa. Ei ole Unto ehkä sisäistänyt noiden pesupallojen ideaa mutta emme hennoneet sanoa sitä, antaa ukon pyöräillä pyykkinsä puhtaaksi. Toinen työ mikä herätti vilkastakin keskustelua varsinkin kylän muorien keskuudessa, olivat Jokis Maijan Never ending socksit. Hän oli antanut niille englanninkielisen nimen varmana siitä, että niistä tulee hittituote maailmalla. Olimme jo juhlan alussa katselleet että onpas Maijan reidet turvonneet valtavasti ja syykin selvisi hänen esitellessään sukkansa. Kaikessa yksinkertaisuudessaan sukat olivat kahdeksan metriä kudottua putkea joka oli rullattu reisiin. Villasukat peittivät näin jalat varpaista reisiin asti ja kysyessämme mikä oli homman nimi, Maija valisti: Sukan kantapään kuluessa tahi varpaiden pukatessa itsensä kärjestä läpi, kiskaistaan yläpäästä sukkaa lisää ja ommellaan varpaiden päästä putki jälleen kiinni. Loppu leikataan pois. Hän oli ommellut pienen laukunkin jossa oli pari kerää lankaa ja kutimet, tulivat kuulemma sukkien mukana. Näin sukat eivät loppuisi koskaan – tai no kestäisivät heti helvetin kauan – kun yläpäästä voisi rempoa lisää tuotetta mikä helpottaisi osaltaan verenkiertoa jaloissa. En tiedä onko Maija sekoamassa vai oliko hän käynyt jo aiemmin lopputalvesta joen yläjuoksulla ryystämässä virtaavaa vettä mutta ei tuo idea ihan terveestä haulista ole. Tosin minä en ymmärrä kutomisesta mitään joten voihan se olla ihan toimivakin juttu.\nPaljon muitakin käsitöitä nähtiin hallusinaatioiden ohessa ja kaikilla oli mukavaa, tänään olisi vuorossa vielä jälkilöylyt joen penkalla ja taidankin lähteä katsomaan mitä siellä on tarjolla.\nHyvää torstaita teille; te rakkaat Luostarin asukit ja muut matkaajat.\nHikisillä käsillään naputellut Peppone klo 10.45\nTunnisteet:matkailu,ihmissuhteet,elämä,ruoka datsa, dösä, hallusinaatiot, hirvestäjä never ending, perätila, prosenttipitoinen, puro, rakkauden kesä, rakkaus, sarvipää, sekakäyttäjä, sikiön lähdättäjä, socks, tulliasema, Vaalimaa, Venäjä\nMarjaana 18. huhtikuuta 2013 klo 10.55\nTekisköhän se Maija mullekin sellaiset Never endingit? Tuppaa tuo ääreisverenkierto välillä reistaamaan - villasukat on must mutta olishan se kotoisaa sujauttaa kädetkin reisien väliin ja sinne sukan toiseen päähän. You know what I mean!\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 11.42\nTäytyypä kysyä Maijalta jahka se selviää. Tiedänkyllä mitä tarkoitat ja se sai aikaan varsin mielenkiintoisia ajatuksia..\nPolga 18. huhtikuuta 2013 klo 11.38\nMä taas ottaisin semmoisen tonkallisen vettä, tai itseasiassa voisiko saada tänne sellaisen etäjakelupisteen?\nPS: Meillä Malmilla siitä ei maksettaisi, mutta avitettaisiin korpimaita käytännön tasolla :)\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 11.43\nIlman muuta tuon sulle vaikka parikin tonkallista jahka etelään suunnistan. Sinä jos kuka olet etuoikeutettu maistamaan tätä korpimaiden nektaria! :D\nRantakasvi 18. huhtikuuta 2013 klo 13.39\nMinäkään en ole koskaan sisäistänyt pesupallojen ideaa;) Tonkallinen vettä tilaukseen myös, tulen noutamaan, ja maksan sen sienipiirakalla, vaihtotalous, you know;)\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 14.30\nTonkallinen vettä tulee ilman muuta ja se olkoon vaikkapa iloinen adoptiolapsen tuliainen, ainoa asia minkä hän on pystynyt pelastamaan entisestä ja täysin lahonneesta kotitalostaan. Sen sienipiirkan voit sitten sujauttaa iltarukouksen yhteydessä patjan alle ;D\nsirpa 18. huhtikuuta 2013 klo 16.20\nVoi, Peppis, mun täytyy tunnustaa yks asia. Mä pyysin Rantista vähän miettimään tota adoptioasiaa (oman bloginsa kommenttilootassa). Älä oo vihanen ;)\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 17.27\n:( Niin, kukapa mun puoliani pitäisi... *lähtee vähän saatanan liukkaasti katsomaan mitä siellä onjuoruttu*\nRantakasvi 18. huhtikuuta 2013 klo 17.36\nEi tässä mitään,adoptiopaperit on vetämässä (* kuiskaa: Sirpa, nyt tulee sanomista*) ja kaikki hyvin. Sirpa on varmaan vähän kateellinen kun ei saanut itse sua adoptoida;)\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 17.37\nKävinkin sitten katsomassa teidän rienaamisenne siellä Rantiksen mestalla ja minäkö muka ADHD -suursyömäri?! Nyt ei kyllä hyvä heilu jahka tästä ensimmäisestä shokkiaallosta toivun niin jotain...jotain...tapahtuu ;D\nsirpa 18. huhtikuuta 2013 klo 17.53\nADHD-suursyömäri *aivan hervotonta naurua*\nKultaseni, sä oot käsittänyt ihan väärin. Kuten Rantis tuolla sanoi, oon niin kateellinen, kun hän saa adoptoida sut.\n*pakko lähteä ulos nauramaan, ukko mulkoilee siihen malliin. Ei pysty keskittymään veroilmoituksen tekoon* :DDDD\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 19.59\nEipäs nyt enää yritetä pakitella...! :D\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 14.33\nMiksi en ole ennen tätä tehnyt aikaisemmin ja miksei kukaan ole kertonut!?\nPiskuinen Opera pelittää aivan saatanan paljon sukkelammin kuin Chrome tai Tulikettu ja tässä on se syötteiden lukuohjelmakin + muita (nopeita) hienouksia. Oi tätä ilon päivää!\nPolga 18. huhtikuuta 2013 klo 20.24\nTuota, Operassa on lopulta pieniä ongelmia... mulla oli ennen kans vain Opera. Nyt on Tulikettu kuiteskin, tietyistä syistä. Käytin Operaa ja IE:tä monia vuosia...\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 22.51\nNo niinpä ja havaitsin sen äsken katkerasti joten vaihdoin Chromeen takaisin. Jatkuvasti hirtti kiinni.\nTsompi 18. huhtikuuta 2013 klo 15.42\nIlmiselvästi sienessä kirjoitettu, eikö? Jos vesi ei ole karvasta, en tilaa.\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 16.14\nSitä ei aina ehdi huomata mitä suuhunsa laittaa ja vesi on todella karvasta, sen voin taata! ;D\nRantakasvi 18. huhtikuuta 2013 klo 17.38\nOpera on hyvin edistyksellinen selain minäkin käytän sitä usein. Nettisujen näkyvyys on oikeastaan Operalla parhainta.\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 18.31\nniin ja ennenkaikkea tisujen! ;D\nTsompi 18. huhtikuuta 2013 klo 20.45\nEn haikaile Operan perään, tulikettu täyttää mun kaikki toiveet jo nyt. Nimimerkki 'Ei se vaihtamalla parane'.\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 22.50\nJuu, huomasin kans äsken ja vaihdoin takaisin Chromeen sillä ei Opera kestänyt hullun kyydissä vaan tilttasi vähän päästä.\nRouva B 18. huhtikuuta 2013 klo 16.37\nYhdessä tuntemassani korvessa on järvi, jossa olen kuullut olevan samantyyppistä vettä, mutta seisovaa eli pohjasta kun kauhaisee niin saa oikeinkin väkevää. Rupesi epäilyttämään että tuo joki laskee juuri siihen järveen. O_o\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 17.11\nNiin, sitähän ei tiedä vaikka samassa korvessa oltaisiin sillä alkulähteillä voipi olla kyseinen järvi....\nHirnakka 18. huhtikuuta 2013 klo 18.46\nEi hemmetti, ollaanko me kaikki saman alkulähteen äärellä? Justiinsa katselin kun naapurin vävy reutoo mönkijällä pitkin kevätmärkiä pellonreunoja. Sillä hepulla on kaikki mahdolliset moottorillakäyvät menopelit ja ajaa perhana rinkiä näiden meidän tilusten ympärillä. Varmaan käyttää polttoaineena sitä 'menovettä' ja käy itsekin välillä 'tankilla'\nPeppone 18. huhtikuuta 2013 klo 20.01\nTuossa saattaa olla perää että kysessä on jokin helvetin maanalainen lähde jonka vesi virtaa kaikkialle. Ilmankos me suomalaiset olemme niin pässiä kansaa, minkä todistaa tuo sun naapurin vävyn käyttäytyminenkin.


Sauna & Spa | Kuitukuu - ILOA ARKEEN\nKlapi saunatekstiilit syntyivät kauniiden halkopinojen inspiroimina. Tekstiilit on valmistettu pellavasta ja puuvillasta täysin kotimaisena käsityönä. Sarja on saanut rinnalle myös muita tuotteita, joista uusin on Löylypallo.\nTyylikkääseen ja uudelleen täytettävään tölkkiin on kerätty kotimaisia koivunlehtiä, jotka tuovat aidon, kemikaaleista vapaan ja huumaavan kesän tuoksun saunaan. Kuivattuja lehtiä laitetaan teräksiseen palloon, kansi painetaan kiinni ja pallo lasketaan lämpimään löylyveteen hetkeksi hautumaan. Ketjun päässä oleva tamminen kolmio toimii vastapainona astia reunalla. Lehdet voivat kuivahtaa pallossa ja niitä voidaan käyttää toiseen kertaan. Lopuksi lehdet voi kompostoida. Tuote on esteettinen lahja ja se täydentää upeasti Klapi sarjan muita tuotteita.\nPakkaukseen voidaan kaivertaa tai siihen voidaan valmistaa tuotetarra asiakkaan omalla logolla.\nKlapi laudeliinat on valmistettu huippulaatuisesta pellavasta ja pakattu viehättävään ekohalkoon, jonka voi kierrättää saunan tai takan sytykkeeksi.\nKlapi Naulakot on muotoiltu niin, että pyyhe tai ripustettava vaate on aina hieman irti seinästä. Näin kostea tekstiili kuivuu nopeammin. Naulakot on käsitelty luonnomukaisilla vahoilla.\nKlapi Naulakoiden väreinä on koivu, tammi ja mustaksi vahattu koivu.\n155, 240 ja 325 mm\nKorkealuokkaisesta pellavafroteesta valmistetun käsipyyhkeen kaunis yksityiskohta on uudella tavalla sijoitettu ripustinlenkki, joka antaa pyyhkeen laskeutua kauniisti naulakossa.\nKÄSIPYYHE 75x50 cm\nPaloturvallisella vanulla täytetty saunatyyny on turvallinen ja mukava tuki lauteilla nautiskelijalle. Tyynyn voi pestä käytön jälkeen pesukoneessa ja se säilyttää hyvin kuohkeutensa.\nKOKO: 45 x 25 cm\nPuinen, moderni löylymittari tarjoaa sisustuksellisen yksityiskohdan saunaan.\nKOKO 19 x 15,5 x 1,4 cm\nKlapi -sarjaa täydentävät sauna- ja vieraskirjat. Etu- ja takakansi ovat identtiset; kirjaa voi käyttää molemmista suunnista. Sisäsivut ovat valkoista Joutsenmerkittyä paperia.\nVäreinä punainen, harmaa ja musta.


R81ML12 Orientoivat opinnot, 10.00 op, 267 h\nAngeria Mervi, Häikiö Sisko, Kuisma Tuija, Minkkinen Heidi\nOpiskelija tietää restonomikoulutuksen tavoitteet ja osaa suunnitella omien opintojensa etenemistä ja ammatillisen osaamisen kehittymistä. Opiskelija osaa toimia aktiivisena ja vastuullisena oppijana itsenäisesti ja muiden kanssa. Hän osaa käyttää Lapin AMK:ssa käytössä olevia työvälineitä. Opiskelija osaa hankkia tietoa ja hyödyntää hankkimaansa tietoa. Opiskelija osaa käyttää asiatyyliä opiskelukirjoitteissa.\nLukukausiteema: Matkailu pohjoisessa toimintaympäristössä\nOpiskelija tietää restonomikoulutuksen tavoitteet ja osaa arvioida, suunnitella ja kehittää osaamistaan ja oppimistapojaan. Opiskelija osaa toimia aktiivisena ja vastuullisena oppijana itsenäisesti ja muiden kanssa. Opiskelija osaa hankkia ja hyödyntää hankkimaansa tietoa. Opiskelija osaa käyttää korkeakouluopiskelussa tarvittavia työvälineitä. Opiskelija osaa käyttää asiatyyliä opiskelukirjoitteissa.\nOpiskelija ei tunne restonomikoulutuksen tavoitteita eikä osaa arvioida, suunnitella tai kehittää osaamistaan ja oppimistapojaan. Opiskelija ei osaa toimia aktiivisena ja vastuullisena oppijana itsenäisesti ja muiden kanssa. Opiskelija ei osaa hankkia tietoa tai hyödyntää hankkimaansa tietoa. Opiskelija ei osaa hyödyntää opiskelun sähköisiä työvälineitä ja sekä tieto- ja viestintätekniikkaa. Opiskelija ei osaa käyttää asiatyyli opiskelukirjoitteissa.\nLähiopetus, verkko-opetus, yksilö- ja ryhmätehtävät, etäpaketti\nEtäpaketti, luennoilla käytettävät, Lapin amkin verkkosivut\nOpiskelun työvälineet ja oppimisympäristöt. Opiskelutaidot korkeakoulussa. Informaatiolukutaito ja tiedonhaku. Asiatyyli eri tekstilajeissa.


Siltarumpuja hyvinkin - Suomenmaa.fi\nJari Nenonen\t 11.8.2020 4:00 , muokattu 10.8.2020 9:57\nPasilan studioihin kokoontuu viisaita, jotka pyrkivät muokkaamaan vaalikarjan mielipiteitä.\nKovasti helsinkiläistä muotia on painaa kepua aina kun siihen mahdollisuus tarjotaan. Ja kylläpä tarjotaankin!\nJälkiviisaissa (olen joskus tuurannut Ritva Santavuorta) toki puhutaan hieman virne suupielessä, mutta kaikki eivät ymmärrä ironiaa tai satiiria. Niinpä ainakin itsensä arvostama keskustelija sanoi että keskustan politiikka on siltarumpusuhmurointia.\nTätä mielikuvaa on kaupattu vuosikymmeniä. Yksi Pekkarinen on kuulemma ollut oikein erikoistunut siltarumpuihin. Pääkaupunkiseudun asukas ostaa mielikuvan, miksei ostaisi, ostivathan demareilta vappusatasenkin.\nSaanen muistuttaa mikä on kansanedustajan toimenkuva. Hän edustaa kansaa, äänestäjiään.\nToki täytyy olla vahva näkemys suurista kokonaisuuksista, toki täytyy ajaa koko kansakunnanasiaa. Kuten edellä mainittu Pekkarinenkin on tehnyt.\nMutta sitten on se toinen puoli. Oman alueensa valtuuttamana oman alueensa asioiden ajaminen. Kyse ei tietenkään ole yksittäisistä siltarummuista, hyvänen aika, vaan alueellisista hankkeista.\nKun kaakon kansanedustajat ajavat väylähankkeita yli puoluerajojen, sitä ei mainita siltarumpupolitiikaksi, vaan nimenomaan oman alueen edun ajamiseksi. Sitäkin varten kansa on valtakirjan antanut.\nAjatus on yksinkertainen. Äänestetään tuo eduskuntaan, hän on pystyvä henkilö, hän hoitaa asioita, jotka ovat meille tärkeitä.\nVäännetään toisten vaalipiirien edustajien kanssa tehtaista, teistä ja väylistä, oppilaitoksista, suurista sairaaloista.\nEnnen, mustavalkoiseen Suomi-Filmi-aikaan eduskuntaan lähetettiin jo valtuustoissa ja pankkien johtokunnissa ja lukuisissa muissa luottamustehtävissä marinoituneita ja pätevöityneitä aikuisia, joille kansanedustajuus oli uhraus.\nPitäisi päästä siihen maailmaan sikäli takaisin, että kansanedustajuutta ei pidettäisi vain hyppylautana telkkarin viihdeohjelmiin ja loppupeleissä Seiskan sivuille suttuiseen salakuvaan.\nSe on se keskustan missio, mennä maakunnista eduskuntaan, puolustamaan koko maan pitämistä asuttuna ja elinkelpoisena. Uskoisin, että sille on tilausta kautta sen kuuluisan kentän.\nJos siinä tulee tielle uusi pinta ja silta korjatuksi, niin ei se häpeä ole.


Turvaistuinvalikoimassamme etusijalla on yksi ominaisuus: turvallisuus.Myös mahdollisen onnettumuuden jälkeen voit luottaa meihin.\nJo pienissä onnettomuuksissa turvaisuimeen voi tulla pieniä hiushalkeamia tai muita vaurioita. Nämä usein silmälle näkymättömät vauriot voivat\nvaarantaa lapsesi turvallisuutta merkittävästi.\nOtamme takaisin kaikki meiltä ostetut turvaistuimet, jotka kahden vuoden sisällä ostosta ovat mukana onnettomuudessa – tämä on lupaus!\nNäin varmistat turvallisuuslupauksemme*\nHanki turvaistuin pinkorblue.fi-verkkokaupasta ja säilytä kuitti varmassa paikassa. Takuun piirissä olevan turvaistuimen tunnistat tästä sinetistä.\nOston jälkeen lataa sertifikaatti täältä\nToivotamme sinulle ja lapsellesi turvallista ajoa ilman onnettomuuksia – onnettomuuden sattuessa olemme kuitenkin sinua varten täällä.\nToimita meille sertifikaatti, onnettomuusraportti ja kahden vuoden sisällä päivätty maksukuitti ja vaihdamme maksutta tilalle\n* Turvallisuuslupaus on voimassa 21.07.2014 alkaen ostetuista tuotteista. Takuu ei koske istuinkorokkeita.


1 478 m² Valimotie 9, 00380 Helsinki Toimistotila vuokrattavana - Oikotie 15634309\nVuokrattavat toimitilat Helsinki Pitäjänmäki Valimotie 9, 00380 Helsinki\nValimotie 9, Pitäjänmäki, Helsinki\nSiistiä toimistotilaa hyvien liikenneyhteyksien varrelta.\nSiistiä toimistotilaa hyvien liikenneyhteyksien varrelta. Pitäjänmäessä sijaitseva Valimotie 9-11 tarjoaa yrityksille modernit puitteet ja monipuoliset palvelut. Talossa on aulapalvelu, vuokrattavia neuvottelutiloja, saunaosasto, laadukas lounasravintola ja catering-palvelut.\nTämä 1478 m2 toimistotila kattaa puolet kiinteistön 5. kerroksesta. Toimistossa on avotilaa, huoneita, keittiöpisteitä sekä omat wc-tilat. Toimistossa on myös kaksi omaa parveketta.


Forest Tale Kasinokolikkopeli Verkossa | PELAA\n4.97/5 arvioitu 43 mukaisesti 43 1 Forest Tale\nMiten pelata Forest Tale\nTämä EGT:n kehittämä Forest Tale -kolikkopeli johdattaa sinut syvälle metsään. Tässä metsässä aurinko paistaa, kukat kukkivat ja villipedot vaanivat puiden takaa. Voit melkein hengittää metsän raikasta ilmaa keuhkoihisi, kun pyöräytät pelin käyntiin. Sitten huomaat korin ja punanuttuisen tytön, jotka muistuttavat sinua tutusta tarinasta lapsuudestasi. Tarina on nimeltään Punahilkka. Mukana on myös metsästäjä, susi ja mökki. Raikas ja iloinen ilmapiiri kuuluvat peliin. Jokaisen voiton jälkeen kuulet iloisen musiikin hurraavan sinulle. Pelissä tarina herää henkiin ja pääset sisään sen kiehtovaan maailmaan.\nTässä kolikkopelissä hyppäät Punahilkan matkaan. Pelistä löytyy viisi kiekkoa, kolme riviä ja 15 voittolinjaa. Linjoista voit lukita 1 ,5, 7, 10 tai 15 kappaletta ja pelin panokseen pystyy vaikuttamaan myös muulla tavalla. Panostaminen onnistuu pelin alalaidasta niin, että valitset sieltä kokonaispanoksen. Sitten vain kiekot pyörimään. Kolikkopelistä löytyvät myös wildit ja scatterit, joiden avulla voit saada ilmaiskierroksia ja voittomahdollisuutesi kasvavat.\nNappaa eväät koriin mukaan ja lähde Punahilkan matkaan kohti satumetsän uumenia!\nKuinka pelata Forest Tale slottia:\nForest Tale -kolikkopeli johdattaa sinut syvälle metsän uumeniin Punahilkan ja hänen ystäviensä seuraan. Pelin symboleista löytyvätkin Punahilkka ystävineen sekä mökki, eväskori ja susi. Pelaaminen on tehty helpoksi. Sinun tarvitsee vain valita haluamasi voittorivit ja panos. Sitten vain pyöräyttää kiekot pyörimään. Panoksen voit säätää pelin alalaidasta. Valittava panos on viidentoista ja kolmensadan väliltä. Pelin tavoitteena on saada mahdollisimman monta samaa symbolia voittolinjalle. Mukana ovat myös wild ja scatter, joiden avulla saat ilmaiskierroksia ja voittomahdollisuutesi kasvavat helposti.\nVoit pelata Forest Tale -peliä sinun valitsemallasi panoksella ja voittoriveillä. Tällä pelillä on 96.07% palautusprosentti, joka tarkoittaa sitä, että sillä on alhainen/keskiverto volatiliteetti. Se varmasti miellyttää monia pelaajia.\nForest Tale -kolikkopelissä pääset Punahilkasta tuttujen hahmojen matkaan. Symboleista löytyy itse Punahilkka, isoäiti, metsästä ja susi. Mukana on myös muita satuun kuuluvia symboleita. Pelin tarkoituksena on saada mahdollisimman monta samaa kuvaketta voittoriville. Isoäitiä ja metsästäjää tarvitsee kahdesta viiteen samaa kuvaketta, ja he tarjoavat suurimmat voitot. Muita kuvakkeita tarvitset kolmesta viiteen. Pelin wild on itse Punahilkka ja scatter on eväskori. Jos saat Punahilkan minkä tahansa kuvakkeiden joukkoon, voittomahdollisuutesi kasvavat. Jos taas saat kolme eväskoria, voittosi moninkertaistuvat.\nForest Tale ilmaiskierrokset ja erikoistoiminnot:\nForest Tale -kolikkopelistä löytyy siis wild ja scatter. Wild korvaa pelissä kaikki muut kuvakkeet scatteria lukuun ottamatta. Tämä kasvattaa pelin voittomahdollisuuksia. Scatter puolestaan vie sinut ilmaiskierrosten pariin. Mikäli keräät kolme scatteria samanaikaisesti kiekoille, saat itsellesi ilmaispelejä. Jos scatterit ovat kiekoilla neljä, viisi tai kuusi, voit saada jopa kaksikymmentä ilmaiskierrosta tai saman jopa viisinkertaisesti riippuen pyöräytyksestäsi. Jos tunnet itsesi oikein onnekkaaksi, voit jokaisen voiton jälkeen lyödä vetoa voittorahoillasi. Pöydällä on joko punainen tai musta kortti ja arvaamalla kortin värin oikein, voit tuplata voittosi.\nForest Tale on raikas ja sadunomainen slotti, joka johdattaa sinut syvälle metsän uumeniin tuttujen hahmojen kanssa. Peli viihdyttää takuulla kaikkia pelaajia.\nForest Tale sopii niin aloittelijoille kuin kokeneemmille pelaajille. Pelin sadunhohtoinen ja raikas maailma vie kenet tahansa mukanaan. Pelin alkuun pääsee helposti, sillä sen säännöt ovat selkeät. Pääset seikkailemaan metsään yhdessä Punahilkan, isoäidin ja metsästäjän kanssa. Peliä pelataan tavallisen kolikkopelin säännöillä, jossa tarkoituksena on kerätä mahdollisimman monta samaa symbolia. Halutessaan peliä voi kokeilla myös ilmaiseksi. Quasar Gaming antaa nyt mahdollisuuden pelata myös ilman oikeaa rahaa. Ilmaispelissä pelataan leikkirahalla, joten myöskään voitot eivät ole oikeita. Molemmat pelit niin ilmaispeli kuin oikea peli löytyvät samalta sivustolta.\nJaa sinun Forest Tale kokemus