PARHAAT HOTELLIT LAPSILLE - KREIKKA 2020\nParhaat hotellit lapsille\nLasten saaminen on niin upeaa kuin se uhrataan. Nousta keskiyöllä, vie hänet kouluun, maksaa ruoasta, koulutuksesta ja koulutustarpeista, ruoasta, uusista vaatteista vuosittain ... Lapsen saaminen muuttaa maailmaan. Mutta sinun ei pitäisi tästä syystä luopua lomastasi. Nauttiaksesi täydellisestä perhelomasta Iberostar hotellit lapsille ne ovat epäilemättä paras vaihtoehto.\nIberostarilla on lomakeskusketju meren rannalla Erityisesti luotu nauttimaan ja nauttimaan koko perheen äärettömiä vapaa-ajan- ja virkistysmahdollisuuksia. Uima-altaat liukumäkeillä, viihdeohjelmat kaiken ikäisille, lastenhoitopalvelut, perhehuoneiden yhdistäminen, Star Camp -toimintaohjelma ja lasten menu tarjoavat talon pienimmille hauskanpidon perhelomien aikana. Ja kaikki tämä joutumatta luopumaan pyhistä lomapäivistäsi, jotka olet ansainnut ansainnut ympäri vuoden. Aikuisten uima-altaat, ensiluokkainen gastronominen menu vaativimmille makuille ja tarkkaavainen ja läheinen ihmisjoukkue, jonka avulla sinun ei tarvitse huolehtia muusta kuin rentoutua ja nauttia lomasta.\nTämä on vain pieni osa siitä, kuinka paljon Iberostar voi tarjota sinulle. Laajan ylellisten lomakeskusten verkoston avulla, joka on levinnyt maailman parhaimpiin kulmiin, löydät Iberostarin mistä tahansa paratiisin määränpää sinä valitset. Tässä artikkelissa haluamme tuoda esiin, mitkä ovat parhaat Iberostar-kohteet ja -laitokset, joissa nauttia huoleton perheloma. Mennään sinne\nJos olet yksi niistä, joka suosii kansallisia kohteita, maamme tarjoaa paratiisilaisia kohteita ilman, että sinun täytyy lähteä Espanjan valtiosta. Rakkaamme Kanariansaaristomme seitsemällä saarella, joilla kaikilla on erityinen viehätys ja enemmän kuin miellyttävä subtrooppinen ilmasto, voit nauttia rannasta ympäri vuoden. Iberostarilla on 3 toimipistettä Teneriffalla, yksi Lanzarotella ja kaksi muuta Fuerteventurassa. Kaikissa huoneissa on tilavat, siistit ja hyvin sisustetut huoneet, ulkouima-allas ja paljon toimintaa, jotta kaikki perheenjäsenet voivat nauttia.\nBaleaarien suurimmista Baleaarien saarista löytyy vain 10 lomakohdetta, jotka sijaitsevat koko Mallorcalla, ja suurin kohde on Iberostar. Siellä on syy. Uskomattomia rantoja ja lahtia, juhlia ja Mallorcan perinteet tee siitä yksi maamme ulkomaisten ja kansallisten matkailijoiden suosikkikohteista. Erityisesti suosittelemme Iberostar Selection Playa de Muro Village ja Iberostar Albufera Park, vaikka kaikissa jäljellä olevista kahdeksasta laitoksesta on ensiluokkainen varustus Iberostarin laadun mukaisesti.\nJa edes poistumatta Espanjan valtiosta, Meksikon Mekkaan kitesurfing Voit nauttia vesiurheilusta, uskomattoman ystävällisistä ja avoimista ihmisistä, samoin kuin kahdesta ensiluokkaisesta lomakohteesta, joissa on ylelliset huoneet täysin varustetuilla ja ulkouima-altailla, joissa et voi vastustaa pulahtamista.\nJos sinulla on tarpeeksi lomapäiviä, miksi et mene Karibialle? Epäilemättä Karibian rannikot ovat yksi kauneimmista ja tunnetuimmista rantakohteista maailmassa. Paratiisimaisten valkoisten hiekkarantojen ja turkoosi vesien, monipuolisen meri-kasviston ja -eläimistön sekä lyömättömän infrastruktuurin ansiosta siitä tulee yksi näistä kohteista, joille on käydä vähintään kerran elämässä. Iberostarilla on joitain parhaimmista lomakohteistaan tässä upeassa osassa maailmaa. että Meksikon karibia, on 6 hotellia Riviera Mayassa, 1 Riviera Nayaritissa ja yksi Cancúnissa, kun taas Dominikaanisessa tasavallassa sillä on 3 ylellistä toimipaikkaa pääkaupungissaan Punta Canassa ja toisessa Puerto Platassa. Ja yksittäisessä Kuubassa jaetaan jopa 7 hotellia, 4 Varaderossa ja kolme muuta Caysissa: Cayo Coco, Cayo Ensanchaos ja Cayo Guillermo.\nNiille, jotka nauttivat sukeltamisesta täysin erilaisiin kulttuureihin, mutta jotka eivät ole kovin faneja yli 3 tunnin lentämisestä, Marrakechista on tulossa täydellinen kohde. Pelaamalla Iberian niemimaan eteläkärjestä, muutamassa tunnissa koneessa voit nauttia melko selkeästä kulttuurisokista. Iberostar Club Palmeire Marrakech on yksi suosikkihotelleistamme modernin suunnittelunsa ansiosta, joka on selvästi arabialainen. Hieno arkkitehtuuri vertaansa vailla palvelua. Marrakech saa sinut rakastumaan.\nJa lopuksi, jos etsit eurooppalaista rantakohdetta, taloudellisesti edullinen Ja sen takana on suuri historia, et löydä parempaa vaihtoehtoa kuin Kreetan saari. Aseta tähdet lukuisiin mytologisiin tapahtumiin ja perusta muinaiselle Kreikalle, Kreeta on kohde, joka ei jätä sinua välinpitämättömäksi.Nauti rikasta kreikkalaista gastronomiaa majoittuessasi Iberostar Creta Panorama & Mareen.\nKuten huomaat, Iberostarin hotellikompleksit saavuttavat maailman kaikki nurkat. Jos haluat nauttia parhaasta perheloma, valitse kohde ja Iberostar huolehtii siitä, että vierailustasi tulee unohtumaton.\nLasten parhaat unet l Familon (Elokuu 2020)


Leppävaaran Ammattikoulu Musta Nainen Sängyssä / Pimppi\n: Leppävaaran ammattikoulu musta nainen sängyssä\nEroottisia kertomuksia nainen etsii seuraa Tajusin Kiitos kun tulit Huonon Äidin saitille! Kylpyhuone Pornonovellit erotiikkakauppa oulu tampere kauniit naiset myös seksilelut, välineet ja DVD-elokuvat. Äiti hankki sugar daddyn — kuinkas sitten kävikään? Ja se, joka pukeutuu seksiasuihin, se jonka ranteisiin käsiraudat kilautetaan, se joka opettelee youtuben avulla tanssimaan viettelevästi, se joka menee intiimihierontakursseille on yleensä aina nainen. Täysin pettynyt suomalaisiin naisiin.\nLeppävaaran ammattikoulu musta nainen sängyssä 5\nLeppävaaran ammattikoulu musta nainen sängyssä 47\nTHAI SEKSI ALASTON SUOMI FI 781\nLeppävaaran ammattikoulu musta nainen sängyssä Suomiporno ilmainen striptease tampere\nTilaa uutiskirje, osallistut arvontaan!! Suomessa maksavat ihan hirveän paljon ja peruskaupoissa niitä ei myydä. Tykkäisin tästä, jos uskaltaisin. Älä vaan missaa näitä! Meillä ihmisillä äijä hiihtää kotona reikäisissä verkkareissa, hampaat pesemättä, tulee puristamaan perseestä ja sanoo miten olis. Millaista seksin sitten pitää olla, jotta se olisi naisen mielestä hyvää?\npillua thai hieronta leppävaara iskuri oinas ja skorpioni nainen etsii pasila tv ja pornovideoita musta tukka nuoren naisen oinas ja neitsyt koti porno videot. lokakuu Nainen ei halua seksiä, jos mies on huono sängyssä. Ja miehet Mutta me naiset saamme aivan järkyttävän huonoa seksiä. Äp äp, äläpä ala. huhtikuu suihinotto musta tukka harkka hinaus weekend festival naisen puute nainen ja mies sängyssä vesimiesnainen mikkelin suuntanumero.\nvitun nuolenta harie pussys\nilotalo tallinna seksi


Ojasta allikkoon vai. harkitusti suden suuhun? Opas teattereiden kriisiviestintäsuunnitelman laatimiseen - PDF\nDownload "Ojasta allikkoon vai. harkitusti suden suuhun? Opas teattereiden kriisiviestintäsuunnitelman laatimiseen"\n1 Ojasta allikkoon vai harkitusti suden suuhun? Opas teattereiden kriisiviestintäsuunnitelman laatimiseen\n2 Suomen Teatterit ry Koonnut: Järjestösihteeri Taija Lähdetie Taitto: Kasperi Mäki-Reinikka Lähteet: Opas on koottu toimittaja ja viestinnän kouluttaja Matti Karhun kriisiviestintäkoulutuksen ja sen materiaalien pohjalta. Koulutus järjestettiin Suomen Teatterit ry:n jäsenteattereiden viestintä- ja markkinointiväelle Porissa\n3 Sisällysluettelo Mihin opas on tarkoitettu? 1 Kriiseihin kannattaa varautua 2 Mikä on kriisi teatterissa? 3 Ennen kuin alat laatia suunnitelmaa 5 Mitä tulee huomioida kriisiviestintäsuunnitelmassa? 6 Kriisiviestintäsuunnitelman sisältö 7 Kontaktit keneen otetaan yhteyttä kriisin aikana 7 Kuka vastaa viestinnästä kriisin aikana? 8 Miten toimitaan erilaisten kriisien aikana 8 Kriisi käynnistyy miten lähdetään liikkeelle 9 Kriisin jälkeen 10 Kriisiviestinnän muistilista 11\n4 Mihin opas on tarkoitettu? Suomen Teatterit ry järjesti jäsenteattereiden markkinointi- ja viestintäväelle kriisiviestintäkoulutuksen Porissa huhtikuussa Päivien aikana tarve kriisiviestintäohjeiden laatimiseen teattereille kävi hyvin ilmeiseksi. Teatterit ovat julkisia tiloja, joissa tapahtuu mediaa kiinnostavia tilanteita ja tapahtumia. Viestinnän hallinta ei kuitenkaan ole yksiselitteistä nopeasti kehittyvissä tilanteissa. Opas on tarkoitettu teattereiden johdolle ja viestintähenkilökunnalle apuvälineeksi oman kriisiviestintäsuunnitelman laatimiseen. Koska jokainen teatteri toimintaympäristöineen on erilainen, opas ei ole valmis sapluuna. Sen sijaan se antaa vinkkejä siitä, mitä asioita suunnitelman teon eri vaiheissa tulee huomioida. Kriisiviestinnän suunnittelun tavoitteena on turvata organisaation toiminnan jatkuminen normaalina kriisitilanteen jälkeen sekä yhteisön maineen säilyttäminen. 1\n5 Kriiseihin kannattaa varautua Kriisit koskettavat yhteisöjä yleensä yllättäen, jolloin aikaa reagointiin on vähän. Suunnitelmia ei ole mahdollista laatia silloin. Ensi hetkien reagoinnilla kriisitilanteissa voi olla dramaattiset vaikutukset tilanteen selviämisen puolesta tai sitä vastaan, sillä virheellisiä toimenpiteitä on vaikea korjata jälkikäteen. Teatterin julkisuuskuvan rakentaminen kestää kauan, mutta kriisitilanteessa se on helppo tuhota nopeasti ja vaikea palauttaa ennalleen. Teatterit ovat julkisin varoin tuettuja julkisia tiloja, joissa vierailee suuria määriä yleisöjä. Näytöksissä on mukana usein teknisiä elementtejä, joiden toteuttaminen vaatii henkilökunnalta sekä vankkaa ammattitaitoa että turvallisuusviranomaisten ohjeistusten noudattamista henkilökunnan ja yleisön turvallisuuden varmistamiseksi. Teattereissa vaikuttaa myös suuri joukko julkisuuden henkilöitä, jotka kiinnostavat mediaa. Teattereilla on myös omat julkisuuskuvansa, joiden rakentamiseen on käytetty vuosikymmeniä. Näytöksiä on paljon ja teattereissa on sekä työntekijöinä että yleisönä valtavia joukkoja ihmisiä. Kaikkea mahdollista ja joskus mahdotontakin voi sattua. Nykypäivänä media on yhä kiinnostuneempi kriiseistä ja skandaaleista sekä valmistautunut toimimaan niiden sattuessa nopeasti. Kriisitilanteen sattuessa teatteri saattaa joutua kommentoimaan asiaa medialle muutaman minuutin sisällä tapahtumaketjun alettua. Tämänlaisiin tilanteisiin on siksi hyvä varautua ja rakentaa taloon oma ohjeistus siitä, miten nopeasti syntyvissä tilanteissa tulee toimia. Tilanteissa on harvoin aikaa suunnitella ja miettiä toimintavaihtoehtoja. 2\n6 Mikä on kriisi teatterissa? Teatterissa kriisi voi olla hyvin monitahoinen. Päivittäisessä toiminnassa voi tapahtua ja tulla ilmi sisäisiä kriisejä tai hankalasti selvitettäviä tilanteita. Tässä oppaassa keskitytään kuitenkin merkittävien ja isojen kriisitilanteiden hallintatyökalun luomiseen. Kohuiksi ja eriasteisiksi kriiseiksi tilanteet paisuvat yleensä silloin, kun tilannetta alkaa seurata useampi kuin yksi media. Kriisi voi olla sisäinen uhka yhteisölle. Esimerkiksi talousahdinko, sisäisten toimintojen tai turvallisuusasioiden valvonnan laiminlyönti tms. voivat johtaa julkiseen kriisiin. Kriisi voi olla myös uhka, joka lamaannuttaa yhteisön ja koskettaa yhteisöä sisältä päin, kuten esimerkiksi henkilökunnan tai yleisön edustajan loukkaantuminen tai kuolema. Kriisi on uhka yhteisön maineelle. Esimerkiksi henkilökunnan epäasialliset toimet voivat uhata mainetta, samoin arvovalinnat tai valitut toimintatavat, jotka eivät kestä päivänvaloa. Teatterissa tapahtuva yleisöä koskettava onnettomuus, joka johtuu laiminlyönnistä turvallisuusmääräyksissä, voi johtaa julkiseen kohuun. Näistä voi olla pysyvää haittaa teatterin maineelle. Nykyään myöskään terrorismin uhkaa ei voida sulkea pois. Teatteri saattaa saada pommi- tai muita uhkauksia ennen näytöksiä tai näytösten aikana. 3\n7 Kriisejä voi syntyä esimerkiksi seuraavista tapahtumista: tulipalot ja tekniset viat (esim. sähkökatkokset) turvallisuusmääräysten laiminlyönnit ja niiden seuraukset henkilökunnan tai yleisön edustajan loukkaantuminen teatterilla henkilökunnan tai yleisön edustajan kuolema teatterilla taloudelliset väärinkäytökset julkisten varojen väärinkäytökset talon sisäiset ristiriidat teatterille esitetyt uhkaukset ja uhkatilanteet teatterilla (esim. esitysten aikana) henkilökunnan tai johdon edustajien tekemät väärinkäytökset tai rikokset varkaudet tai ilkivalta taiteelliseen toimintaan liittyvät ristiriitatilanteet 4\n8 Ennen kuin alat laatia suunnitelmaa Kriisiviestintäsuunnitelmaa ei voi tehdä virheiden tai toiminnan peittelemiksi. Ennen suunnitelman laatimista yhteisön on selvitettävä organisaation tilanne, käytävä läpi valitut arvot ja toimintamallit ja tehtävä mahdolliset korjaustoimet, jotta toiminta kestää kriittisen arvioinnin. Organisaation tulee tunnistaa heikot signaalit ongelmista ja niitä on hyvä kuulostella tarkasti. Kuuluuko henkilökunnan suunnalta arvostelua toimintaa kohtaan, noudatetaanko turvallisuusohjeita ja tarkastuksia asianmukaisesti, ovatko toimittajat tiedustelleet taustatietoja esimerkiksi talouteen liittyen? Mihin nämä tiedustelut voivat johtaa? Onko toiminta läpinäkyvää ja arvostelua kestävää? Toimittajilla on myös mahdollisuus saada ja pyytää erilaisia asiakirjoja tutkittaviksi. Esimerkiksi matkalaskut ja edustuskulut ovat julkisia asiakirjoja ja niiden tulee olla asianmukaisia. Signaaleja, joihin yhteisössä tulisi kiinnittää huomiota ovat esimerkiksi: Työmoraalin heikentyminen, ongelmat työilmapiirissä Kielteinen palaute johdolle Huoltotoimien laiminlyönnit Henkilöstön osaamistason lasku Johdon väärät asenteet ja kyvyt Ammattitaidottomuus hoitaa tilanteita Äkilliset kululeikkaukset Nopeat organisaatiomuutokset Huhut ja juorut Laiminlyödyt varoitukset 5\n9 Mitä tulee huomioida kriisiviestintäsuunnitelmassa? Kriisiviestintäsuunnitelmaa laatiessa tulee huomioida, että rakennat hälytysjärjestelmää taloon eli toimintaohjetta siitä, miten kriisitilanteiden sattuessa toimitaan. 1. Suunnitelmassa tulee ratkaista muun muassa se, miten talon avainhenkilökunta tavoitetaan kriisitilanteissa ympäri vuorokauden. 2. Miten kukin taho tavoitetaan sekä talon sisällä (henkilökunta, johto) että sen ulkopuolella (media, viranomaiset, sidosryhmät) kriisin aikana. a. Suhteet mediaan tulee pitää ajan tasalla ja kunnossa päivittäisessä työssä. b. Suunnitelmaan tulee selvittää suorat yhteystiedot hälytysviranomaisille ja muihin viranomaisiin (esim. poliisi, palokunta, sairaala, vartiointiliike, avustajat, asiantuntijat jne.). 3. Suunnitelmassa on hyvä huomioida esimerkiksi, että tietokoneet, verkko ja puhelimet eivät välttämättä toimi sähkökatkojen aikana. Tällöin eri sidosryhmien kontaktoinnissa täytyy käyttää luovuutta ja avainhenkilöiden ja viranomaisten yhteystietojen tulee olla saatavilla myös paperisina versioina. 4. Suunnitelma tulee tehdä kirjallisena ja säilyttää sekä sähköisenä että tulostettuna versiona. Siitä on hyvä tuottaa myös älypuhelimilla toimiva muoto. 5. Suunnitelmasta laaditaan tiivis perusohje koko talolle eri tilanteiden toimintamalleista (tulipalo, tekninen vika, sähkökatko, kuolemantapaus, varkaus jne.). 6. Lisäksi johdolle ja viestinnälle laaditaan pidemmät ja yksityiskohtaisemmat ohjeet. 6\n10 7. Ohjeita tulee päivittää säännöllisesti ja huolehtia, että henkilökunta on sitoutettu ohjeisiin ja koulutettu toimimaan tilanteiden sattuessa oikein. 8. Suunnitelmasta tulee käydä selväksi, kuka vastaa kriisiviestinnästä ja mikä on henkilökunnan rooli näissä tilanteissa. 9. Koko talon henkilökunnan tulee tietää omat vastuunsa tilanteiden sattuessa. Henkilökunnan tulee ymmärtää, miksi kriisin sattuessa viestitään tietyin tavoin. Keskustelua ei luonnollisesti voi kieltää, mutta henkilökunnan täytyy ymmärtää mihin heidän harkitsemattomat kommenttinsa esimerkiksi julkisuudessa saattavat johtaa. Kriisiviestintäsuunnitelman sisältö Kontaktit keneen otetaan yhteyttä kriisin aikana Viranomaiset: poliisi, palokunta, terveysviranomaiset (suorat yhteystiedot) Paikallismedia Valtakunnallinen media Teatterin omat sidosryhmät Teatterin henkilökunta Kriisin muut osapuolet (mahdolliset uhrit) Asiantuntijat ja avustajat, jotka voivat auttaa eri kriisien sattuessa Mikäli kriisi uhkaa muuttua koko teatterikenttää koskevaksi tai teatteri tarvitsee muuten tukea tilanteessa, on syytä ottaa yhteyttä myös Suomen Teatterit ry:hyn ja sopia tukitoimenpiteistä. 7\n11 Kuka vastaa viestinnästä kriisin aikana? Kriisit henkilöityvät usein organisaatioiden johtajiin tai puheenjohtajiin. Työnjaon tulee tämän vuoksi olla selvä ja ohjeeseen on kirjattava selkeästi, mistä asioista viestii johtaja ja hallituksen puheenjohtaja, mistä taas vastaa tiedottaja ja muu viestintähenkilökunta. Milloin viranomaiset hoitavat viestinnän? Viranomaiset antavat selkeät ohjeet tilanteen mukaan, mutta teatterin on hyvä valmistautua omaan roolinsa tilanteesta riippuen. Kuka antaa tilanteelle inhimilliset kasvot ja esiintyy teatterin nimissä medialle - johtaja vai muu johdon edustaja? Valintaan vaikuttaa sekä kriisin laatu että henkilöiden persoonat. Kuka toimii taustatietojen kerääjänä ja antajana? tiedottajat Saako henkilökunta kommentoida tilanteita itsenäisesti esimerkiksi sosiaalisessa mediassa tai medialle vai pahentaako toiminta vain tilannetta? Miten toimitaan erilaisten kriisien aikana Organisoinnin kuvaus: miten toimitaan tilanteiden syntyessä, mitä toimenpiteitä tehdään missäkin järjestyksessä. Suunnitelmassa on syytä varautua erilaisiin kriisitilanteisiin uhkauksista, varkauksiin teknisiin vikoihin ja henkilökunnan tai yleisön edustajien kuolemantapauksiin saakka. Esimerkiksi vahtimestareiden, puhelinvaihteen, teknisen henkilöstön, viestinnän jne. tulee tietää, miten toimia ja keneen ottaa yhteyttä, kun tilanne alkaa. Tilanteita tulee harjoitella etukäteen. Esimerkiksi palohälytyksiä ja muita talosta poistumista vaativia tilanteita tulee testata säännöllisesti. Samoin viestinnän järjestelyjä ja ohjeita pitää harjoitella. 8\n12 Kriisi käynnistyy miten lähdetään liikkeelle 1. Ensihetket ovat ratkaisevat. Media seuraa hälytyspalveluita, joiden kautta tieto esimerkiksi onnettomuuksista menee heille samaan aikaan kuin viranomaisillekin. Toimittaja saattaa olla tapahtumapaikalla muutaman minuutin sisällä tapahtumien käynnistyttyä. Ensi hetkien aikana tiedot tapahtuneista asioista saattavat olla hyvin vajavaiset, joten tiedotuksessa kannattaa olla tarkka mitä tietoa päästää julkisuuteen. On kuitenkin hyvä kertoa totuudenmukaisesti kaikki tiedossa oleva faktatieto. Näin viestitte, että olette tietoisia tilanteesta ja toimitatte lisätietoja myöhemmin. 2. Vakavissa tilanteissa viranomaiset antavat ohjeet viestinnästä. Poliisi hoitaa tiettyjen tilanteiden viestinnän ja ilman heidän lupaansa ei saa toimia (esim. onnettomuudet, varkaudet jne.). 3. Kriisin aikana yhteistyön toteuttaminen median kanssa on avainasemassa. Yhteistyön toteuttaminen tulee suunnitella ennakkoon tarkkaan ja medialistojen ja toimittajakontaktien tulee olla kunnossa etukäteen sekä saatavilla myös paperisina versioina. 4. Kriisin edetessä tulee seurata miten lähetetyt viestit purevat. Jos välitetty viesti ei mene perille, tulee sitä täsmentää ja korjata. Omat lausutut tai tehdyt virheet on syytä myöntää heti ja pyytää anteeksi. 5. Tiedotustilaisuuden järjestämistä tulee harkita tarkkaan eli milloin ja missä vaiheessa kriisiä se on järkevää. Aina se ei ole tarpeen, mutta joissain tilanteissa aivan välttämätöntä. 6. Ajantasaisesta tiedotuksesta omalle henkilökunnalle ja teatterin sidosryhmille tulee huolehtia, sillä on asianmukaista, että 9\n13 henkilökunta saa tiedon tapahtumien kulusta työnantajalta, ei median kautta. 7. Tiedotuksessa tulee pysyä totuudessa. Valehteleminen ei ole järkevää, sillä se paljastuu aina. Kaikkea ei kuitenkaan tarvitse aina kertoa. 8. Kriisin aikana on syytä myös seurata, miten avainhenkilöt jaksavat tilanteessa ja varmistaa tuki heille. Kriisin puhkeaminen luo suunnattoman stressin, johon eri ihmiset reagoivat eri tavoin. Kriisin jälkeen Kriisin jälkeen tulee tehdä jälkiarviointi asian hoitamisesta: 1. Miten onnistuimme tilanteen hoidossa? Millaista palautetta saimme? Millaisia ongelmia tilanteen hoidossa kohdattiin? Mitä kaikkea toimenpiteitä toteutettiin? 2. Mitä pitää muuttaa toiminnassa, jotta vastaavaa ei pääse tapahtumaan? 3. Millaisia imagovaurioita on syntynyt ja miten ne on mahdollista korjata? 10\n14 Kriisiviestinnän muistilista Viesti nopeasti, älä aikaile Älä anna aloitetta muille Tunnista ongelma, älä oiretta Ole rehellinen ja avoin valehdella ei saa Anna asiallesi kasvot Osaa pyytää myös anteeksi Osallista keskeiset sidosryhmät pitämällä heidät ajan tasalla Arvioi koko ajan toimiesi onnistumista ja muuta tarvittaessa suunnitelmia Valmistaudu aina pahimpaan skenaarioon Ajattele jokaista toimenpidettä ulkopuolisen silmin Lunasta annetut lupaukset teoillasi Huolehdi kriisin jälkihoidosta Nopeus, rehellisyys, avoimuus ja myötätunnon osoittaminen ovat tärkeitä 11


Julkaistu: 8.1.2010 13:51\nTietotekniikkapalveluita tarjoavan DataInfon Helsingin toimipaikasta lähti Digitodayn saamien tietojen mukaan joulukuussa toistakymmentä it-ammattilaista. Lähtijät ovat avainhenkilöitä ja pitkään talossa olleita alan konkareita. Irtisanoutuneet ilmoittivat siirtyvänsä kilpailijan palvelukseen. Osaajien poistuminen näkyy DataInfon Helsingin toiminnoissa. Helsingin toimipisteessä työskenteli syksyn yt-neuvottelujen jälkeen noin 40 henkeä. Työntekijämääriä kaunistaa nyt se, että loppuvuonna SoneraPisteen yritysmyynti tuli osaksi DataInfoa. Molemmat ketjut kuuluvat telekonserni TeliaSoneraan. Yksi lähtijä kertoo irtisanoutumisensa syyksi sen, että hän kypsyi johtoportaan työskentelyyn. Syksyllä yhtiöstä lähti pitkän linjan myyntijohtaja. Johtoryhmään tuli uusia kasvoja. Lähtijä ei paljasta, minne DataInfosta irtisanoutuneet siirtyvät. Markkinahuhujen mukaan tietotekniikkapalveluihin on tulossa uusi toimija. – Kenenkään ei tarvitse pudota tyhjän päälle. It-ammattilaisilla on kysyntää, DataInfosta irtisanoutunut kertoo. DataInfon toimitusjohtaja Jorma Maaninka laskee, että Helsingin toiminnoista lähti loppuvuonna kymmenkunta työntekijää. Osa lähtijöistä oli määräaikaisia. – Työntekijöiden nettomäärä on kasvussa, kun saimme lisää väkeä SoneraPisteestä. Helsingin toiminnoissa työntekijämäärä on nyt noin 50. Asiakas: Tilausta saaodotella kuukausia Kokeneiden konkareiden lähtö on näkynyt yritysasiakkaiden mukaan DataInfon palvelussa. DataInfon jättäneet ovat myös yrittäneet käyttää tilaisuutta hyväkseen ja houkutella yritysasiakkaita vaihtamaan toimittajaa. Eräs DataInfon yritysasiakas kertoo tehneensä yli kymmenen vuotta yhteistyötä DataInfon kanssa. Hän on tyytymätön palveluihin. Hän on reklamoinut DataInfoa pitkistä toimitusajoista. – Emme ole vielä tehneet päätöstä toimittajan vaihdosta, vaikka se lienee edessä piakkoin. Tämä on kuitenkin henkilöitynyt tiettyyn luottohenkilöön, joka ei ole enää DataInfon palveluksessa. DataInfosta on näkynyt, että parhaat asiantuntijat ovat lähteneet talosta ovet paukkuen. Palvelun heikkeneminen näkyy asiakkaan mielestä pahiten siinä, että aiemmin DataInfon järjestämiä tukkurien puskurivarastoja ei ole osattu täydentää, jolloin koneiden toimitusajat ovat venyneet kohtuuttomiksi. – Nyt pitäisi tehdä tilaus Kiinasta, ja koneen odottelu voi kestää kuukauden, asiakas vertaa. – Delliltä saa koneen nyt nopeammin kuin DataInfosta. Kone tulee Puolasta, ja koneen teko alkaa tilauksen saavuttua, asiakas keventää. DataInfo: Asiakasmäärävahvassa kasvussa Toimitusjohtaja Maaninka myöntää, että myyntimiesten poistuminen on voinut näkyä hetkellisesti palveluissa. Irtisanoutumiset sattuivat DataInfon kannalta ikävään ajankohtaan. Loppuvuosi on muutenkin kiireistä aikaa. – Mutta ei meillä reklamaatioissa ole ollut mitään poikkeavaa vuoden aikaan nähden. DataInfon mukaan asiakasmäärät ovat olleet viime vuonna voimakkaassa kasvussa. Ketjulla on noin 14 000 asiakasta, joista Helsingissä on 5 000 asiakasta.


Ilja Janitskinin “rikoksia” tutkii vakavan rikollisuuden tutkintayksikkö | Kansallinen Vastarinta Ilja Janitskinin “rikoksia” tutkii vakavan rikollisuuden tutkintayksikkö – Kansallinen Vastarinta\nKoti Uutisia Ilja Janitskinin “rikoksia” tutkii vakavan rikollisuuden tutkintayksikkö\nIlja Janitskinin “rikoksia” tutkii vakavan rikollisuuden tutkintayksikkö\nMV-lehden päätoimittaja Ilja Janitskin on ollut jo pidemmän aikaa viranomaisvainon kohteena. Hänestä on tehty poliittisista syistä lukuisia rikosilmoituksia, joiden vuoksi poliisi haluaa hänet Suomeen kuulusteluihin. Janitskin on itse kertonut voivansa antaa kuulustelut puhelimessa.\nJanitskinia epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan, rahankeräys- ja rahapelirikoksista, törkeästä kunnianloukkauksesta, laittomasta uhkauksesta, salassapitorikoksesta sekä tekijänoikeusrikoksista. Nämä liittyvät MV-lehden toimintaan, kun lehdessä on tuotu esille eliitin korruptiota myös salaiseksi merkittyjen asiakirjojen kautta. Lisäksi ne liittyvät rahankeräykseen Espanjassa (jolloin se ei koske Suomen lakeja) sekä muihin vastaaviin MV-lehden toimintaan liittyviin uutisiin.\n“Rikoksia” tutkiva poliisi Harri Saaristola otti vastikään yhteyttä Janitskinin asianajajaan kirjeellä, joka julkaistiin myös MV-lehdessä. Kirjeen lopussa lukee Saaristolan olevan vakavan rikollisuuden tutkintayksiköstä. Miksi melko perusmuotoisista “rikoksista” tutkittavana olevaa kokonaisuutta tutkitaan vakavana rikollisuutena?\nAlla on lähetetty kirje kokonaisuudessaan:\nOlit kirjoittanut seuraavasti artikkelin “Totuus velvoittaa” kommenttiosioon: “Minä tulen Suomeen, mikäli minulle järjestetään oikeus siellä ilman tutkintavankeutta, joka voi olla 2 vuotta etukäteisistumista.”\nEdellinen artikkeliVideo: Kristian Koivisto keräilee My Little Pony -leluja\njuha. 15.1.2017 at 11.33\nÖöööhhh? Aarnio on huumeparooni, eli tämä pääkyttä jonka toimenkuvaan kuului huumerikollisuuden ehkäisy ja taisteleminen sitä vastaan kaikin keinoin.\nMutta HÄN pyörittikin itse kyseistä toimintaa käärien summia, jotka olivat – sanoisinko – “tripin” mielettömyyksiä – suuruudeltaan.\nSiispä kuinka edes viitsii luottaa pätkääkään tälläisiin poliisivoimiin, jotka ovat lisäksi poliittisesti orientuneita haittamaahanmuuttoon ja suomalaisten kanta-asukkaiden läntiseen demokratiaan kuuluvien perusoikeuksien polkemiseen pyrkimällä kaventamaan itseoikeutettua sananvapautta siitä korruptiosta ja likaisesta bisneksestä joka kuuluu Vokki -bisnekseen. Lisäksi tässä rikotaan Suomen perustuslakia ottamalta valta pois kansalta, jolle se poisottamattomalla oikeudella kuuluu. Eliitti on kaapannut vallan ja käyttäytyy yhtä itsevaltaisesti kuin banaanivaltion diktaattori, joka on rikollisesti anastanut vallan itselleen, jolloin eivät mitkään lait turvaa kansalaisten turvallisuutta, eikä etenkään ihmisoikeuksia.\nOlisiko? 15.1.2017 at 12.43\nTuota… Olisiko Vakavan rikollisuuden yksiköllä prioriteetissa korkeammalla olevia tehtäviä? Kuten esim. talusrikoksia joista oikeasti saataisiin Suomen valtiolle takaisin menetettyjä vervaroja sekä sotu- ja tel-maksuja? Tai olisiko vakavan rikollisuuden yksiköllä enemmä tehtävää esim. väkivaltarikollisuuden puolella? Kenties jotain ennaltaehkäisevää raiskausten ja joukkopahoinpitelyjen saralla?\nJarkko 15.1.2017 at 17.02\nKuulusteltavalla on oikeus sanoa “en kommentoi” ja sen voi sanoa puhelimitsekin.\nJos sen kuitenkin sanoo poliisin luona, joutuu putkaan, koska “ei ole halukas selvittämään asioita”.\nAnti-Shomrim 16.1.2017 at 6.25\nKaverin kanssa tuli joku aika sitten käytyä keskustelu Suomen poliisin (tästä lähtien Shomrim) kulttuurimarxismista ja mielipidevainosta.\nKaverin mukaan Shomrimia ei voi syyttää Suomen perikadosta, koska nämä tekevät vain työtään sekä ylläpitävät lakia ja järjestystä. Minä totesin siihen, että samalla logiikallahan Stasia tai KGB:täkään ei olisi voinut syyttää rikoksista kansakuntaa vastaan. Kaveri meni aika hiljaiseksi 😀\n…ja vielä hiljaisemmaksi meni, kun näytin hänelle kuvan Krp-johtaja Thomas Elfgrenin vesileikeistä mustien ruandalaislasten kanssa.\nShomrim alas! 16.1.2017 at 14.12\nTämä Janitskinin toiminta esimerkillistä, sillä Shomrimia ei pidä mielistellä! Onkin ollut ilo seurata, kuinka viranomaiset ovat nolanneet itsensä yrittäessään sulkea MV-lehteä.


Kitaran viritys: 4 eri tapaa virittää kitara | Aalho\nPosted on 10.6.2022 / 19.6.2022 KirjoittajaJukka Aalho\nKitaran viritys on hyvä tapa pitää naapuri- ja perhesopua yllä. Kitaran voi virittää monella eri tavalla, myös ilmaiseksi. Tässä omat suosikkini kitaran virittämiseen – järjestettynä helpoimmasta vaikeimpaan.\nKitaran viritys virittimellä\nHelpoiten kitaran viritys haluamaasi grungeviritykseen (tai ihan perusvireeseen) onnistuu helpoiten kitaravirittimellä. Kitaraviritin on elektroninen työkalu, joka näyttää yleensä:\nMissä vireessä soittamasi kieli on\nMihin suuntaan kieltä pitää virittää, jotta se olisi vireessä\nMilloin kieli on täsmälleen halutussa vireessä\nKitaravirittimien hintatasoja voit vertailla täällä*. Parin kympin kitaraviritin on esimerkiksi Boss TU-30 ja halvempi klipsiviritin vaikkapa Thomannin CTG-10.\nKitaravirittimellä kitaran virittäminen on helppoa etenkin aloittelijalle. Kertauksena tähän vielä kuusikielisen kitaran perusviritys:\nb (myös h)\nKitaran virittäminen selaimessa\nJos käytettävissäsi on kannettava, tarjolla on simppeleitä ja toimivia kitaranviritysohjelmia. Yksi niistä on suomalaisen Guitartunan selainversio. Siinä on kaikki mitä tarvitset: helppo käyttöliittymä ja nopea tapa virittää peruskitara perusvireeseen.\nViritä kitara Guitartunan nettiversiolla\nKitaran viritys sovelluksella\nKitaran voi virittää myös sovelluksella, joka käyttää puhelimen mikrofonia. Monet sovellukset ovat joka maksullisia tai raivostuttavia, mutta hyviäkin löytyy. Kitaran virittäminen sovelluksen avulla on nopea tapa päästä soittamaan.\nGuitartuna Apple Storessa (iPhonelle)\nGuitartuna Play Storessa (Androidille)\nGuitartunan sovelluksessa on myös mahdollisuus virittää eri soittimia ja vaikkapa 12-kielinen kitara.\nKitaran viritys toisen soittimen tai ääniraudan avulla\nMusiikkiluokista on tuttu tapa, jossa aluksi viritetään yksi kitaran kielistä pianon tai toisen soittimen avulla. Sen jälkeen ikiaikaisen alkemian tapaan käydään kitara läpi kieli kieleltä verraten niin siihen yhteen kieleen, joka on saatu vireeseen.\nKuvasta näet mitkä kielet soivat samalla tavalla eri osista otelautaa. Eli kun olet saanut paksuimman kielen (E) viritettyä, painat sen 5. nauhaväliä ja sen pitäisi kuulostaa samalta kuin seuraavaa kieli (A) soitettuna vapaana. Kun olet saanut sen viritettyä, painat A-kielen 5. nauhaväliä ja sen pitäisi kuulostaa samalta kuin D-kieli vapaana.\nTämä viritystapa on kuin pyörällä ajaminen: Kun sen osaa niin sen osaa. Ja jos ei osaa niin nenästä tulee verta ja polvet ovat ruhjeilla.\nTässä videossa käydään läpi kitaran virittäminen paksusta E:stä alkaen. Virittäminen alkaa noin kohdasta 1:30.\nKitaran viritys korvakuulolla\nKaaoksen ystävät virittävät kitaransa korvakuulolla. Viritystapa on samankaltainen kuin yllä: aluksi saadaan yksi kieli vireeseen ja sen jälkeen muut kielet laitetaan soimaan sen kanssa yhteen.\nKäänny kolme kertaa vastapäivään ja nyökkää lounaaseen ennen virittämistä niin kitarajumalten voima auttaa sinua.\ncommentKommentoi on Kitaran viritys: 4 eri tapaa virittää kitara


Webinaari: 10 työkalua osaamisen tunnistamiseen - Yhteiskunta-alan korkeakoulutetut ry\nWebinaari: 10 työkalua osaamisen tunnistamiseen\n6.9.2018 16:30 – 6.9.2018 18:30\nWebinaari, omalla koneella\nKoulutus tai valmennus← Takaisin\nHaluatko menestyä työssä tai työnhaussa vahvuuksiasi hyödyntämällä?\nOnko sinulla osaamis- ja vahvuuskarttaa taidoistasi?\nKoulutuksessa saat 10 käytännön työkalua, joilla tunnistat vahvuutesi ja teet itsellesi osaamiskartan.\nOivallat kenties myös vahvuuksien merkityksen hyvinvoinnillesi ja onnistumisille työssä, työnhaussa – ja koko elämässä!\n• Miten tunnistan vahvuuteni?\n• Mistä kaikesta oma osaamiseni koostuu?\n• Miten paketoin osaamiseni työnhaussa ja kehityskeskusteluissa/palkkaneuvotteluissa?\n• Miten muovaan työstäni/elämästäni vahvuuksieni mukaisen?\nValmentajana Riikka Pajunen, Montevista Oy\nPalautetta aiemmista webinaareista:\n”Olo oli koulutuksen jälkeen (ja vielä nyt seuraavana päivänäkin) ponnekas ja inspiroitunut! En malta, että pääsen kotiin askartelemaan vahvuuskarttaa ja tekemään tehtäviä. Projekti #unelmaduuniin2016 käynnistyköön... :) KIITOS! ”\n”Aivan LOISTAVA koulutus! Mahtavia konkreettisia vinkkejä, keskusteleva meininki ja webinaari-muotoon sopiva sisältö (esim. tehtävät). Oli ihanaa kun osallistujat rohkeasti keskustelivat ja antoivat vinkkejä toisilleen. Kouluttaja kannusti tähän voimakkaasti useaan otteeseen ja huomioi liki jokaisen kommentin. Huippua! Ihana positiivisen kautta -meininki muutenkin, joka piristi ja inspiroi etenkin nyt kun ajat tuntuu olevan yleisesti ankeat. ”\n”Webinaarin pitäminen vaatii kouluttajalta ammattitaitoa. Riikka oli erinomainen kouluttaja - asiakokonaisuus oli hyvä, hyvin suunniteltu, ote asiantunteva, ystävällinen, innostava, ja puhetapa juuri oikea webiinaariin. ”\n”Hyviä, konkreettisia välineitä, aktivoiva tyyli.”\nLisätietoja: Heini Hult-Miekkavaara, heini.hult-miekkavaara@yhteiskunta-ala.fi p. 010 231 0365\nOsallistujia mahtuu webinaariin mukaan enintään 100. Webinaarit ovat jäsenille ilmaisia. Webinaari tallennetaan.\nHuom! Saat ilmoittautuessasi kuittausviestin koulutuksesta sähköpostiisi. Säilytä kuittaus huolellisesti, mahdollinen koulutuksen peruuttaminen tapahtuu kuittausviestistä löytyvällä linkillä.


Voisiko olla toisin? -keskustelutilaisuus | Kultus\nKuvaaja: Reetta Hietanen\nVoisiko olla toisin? -keskutelutilaisuudessa nostetaan esille muutos ja sen mahdollisuudet tämän päivän varhaiskasvatuksessa päiväkotiympäristössä.\nTilaisuuden alustaa vuoden 2019 Voisiko olla toisin? -apurahan saaneista tahoista toinen - helsinkiläisen Vironniemen päiväkodin työryhmä. Päiväkoti, siellä toimiva kannatusyhdistys sekä taiteilijoista koostuva työryhmä avaa tehdyn projektin eri vaiheita sekä sen mukana tulleita merkityksiä.\nVironniemen päiväkodissa toteutettiin vuoden 2019 aikana projekti, ”Minulla on asiaa – Mitä sananvapaus lapselle on ja miten saamme lapset käyttämään oikeuttaan”, joka huipentui Lapsen oikeuksien viikolla yhteiseen lasten sananvapautuksen juhlaan Helsingin keskustakirjasto Oodissa.\nAlustuksen jälkeen keskustelutilaisuus jatkuu muutoksen pohdinnalla yleisön jakautuessa pienempiin ryhmiin keskustelemaan eri teemoista. Ryhmien keskustelua ovat fasilitoimassa Ebeneser-säätiön toiminnanjohtaja Taina Sillanpää, varhaiskasvatuksen opettaja Kirsti Hakkola ja varhaiskasvatuksen opettaja Reetta Hietanen.\nRyhmissä nousseet ajatukset muutoksen tarpeesta ja sen täyttämisestä jaetaan lopuksi yhdessä koko yleisön kesken.\nEsille tulleet ajatukset muutoksesta ja sen mahdollisuuksista tämän päivän varhaiskasvatuksessa päiväkotiympäristössä jaetaan tilaisuuden päätyttyä Lastentarhamuseon verkkosivuilla osoitteessa www.lastentarhamuseo.fi.\nTapahtuma on suunnattu kaikille, jotka ovat kiinnostuneet muutoksen tekemisestä, erityisesti varhaiskasvatuksen ammattilaisille ja aktiiveille sekä pienten lasten vanhemmille.\nTapahtuman kuva on päiväkoti Vironniemen lasten sananvapautusjuhlasta Helsingin keskustakirjasto Oodissa. Kuva: Vironniemen päiväkoti\nVuoden 2020 Voisiko olla toisin? -apurahan hakuaika alkaa 1.3.2020. Hakulomake julkaistaan Lastentarhamuseon verkkosivuilla haun alkaessa.\nEbeneser-säätiö tukee varhaiskasvatusta ja vanhemmuutta mm. rahoittamalla varhaiskasvatuksen tutkimusta ja tarjoamalla koulutusta. Museotyön kautta ylläpidetään lastentarhatyön kulttuurihistoriallista merkitystä.\nLataa kalenteriisi Ti 25.2.2020 17:00 - 19:00Lataa kalenteriisi


Ralliuutisia. | F1-Forum\nViestiketjun aloittaja IceManFani\nEn löytäny mitään topikkia mihin postata tää, niin kehitin uuden. Ja muutenki ku F1:lläkin on oma uutistojcki, niin ajattelin, että Rallikin ansaitsee sellasen.\nColin McRae puuhaa paluuta MM-sarjaan\nColin McRae (Kuva: Reporter Images/Getty Images)\nRalliautoilun vuoden 1995 maailmanmestari skotti Colin McRae suunnittelee paluuta rallin MM-sarjaan.\n- Työstämme muutamaa ideaa. Jotain voi tapahtua ensi vuonna, sunnuntaina 39 vuotta täyttänyt McRae totesi Autosport -lehdelle.\nMcRae ajoi viimeksi MM-sarjaa lokakuussa Turkin osakilpailussa, jossa hän tuurasi loukkaantunutta Sebastien Loebia Kronos-tallissa. Viime viikonloppuna hän kisasi Subaru-autolla Los Angelesin X-Games -tapahtumassa.\nMcRaen mukaan ensi kausi olisi hänelle viimeinen mahdollisuus tehdä paluu MM-sarjaan.\n- Tällä tasolla voi olla vain vähän aikaa pois kuvioista, jos haluaa pysyä mukana kärkitaistossa, McRae perusteli.\nPikkuveli Alister McRae, 36, tekee paluun rallin MM-sarjaan N-ryhmän Mitsubishilla elo-syyskuun vaihteessa ajettavassa Uuden-Seelannin rallissa.\nMitäs mieltä ootte jos Kilin- Colin onnistuu tuossa? Yksi vaihtoehto on tietenkin Suzuki vai mikä se valmistaja olikaan jonka pitäs enskaudeks tulla MM-sarjaan mukaan...\nEiköhän Kolinin olis suosiolla annettava muille nälkäisemmille kavereille tehdaspaikka sen sijaan että menee ottamaan kuokkaan ja pahasti. Kuitenkin jo neljä vuotta ollu ajamatta täyttä kautta MM-sarjassa niin täytyyhän sen näkyä.\nNe ajaa kellä on eniten rahaa...:thumbdown\nEiköhän Suzukille kuitenkin oteta ihan oikeita rattimiehiä eikä mitään tehdaspaikan ostavia öljysheikkejä ajamaan. Eli olettaa voisi että siellä on ainakin kaksi paikkaa auki semmoisille kuskeille, joilla ei ole mahkuja maksaa WRC-autolla ajamisesta.\nAi Suzukilla?? Ei varmaan ole molemmat paikat auki sillai... Nykyään vain 3, KOLME kuskia saa rahaa ajamisesta wrc-luokassa. Loput maksaa ajamisesta.:thumbdown Voitte arvata ketkä...\nEikös Hirvosellekin makseta tällä kaudella?\nMutta Colinista, jokohan olisi aika antaa olla. Kun se vauhti ei Loebin tuuraajana häikäissyt ja muutenkin Citikka-kausi meni pahasti penkin alle. Ymmärtäis jo lopettaa.\nHirvoselle maksetaan takaisin niitä rahoja, mitä se sinne vei jouhkin kanssa, eli sekin kyllä maksaa ajamisestaan, tosin maksoi sen jo ennen kun aloitti ja saa nyt takasin päin...\nViimeksi muokattu: 16.8.2007\nTurkin suoritus oli kyllä aika erikoinen, joku 5 todella hyvää aikaa (joitain sekunteja pohjista) ja sitten ne huonot ajat oli ihan kunnolla huonoja, tyyliin 30+ sekkaa pohjista.\nJoo okei, mutta toivon mukaan ei kuitenkaan mitään öljysheikkiosastoa oteta ajamaan, jos meinataan jotain kilpailullista tulosta saada aikaan. Se on sitten eri asia millaiset sponssirahat pitää olla takana että saa paikan, onko esim. Gardella tuoda muuta kuin ajotaitoa mukanaan. Katotaan sitten kun astuvat kahdella autolla viivalle, mitä tapahtuu ja kuka ajaa.\nRalli ei ole koskaan ollut pultsareiden laji. Aina on pitänyt ostaa auto. Tosin aiemmin olisi voinut päästä MM-osakilpailussa top 10:neen jollain 5-10 vuotta vanhalla Volvollakin.\nMuuten, hyvin kirjoitettu otsikko. "Ralli uutisia" kirjoitetaan yhteen eikä perään tule pistettä. :wink:\nNo, tarkoitus ei ollut loukata. Ilmaisin vain mielipiteeni.\nSubarun uusi WRC Impreza näyttää tältä:\nKyllä, juuri tuota tarkoitin jossain ketjussa kun kerroin tästä... Tuolla autolla Petteri voi taas ruveta pärjäämään, harmi vaan, että auto tulee vasta ensi kauden puoleen väliin. No toivotaan että Petteri voittaa uudella kaikki kisat ja sitkuttelee nykyisellä vinkuralla parit pisteet alkukauesta niin mestaruusha sieltä sit tulee...\nHienoa että -90's porrasperä tyyli jää historiaan.\nKyllä ainakin Subarun menestysmahdollisuuksien kannalta. Saa "roikottaa" vapaammin\nIhan nätti pirssi tuo siviilimallikin\nEnsimmäisen valmistajien maailmanmestaruuden voittaneen Alpinen luoja Jean Rédélé on menehtynyt kotonaan Pariisissa 85 vuotiaana.\nHah, IS Arvaajan mukaan Petteri olisi jättämässä Subarun ja siirtymässä Fordille ensi kaudeksi...:jaska:\nJaa, mää ku luulin, että sillä on Suupparun kanssa sopimus aina vuoteen 2009 asti?\nNoniin sillä onkin, mutta se on jättämässä Subarua, siis tämän jutun mukaan!\nC4 ja Focus 07 ovat ainakin jo jääneet historiaan. Nimittäin maailman rumimpina ralliautoina koskaan. C4 on varsinainen family wagon ja Focus semmonen ihme tankki. Itse asiassa oikeasti kummastuttaa, että miten Focuksesta on saatu noin toimiva tuollaisella muodolla.


Linjan 1 kehittäminen - Sivu 6\nNäytetään tulokset 76-90/228\n17.01.2010, 08:57 #76\nHämeentien-Mäkelänkadun ratikkaliikenne on tuskastuttavan hidas. Kuten on aiemminkin todettu, ykkönen voi olla jopa seiskaa nopeampi välillä Hagis-Mäkelänkadun/Sturenkatu. Matkustin yhtenä päivänä 7B:lla Pasilan asemalta Senaatintorille. Hieman aikaisemmin samasta paikasta lähtenyt 7A tuli vastaan Aleksi 13 kohdalla. Kohtuudella sujuva Mansku näköjään kompensoi kiertelyn Länsi-Pasilassa. Äkkiseltään en keksi muuta syytä kuin huonommin toimivat liikennevalot. Nämä pitäisi saada kuntoon ennen kuin mitään järkevää voi tuolla suunnalla kehittää.\n17.01.2010, 23:39 #77\nMinusta Mäkelänkadun pikaradalla olisi aika luontevasti kolme haaraa:\n- Pohjolankatua Käpylään ja mahdollisesti edelleen Oulunkylään\n- Tuusulanväylän maakäytävässä (länsipuolta) Käskynhaltijantielle ja edelleen Maunulaan päin Raide-Jokeria\n- Ja tuosta mahdollisesti vielä Tuusulanväylän länsipuolta (Kehä I pääsee näppäristi ali Jaakonkunnaantietä) pohjoiseen Torpparinmäkeen ja sieltä edelleen esimerkiksi Siltamäkeen (70T) tai lentokentälle päin.\nLisäksi on tietenkin se Sofianlehdon haara. Joku pohjoisesta tulevista linjoista voi kääntyä Pasilaan, ja/tai Sturenkadun kautta Mannerheimintielle/Runeberginkadulta (taas se 70T), jolloin vapautuu tilaa seiskalle tai Sofianlehdosta tulevalle linjalle.\nTuossa kuviossa tekisin seuraavat pysäkkijärjestelyt:\n- Käpylänaukion pysäkki Pohjolankadun puolelle\n- Koskelankadun risteys ja Pyöräilystadion pois, Sofianlehdon kulkeva ratikka tai bussi korvaa\n- Uintikeskus on myös vähän tarpeeton\n- Hattulantien pysäkki veke: Rautalammintie on aika lähellä, ja taas etelässä Päijänteentie on melkein helpompi kun ei tarvitse mennä Sturenkadun yli.\n18.01.2010, 11:23 #78\nEnnemmin Rautalammintien pysäkki pois. Hattulantie on keskeisemmällä paikalla kahden ison väylän risteyksessä.\nSamoin Koskelantien risteys on liian tärkeässä paikassa, siinä on vaihto monelle poikittaisbussilinjalle, sen sijaan uhrattakoon Kimmontie.\n18.01.2010, 11:43 #79\nTuollaisissa raitiotien sijoituksissa on huomattava sellainen pikkuseikka kuin eritasoliittymät. Niiden geometria voi pahimmillaan tehdä mahdottomaksi raitiotien sijoittamisen rampin poikki, joten turvallisinta on motariraitiotie sijoittaa "perinteiseen tapaan" ajoratojen väliin, ja johtaa siltoja/alikulkuja pitkin kävely-yhteydet.\n18.01.2010, 12:53 #80\nJa se on nimenomaan siksi huonolla paikalla. Sturenkadun estevaikutus on suuri, eli sen ja vielä puolikkaan Mäkelänkadun ylittäminen työlästä ja aikaa vievää. Minusta ylipäänsä kannattaa välttää pysäkkien sijoittamista kahden vilkkaan kadun risteykseen.\n18.01.2010, 13:12 #81\nKäpylän asemalle asti yksi vaihtoehto olisi myös Osmontie (ja -polku). Se on leveä ja lähes tyhjä, eli siitä voisi helposti lohkaista puolet ratikkakiskoille. Jos idea on jatkaa Käpylän aseman jälkeen länteen, tuo on tosin huono reitti, koska aseman pohjoispuolelle voi tulla sumppu. Bonuksena kuitenkin saiis ratikan Käpylän aseman "varsinaiseen päähän".\n18.01.2010, 15:14 #82\nKieltämättä on joskus käynyt mielessä että miksei Mäkelänkadun, ja vaikka Kustaa Vaasankadunkin, kiskot voisi jatkua moottoritien keskellä. Tuusulanväylä olisi pohjoiseen mentäessä moottoritien alikulkujen kohdalla kaksi aika luontevaa pysäkinpaikkaa, Kansantie Kehä I eteläpuolella ja Piikintie sen pohjoispuolella. Molemmilla puolin myös suht hyvin asukkaita, koska Tuusulanväylä sinänsä valitettavasti kulkee keskellä asutusta. Eli siis rata sukeltaisi motarin alle kourussa ja pysäkki olisi alikulun kohdalla.\nMutta mitenkä sitten sujuisi liittymä Jokerin kiskoille, ylös Käskyhaltijantielle? Tämä on se kääntöpuoli, eli sieltä keskeltä motaria pitäisi päästä jotenkin poiskin.\n18.01.2010, 16:12 #83\nMoottoritien joukkoliikennejärjestelyt ovat olleet toistaiseksi korkeintaan ikäviä, tyypillisesti olemattomia. Nopean (sn 100?) ratikan motarille sijoittaminen on toisaalta jo helpompaa kuin bussien, koska ovet voivat olla molemmin puolin. 2-puolisesti ovitetut bussit ovat jo vähän hankalampia erinäisistä syistä..\nItse olen miettinyt, että varattaisiin 6m moottoritien keskeltä ratikan kiskoparille ja reunapuomeihin. Pysäkkien kohdalla lisäksi 2-3m leveä korotettu saareke. Ajoratoja työnnetään reunoja kohti, reunakaistaleesta voisi tinkiä paikoitellen. Katuverkkoon liitytään nostamalla raidepari sillalla ylikulun tasolle (ja takaisin). Ratikat ja katu kohtaavat liikennevalo-ohjatussa tasoristeyksessä. Alikulussa pitää olla tarkemmat järjestelyt, koska näkyvyys on seinien takia heikompi.\nEipä ole halpaa lystiä, mutta pitäisi olla suhteellisen halpaa ajatellen että palvelu vastaa likimain lähijunaa.\n18.01.2010, 23:30 #84\nMiten se helpottaa risteävän kadun linjoille vaihtamista, että siirretään pysäkki entistä kauemmaksi?\n19.01.2010, 01:06 #85\nIhmettelen samaa. Rautalammintien pysäkin jättäminen ja Hattulantien poistaminen ei millään tavoin hyödytä ketään. Näkee sen jo omin silminkin matkustajamäärien kertaluokkaerosta. Sen verran monta kertaa on tullut käytettyä, että uskon pääseväni kohtalaiseen tilastolliseen varmuuteen asiasta. Hiljaiseen aikaan Rautalammintie yleensä ohitetaan tyhjänä, kun Hattulantiellä on aina noin kolme kyytiinnousijaa.\nJa jos Sturenkatu pitää ylittää, pitää se ylittää, oli pysäkki missä tahansa. Jompi kumpi pitää jättää, ja molemmat ovat samalla puolella Sturenkatua. Tuskin kovin moni silti siinä vaihtaa Mäkelänkadulta Sturenkadulle. Ja Mäkelänkadun bussipysäkithän ovat myös kaikki samalla puolella Sturenkatua kuin ratikkapysäkitkin.\nJa Rautalammintien älyttömyydestä kertoo sekin, että pohjoisen suunnan bussipysäkkiryppään kauimmaisin pysäkki on lähempänä Rautalammintietä kuin Hattulantietä (mikä siis kertoo siitä, kuinka typerän lyhyt pysäkkiväli se on).\n19.01.2010, 07:57 #86\nMille risteäville linjoille?\n19.01.2010, 10:19 #87\nKuten tapauksessa Mäkelänkatu - Koskelantie. Koskelantiellä kulkee monta tärkeää poikittaislinjaa.\nVarsinkin lehtikelillä tuo pysäkkiväli on naurettava. Vaunun ehtii saada hädin tuskin liikkeelle niin pitää alkaa jo jarruttaa. Kun Mäkelänkadulla olisi tuota baanaa missä voisi ajaa 50 ... 80km/h:kin jos pysäkkivälit sallisivat.\nViimeisin muokkaaja risukasa; 19.01.2010 kello 10:26.\n19.01.2010, 11:28 #88\nKoskelantiellä toki on useitakin linjoja, mutta tarkoitin Sturenkatua. Varmaan joku siitä menee, mutta en äkkiseltään keksi yhtään bussilinjaa joka kääntyisi Hämeentieltä Sturenkadulle, Mäkelänkadulta kääntyville voi vaihtaa muillakin pysäkeillä. Kaukoliikenteen vuorot toki ajaa Sturenkatua.\n---------- Viesti lisätty kello 12:28 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 11:42 ----------\nEn tiedä onko se ratikan vai bussin paikka, mutta yhteydet Hämeentieltä Meilahteen tai Mannerheimintien pohjoispäähän on surkeat. Siellä on kuitenkin Meilahden sairaala-alue, Jäähalli, Kelan ja muiden isojen laitosten ja yritysten konttoreita, esim. KTL tai YIT Tilkan lähellä.\nTarkoitan siis väliä Paavalin kirkko - Töölön tulli, esimerkiksi niin että on tulossa pohjoisesta bussilla. Vaihtoehtona on kävellä Mäkelänkadulla ja nousta seiskaan ja vaihtaa sitten vaikka 58:n, tai Kävellä Kansaneläkälaitoksen pysäkiltä. Tai vaihtaa 58:n Aleksiskivenkadulla, tai jossain pohjoisempana Tiedelinjaan. Kaikki kiertää Pasilan kautta. Tietenkin voi mennä Hakaniemeen ja sieltä esim. 54:lla, mutta sekin tekee mutkaa. Sama juttu Alppilassa.\nEli voisi olla ratikka Paavalin Kirkko - Porvoonkatu - Nordenskjiöldinkatu - Mannerheimintie ja siitä edelleen Munkkiniemeen tai Pikku-Huopalahteen. Paha sanoa onko tuolle kysyntää kun oikein mitään tarjontaa mihin verrata ei ole.\n19.01.2010, 11:57 #89\nSturenkatua ajaa linja 70T mutta mielestäni pointti ei ole se kuinka monta linjaa Sturenkatua ajaa vaan kysymys on pysäkkien sijainnista, on tosiasia että Hattulantien pysäkki sijaitsee liikenteellisesti keskeisemmällä paikalla kuin Rautalammintien pysäkki ja käyttäjämäärä tällä pysäkillä on suurempi kuin Hattulantien pysäkillä, miksi siis tulisi poistaa paremmin ihmisiä palveleva pysäkki? Järkevintä olisi poistaa Kimmontien, pyöräilystadionin ja Rautalammintien pysäkit. Pyöräilystadionin pysäkiltä on pitkä kävelymatka Kätilöopiston sairaalalle ja suurin osa Sofialehdon alueelle menevistä käyttää linjaa 65A, Uintikeskuksen pysäkkiä en kuitenkaan poistaisi koska sitä käyttää ykkösen lisäksi seiskat ja pysäkki palvelee hyvin uintikeskuksen asiakkaita.\n---------- Viesti lisätty kello 12:57 ---------- Edellinen viesti oli kirjoitettu kello 12:31 ----------\nTarkoitan siis väliä Paavalin kirkko - Töölön tulli\nPaavalin kirkolta pääsee Meilahteen esim. bussilla 70T tai 8:n ratikalla joista voi vaihtaa esim. Töölöntorilla linjoihin 14,14B,18,39,41,45 ja 205 tai jo aiemmin linnanmäen kohdalla linjalle 53. En näe järkevänä perustaa uutta raitiolinjaa esittämällesi reitille, sen sijaan hieman vastaavanlaista linjaa Arabiasta Meilahteen on jo eri ketjussa pohdittu ja siitä kai on jokin selvityskin jo tehty? Linjan ideahan oli korvata nykyisen hitaan 506:n liikennettä välillä Arabia-Pasila-Meilahti.\n19.01.2010, 12:23 #90\nSturenkatua ajaa linja 70T mutta mielestäni pointti ei ole se kuinka monta linjaa Sturenkatua ajaa vaan kysymys on pysäkkien sijainnista, on tosiasia että Hattulantien pysäkki sijaitsee liikenteellisesti keskeisemmällä paikalla kuin Rautalammintien pysäkki ja käyttäjämäärä tällä pysäkillä on suurempi kuin Hattulantien pysäkillä, miksi siis tulisi poistaa paremmin ihmisiä palveleva pysäkki?\nNiinpäs meneekin 70T, mulla menee sen reitti aina sekaisin 70V:n kanssa, eli muistelin että se kääntyy Mäkelänkadulle. Jos siinä Hattulantiellä on enemmän matkustajia, niin se on toki vastaansanomatona. Toisaalta jos minä olisin Mäkelänkadun varressa Sturenkadun eteläpuolelle korttelinkin verran, niin melkein kävelisin Päijäänteentien pysäkille; matka on reilu kaksi sataa metriä, samaan suuntaan kuin todennäköisesti olisin menossa, eikä tarvitse odottaa ensin yksissä valoissa Sturenkadun yli ja sitten toisissa Mäkelänkadun yli.\nUintikeskuksen pysäkkiä en kuitenkaan poistaisi koska sitä käyttää ykkösen lisäksi seiskat ja pysäkki palvelee hyvin uintikeskuksen asiakkaita.\nOngelma on minusta siinä ettei sillä oikein muita käyttäjiä olekaan, ehkä Itä-Pasilasta joku kävelee? Mäkelänrinteen pysäkille ei kuitenkaan ole kuin parisataa metriä.\nNiin siis vaihtamalla Oopperan kohdalla joka kiertää ja on hidasta. Vitonen on minusta vähän eri juttu, pointtini on että on tarpeetonta kierrättää jokaikinen poikittaislinja Pasilan kautta. Tuo poikittaislinja tosin saattaisi sopia paremmin bussille, eli voi olla että ratikalla ei matkustajamäärä riittäisi.


Lappeenrantalainen Juha Ronin tila on riippuvainen EU:n nautapalkkiosta. Unionin maatalouspolitiikan uudistus on jatkuvaa tasapainoilua tehokkaan ja kohtuuhintaisen sekä ekologisesti kestävän ruoantuotannon välillä. Kuva: Mikko Savolainen / Yle\n1.12.2020 • Päivitetty 29.12.2020 10:13\nVaikka on marraskuu, Lappeenrannassa sijaitsevat Ronin tilan pellot vihertävät.\nSyy on EU:n maksama viherryttämistuki, joka kannustaa kylvämään pelloille heinää sadonkorjuun jälkeen. Tarkoitus on, että pellot sitovat ravinteita ympäri vuoden.\n— EU-tuet vaikuttavat maatalouteen varsinkin täällä Etelä-Suomen alueella ihan valtavasti, kertoo maatalousyrittäjä Juha Roni.\n—Naudanliha on sen varassa, paljonko rahaa maksetaan. Jos EU-tukea ei olisi, oltaisiin ihan puilla paljailla.\nEU:n maksama maataloustuki on Ronin tilalle elintärkeä. Suurin summa tulee EU:n nautapalkkiosta, lisäksi tila saa esimerkiksi perustukea, peltokasvipalkkiota ja viherryttämistukea.\nJuha Roni alkoi pyörittää sukutilaa vuonna 1995. Juha ja Minna Ronin navetassa on 150 nautaa. Tuottajille maksetaan lihasta noin kolme euroa kilo, joka ei yksin riitä kattamaan kuluja. Ronin mukaan lihantuotanto ei nykyisellään olisi mahdollista ilman EU-tukia. Kuva: Mikko Savolainen / Yle\nEU:n uusi maatalouspolitiikka: aitoa ilmastokunnianhimoa vai pelkkää viherpesua?\nEU:ssa neuvotellaan tällä hetkellä tulevien vuosien yhteisesta maatalouspolitiikasta (Common Agriculture Policy, CAP). Päätös ei ole ihan pieni, koska maatalouden tukemiseen aiotaan käyttää noin kolmannes EU:n budjetista.\nKomission mukaan uusi politiikka on ilmasto- ja ympäristötavoitteiltaan kunnianhimoista. Kaikki eivät ole olleet asiasta samaa mieltä, vaan pakettia vastaan on protestoitu kaduilla ja sosiaalisessa mediassa tunnisteella #WithdrawTheCAP.\nKysyimme kahdelta Brysselissä vaikuttavalta suomalaiselta, onko EU:n uusi maatalouspaketti pelkkää viherpesua ja miksi maatalouden ja ympäristöystävällisyyden yhteensovittaminen on vaikeaa.\nMaanviljelijöitä edustaa EU:n maataloustuottajien keskusjärjestön Copa-Cogecan pääsihteeri Pekka Pesonen ja ympäristönsuojelijoita Greenpeacen metsä- ja maatalousasiantuntija Sini Eräjää.\nTällä hetkellä maataloussektori aiheuttaa noin kymmenesosan EU:n kasvihuonepäästöistä. Sini Eräjää ja Pekka Pesonen ovat samaa mieltä suuresta tavoitteesta: EU:n maatalouspolitiikan pitäisi olla ympäristöystävällisempää. Kuva: Kuvankäsittely Ilkka Kemppinen / Yle\nPekka Pesonen kertoo tuottajien olevan sitoutuneita siihen, että maapallon lämpeneminen rajoitetaan 1,5 asteeseen.\n– Viljelijähän on ensimmäinen, joka joutuu ilmastonmuutoksen vaikutusten uhriksi, Pesonen toteaa.\nMaatalouspolitiikka on jäänyt jumiin 60-luvulle.\nSini Eräjää, Greenpeacen maatalousasiantuntija\nSini Eräjään mukaan komission ehdottamat keinot eivät kuitenkaan riitä mihinkään. 3 600 tutkijaa (siirryt toiseen palveluun) on samaa mieltä siitä, ettei komission esitys tee maataloudesta nykyistä kestävämpää.\nEU:n maatalouspäästöt ovat junnanneet nykytasollaan jo 2000-luvun alusta saakka, ja jos asia halutaan muuttaa, tarvitaan rohkeampia uudistuksia.\n– Maatalouspolitiikka on jäänyt jumiin 60-luvulle. Ei tunnusteta ongelmia eikä sitä, että tuotantorakenteita pitää muuttaa, Eräjää toteaa.\nMaatalouspolitiikan vaikea yhtälö\nOn helppo olla samaa mieltä siitä, että maatilojen pitäisi tuottaa riittävästi kohtuuhintaista ruokaa. Samaan aikaan on myös helppo toivoa, ettei tämä kuormittaisi ympäristöä tai aiheuttaisi päästöjä. Ongelma on, että kaikkea ei voi saada.\nValmisteilla oleva paketti on hyvä esimerkki tästä dilemmasta.\nEuroopan komissio haluaa vähentää lannoitteiden, torjunta-aineiden ja antibioottien käyttöä. Pesosen mukaan tämän pelätään laskevan tuotantoa, heikentävän kilpailukykyä ja pienentävän maanviljelijöiden tuloja. Samalla kasvaisi paine nostaa ruoan hintaa.\nLisäksi jatkossa osa tuesta halutaan suunnata ympäristötoimista koostuviin "ekojärjestelmiin".\nJos 20–30 prosenttia tuesta pistää ympäristötoimenpiteisiin, se on kaikki pois perheen toimeentulosta.\nPekka Pesonen, EU:n maataloustuottajien keskusjärjestön pääsihteeri\nMaataloustukiin kuluu noin kolmasosa EU:n budjetista.\nSuomi on viime vuosina saanut lähes 900 miljoonaa EU:n maataloustukia, mikä on melkein puolet EU-jäsenmaksusta.\nTuesta noin kolme neljäsosaa jaetaan suorina tukina pinta-alan perusteella (ns. I pilari)\nSuorista tuista noin 20–30 prosenttia halutaan jatkossa varata “ekojärjestelmiin”.\nUusia tukisääntöjä sorvataan parhaillaan. Euroopan parlamentti ja maatalousministerit äänestivät kantansa komission esityksen pohjalta lokakuun lopulla.\nPäätöksiä syntynee ensi vuoden puolella, säännöt tulevat näillä näkymiin voimaan 2023.\n– Jos 20–30 prosenttia tuesta pistää ympäristötoimenpiteisiin, se on kaikki omasta pussista ja perheen toimeentulosta, Pesonen toteaa.\nPesonen muistuttaa, että maanviljelijöiden ensisijainen tehtävä on kuitenkin tuottaa ruokaa. Samaa sanoo Roni.\n– Ei ole hyvä, jos mistään muusta ei saa tukea kuin ympäristöasioista, sillä se alkaa hankaloittaa käytännön työtä viljelyssä.\nGreenpeacen Sini Eräjää sanoo ymmärtävänsä viljelijöiden huolen toimeentulosta, mutta ei sitä, miksi yhtälö vaikuttaa niin vaikeasti ratkaistavalta.\n– Meillä on tässä kuitenkin käsillä kolmasosa EU:n budjetista. Kyllä tukia löytyy, jos niitä vain halutaan näihin tavoitteisiin käyttää.\nRonien 200 hehtaarin kokoisella tilalla viljeltiin tänä vuonna vehnää, ohraa, hernettä ja säilörehua. Saadakseen EU:n tukia viljelijöiden on noudatettava yhteisiä pelisääntöjä, jotka liittyvät esimerkiksi lannoitteiden ja kasvilajikkeiden määrään, peltojen kasvipeitteisyyteen ja kasvinsuojeluaineiden käyttöön. Myös peltojen pinta-ala määritellään joka vuosi aarin tarkkuudella. Kuva: Mikko Savolainen / Yle\nLöytyykö ratkaisu tukiremontista vai uudesta teknologiasta?\nMyöhäisessä syksyssä lämpötila on lähellä nollaa, mutta navetalta hohkaa lämpöä. Ronien tilalla ei ole lypsykarjaa vaan pelkkiä sonneja. Eläimet ruokailevat rauhassa oman pellon apetta.\nNoin 70 prosenttia EU:n maatalousmaasta on eläintuotannon käytössä. Se myös tuottaa leijonanosan päästöistä. Ympäristöjärjestöt ovat arvostelleet sitä, ettei tähän edes yritetä puuttua.\nPekka Pesonen vääntää rautalangasta, että viljelijälle eläintuotanto on taloudellinen kysymys: hänelle jää vähemmän käteen, jos hän myy viljaa, kuin jos hän syöttää viljan porsaalle ja myy tämän porsaan. Kyse on eräänlaisesta jatkojalostuksesta.\nPesonen ja Eräjää ovat samaa mieltä siitä, ettei komissio ehdota riittäviä keinoja ympäristötavoitteidensa läpiviemiseen. Mutta itse he ehdottaisivat erilaisia keinoja.\nEräjää uudistaisi maatalouden rahanjaon kokonaan.\n– Tällä hetkellä melkein 80 prosenttia suorista tuista menee 20 prosentille suurimmista tiloista.\n– Maatalouspolitiikkaan siis liittyy paljon saavutettuja etuja, joita puolustetaan voimakkaasti.\nSuurtilallisten sijaan Eräjään mukaan tulisi tukea esimerkiksi eläintuotannosta luopuvia tuottajia.\nTällaiseen remonttiin Pesosen edustamat tuottajat eivät olisi valmiita. Pesonen muistuttaa, että suurimmat tilat myös tuottavat suurimman osan ruoasta.\nSen sijaan Pesonen antaa esimerkin yllättävästä ratkaisusta: vehnäkasvin vartta voisi lyhentää tai juurta kasvattaa.\nEU:n pitäisi hyödyntää uutta jalostusteknologiaa siten, että viljelykasvit käyttäisivät mahdollisimman vähän ravinteita ja sitoisivat mahdollisimman paljon hiiltä. Näin viljelysmaa voisi itse asiassa auttaa ilmastonmuutoksen ratkaisemisessa.\nJos naudalta puuttuu korvamerkki teuraaksi mennessä, siitä voi tulla sanktioita. Eläimet ovat kuitenkin vapaana navetassa, eli joskus korvamerkki putoaa. Kuva: Mikko Savolainen / Yle\nMaatalouspolitiikalta puuttuvat selkeät tavoitteet\nYksi uudistuksen päätavoite on vähentää byrokratiaa: komissio hellittäisi valvontavaltaansa ja jättäisi enemmän kansallisten suunnitelmien varaan.\nKaikkia viljelijöitä sitoisivat tietyt perusvaatimukset, minkä lisäksi heitä palkittaisiin vapaaehtoisista ympäristöteoista.\nViljelijät kokevat nyt olevansa hallinnon jatke. Heidän ammattitaidolleen pitäisi antaa tilaa.\nPesonen ottaa tämän uudistuksen avosylin vastaan.\n– Jokainen voi kuvitella sen ärsytyskynnyksen, että tilalle tulee arvioija katsomaan asioita pykälien mukaan. Viljelijät kokevat olevansa hallinnon jatke.\n– Olisi hyvä, että jos viljelijällä on näkemys, miten tavoitteisiin päästään, antaisimme ammattitaidolle tilaa.\nSen sijaan useat ympäristöjärjestöt ja myös EU:n rahankäyttöä valvova tilintarkastustuomioistuin ovat huolissaan siitä, että sääntöjen noudattamisen valvonta voi vaikeutua entisestään. Myöskään Eräjää ei usko byrokratian vähenevän vaan pikemminkin lisääntyvän siitä, että säännöt vaihtelevat eri maiden ja viljelijöiden välillä.\nSamaa mieltä he kuitenkin ovat siitä, että toimiakseen maataloussuunnitelma tarvitsisi selkeämmät tavoitteet.\nPesosen Copa-Cogeca on ehdottanut erilaisia mekanismeja, joita myös viljelijä pystyisi työssään seuraamaan. He ehdottavat, että lihakiloon käytetyt hiilipäästöt mitattaisiin ja merkattaisiin tuotteisiin.\nSen sijaan esimerkiksi biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden kehityksen seuraaminen on vaikeampaa.\nMaatalous ja metsätalous tuntuvat olevan Suomen ilmastopolitiikan sokeita pisteitä.\nEräjään mukaan hiilialoite kuulostaa markkinointitempulta. Hänen mielestään tehokkaampaa olisi sopia nykyistä tiukemmista päästötavoitteista.\nSe on kuitenkin EU:lle ollut perinteisesti vaikeaa – eikä Suomi Eräjään mukaan ole asiassa mikään mallioppilas.\n– Brysselistä katsoen Suomi ei maatalouspolitiikassa hirveästi näy tai kuulu.\n– Nykyisen hallituksen ilmastopolitiikan avauksia on pidetty täällä kohtuullisen kunnianhimoisia. Mutta maatalous ja jossain määrin myös metsätalous tuntuvat olevan Suomen ilmastopolitiikan sokeita pisteitä.\nLappeenrantalainen isäntä toivoisi ennen kaikkea selkeitä päätöksiä.\n— Päätöksenteko saisi vähän räväkämpää olla, sillä epätietoisuus vaivaa koko ajan, varsinkin naudanlihapuolella, Juha Roni sanoo.\n—Rahaa on tulossa, mutta ei tiedä, millaisilla ehdoilla. Se on hankalaa.\nJuttua muokattu 1.12. kello 14.23: Naudanlihan tuottajahinta on noin kolme euroa kilo. Jutun kuvatekstissä kerrottiin virheellisesti, että EU-tukea saisi kolme euroa per kilo. Ronin tila on kooltaan 200 hehtaaria, ei kaksi neliökilometria.\nJuttua korjattu 29.12. kello 10.10: Juttuun korjattu tieto, jonka mukaan komission ehdotusta arvostelleet 3 600 tutkijaa olisivat kaikki eurooppalaisia. Osa tutkijoista oli kotoisin myös muista kuin Euroopan maista.\nEuroopan maatalouden ilmastopäästöt kasvussa, Suomi perää silti vapaaehtoisuutta ilmastotoimiin – Leppä: "Jäsenmaille enemmän liikkumavaraa"\nMaatalouspolitiikkaEtelä-KarjalaPolitiikkaEuroopan unioniMaaseutuelinkeinotMaanviljelijätMaatalousEuroopan komissioMaatalousyrittäjätLappeenrantaEU:n yhteinen maatalouspolitiikka (CAP)YmpäristöasiatPeltoviljelyYmpäristöpolitiikkaSaastuminen


RR-tietopalvelu -hankekuvaus S21144, Tuottava ja tuloksellinen työelämä -koordinaatiohanke 2\nHankkeen nimi: Tuottava ja tuloksellinen työelämä -koordinaatiohanke 2\nHankkeen yhteyshenkilön nimi: Suvi Liljeqvist\nYhteyshenkilön sähköpostisoite: suvi.liljeqvist(at)ely-keskus.fi\nYhteyshenkilön puhelinnumero: 0295 025 203\nHallitusohjelma 2011–2015 edellytti työelämän kehittämisstrategian luomista, jonka tavoitteena on työllisyysasteen, työelämän laadun, työhyvinvoinnin ja työn tuottavuuden parantaminen. Strategiaa toteuttamaan perustettiin Työelämä 2020 –hanke. Vuonna 2013 aloitettu työ Suomen työelämän kehittämiseksi Euroopan parhaaksi vuoteen 2020 jatkui pääministeri Sipilän hallituskauden. Työelämä 2020 –hankkeen toisen kauden tehtävänä oli vahvistaa ja tehostaa jo luotuja edellytyksiä ja rakenteita työpaikoilla tapahtuvan kehittämistyön tukemiseksi sekä päivittää sisällöt ja keinot vastaamaan nyt nähtävissä oleviin haasteisiin.\nToiminnan viitekehyksen muodostavat kansallinen työelämästrategia ja hallitusohjelman painottamat sekä sen puolivälitarkastelussa esiin nostamat teemat työelämän uudistumistarpeesta tulevaisuuden muutosnäkymissä – keskeisimpinä työn tekemisen teknistyminen, voimakkaana jatkuva rakennemuutos, työpaikkojen uusiutuminen sekä tavoite tuottavuuden ja kilpailukyvyn lisäämiseen. Työelämä 2020 -hankkeen ydintoimijoita olivat sosiaali- ja terveysministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, valtiovarainministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, työmarkkinakeskusjärjestöt, Työterveyslaitos, Business Finland, Työturvallisuuskeskus, Työsuojelurahasto ja Vates-säätiö. Kaiken kaikkiaan hankeverkostossa on toiminut 70 työelämästrategian visioon ja tavoitteisiin sitoutunutta työelämätoimijaa.\nESR-toimenpidekokonaisuudella tuottavaa ja tuloksellista työelämää yhteistyöllä tuetaan kansallisen työelämästrategian toimeenpanoa työpaikoilla ja tätä työtä koordinaatiohanke pyrkii edistämään erityisesti viestinnän avulla. Työelämä 2020 -hanketta tukemaan perustettiin jokaiselle ELY-keskusalueelle alueellinen Työelämä 2020 -alueverkosto, joilla on ollut merkittävä rooli työpaikkojen tavoittamiseksi ja työpaikoilla tapahtuvan kehittämistyön tukemiseksi. Alueverkostojen tehtävänä on myös ollut varmistaa, että alueen yritykset ja työpaikat saavat verkostotoimijoilta nopeasti tarvitsemansa avun omien toimintatapojensa kehittämiseksi. ESR-kehittämisohjelmasta rahoitettujen hankkeiden hanketoteuttajien tehtävänä on generoida kohderyhminä olevien työpaikkojen työelämän kehittämistarpeita kansallisiin palveluihin niitä toteuttavien yhteistyöverkostojen kautta. Laajalla verkostoyhteistyöllä pystytään vastaamaan työelämän kehittämisstrategian eri ulottuvuuksien monipuoliseen kehittämiseen työpaikkatasolla.\nKoordinaatiohankkeen päätavoitteena on tehdä aktiivista yhteistyötä alueellisten työelämätoimijoiden kanssa työelämän laadun ja tuottavuuden kehittämiseksi. Hanke tunnistaa ja yhteen sovittaa yhteistyömahdollisuuksia sekä ohjelmasta rahoitettujen valtakunnallisten ja alueellisten hankkeiden että alueverkostojen kesken. Yritysryhmien ja potentiaalisten kehittämishakuisten työpaikkojen tunnistaminen alueellisesti vaatii eri toimijoiden välistä yhteistyötä. Koordinaatiohanke tukee alueellisia toimijoita kehittämään ja markkinoimaan työelämän kehittämispalveluita sekä tunnistamaan uusia palvelutarpeita. Koordinaatiohanke viestii ja jalkauttaa verkostojen, kuten erilaisten sidosryhmien, työelämätoimijoiden, yritysten ja organisaatioiden käyttöön hankkeiden tuloksia, esimerkiksi uusia innovatiivisia palvelu- ja toimintamalleja, joita valtakunnalliset sekä alueelliset toimijat ovat kehittäneet omissa hankkeissaan.\nTuottavaa ja tuloksellista työelämää yhteistyöllä toimenpidekokokonaisuutta toteutetaan pääasiassa ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden kautta. Koordinaatiohanke tekee yhteistyötä Hämeen ELY-keskuksen rahoitusyksikön kanssa valtakunnallisten hankkeiden kehittämistoiminnan arjessa ja osallistuu hankkeiden ohjausryhmätyöskentelyihin. Vaikuttavuutta ja hankkeiden yhteen sovittavia toimenpiteitä haetaan myös erilaisten seminaarien sekä idea- ja hankepajojen toiminnan kautta, jotka kohdistetaan hankerahoitusta hakeville ja saaneille tahoille. Viestinnän eri keinoin edistetään kehittämisohjelman tavoitteiden toteutumista ja jaetaan kehitettyjä tuloksia ja hyviä käytäntöjä työpaikkojen kehittämistyön vaikutuksista valtakunnallisesti. Viestintä on hyvin keskeisessä roolissa koordinaatiohankkeen toimenpiteissä. Hanke lisää vaikuttavuutta toimimalla erilaisissa yritys-, organisaatio- ja sidosryhmäverkostoissa, olemalla esillä sosiaalisessa mediassa sekä tekemällä yhteistyötä eri työelämätoimijoiden kanssa. Tietoa ja osaamista jaetaan eri toimijoiden kesken.\nTavoitteena on aikaansaada konkreettista toimintaa, joka tavoittaa nykyistä paremmin alueen työpaikat ja toteuttaa työelämäpilotteja yritys- ja työpaikkarajapinnassa. Koordinaatiohanke kokoaa kehittämisohjelmasta rahoitettujen hankkeiden tuloksista vaikuttavimmat, joilla pyritään pysyviin toimintatapojen muutoksiin työpaikoilla, ja joiden kautta voidaan arvioida uusien palvelumallien käyttöönottoa. Kehitettyjä toimintamalleja tai palveluita voidaan tuotekehittää edelleen työpaikkojen tarpeita vastaaviksi ja valtakunnallisiksi toimintatavoiksi koordinaatiohankkeen toimesta. Koordinaatiohanke tuo työelämän kehittämispalveluiden rakenteisiin ja toimijoiden tietoisuuteen hyviä käytäntöjä.\nPidemmällä aikavälillä tarjotaan malleja pysyville työelämän kehittämisrakenteille. Jatkuvalla viestinnällä ja markkinoinnilla muutetaan asenteita työorganisaatioissa sekä työelämätoimijoiden keskuudessa. Hanke varmistaa laaja-alaisella toiminnallaan yritysten ja työorganisaatioiden jatkuvan kehittymisen niiden omista lähtökohdista hanketoteuttajien kanssa tehtävän yhteistyön kautta.\nKoordinaatiohankkeessa edistetään sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista välillisesti viestinnän avulla erilaisissa yhteyksissä, kuten työpajoissa, rahoitettujen hankkeiden ohjausryhmissä ja eri yhteistyötapaamisissa. Toiminnassa olevia hankkeita ohjataan ja kannustetaan huomioimaan myös sukupuolinäkökulma.\nHanke tukee vahvasti kestävää kehitystä aineettomien tuotteiden ja palvelujen kehittämisestä rahoitettujen hankkeiden kautta. Hankkeessa tuetaan uudenlaisia pysyviä, työpaikkojen tarpeista lähteviä työelämätoimijoiden yhteistoiminnan tapoja alueilla, mukaan lukien palvelut. Hanke auttaa välillisesti luomaan uudenlaisia toiminnan pysyviä rakenteita, joilla luodaan edellytykset kokonaisvaltaiselle yritysten ja työorganisaation kehittämiselle ja sitä kautta uusien tuotteiden ja palveluiden syntymiselle.\nKoordinaatiohanke toteuttaa työelämästrategia 2020 periaatteita hyvinvoinnin edistäjänä strategian nelikenttäjaon mukaisesti; innovointi ja tuottavuus, luottamus ja yhteistyö, työhyvinvointi ja terveys sekä neljäntenä osaava työvoima. Hankkeessa edistetään työn tuottavuutta, joka perustuu ihmisten osaamiseen, sen parempaan luottamukseen perustuvaan hyödyntämiseen ja jatkuvaan kehittymiseen työpaikoilla. Hanke tukee välillisesti uudenlaisten toiminta- ja johtamistapojen kehittämistä, organisointia ja yhteistyötä. Nämä tukevat ihmisten oppimista, luovuutta ja kykyä kehittää ja innovoida (työelämästrategia 2020, 12). Koordinaatiohanke jakaa ja tuotekehittää edelleen syntyvät hyvät käytännöt valtakunnalliseen käyttöön.\nMonimuotoisuuden voidaan katsoa sisältävän yhdenvertaisuuden ja sukupuolten tasa-arvon eri ulottuvuudet. Yhdenvertaisuutta edistetään sitä kautta, että hauissa painotetaan niin johdon kuin henkilöstön osallistamista yhteiskehittämiseen. Hanke edistää välillisesti työelämän kehittämisen monimuotoisuutta. Rahoitettujen hankkeiden kautta johtamisessa tuodaan esille asian tiedostamisen ja siitä saatavien hyötyjen kautta. Mitä monimuotoisempi työpaikka on, tai mitä enemmän monimuotoisuusajattelu on otettu osaksi työpaikan strategista toiminnan kehittämistä, sitä paremmat edellytykset sillä on kehittää tuloksellista toimintaa. Ottamalla johtamisessa ja työpaikan toiminnassa huomioon henkilöstön ja asiakkaiden erilaiset näkökulmat, käsitykset, osaaminen, toiminta, tarpeet ja odotukset, on mahdollista kehittää samanaikaisesti työpaikan toiminnan laatua ja tuloksellisuutta.\nKoordinaatiohanke kannustaa välillisesti yrityksiä ja työorganisaatioita edistämään erilaisuuden hyväksymistä ja käyttämään monikulttuurisuutta voimavarana toiminnan kehittämisessä. Työyhteisön moninaisuus on voimavara, joka lisää tuottavuutta. Koordinaatiohanke kokoaa hankkeissa syntyvät monikulttuurisuutta tukevat toimintamallit edelleen jaettavaksi.\nHankkeen pääasiallisena kohderyhmänä ovat olleet ohjelmasta rahoitetut valtakunnalliset ja alueelliset hankkeet, Työelämä 2020 -alueverkostot sekä muut potentiaaliset työelämätoimijat ja niihin liittyvät verkostot myös STM:n rahoittamissa valtakunnallisissa ohjelmaan kuuluvissa hankkeissa. Hanke tekee suoraan yhteistyötä työelämätoimijoiden kanssa, mutta esimerkiksi tapahtumien kautta se tavoittaa välillisesti myös yrityksiä ja muita työpaikkoja.\nHankkeen yhteydet eri kohderyhmiin ovat seuraavat:\n• Valtakunnalliset hanketoteuttajat\n– Ohjausryhmätyöskentelyihin osallistumisen kautta jäntevöitetään ohjelman mukaisen toiminnan onnistumista, viestitään yhteistyömahdollisuuksista, jaetaan puolin ja toisin hyviä käytäntöjä sekä tehdään yhteistyötä valtakunnallisella tasolla työelämän kehittämisstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi\n– Valtakunnallisia hankkeita hyödynnetään suurtapahtumien järjestelyiden toteuttamisessa (sisällöt)\n• Alueelliset hanketoteuttajat\n– Suuraluetilaisuuksiin kutsutaan alueellisia hanketoteuttajia, joiden kautta voidaan nostaa esiin hyviä tuloksia sekä yhteiskehittää alueen erityistarpeisiin liittyviä toimintatapoja tukemaan yritysten auttamista työelämän laadun kehittämisessä\n– Koordinaatiohanke tavoittaa alueelliset hanketoimijat, kun syntyneet tulokset arvioidaan jaettavaksi valtakunnalliseen käyttöön tai niitä jatketaan tuotekehittäen edelleen potentiaaliksi palveluiksi\n• Työelämä 2020 -hanke ja alueverkostot\n– Hanke on tehnyt tekee suoraa yhteistyötä Työelämä 2020 -hankkeen kanssa ja hankkeen yhteydenpito alueverkostoihin on tapahtunut Työelämä 2020 -hankkeen ja ELY-keskuksien kautta\n– ELY-keskuksilla on ollut koordinaattorin rooli Työelämä 2020 -hankkeen alueverkostoissa. Muutamat ELY-keskukset myös hallinnoivat alueellisten verkostojen yhteisiä työelämän kehittämishankkeita, jotka hakevat rahoituksen valtakunnallisesta toimenpidekokonaisuudesta. Hanke tavoittaa myös seudulliset toimijat ELY-keskuksen seudullisten yhteyshenkilöiden sekä Yritys-Suomi yhteyshenkilöiden kautta\n– TE-toimisto vastaa omalta osaltaan työpaikkojen tavoittamisesta sekä työelämän kehittämiseen liittyvästä tunnistamisesta yrityskäynneillä. Työelämästrategian näkökulmasta TE-toimisto tarjoaa yrityksille ja työorganisaatioille lähinnä osaamiseen liittyviä palveluita. TE-toimistoista on edustus alueverkostoissa\n– Muut julkiset työelämätoimijat ovat mukana alueverkostoissa tai ohjelmasta myönnetyissä hankkeissa. Näiden kautta hanke tekee yhteistyötä uusien toimintamallien informoimisessa ja käyttöönotossa\n• Kauppakamarit, yrittäjäjärjestöt, työmarkkinajärjestöt ja Elinkeinoelämän keskusliitto\n– Hankkeen yhteys näihin toimijoihin tapahtuu koordinaatiohankkeen ohjausryhmän jäsenten kautta. Toimijoiden roolina on työelämän kehittämiseen liittyvien pilottien ja toimintamallien tiedottamisessa suoraan henkilökunnalle ja yrityksille ohjausryhmän jäsenten organisaatioiden viestintäkanavia hyödyntämällä. Työelämän kehittämiseen liittyvien asioiden esille ottamista voidaan ohjausryhmän kanssa tehtävällä yhteistyöllä tehostaa esimerkiksi seminaareissa, koulutustilaisuuksissa ja muissa vastaavissa tapahtumissa. Näin tavoitetaan myös palkansaajat työelämän kehittämisen asioilla\n• OKM ja koulutuksen järjestäjät kaikilla koulutusasteilla\n– Hanke tekee ohjausryhmän jäsenten kautta ja suoraan yhteistyötä eri koulutusasteiden toimijoiden kanssa ja edistää työelämän laadun huomioimista työyhteisöjen kehittämiseen liittyvien koulutusten järjestämisessä sekä koulutuksen kehittämisen suuntaamisessa hanketoiminnassa syntyvien työpaikkojen kehittämistarpeiden suuntaan (ennakointi)\n• Maakunnat ja kunnat\n– Hanke tekee yhteistyötä Kunteko-hankkeen kanssa ja sen kautta kuntiin ja maakuntiin\n• STM ja Työterveyslaitos\n– Hanke tekee ohjausryhmän jäsenten kautta suoraan yhteistyötä hankehauissa sekä hanketoteuttajien kanssa uusien rakenteiden ja palveluiden kehittämistyössä sekä alan tutkimusyhteistyössä\n– Toimijat ovat mukana ohjelmasta rahoitetuissa hankkeissa, jotka tavoittavat maaseudun yrityksiä, ja näihin hanke saa kontaktin ohjausryhmäyhteyksien kautta\n– Hanke jatkaa järjestötyöpaikkojen kehittämiseen liittyvää yhteistyötä vuosina 2015–2017 toteutetun valtakunnallisen hankkeen tulosten juurruttamisessa ja lisäksi järjestötyöpaikkojen työelämän laadusta vuonna 2017 tehdyn selvityksen tulosten huomioimista työpaikkojen arjen kehittämistyössä\n• Konsultointipalveluita antavat yritykset\n– Hanke tekee yhteistyötä yksityisten toimijoiden kanssa ja osallistuu aktiivisesti sosiaalisessa mediassa näiden käymään keskusteluun sekä informaationjakoon, joka liittyy työelämän laatuun\n– Hanke mahdollistaa myös toimijoiden pääsyä yhteistyöhön julkisten toimijoiden kanssa viestinnän ja tapahtumajärjestelyiden kautta\n• Laaja yleisö\n– Hankkeen vahva viestintä- ja tulosten levittämistehtävä kattaa laajan yleisön, jonka tarkoituksena on tavoittaa kaikki mahdolliset työpaikat ja henkilöt eli myös ne, jotka eivät muutoin ole kuulleet tai osallistuneet työelämän laadun kehittämiseen työpaikoilla\nMyönnetty EU- ja valtion rahoitus: 558 400\nToteutunut EU- ja valtion rahoitus: 508 425\nSuunniteltu julkinen rahoitus yhteensä: 780 400\nToteutunut julkinen rahoitus yhteensä: 508 425\nHankkeen vaikutukset ovat välillisiä ja ne eivät tee eroa toimialakohtaisesti.\nKoordinaatiohankkeessa edistetään sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista eri yhteyksissä, kuten tilaisuuksien eli muun muassa erilaisten työpajojen järjestämisessä ja niiden sisällöissä sekä kaikessa viestinnässä. Suunnittelu- ja toiminnassa olevia hankkeita ohjataan ja kannustetaan huomioimaan sukupuolinäkökulma. Koordinaatiohankkeen projektipäällikkö osallistuu valtakunnallisten hankkeiden ohjausryhmiin ja voi sitä kautta edistää valtavirtaistamista.\nEi ole päätavoite hankkeessa.\nKoordinaatiohanke tukee välillisesti toimenpidekokonaisuudesta rahoitettuja hankkeita luonnonvarojen käytön kestävyydessä tuottavuuden parantumisen kautta.\nKoordinaatiohanke tukee välillisesti toimenpidekokonaisuudesta rahoitettuja hankkeita ja organisaatioita ilmastonmuutoksen huomioimisessa.\nHanke tukee vahvasti materiaalien ja jätteiden taloudellista kestävyyttä rahoitetuissa hankkeissa. Hankkeissa autetaan työpaikkoja uusien toimintatapojen kehittämisessä sekä digitaalisten työkalujen käyttöönotossa.\nHanke tukee välillisesti rahoitettuihin hankkeisiin osallistuvia yrityksiä uusiutuvien energialähteiden käytön edistämisessä.\nHanke tukee vahvasti paikallisen elinkeinorakenteen kestävää kehittämistä rahoitettavissa hankkeissa. Hankkeissa autetaan työpaikkoja pysyviin työelämän laadun mukaisiin kehittämistoimiin työpaikkojen omista lähtökohdista.\nHanke tukee vahvasti kestävää kehitystä aineettomien tuotteiden ja palvelujen kehittämistä rahoitettavissa hankkeissa. Hankkeessa tuetaan uudenlaisia pysyviä, työpaikkojen tarpeista lähteviä työelämätoimijoiden yhteistoiminnan tapoja alueilla, mukaan lukien palvelut. Hanke auttaa välillisesti luomaan uudenlaisia toiminnan pysyviä rakenteita, joilla luodaan edellytykset kokonaisvaltaiselle yritysten ja työorganisaatioiden kehittämiselle ja sitä kautta uusien tuotteiden ja palveluiden syntymiselle.\nHanke tukee liikkumisen ja logistiikan kehittymistä rahoitetuissa hankkeissa. Hankkeissa autetaan työpaikkoja hyödyntämään digitaalisia työvälineitä ja palveluratkaisuja.\nKoordinaatiohanke toteuttaa työelämästrategia 2020 periaatteita hyvinvoinnin edistäjänä strategian nelikenttäjaon mukaisesti; innovointi ja tuottavuus, luottamus ja yhteistyö, työhyvinvointi ja terveys sekä neljäntenä osaava työvoima. Hankkeessa edistetään työn tuottavuutta, joka perustuu ihmisten osaamiseen, sen parempaan luottamukseen perustuvaan hyödyntämiseen ja jatkuvaan kehittymiseen työpaikoilla. Hanke tukee välillisesti uudenlaisten toiminta- ja johtamistapojen kehittämistä, organisointia ja yhteistyötä. Nämä tukevat ihmisten oppimista, luovuutta ja kykyä kehittää ja innovoida (työelämästrategia 2020, 12).\nMonimuotoisuuden voidaan katsoa sisältävän yhdenvertaisuuden ja sukupuolten tasa-arvon eri ulottuvuudet. Hanke edistää välillisesti työelämän kehittämisen monimuotoisuutta. Rahoitettavien hankkeiden kautta johtamisessa tuodaan esille asian tiedostamisen ja siitä saatavien hyötyjen kautta. Mitä monimuotoisempi työpaikka on tai mitä enemmän monimuotoisuusajattelu on otettu osaksi työpaikan strategista toiminnan kehittämistä, sitä paremmat edellytykset sillä on kehittää tuloksellista toimintaa. Ottamalla johtamisessa ja työpaikan toiminnassa huomioon henkilöstön ja asiakkaiden erilaiset näkökulmat, käsitykset, osaaminen, toiminta, tarpeet ja odotukset, on mahdollista kehittää samanaikaisesti työpaikan toiminnan laatua ja tuloksellisuutta.\nESR-rakennerahastohankkeissa erityistavoitteena on yli 54-vuotta täyttäneet henkilöt, mutta tämän hankkeen painopiste kohdistetaan eri-ikäisiin työntekijöihin kestävän kehityksen aikaansaamiseksi yritystoiminnassa aiemman työelämä 2020 -strategian mukaisesti. Koordinaatiohanke kannustaa välillisesti yrityksiä ja työorganisaatioita edistämään erilaisuuden hyväksymistä ja käyttämään monikulttuurisuutta voimavarana toiminnan kehittämisessä. Työyhteisön moninaisuus on voimavara, joka lisää tuottavuutta.\nYmpäristöosaamista tuetaan välillisesti toimenpidekokonaisuudesta rahoitettujen hankkeiden kautta.\nValtakunnallinen työelämän kehittämisen koordinaatiohanke, Tuottava ja tuloksellinen työelämä II, edisti työelämän laatua, työhyvinvoinnin ja tuottavuuden kehittämistä. Viestintä oli keskeisessä roolissa kaikissa hankkeen toimenpiteissä. Tuottava ja tuloksellinen työelämä -koordinaatiohankkeessa viestittiin Euroopan sosiaalirahaston rahoittamista valtakunnallisista ja alueellisista työelämän kehittämishankkeista, jotka yhdessä yritysten, kuntien ja järjestöjen kanssa veivät työelämän kehittämistä eteenpäin.\nKoordinaatiohanke teetti vaikuttavuuskyselyt syksyllä 2020 työelämän kehittämishankkeille ja niissä mukana olleille yrityksille. Tutkimuksen mukaan hankkeissa mukana olleet yritykset olivat pääosin hyvin tyytyväisiä hanketyöhön ja niiden tuomiin tuloksiin. Yritysten viesti oli, että hankkeiden kanssa onnistuttiin muun muassa kasvattamaan henkilöstön osaamista ja ammattitaitoa sekä parannettiin asiakaskokemusta. Työstään innostunut ja asiansa osaava henkilöstö takaa paremman tuloksen organisaatiolleen. Hanketoimijat puolestaan nostivat onnistumisekseen erityisesti työhyvinvoinnin kasvattamisen yrityksissä sekä johtamisen ja esimiestyön kehittämisen. Hanketoimintaan osallistuminen sai yrityksiltä pääosin erinomaiset suositusluvut.\nOn tärkeää, että työelämä kehittyy eteenpäin, ja hankkeita on tulevaisuudessakin kehittämässä, innovoimassa ja viitoittamassa työelämää uusille urille. Parempaa työelämää kehitetään yhteistyöllä ja jokainen yrityksessä tai organisaatiossa työskentelevä tulee ottaa mukaan kehittämistoimintaan. Pienikin asia työelämän kehittämisessä voi muodostua organisaatiossa ensimmäiseksi ja myös isoksi askeleeksi jatkuvalle kehittämiselle.


Tulosta sivu - ETSITÄÄN DIGI VÄRITTÄJÄÄ!\nSarjakuvamarkkinat => Haetaan ja tarjotaan ammattitaitoa => Aiheen aloitti: OM - 02.03.2020 klo 15:48:35\nOtsikko: ETSITÄÄN DIGI VÄRITTÄJÄÄ!\nKirjoitti: OM - 02.03.2020 klo 15:48:35\nAjattelin usakaltaa kysyä täällä kvaakissa yhteistyö kumppania. Etsin VÄRITTÄJÄÄ tuleville kuvituksilleni. Sellaista henkilöä, joka osaa käyttää tietokone ohjelmia ja joka ymmärtää värien päälle. Olen tietoinen, ettei kvaakissa ole paljoa värittäjiä ja jos onkin, heillä on varmasti omia projekteja. Mutta laitoin nyt kuitenkin. Eihän tässä mitään menetä. Täytyy sitten yrittää Devianartin commissions portaalista löytää joku, joka saattaisi kiinnostua minun jutuistani.\nPidän erityisesti sci-fi, lännen sekä toiminta sarjoista ja sankareista ja teen sellaisia kuvituksia.\nMinulta on jullkaistu kuvia kirjoissa ja eri lehdissä. Olen tehnyt myös kansikuvia esimerkiksi sci-fi julkaisuun nimeltä SPINN aikanaan. Tosin viimeiset 4-5 vuotta ovat olleet hiljaiseloa, jolloin en tuottanut uutta materiaalia lainkaan.\nNyt päässä on kaikenlaisia mahtavia sci-fi ideoita jne.\nSarjakuvia en tällä hetkellä tuota, vaikka niitä on minulta pyydetty. Joitain keksneräisiä löytyy, mutta käsikirjoitukset pitää saada toimivammaksi. Ehkä jossain vaiheessa palaan sarjakuviin ihan tosissani.\nSiksi olisin iloinen, jos joku pitäisi noista skenreistä joista pidän ja olisi kiinnostunut samoista aiheista.\nJos sinua kiinnostaa, voit lähettää minulle VAIN yksityisviestiä, jossa kerrot toiveistasi prohjektien suhteen. Toivoisin saavani muutaman näytekuvan sinulta, jossa olisi mahdollisimman monipuolinen otanta, millaisia värityksiä olet tehnyt.\nMainitse myös, millaiseksi arvostat oman työsi rahallisesti. Mitä siis otat A4:n tai A3:sen kokoisesta väritys projektista.\nÄlä kuitenkaan odota heti väritettävää, sillä olen nykyään kovin hidas tekemään uusia kuvituksia johtuen fyysisistä ongelmistani selän kanssa ja on muutakin. Mutta kuvia on jokatapauksessa tulossa jossain vaiheessa.


Dream of Scipio - päiväkirja\nOlimme kilpailleet Scipiolla muutamissa kenttäratsastuskilpailuissa, mutta se ei ollut menestynyt mainittavan hyvin. Nyt Scipio oli kuitenkin edellisenä päivänä selkeästi hoksannut jotain ja napannut voittosijan! Olimme olleet mahdottoman ylpeitä Scipiosta ja se olikin saanut illan mittaan läjäpäin porkkanoita sekä rapsutuksia.\nTänään Scipiolla oli kevyt verryttelypäivä rankkojen kilpailujen jäljiltä ja olin lähtenyt sen kanssa maastoon. Scipion hengitys höyrysi ja kaviot kopisivat vasten asfalttia kävellessämme tien viertä. Lumen alkaessa leijailemaan maahan ja päästyämme pienelle metsätielle nostimme ravin. Scipio tuntui hieman väsyneemmältä kuin yleensä, mutta se ravasi silti halukkaasti eteenpäin.\nPäästyämme pienelle pitkää ruohoa kasvavalle niitynkaistaleelle pyrähdimme laukkaan. Laukkasimme ja ravasimme hetken niityllä tehden suuria ympyröitä ja jumpaten Scipion kipeytyneitä lihaksia vetreämmäksi. Jumppaaminen teki minullekin hyvää, Stacia oli pitänyt minulle edellisenä päivänä rankan treenin Mathemanicin kanssa ja olin itsekin aivan hajalla.\nNiittyjumpan päätyttyä lähdimme kävelemään kotiin pitkin ohjin. Rakastin Scipion kanssa maastossa ratsastamista, sillä silloin minun ei tarvinnut huolehtia yhtään mistään Scipion pomminvarman luonteen vuoksi. Huokaisimme yhteen ääneen Scipion kanssa ja räjähdin nauramaan. Kirjoittanut Asil\nKiristin vielä satulavyön selästä käsin ja päästin Scipion sitten kävelemään sisemmälle uralle. Meidän lisäksi kentällä pyöri muutama muukin ratsukko, jotka olivat osallistumassa samaan valmennukseen. Kävelin Scipion kanssa muutaman kierroksen ennen kuin aloin verryttelemään sitä ravissa. Tein rutiininomaisesti hieman ympyröitä ja temponvaihteluita. Kokeilin vielä miten hommat sujuu laukassa ja päästin Scipion takaisin kävelemään. Ori tuntui omalta erinomaiselta itseltään. Scipion kanssa oli aina mukavaa osallistua mihin tahansa, sen kanssa ei tarvinnut kuin hieman kokeilla miten vaihteet toimivat ja ori oli valmis. Stacia ilmestyi kentän laidalle kun muutkin olivat saaneet ratsunsa hyvin tuntumalle ja virkeiksi. Nainen pujahti aidan välistä kentän puolelle ja viritti mikin suupieleensä saadakseen äänensä kuuluviin. Scipio höristi hieman korviaan ja kuulosteli hetken uteliaana, kun Stacian ääni kaikui kentällä tämän selostaessa valmennuksesta. Rapsutin orin harjaa hieman ja se laski taas päänsä huomatessaan, ettei mitään sen jännempää tapahtunutkaan.\nAloitimme valmennuksen muutamalla helpommalla harjoituksella. Ensin hyppäsimme kahden esteen sarjaa ja sitten yksittäistä 150cm-korkeaa okseria. Scipio loikki esteiden yli innoissaan korvat pystyssä. Kiitin oria viimeisen hypyn jälkeen taputtamalla sitä kevyesti kaulalle ja hidastin sitten takaisin käyntiin. Scipio pärski innostuneena ja olis selvästi halunnut jatkaa rataa. Staciakin huomasi harjoituksen olleen varsin helppo koko porukalle ja pyysi muutamaa valmennusta seuraavaa tallityöntekijää avukseen muokkaamaan esteitä. Kentälle muodostui pienessä tuokiossa kolmen esteen sarja, muuri, muutama yksittäinen este ja okserikin nostettiin vielä kymmenen senttiä ylöspäin.\nAloitimme kokeilemalla kaikkia esteitä yksittäin. Muuri osoittautui varsin pelottavaksi muutaman nuoremman hevosen mielestä ja minunkin mieleeni heräsi pieni pelko, hevoset kun olivat hyviä seuraamaan toistensa esimerkkiä. Nostin laukan ja Scipio lähti innoissaan häntäänsä huiskien eteenpäin. Kaarsin kentän toisessa päädyssä saadakseni suoran linjan muurille. Scipio nosti hieman päätään ylös ennen estettä ja loikkasi sitten valtavalla voimalla yli laskeutuen pehmeästi toiselle puolen. Stacia kehui meitä suorituksestamme ja kiitin Scipiotakin uudelleen. Jäimme taas odottelemaan vuoroamme ja seuraamaan muiden suorituksia.\nKun olimme kaikki saaneet tarpeeksemme yksittäisten esteiden hyppimisestä, päätimme kokeilla vielä koko rataa. Scipio alkoi jo käydä hieman kierroksilla ja nyppi ohjia käsistäni. Ehdin tuskin ajatella eteenpäin vieviä apuja, kun Scipio jo ampaisi täyteen laukkaan häntä tötteröllä. Otin hieman voimakkaamman pidätteen ja ohjasin hevosen ensimmäiselle esteelle. Scipio ponnisti okserin yli hieman liioitellulla ilmavaralla ja lyhensin sitä taas heti esteen jälkeen. Pysty, pysty, sarja, okseri... Etenimme varsin vauhdikkaasti esteeltä toiselle ja sain tosissani pidätellä Scipiota. Ori olisi halunnut mennä niin kovaa kuin kavioista lähti ja loikki esteiden yli innoissaan. Viimeisenä vielä muuri ja Scipion laskeuduttua toiselle puolen estettä annoin sen mennä. Scipio lisäsi tottuneesti vauhtia saadessaan löysempää ohjastuntumaa. Se olisi laukannut varmaan vielä neljä kierrosta ja hypännyt pari estettäkin, mutta hidastin pikkuhiljaa ravin kautta käyntiin. Siirryimme pois muiden tieltä viereiselle kentälle vielä rauhoittumaan. Annoin Scipion ravata pidemmin ohjin ja se venytti kaulaansa tyytyväisenä. Ravasimme muutaman kierroksen molempiin suuntiin ja lähdimme vielä muiden kanssa kävelemään maastoesteradalle. Kirjoittanut davis, VRL-10105


Saimme lisää upeita, nostalgisia vanhasta puusta valmistettuja sisustu - oiVat.fi\nSaimme lisää upeita, nostalgisia vanhasta puusta valmistettuja sisustuslaatikoita!\nUusi erä saapui puotiimme!\nSuoraan tekijältä, Kauhavalta saimme juuri uuden erän suosittuja ja monikäyttöisiä puisia sisustuslaatikoita. Nämä persoonalliset laatikot on valmistettu aidosta vanhasta puusta, taatusti vankalla, vuosien ammattitaidolla. Tämä alusta loppuun kotimainen tuote edustaa todellista kestävää kiertotaloutta ja lähituotantoa. Vanha puu, kerran tai useampaan jo elämänsä elänyt - ensin elävänä ja luonnossamme elintärkeänä, sitten ihmisen hyödyntämänä rakennusmateriaalina. Etelä-Pohjanmaalainen perinteinen kädentaito ja moderni innovatiivisuus on jalostanut tämän materiaalin nykypäivän käyttöesineeksi, jolla on monta merkitystä ja käyttötapaa.\nTämä alusta loppuun kotimainen tuote edustaa todellista kestävää kiertotaloutta ja lähituotantoa. ... Etelä-pohjanmaalainen perinteinen kädentaito ja moderni innovatiivisuus on jalostanut tämän materiaalin nykypäivän käyttöesineeksi, jolla on monta merkitystä ja käyttötapaa.\nKuva 1. Muistellaan hetki kesän kukkia ja auringon lämpöä. Somista laatikot mieleisilläsi luonnonkasveilla. Syksyllä voit käyttää herkullisia omenoita tai vaikkapa käpyjä ja värikkäitä puiden oksia.\nMitä kaikkea tässä laatikossa voikaan säilyttää! Onhan se näyttävä ihan sellaisenaankin, mutta toisinaan voi olla hauskaa somistaa laatikko sesongin teemoin. Kukkia ja muita luonnonkasveja, tai kiviä. Hedelmiä tai muita herkkuja! Oliiviöljypullo, suola- ja pippurimyllyt. Servettejä. Keittiövälineitä. Joulun aikaan kimaltavia koristeita ja vekkuleita tonttuja... Joulun tunnelmallinen kukka-asetelma sopii tähän laatikkoon täydellisesti! Jokainen vanhasta puusta tehty sisustuslaatikko on yksilöllinen ja uniikki, kahta samanlaista ei ole. Jokaisella on omanlaisensa tarina kerrottavanaan.\nJoulun aikaan kimaltavia koristeita ja vekkuleita tonttuja... joulun tunnelmallinen kukka-asetelma sopii tähän laatikkoon täydellisesti!\nKuva 2. Puodille saapui uusi erä puisia sisustuslaatikoita. Jokainen vanhasta puusta valmistettu laatikko on uniikki.\nAnna lahjaksi - vai pitäisitkö sittenkin itse?!\nNo, sitäpä voit miettiä, pidätkö itse vai hennotko luopua lahjaksi! Mutta tässä laatikossa on mukava antaa pienet muistamiset ja isommatkin terveiset ystävälle. Täytä laatikko saajan lempiherkuilla; mikäpä sen lämpöisempi yllätys, kuin vaikkapa itse leivotut sämpylät tai herkkupullat! Tai laita yllätykseksi jotain persoonallista, mistä tiedät saajan ilahtuvan.\nJokainen vanhasta puusta tehty sisustuslaatikko on yksilöllinen ja uniikki, kahta samanlaista ei ole. Jokaisella on omanlaisensa tarina kerrottavanaan.


Lisääjä Jari Kolsi\nLisätty 21.11.2013 15:28\nKlikattu 217 kertaa\nHienoa värifilmiä Lancaster-tukikohdasta ja koneista! Hämmentävä tieto oli se, että keskimääräinen Lancasterin odotettavissa oleva käyttö-ikä oli noin 40 lentotuntia. Tämä panee miettimään kaikkia vanhennuksia ja rähjäännyksiä, joita nyky-malleihin niin vaaditaan. Kyllä tässäkin näkyy vähän hilseilleitä koneita, mutta pääosin kalusto on "suoraan laatikosta"!\nhynkkeli 21.11.2013 22:52 Vastaa lainauksella\nnii in, mutta tähtiä ei tällä saitilla tipu jos ei kone ole lentänyt koko sotaa, vaikka olisi ensimmäinen lento niin koneen pitää olla loppuun ajettu. panssarivaunuissa homma potenssiin kymmenen..\nSivu ladattiin 23.11.2020 klo 18:26


Eurooppaan uusi kemikaalien riskinarvioinnin verkosto - Kemia-lehti\nUutiset | 9.3.2022 | Kemia-lehden toimitus\nEurooppaan uusi kemikaalien riskinarvioinnin verkosto\nEU käynnistää uuden kumppanuusohjelman, jonka osallistujat muodostavat kemikaalien riskinarvioinnin osaamisverkoston.\nParc (Partnership for the Assessment of Risk from Chemicals) -verkosto tukee riskinarvioinnin ja riskinhallinnan viranomaisten toimintaa nykyisissä, nousevissa ja uusissa kemikaaliturvallisuuden tehtävissä.\nSuomesta verkostossa ovat mukana Oulun yliopisto, Ruokavirasto, Suomen ympäristökeskus Syke, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL, Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes sekä Työterveyslaitos.\nToimintaa ohjaa sosiaali- ja terveysministeriö.\nKaikkiaan verkostoon kuuluu noin 200 eri organisaatiota Euroopasta. Koko hanketta koordinoi Ranskan elintarvike-, ympäristö- ja työterveys- ja työturvallisuusvirasto Anses.\nPyrkii edistämään tiedon siirtymistä viranomaisille\nParc-ohjelmassa kehitetään kemikaalien riskinarviointiin yhtenäisiä ja aiempaa parempia käytäntöjä, joita voidaan jatkossa soveltaa hallinnollisessa kemikaaliriskin arvioinnissa.\n”Riskinarvioinnissa on tärkeää huomioida myös yhteisvaikutukset ja altistumiset eri lähteistä, kuten työperäinen altistuminen sekä ravintoon ja kuluttajatuotteisiin liittyvä altistuminen”, sanoo työtoksikologian tutkimusprofessori Tiina Santonen Työterveyslaitoksesta.\nLisäksi tavoitteena on, että jatkossa tieto riskinarviointeja tekeviltä instituutioilta siirtyy entistä paremmin viranomaisille ja päätöksentekijöille.\nNäin edistetään sekä kansanterveyden että ympäristön suojelua Euroopassa. Samalla voidaan vahvistaa kansalaisten luottamusta riskinarviointia toteuttaviin ja riskinhallinnasta vastaaviin organisaatioihin.


UPM ja Taaleritehdas ovat sopineet 6000 hehtaarin metsätilakaupasta | Maaseudun uutiset\n← Puumarkkinat.fi -palvelu avautuu vuodenvaihteessa\nSuometsien tuhkalannoitus ei vahingoita vesistöjä →\nUPM ja Taaleritehdas ovat sopineet tänään 20.12.2012 noin 6000 hehtaarin metsätilakaupasta. Tilat sijaitsevat Keski-Suomessa seuraavilla paikkakunnilla: Pyhäntä, Utajärvi, Kiuruvesi ja Ilomantsi. Samalla osapuolet ovat tehneet myös pitkäaikaisen puukauppa- ja metsähoitosopimuksen. Osapuolet ovat sopineet, että kauppahintaa ei julkaista.\nTaaleritehtaan uusi pääomarahasto Taaleritehtaan Metsä on täysin uusi metsän omistamisen malli, jossa Taaleritehdas tarjoaa sijoittajille helpon ja vaivattoman tavan ostaa palan suomalaista metsää ja nauttia metsäomaisuuden säännöllisestä tuotosta. Ammattimainen metsänhoito sekä ostaminen ja myyminen parantavat tuottoa. Taaleritehtaan Metsän nyt ostamien tilojen oikea-aikaisesta hoidosta vastaavat rahaston metsäasiantuntija yhdessä UPM:n ammattilaisten kanssa.\nNyt UPM:ltä ostetut metsätilat ovat pääomarahaston ensimmäiset hankinnat. Taaleritehtaan Metsä tulee hankkimaan lisää metsätiloja omistukseensa seuraavan kahden vuoden aikana, sopivien alueiden tullessa myyntiin. Sijoittajina pääomarahastossa on yksityisiä suomalaisia sijoittajia sekä institutionaalisia sijoittajia ja yhteisöjä.\n”Sijoituskohteena metsä sopii hyvin suomalaiselle sijoittajalle. Kyseessä on konkreettinen omistus, joka hajauttaa hyvin sijoitussalkkuakin. Metsän tuotot eivät ole historiassa korreloineet muiden sijoitusluokkien, kuten osakkeiden tai korkojen, kanssa. Lisäksi metsä tarjoaa myös inflaatiosuojaa, koska puun hinta on seurannut inflaatiota.”, kertoo Taaleritehtaan toimitusjohtajaJuhani Elomaa.\n”Taaleritehtaan Metsä on uusi ja mielenkiintoinen tapa lisätä suomalaisten kiinnostusta metsään, metsän omistamiseen ja sen kestävään hyödyntämiseen. Se on myös UPM:n tavoitteena, ja siksi olemme mielellämme mukana tämän hankkeen mahdollistajana,” sanoo johtaja Sauli Brander, joka vastaa UPM:n metsäliiketoiminnasta.\nLue lisää Taaleritehtaan Metsästä ja metsän omistamisesta: http://www.taaleritehdas.fi/metsa\nTaaleritehdas on varainhoitotalo, joka keskittyy yksityishenkilöiden kokonaisvaltaiseen yksityispankkiiripalveluun ja instituutioasiakkaiden omaisuudenhoitoon. Sijoitustoimintamme perustuu kustannustehokkuuteen, läpinäkyvyyteen ja näkemykselliseen salkunhoitoon.Taaleritehdas koostuu emoyhtiöstä Taaleritehtaasta sekä kolmesta tytäryhtiöstä, Taaleritehtaan Omaisuudenhoidosta, Taaleritehtaan Rahastoyhtiöstä sekä Taaleritehtaan Pääomarahastoista. Lisäksi Taaleritehtaalla on osakkuusyhtiö, verosuunnitteluun keskittyvä Veropaja Oy ja osaomistusyhtiö sijoitusasuntoimintaan keskittyvä Asuntoverstas Oy. Ryhmässä on 100 työntekijää. Toimipisteet sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Turussa, Porissa ja Oulussa.Taaleritehdas on yrittäjävetoinen kasvuyritys. Taaleritehtaalla on hoidettavia varoja 2,4 miljardia euroa ja asiakkaita 2 200. – www.taaleritehdas.fi\nThis entry was posted in Metsätilat, Yleiset uutiset. Bookmark the permalink.


yhteydenpito Archives - Jussi Karin blogi\nKontaktit ovat taito\n02. heinä. 2015\nSosiaalisesta mediasta päätellen oikeustieteellisen pääsykokeiden tulokset tulivat eilen. Onnea kaikille valituille! Valintakokeista tuli mieleen yksi pointti, mikä kannattaa erityisesti opiskeluaikana pitää mielessä, vaikka tämä pointti onkin validi läpi elämän. Nimittäin konktaktit. Ajatukseni olen kirjoittanut erityisesti oikislähtöisesti, mutta varmasti näitä ajatuksia voi soveltaa muillakin aloilla.\nUsein kuulee puhuttavan, että kontaktit ovat tärkeitä työpaikan saamiselle. Niin ovatkin. Keskustelu kontakteista on kuitenkin tyypillisesti harhaanjohtavaa. Kontakteista puhutaan jonkinlaisina absoluuttisina, kiveen hakattuina totuuksina, joita joko on tai ei ole. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa.\nkontaktien hankkiminen, kontaktit, sosiaalisuus, yhteydenpito