Korut Ja Kellot Helsinki - Löydä oikeat yhteystiedot - Fonecta.fi\nKorut ja kellot Helsinki\nTouran Kulta Oy\nTouran Kulta Oy on Helsingissä sijaitseva yritys, joka on erikoistunut koruihin ja kelloihin. Teemme kultasepäntöitä erityisesti tukkuliikkeenä jälleenmyyjille, palvelemme kuitenkin myös yksityisasiakkaita. Moni tyytyväinen asiakas on esimerkiksi kuullut, että Touran Kulta t... Lue lisää\n040 070 9900 040 070 9900 Näytä numero Soita\nKaikki kello- ja kultasepäliikkeen palvelut Lauttasaari, Ruoholahti, Töölö,Tapiola. Paristot ja rannekkeet odottaessa. Kelloseppä, kultaseppä. Pearly Parrot-helmikorut makeanveden ja meriveden helmistä ovat uniikkikappaleita ja liikkeen omaa toteutusta. Myös helminauhojen k... Lue lisää\n050 414 3791 050 414 3791 Näytä numero Soita\nGyldénintie, 00200 HELSINKI\nSuunnittelen ja valmistan uniikit ja erittäin laadukkaat korut asiakkaan toiveesta Lahdessa. Taidolla valmistetulla jalometallikorulla on edellytykset kestää jopa satoja vuosia käyttökelpoisena oikein huollettuna. Palvelen asiakkaita kaikkialta Suomesta. Yhdistelen moderneja... Lue lisää\n050 910 1197 050 910 1197 Näytä numero Soita\n09 446 251 09 446 251 Näytä numero Soita\n050 62543 050 62543 Näytä numero Soita\nNeulapadontie 8 I 75, 00920 HELSINKI\n040 727 4747 040 727 4747 Näytä numero Soita\nAleksis Kivenkatu 38, 00510 HELSINKI\nKulta & Kellopörssi Ky\n09 645 360 09 645 360 Näytä numero Soita\n044 557 1143 044 557 1143 Näytä numero Soita\n050 414 8008 050 414 8008 Näytä numero Soita\n020 761 1311 020 761 1311 Näytä numero Soita\n09 607 916 09 607 916 Näytä numero Soita\n09 639 494 09 639 494 Näytä numero Soita\nPäijänteentie 35, 00510 HELSINKI\n045 899 2464 045 899 2464 Näytä numero Soita\n040 505 7323 040 505 7323 Näytä numero Soita\nIlmattarentie 33 B c/o Maria Perkkiö, 00610 HELSINKI\n050 563 1449 050 563 1449 Näytä numero Soita\nHakaniemen Kauppahalli, 00100 HELSINKI\nAseman Kello City\n09 665 533 09 665 533 Näytä numero Soita\nAsustekorut, Kultasepänliike, Kultatuotteet, hopeatuotteet, Kelloseppä


Riitta Pellinen & Jenni Peltola KESKI-POHJANMAAN LAPSI- JA NUORISOPOLIITTINEN STRATEGIA NYKYTILASTA VISIOON - PDF\nRiitta Pellinen & Jenni Peltola KESKI-POHJANMAAN LAPSI- JA NUORISOPOLIITTINEN STRATEGIA NYKYTILASTA VISIOON\nDownload "Riitta Pellinen & Jenni Peltola KESKI-POHJANMAAN LAPSI- JA NUORISOPOLIITTINEN STRATEGIA NYKYTILASTA VISIOON"\n1 Riitta Pellinen & Jenni Peltola KESKI-POHJANMAAN LAPSI- JA NUORISOPOLIITTINEN STRATEGIA NYKYTILASTA VISIOON Opinnäytetyö KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Sosiaalialan koulutusohjelma Toukokuu 2007\n2 KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Sosiaalialan koulutusohjelma TIIVISTELMÄ Työn tekijät: Riitta Pellinen & Jenni Peltola Työn nimi: Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittinen strategia nykytilasta visioon Päivämäärä: Sivumäärä: Työn ohjaaja: Työelämäohjaaja: Työn tarkastaja: KM Anne Jaakonaho Projektisihteeri Ritva Saarikettu KT Pirjo Forss-Pennanen Tämä opinnäytetyö on tehty Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ohjausryhmän tilauksesta. Kehittämishankkeen ensimmäisessä vaiheessa on Keski-Pohjanmaalle laadittu lapsi- ja nuorisopoliittinen strategia, johon kaikki maakunnan kunnat ovat sitoutuneet. Opinnäytetyö tehtiin hankkeen II-vaiheessa, jolloin Keski-Pohjanmaan kunnat suunnittelivat toimenpiteitä strategian siirtämiseksi käytäntöön. Työn tavoitteena oli selvittää kuntien tekemistä toimenpideohjelmista sitä, millä konkreettisilla toimenpiteillä Keski-Pohjanmaan maakunnat aikovat toteuttaa LANUstrategian päämääriä käytännössä nuorisotyön ja politiikan kentällä. Työ aloitettiin tekemällä sähköpostikysely Webropol-sovelluksella. Kysely oli puolistrukturoitu lomakekysely sisältäen 20 kysymystä, joista viisi oli avointa kysymystä. Kysymykset oli laadittu Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian päämäärien pohjalta. Kyselyä lähetettiin 35 kpl ja vastauksia saatiin 22. Vastausprosentiksi muodostui 62,9 %. Vastaajien joukko muodostui Keski-Pohjanmaan kuntien nuorisotyöntekijöistä tai muista nuorisotyöstä vastaavista henkilöistä, kuntien nuorisotyön luottamushenkilöistä sekä kuntien nuorisotyön viranhaltijoista. Kyselytutkimus oli taustatietoa antava ja pääaineistoa tukeva. Tutkimuksen pääaineistona olivat kuntien tekemät toimenpideohjelmat LANU-strategian käytäntöön siirtämiseksi. Nämä toimenpideohjelmat sekä sähköpostikyselyn avoimet kysymykset analysoitiin sisällönanalyysimenetelmällä. Analyysin pohjalta valittiin tärkeimpiä ehdotuksia yhteistyössä toteutettavaksi nuorisotyön alalla Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Tuloksista nousee esille kuntien välisen yhteistyön merkitys nuorisotyön ja nuorisopolitiikan tekemisessä Keski-Pohjanmaalla. Pääaineistosta, kuntien toimenpideohjelmista, pääkäsitteiksi nousevat yhteistyö, resurssit ja arvot. Sekä kuntien välisessä että kuntien sisällä tehtävässä poikkihallinnollisessa ja moniammatillisessa yhteistyössä toteutettava toiminta nähdään tulevaisuudessa merkittävimpänä kunnallisen nuorisotyön ja - politiikan kehittämisessä. Laajalla ja monipuolisella yhteistyöllä Keski-Pohjanmaan maakunnan kunnat pysyvät tulevaisuudessakin elinvoimaisina ja hyvinvoivina elinympäristöinä lapsille ja nuorille. Avainsanat: kehittämistyö, kunnallinen nuorisotyö, kunta- ja palvelurakenneuudistus, yhteistyö\n3 CENTRAL OSTROBOTHNIA UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Degree Programme of Social Work ABSTRACT Authors: Title: Riitta Pellinen & Jenni Peltola The Strategy of Child and Youth Politics in Central Ostrobothnia from Present State to Vision Date: 6. March 2007 Number of pages: Supervisor: Master of Education, Anne Jaakonaho Work Life Supervisor: Project Secretary Ritva Saarikettu Inspector of Final Thesis: Doctor of Education Pirjo Forss-Pennanen This thesis has been done to order of Development Projects Steering Committee for Child and Youth Politics in Central Ostrobothnia. In the first stage of the development project the Steering Committee made a strategy for child and youth politics in Central Ostrobothnia. All the municipalities in Central Ostrobothnia committed to the strategy. The present thesis was made at the projects second stage when municipalities in Central Ostrobothnia were planning operations to put the strategy in action. The aim of this work was to find out from the programmers of municipalities what kind of concrete measures the municipalities in Central Ostrobothnia were going to realize the objectives of the strategy in action on the fields of youth work and youth politics. The work was started with an enquiry using Webropol application. In the enquiry there were 20 questions and five of these questions were open ones. The questions were designed on the grounds of the strategy objectives for child and youth politics in Central Ostrobothnia. The enquiry was sent to 35 persons and 22 persons responded to it. The response per cent was 62, 9 %. The respondents were youth workers and persons elected to positions of trust from all municipalities in Central Ostrobothnia. Some of the respondents were municipal officials who were working in youth offices. This enquiry gave background information and supported the main material of the thesis. The main material of this thesis was the plans of municipalities in Central Ostrobothnia to implement the strategy for child and youth to action. These plans and open questions of the enquiry were analysed by the content analysis method and on the grounds of the analysis priority proposals were chosen to be realized in collaboration within youth work area in Central Ostrobothnia. The results of this thesis reflect the importance of collaboration that municipalities are doing in youth work and youth politics in Central Ostrobothnia. From the main material, municipalities plans, there are three main concepts which are collaboration, recourses and values. In future the multiprofessional collaboration across administrative sectors both between municipalities and in municipalities seems to be most significant in development in municipalities youth work and youth politics. The municipalities in Central Ostrobothnia can stay vital and wellbeing environments for children and youth in future too with extensive and diverse collaboration. Key words: development, municipal youth work, project to restructure municipalities and services, collaboration\n4 SISÄLTÖ TIIVISTELMÄ ABSTRACT 1 JOHDANTO 1 2 LANU-STRATEGIAN TAUSTAA Kunta - ja palvelurakenneuudistus Maakunnan kuntien välinen yhteistyö Poikkihallinnollinen ja moniammatillinen yhteistyö Lapsi - ja nuorisopoliittinen kehittämishanke LANU-strategia 7 3 NUORISOTYÖHÖN JA POLITIIKKAAN LIITTYVIÄ AINEISTOJA Kansainvälisiä aineistoja Suomalaisia aineistoja 13 4 AINEISTON KERUU JA TUTKIMUSMENETELMÄT Tutkimuksen kulku Kyselytutkimuksen tekeminen Kyselytutkimuksen avointen kysymysten ja kuntien toimenpideohjelmien sisällönanalyysi 17 5 TULOKSET JA YHTEENVETO Kyselytutkimuksen tulokset Kyselytutkimuksen avointen kysymysten analyysin tulokset Kuntien toimenpideohjelmien analyysin tulokset Yhteenvetoa tuloksista 30 6 POHDINTA 34 LÄHTEET 39 LIITTEET 1. Tutkimuslupa-anomus 2. Opinnäytetyön yhteistyösopimus 3. Saatekirje kyselyyn 4. Sähköinen kyselylomake 5. Sähköisen kyselyn raportti / vastaukset 6. Kunnallisen nuorisotyön yhteistyön kaavio 7. Sisällönanalyysin kautta muodostuneet ala-, ylä- ja pääkäsitteet\n5 1 1 JOHDANTO Suomessa on meneillään mittava kunta- ja palvelurakenneuudistus. Tämän hankkeen myötä kunnat ovat olleet pakotettuja miettimään entistä enemmän uusia ja laajempia yhteistyön muotoja kaikilla sektoreilla, niin myös nuorisotyössä ja -politiikassa. Kuntien rajat ylittävä seutukunnallinen ja maakunnallinen yhteistyö lisääntyy ja tiivistyy tulevaisuudessa. Kunta- ja palvelurakenneuudistus alkoi keväällä 2005 valtioneuvoston käynnistämästä Paras-hankkeesta. Hankkeen tarkoituksena on turvata kuntalaisille kuntien vastuulla olevat hyvinvointipalvelut. Merkittävinä tekijöinä uudistukselle ovat voimakkaat muutokset sosiaali- ja terveysalalla. Suurimpia muutostarpeita ovat väestön ikääntyminen, työvoimapula ja nopea teknologian kehitys sekä voimakas muuttoliike. Myös erikoissairaanhoidon nopeasti kasvavat menot tuovat tarpeen kunta- ja palvelurakenneuudistukselle. Nuorisotyön palveluja käyttää kunnissa melko laaja kuntalaisten joukko, koska nuorisolaki määrittelee nuoren alle 29-vuotiaaksi henkilöksi. Jo pelkästään samassa perheessä saattavat sekä vanhemmat että lapset olla nuorisolain piirissä. Tästäkin näkökulmasta katsottuna moniammatillinen ja poikkihallinnollinen yhteistyö on välttämätöntä, jotta voitaisiin tarjota nuorille laadukkaat ja kattavat palvelut kunnissa. Toinen näkökulma yhteistyön lisäämiselle on vähenevät taloudelliset ja henkilöstöresurssit. Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian rakentamisessa on otettu huomioon nämä näkökulmat kehittämistyön pohjana. Tämä tutkimus on tilaustyö, jonka on tilannut Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ohjausryhmä. Hanketta hallinnoi Nuorisokeskus Villa Elba ja Kokkolan kaupungin nuorisotoimi. Opinnäytetyön tekijöiden työelämäohjaajana on toiminut hankkeen projektityöntekijä Ritva Saarikettu. Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa Keski-Pohjanmaan kunnat laativat yhteisen lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian, johon kaikki 12 kuntaa sitoutuivat. Tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa Keski-Pohjanmaan kuntien lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian tavoitteiden toteuttamissuunnitelmia maakunnan lapsi- ja nuorisotyön kehittämiseksi. Keski-Pohjanmaan maakuntaan kuuluvat Kokkolan seutukunnan kunnat Hi-\n6 2 manka, Kannus, Kokkola, Kälviä ja Lohtaja sekä Kaustisen seutukunnan kunnat Halsua, Kaustinen, Lestijärvi, Perho, Toholampi, Ullava ja Veteli. Tutkimuksen pohjana oli kaksi aineistoa. Ensimmäinen aineisto muodostui sähköpostikyselyn vastauksista. Tämä sähköpostikyselyn vastauksista muodostuva aineisto oli taustatietoja antava ja pääaineistoa täydentävä. Kysely tehtiin Webropol-sovelluksessa ja sen laativat tämän opinnäytetyön tekijät yhdessä työelämäohjaajan kanssa. Tutkimuksen toinen aineisto eli pääaineisto koostui kuntien toimenpideohjelmista, joita kunnat ovat työstäneet yhteisen maakunnallisen lapsi- ja nuorisopoliittisen toimenpideohjelman tekemiseksi Keski-Pohjanmaalle. Tässä tutkimuksessa opinnäytetyön tekijät analysoivat kuntien toimenpideohjelmia, tekivät niistä yhteenvetoa sisällönanalyysimenetelmällä. Yhteenvedon tuloksena esitellään tärkeimmät kuntien ehdotukset yhteistyössä toteutettaviksi Keski-Pohjanmaan maakunnan nuorisotyössä. Opinnäytetyön alussa on katsaus LANU-strategian taustoista. Käsiteltävinä aiheina ovat kunta- ja palvelurakenneuudistus, yhteistyön eri muodot nuorisotyössä sekä Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittinen kehittämishanke ja siihen sisältyvä LANUstrategia. Seuraavassa luvussa aiheena ovat aiemmat nuorisotyöhön ja -politiikkaan liittyvät aineistot. Luvussa käsitellään sekä kansainvälisiä että suomalaisia aineistoja. Luvussa neljä käsitellään tämän tutkimuksen kulkua, kerrotaan aineiston keruusta ja käytetyistä tutkimusmenetelmistä. Viidennessä luvussa kuvataan tutkimuksen tuloksia ja yhteenvetoa tuloksista. Tutkimuksen lopussa on pohdintaa koko opinnäytetyöprosessista ja tämän tutkimuksen synnyttämistä ajatuksista. Tutkimuksen tekemisen näkökulma on deduktiivinen, asioissa edetään yleisestä yksityiseen. Tämän opinnäytetyön lähtökohtina ovat Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ohjausryhmän tekemä tilaus sekä tutkijoiden mielenkiinto kunnalliseen lapsi- ja nuorisotyöhön ja sen kehittämiseen. Aihe on ajankohtainen kunta- ja palvelurakenneuudistuksen vuoksi. Suurin osa Keski-Pohjanmaan kunnista on muuttotappiollisia, joten myös sen vuoksi on syytä miettiä toimenpiteitä maakunnan kuntien vetovoimaisuuden lisäämiseksi.\n7 3 2 LANU-STRATEGIAN TAUSTAA 2.1 Kunta- ja palvelurakenneuudistus Kunta- ja palvelurakenneuudistus käynnistyi keväällä 2005 Paras-hankkeella. Uudistuksessa kuntien laatima ja valtuuston hyväksymä toimeenpanosuunnitelma on keskeisellä sijalla. Kuntien on laadittava väestö- ja palvelutarveanalyysi sekä suunnitelma talouden tasapainottamiseksi. Kuntien tulee osana toimenpidesuunnitelmaa esittää sisäasiainministeriölle millaisiin toimenpiteisiin ryhdytään kuntien tai yhteistoiminta-alueiden muodostamiseksi sekä miten käytetään puitelain muita keinoja palvelujen turvaamiseksi. Hallitus antoi eduskunnalle esityksen puitelaista syyskuussa Puitelain tarkoituksena on parantaa tuottavuutta ja hillitä menojen kasvua sekä kehittää kuntien järjestämien palvelujen ohjausta ja taata kaikille kansalaisille laadukkaat, helposti saatavilla olevat palvelut. Aluevaiheen esittelyssä oli kolme erilaista kuntamallia: peruskuntamalli, piirimalli ja aluemalli. Peruskuntamallilla tarkoitetaan noin asukkaan kuntaa, jolla on nykyisten kuntien tapaan rahoitus- ja palvelujen järjestämisvastuu. Piirimallissa sosiaali- ja terveyspalvelut tuotetaan samoissa vähintään noin asukkaan palvelupiireissä. Aluekuntamallissa Suomeen muodostetaan aluekuntaa, jonka lisäksi nykyisistä kunnista tulee lähikuntia. Tällöin palvelujen järjestämisvastuu on aluekunnilla. Joitakin palveluita voidaan lainsäädännöllä määrätä kuuluvaksi lähikuntien järjestämisvastuulle ja aluekunnat voivat puolestaan delegoida joitakin palvelujen järjestämisvastuita lähikunnille. Nuorille suunnattuja palveluja voidaan tuottaa alueellisesti kuntien välisenä yhteistyönä (Nuorisolaki 3 luku 7 ), jolloin myös ne pienet kunnat, joilla ei ole yksinään resursseja tarjota kattavasti palveluja, saavat mahdollisuuden laadukkaiden nuorisotyön palveluiden tuottamiseen. Tuottamalla nuorille riittävästi kattavia palveluja voidaan vaikuttaa kunnan säilymiseen ja asukkaiden pysyvyyteen. Kunta- ja palvelurakenneuudistus hankkeessa on hyödynnetty tutkimusmateriaalia muun muassa lapsiasiavaikutusten osalta. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen mukaan kunnan ja valtion tulee yhdessä selvittää kunnan mahdollisuudet turvata asukkailleen lainsäädännön edellyttämät palvelut sekä ryhtyä toimiin palvelujen edellytysten turvaamiseksi (Puitelaki 9 ).\n8 4 2.2 Maakunnan kuntien välinen yhteistyö Nuorisotyön palveluja voidaan tuottaa myös alueellisesti kuntien yhteistyönä (Nuorisolaki 3 luku, 7 ). Alueellisella yhteistyöllä tarkoitetaan kuntien välistä yhteistyötä eri sektoreilla. Esimerkiksi koulutustilaisuus voidaan toteuttaa alueellisena yhteistyönä. Keski- Pohjanmaan maakunnan kuntien välinen yhteistyö nuorisotyön alalla on vahvistunut vuosien 2005 ja 2006 aikana lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ja yhteisesti laaditun LANU-strategian vaikutuksesta. Nuorisokeskus Villa Elban rooli kuntien välisessä yhteistyössä on merkittävä. Villa Elbassa on järjestetty tapahtumia, joihin on osallistunut nuorisotyötä tekeviä ihmisiä koko maakunnan alueelta. Erinomainen foorumi lasten ja nuorten parissa työskenteleville on ollut Länsi-Suomen lääninhallituksen Pohjanmaan toimipisteen tarjoama Studia Generalia luentosarja Studia EPO ja Studia Elba. Syksyn 2006 järjestettyjen luentojen ydinkysymyksenä oli Toteutuvatko lasten ja nuorten oikeudet?. Tästä teemasta järjestettiin kolme luentoa Etelä-Pohjanmaan Opistolla Seinäjoella ja Nuorisokeskus Villa Elbassa Kokkolassa. Jokainen luento on oma kokonaisuutensa esityksineen ja keskusteluineen. Keväällä 2007 tilaisuudet jatkavat ja kehittävät syksyn ydinkysymystä syventämällä nuoren tilannetta yksilötasolle kysymällä Toimivatko lasten ja nuorten palvelut? Studia Generalia luentosarjan tilaisuudet ovat tarjonneet Keski-Pohjanmaan lasten ja nuorten parissa työskenteleville ihmisille mahdollisuuden keskusteluun ajankohtaisista asioista, jotka koskettavat lasten ja nuorten arkipäivää. Näiden tapaamisten tarkoituksena on myös luoda vuorovaikutusta tutkimuksen ja käytännön työn välille. Keski-Pohjanmaan nuorisotiedotusportaali KeNuTi on lisännyt maakunnan nuorisotyötä tekevien yhteistyötä ja yhteydenpitoa. Yhteistyön muotoja suunnitellaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian pohjalta tulevaisuudessa toteutettavaksi. 2.3 Poikkihallinnollinen ja moniammatillinen yhteistyö Poikkihallinnollinen yhteistyö tarkoittaa kuntien eri hallintokuntien välistä yhteistyötä, kun taas moniammatillisella yhteistyöllä tarkoitetaan eri ammattikuntien edustajien tekemää\n9 5 yhteistyötä. On lähes mahdotonta nimetä sellaista hallintokuntaa, jonka toiminta ei vaikuttaisi nuorisotyöhön. Nuorisotyö on laaja-alaista ja koskee jokaista kunnan hallintosektoria. Moniammatillista ja poikkihallinnollista yhteistyötä on tarkoitus LANU-strategian vision mukaan tehdä erityisesti sivistystoimen ja perusturvan sektoreilla. Keski-Pohjanmaalla kaikilla näillä yhteistyön muodoilla on pitkät perinteet nuorisotyössä ja -politiikassa. Nuorisotyössä tehtävän yhteistyön kannalta Nuorisokeskus Villa Elban rooli on merkittävä ja keskeinen nuorisotyön koordinaattorina. Globalisaation ja maailmanlaajuisen taloudellisen kehityksen myötä tämän päivän nuorisotyössä haasteet ovat mittavampia kuin aiemmin. Näihin haasteisiin vastaamiseksi eri sektoreiden välinen yhteistyö korostuu ja on välttämätöntä. Vain yhteistyöllä voidaan vaikuttaa siihen, että nuorten elinolot paranevat ja hyvinvointi lisääntyy. Poikkihallinnollisen ja moniammatillisen yhteistyön lähtökohtana tulee olla sosiaalipedagoginen viitekehys. 2.4 Lapsi- ja nuorisopoliittinen kehittämishanke Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittinen kehittämishanke on käynnistynyt seutukuntatasolla. Tämä hanke on yksi Keski-Pohjanmaan liiton sivistysstrategian osahankkeista. Kunta- ja palvelurakenneuudistus sekä uusi nuorisolaki, joka astui voimaan , ovat olleet lähtökohtina maakunnallisen/seutukunnallisen kehittämisohjelman rakentamisessa. Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen visiona on kehittää Keski-Pohjanmaalle uutta seutukunnallista ja alueellista kuntien nuorisoyhteistyömallia, vahvistaa ja monipuolistaa Nuorisokeskus Villa Elban alueellista osaamiskeskusroolia sekä vahvistaa poikkihallinnollista, moniammatillista yhteistyötä erityisesti sivistystoimen ja perusturvan sektoreilla, jotta voitaisiin ehkäistä lasten ja nuorten syrjäytymistä ja edistää samanarvoisuutta. (Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen projektisuunnitelma.) Tavoitteiden toteuttamisessa käytetään periaatteita, jotka on määritelty Euroopan komission valkoisen kirjan julkaisussa EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet. Julkaisussa käsitellään avointa koordinointimenetelmää, jossa määritellään ensisijaiset aiheet, vahvistetaan yhteiset tavoitteet, aikataulut ja suuntaviivat. Projektin menetelmänä käytetään myös hyvien toimintatapojen soveltamista ja vertailemista sekä tämän pohjalta kuntien ja alueiden\n10 6 väliseen ja poikkihallinnolliseen yhteistyöhön luotavia uusia yhteistyömalleja. Hankkeessa toimitaan kolmella eri tasolla: nuorisotyöntekijöiden, toimialajohtajien/esimiesten ja poliittisten päättäjien kanssa. Kunnallinen nuorisotyö on laadultaan horisontaalisia sektorirajoja ylittävää yhteistyötä. Nuorten elinoloihin vaikuttaminen on monen toimijan yhteistyötä. Poikkihallinnollista ja moniammatillista yhteistyötä kunnissa, seutukunnissa ja maakunnassa vahvistetaan Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisessa kehittämishankkeessa. ( LIITE 6) Hanke lähti käyntiin toukokuussa 2004, kun haettiin Länsi-Suomen lääninhallitukselta nuorisotyön alueellista kehittämisrahaa. Hankkeen hallinnoinnista vastaavat Nuorisokeskus Villa Elba ja Kokkolan kaupungin nuorisotoimi. Rahoitus varmistui ja projekti alkoi (LANU-hankkeen prosessikuvaus ajalla ) Hankkeen ensimmäisessä vaiheessa aloitettiin maakunnan kuntien sitouttamisprosessi. Kaikki Keski-Pohjanmaan maakunnan kaksitoista kuntaa sitoutuivat projektiin myös omalla rahoitusosuudellaan. Hankkeen ohjausryhmään valittiin yhdeksäntoista henkilöä, jotka työskentelevät nuorisotyössä, sivistystoimessa ja perusturvassa tai toimivat näiden sektoreiden luottamushenkilöinä. Hankkeen alkuvaiheessa tehtiin kartoitus Keski-Pohjanmaan maakunnan kuntien nuorisotyön tilasta pohjaksi maakunnan yhteiselle lapsi- ja nuorisopoliittiselle strategialle vuosille (LANU-hankkeen prosessikuvaus ajalla ) Ensimmäinen LANU-seminaari pidettiin , jonka jälkeen strategiaa valmisteleva työryhmä aloitti työnsä. Strategiatyöryhmään ovat kuuluneet Iiris Jurvansuu Kaustisen seutukunnasta, Aija Järvenpää Kaustiselta, Susanna Lehtonen-Sarlin Kannuksesta, Tuula Mylläri Kokkolan nuorisotoimesta ja Ritva Saarikettu Nuorisokeskus Villa Elbasta. Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen maakunnallinen nuorisotiedotus-alaprojekti tuotti KeNuTi-portaalin, joka otettiin käyttöön Maakunnallista nuorisotiedotusprojektia koordinoi Kokkolan kaupungin nuorisotyön Nuorten tiedotus- ja neuvontapiste NAPA. Tämä Keski-Pohjanmaan nuorisotiedotus portaali on saanut hyvän vastaanoton ja lisännyt maakunnan nuorten tasapuolista tiedonsaantia sekä pa-\n11 7 rantanut nuorten osallistumismahdollisuuksia. (Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittinen strategia ) Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen toisessa vaiheessa tavoitteena on ensimmäisen hankevaiheen aikana luodun Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian vakiinnuttaminen maakunnan alueella, ensimmäisessä hankevaiheessa luodun maakunnallisen nuorten tieto- ja neuvontapalvelu toiminnan vakiinnuttaminen sekä maakunnallisen ja seutukunnallisen yhteistyön rakentaminen. Opinnäytetyö toteutetaan hankkeen toisessa vaiheessa, jonka erityistavoitteena on aloittaa käytännön yhteistyötoiminta maakunnan alueella Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisessa strategiassa yhteisesti sovittujen tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisesti. (Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen hankesuunnitelma IIvaiheelle ) 2.5 LANU-strategia Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ensimmäisessä vaiheessa luotiin maakuntaan lapsi- ja nuorisopoliittinen strategia vuosille Strategia on osa Kokkolan seutukunnan sivistysstrategiaa. LANU-strategiassa pyritään lisäämään yhteistyötä sekä alueellisesti että poikkihallinnollisesti niiden eri sektoreiden välillä, jotka omilla hallinnonaloillaan tekevät nuorisotyöhön ja -politiikkaan liittyviä toimia. Nuorisotoimen lisäksi nuorisotyötä tekevät muun muassa koulutoimi, sosiaali- ja terveystoimi ja työvoimahallinto. Nuorisolain määrittelemä laaja ikäskaala vaikuttaa siihen, että nuoret henkilöt tarvitsevat monipuolisesti kunnan tarjoamia palveluja. (Keski-Pohjanmaan lapsija nuorisopoliittinen strategia ) Strategiatyö lähtee aina tavoitteiden määrittelemisestä. On kysyttävä miksi strategia on tehtävä, on mietittävä lopullista hyötyä, tulosta ja olotilaa, joka strategialla halutaan saavuttaa. Toimenpiteiden, joilla tavoitteet pyritään saavuttamaan, tulisi olla mahdollisimman konkreettisia, selkeitä ja yksiselitteisiä, jotta jokainen vastuullinen tietää, mitä todella aiotaan tehdä. Strategian toimenpiteiden toteutumiseksi on asetettava suoritustavoitteet eli mittarit, jotka vastaavat kysymykseen milloin toimenpide on suoritettu hyvin. Jokaiselle\n12 8 mittarille on myös asetettava vastuuhenkilö, joka on ensisijassa vastuussa suoritustavoitteen saavuttamisesta. (Kamensky, 2003.) Keski-Pohjanmaan maakunnan nuorisotyön nykytilaa tarkastellessa voidaan todeta, että kehittämistyössä on vahva tahtotila. Maakunnan kunnat ovat sitoutuneet LANU-strategiaan kiitettävästi. Hienoisina puutteina voidaan kuitenkin nähdä vähäiset resurssit, määrittelemättömät yhteiset arvot sekä riittämätön yhteistyö kaikkien tasojen välillä nuorisotyössä. LANU - strategian visiona on luoda Keski-Pohjanmaan lapsille ja nuorille yhdenvertaiset mahdollisuudet turvalliseen ja hyvään elämään Vetovoimaiset koulutus-, opiskelu- ja työnsaantimahdollisuudet Keski- Pohjanmaalle Toimivat tiedonsaanti- ja vaikutuskanavat Keski-Pohjanmaan lapsille ja nuorille Kaikkien ulottuvilla olevat monimuotoiset lapsi- ja nuorisotyön palvelut Keski- Pohjanmaalle Riittävät henkilöstö- ja taloudelliset resurssit lapsi- ja nuorisotyön toteuttamiseksi Keski-Pohjanmaalla Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian päämäärät sekä niihin liittyvät kriittiset menestystekijät ovat seuraavat: PÄÄMÄÄRÄ: Turvataan hyvä elämä lapsille ja nuorille KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT: Kehitetään asumisen, terveyden, opiskelun, työn ja vapaa-ajan toimintoja sekä palvelujärjestelmiä Toimitaan moniammatillisissa työryhmissä PÄÄMÄÄRÄ: Vetovoimaiset koulutus-, opiskelu- ja työnsaantimahdollisuudet löytyvät Keski-Pohjanmaalta KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT: Lisätään maakunnasta tiedottamista ja sitä kautta Keski-Pohjanmaan tunnettavuutta Taataan edellytykset laajalle valikoimalle koulutus- ja opiskelupalveluja\n13 9 PÄÄMÄÄRÄ: Lapsilla ja nuorilla on toimivat tiedonsaanti- ja vaikutuskanavat Keski- Pohjanmaalla KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT: Nuorisotiedon portaali KeNuTi Nuorten verkkomediat ja internetin käyttömahdollisuudet Aktiivisen kansalaisuuden oikeus Toimivat nuorisovaltuustot maakunnallisella, seutukunnallisella ja kunnallisella tasolla PÄÄMÄÄRÄ: Monimuotoiset lapsi- ja nuorisotyön palvelut ovat kaikkien ulottuvilla Keski-Pohjanmaalla KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT: Huolehditaan, että palvelujen määrä ja laatu vastaa lasten ja nuorten tarpeita Tavoitteena on luoda moniammatillisia työryhmiä, joita kuullaan päätöksenteossa ja joilla on lausunnonanto sekä aloitteen teko oikeus Varataan riittävät taloudelliset ja henkilöstöresurssit vastaamaan lasten ja nuorten palvelujen tarpeita PÄÄMÄÄRÄ: Riittävät henkilöstö- ja taloudelliset resurssit lapsi- ja nuorisotyön palvelujen toteuttamiseksi KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT: Työntekijä vastaamaan ja koordinoimaan lapsi- ja nuorisotyön toteutumista kunnissa Maakunnallinen nuorisotyön erityisosaajien pankki Yhteistyöprojektit ja hankkeet Taataan riittävä lapsi- ja nuorisotyön toimintaraha kuntiin. Vähintään läänin keskitaso LANU strategian seurantaa suoritetaan keräämällä lasten ja nuorten hyvinvointia koskevaa tutkimustietoa, jota raportoidaan LANU työryhmissä maakunnallisella, seutukunnallisella ja kunnallisella tasolla. Tätä tietoa kerätään esim. nuorisobarometrin tietojen avulla. Seurantaan liittyen on sovittu yhteisistä indikaattoreista, joilla on kartoitettu lähtökohtatilanteet kuntakohtaisesti LANU työryhmien toimesta. Strategian toteutumista arvioidaan ja raportoidaan vuosittain. Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian toteutu-\n14 10 mista käsitellään vuosittain pidettävillä maakunnallisilla LANU-päivillä. (Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittinen strategia ) LANU-strategian yhteydessä tehdyssä SWOT-analyysissa Keski-Pohjanmaan maakunnan nuorisotyön vahvuuksina nähdään muun muassa yhteistyö kaikilla tasoilla ja joka suuntaan. Verkostoituminen, jämäkkä järjestötyö, tiedotus- ja neuvontapalvelut ja nuorisovaltuustojen toiminnan kehittyminen maakunnassa koetaan vahvuuksiksi, lisäksi alue on sopivan kokoinen ja nuorten tarpeisiin vastataan moniammatillisilla tuella. Heikkouksina pidetään riittämättömiä taloudellisia ja henkilöstöresursseja sekä nuorisotyöntekijöiden määrittelemätöntä toimenkuvaa. Heikkouksiksi koetaan myös nuorisotyön arvostuksen puute, muuttotappiollisten kuntien ja yleensä väestörakenteen tuomat vääristymät kuntiin. Nuorten kesätyöllistyminen on alueella huonoa ja talkootyön määrä on suuri, mikä johtaa vapaaehtoistyöntekijöiden väsymiseen. Mahdollisuuksiksi koetaan toimiva ja laaja yhteistyö monella sektorilla. Hyvät vapaa-ajan ja nuorten palvelut sekä kuntien välisen yhteistyön kehittyminen ja uusi nuorisolaki ovat myös mahdollisuuksia. Yhteisen strategian luominen, nuorisovaltuustojen kehittäminen ja nuorten osallisuuden parantaminen sekä tiedottaminen ja markkinointi kuuluvat myös mahdollisuuksien kenttään. Uhkina pidetään resurssien huonontumista ja nuorisotyön arvostamattomuutta. Uhkana ajatellaan myös sitä ettei osata käyttää vähiä resursseja koko maakunnan nuorten hyväksi. Lisäksi nuorten päihteiden käyttö, syrjäytyminen ja pahoinvointi ovat uhkia. Nuorten menettäminen muuttotappioissa, nuorisotyön pirstoutuminen niin, ettei kukaan vastaa kokonaisuuksista sekä palveluiden menettäminen maakunnasta koetaan suuriksi uhkakuviksi Keski-Pohjanmaan nuorisotyön kentällä. ( LANU-seminaarin materiaali )\n15 11 3 NUORISOTYÖHÖN JA POLITIIKKAAN LIITTYVIÄ AINEISTOJA 3.1 Kansainvälisiä aineistoja Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa on hyväksytty lapsen oikeuksien julistus, mutta varsinainen YK:n lapsen oikeuksien sopimus hyväksyttiin kolmekymmentä vuotta myöhemmin Tätä sopimusta voidaan pitää pohjana kaikelle tehtävälle lapsi- ja nuorisotyölle niin Suomessa Keski-Pohjanmaalla kuin koko maailmassa niissä valtioissa, jotka ovat tämän sopimuksen allekirjoittaneet. Suomessa lapsen oikeuksia koskeva sopimus tuli voimaan kesäkuussa Sopimuksen pääperiaatteet Sopimus sisältää kaikkiaan 54 artiklaa varsinaiset oikeudet on lueteltu artikloissa Allekirjoittamalla sopimuksen valtio ilmaisee yleisesti hyväksyvänsä sopimuksen periaatteet. Ratifioimalla sopimuksen valtio hyväksyy sen laillisesti sitovaksi omassa maassaan. Lapsella tarkoitetaan jokaista alle 18-vuotiasta henkilöä, ellei maan lakien mukaan täysiikäisyyttä saavuteta aikaisemmin. (YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista.) Euroopan komission laatimassa valkoisessa kirjassa Nuorisopolitiikan uudet tuulet määritellyt periaatteet ovat Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeenkin pohjana. Valkoinen kirja on tärkeä suunnanmäärittäjä Euroopan Unionin nuorisopolitiikalle. Valkoinen kirja kirjoitettiin laajan jäsenmaiden kuulemisen jälkeen ja siihen on koottu periaatteet, joiden mukaan nuorisopolitiikkaa harjoitetaan Euroopan Unionissa sekä sen jäsenmaissa. Kuuleminen järjestettiin toukokuun 2000 ja maaliskuun 2001 välisenä aikana. Kuulemiseen osallistui hyvin erilaisista taustoista olevia nuoria, nuorisojärjestöjä, tiedeyhteisö, poliittisia päättäjiä ja hallintoviranomaisia. Euroopan Unionissa ei ole koskaan aiemmin järjestetty näin laajaa eikä kestoltaan pitkää kuulemista. Tämän laajan kuulemisen pohjalta keskeisiksi viesteiksi tulivat esiin nuorten osallistumisen edistäminen, kokeilevien alojen laajentaminen ja hyväksymisen lisääminen (ei-formaalisen oppimisen kehittäminen\n16 12 ja nivominen koulutuspolitiikkaan), nuorten itsenäisyyden tukeminen ja Euroopan Unionin edustamien arvojen edistäminen. Näiden viestien tuloksena Euroopan Unionille ehdotetaan valkoisessa kirjassa uutta nuorisoalan yhteistyöjärjestelmää, jonka komissio panee täytäntöön ja hoitaa myös tarvittavan seurannan (Euroopan komission valkoinen kirja. EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet. 2001). Paakkunainen (1998) on vertaillut teoksessaan Kama -Saksan ihailusta eurooppalaiseen kumppanuuteen onko saksalaisesta nuorisopolitiikasta meille malliksi? Suomen ja Saksan nuorisopolitiikan yhtäläisyyksiä ja eroja. Sekä Saksan että Suomen hyvinvointivaltiot ovat ylikuormitettuja monien tehtävien edessä. Molemmissa maissa tarvitaan palvelu-, tuki- ja työmuotoja muuttumaan entistä refleksiivisempään suuntaan. Esimerkiksi yhteiskunnallisten syrjäytymisongelmien jäsentämiseen ovat tulossa mukaan uudet osalliset nuorten toimesta. Nuorilla molemmissa maissa skeptinen suhtautuminen formaaleihin verkosto- ja osallistumismahdollisuuksiin tai heidän erilaiset alakulttuurinsa ovat spontaanisti kieltäytyneet monista julkisista osallistumisfoorumeista. Nuoriso on molemmissa maissa riskiyhteiskunnan koekaniinina tilanteessa, jossa koulutuksen ja työelämän suhteiden murros näyttäytyy kaikessa voimassaan ja lineaariset ajatukset elämänkulusta murtuvat. Radikaalein muutos niin Suomessa kuin Saksassa tarvitaan nykyiseen nuorisopolitiikkaan kansainvälisen (kansallisvaltion rajoja rikkovan alueen ) tason toimijoiden ja marginaalin sekä subpoliittisten osallisten suvereniteetin tunnustamisessa. EU:n malli ei sovellu nuorille, vaan keskustelua on käytävä pyöreissä pöydissä ja vapaammassa ilmapiirissä (Paakkunainen, 1998.) Norjalainen Porsgrunnin kaupunki on malliesimerkki lasten ja nuorten osallistamisesta kunnan päätöksenteossa ja kaikissa itseään koskevissa asioissa asukkaan Porsgrunn koki 1980-luvulla syvän laman, jonka seurauksena teollisesta työpaikasta hävisi Työttömyyden lisäksi toinen vakava ongelma oli teollisuuden aiheuttama ympäristön saastuminen. (Studia Elba ) ja lukujen taitteessa Porsgrunnissa alkoi strategiakeskustelu, jossa haettiin ratkaisuja edellä mainittujen asioiden lisäksi muun muassa asukkaiden vähäiseen osallistumiseen kunnallispolitiikkaan sekä heikentyneen luottamuksen palauttamiseksi paikalliseen demokratiaan. Avaimena muutosstrategiaan olivat lapset ja nuoret, koska lasten ja nuorten tulevaisuuden edellytysten ei haluttu kärsivän laman aiheuttamista seurauksista.\n17 13 Kunnan identiteetin sisältöä lähdettiin kehittämään toimintatavasta, joka antoi lapsille ja nuorille mahdollisuudet osallistua ja vaikuttaa kaikkeen kunnan toimintaan. Päätös tehtiin ylimmällä poliittisen päätöksenteon tasolla, kunnanvaltuustossa ja kunnanhallituksessa. (Studia Elba ) Porsgrunnin strategian ydin oli siinä, että lasten ja nuorten asiat ovat ylimmän poliittisen johdon asioita, ei pelkästään koulutoimen, nuorisotoimen tai sosiaalitoimen. Määritellyn strategian toteuttamisen tueksi perustettiin lapsiasioiden koordinaattorin virka. Koordinaattorin keskeisimmäksi tehtäväksi tuli poikkihallinnollisen, kokonaisvaltaisen poliittisen strategian luominen kuntaan. Tätä tehtävää ryhtyi hoitamaan Kjell Lillestoel, joka on sittemmin raportoinutkin tehtyä työtä. Raportoinnista on suomenkielinen julkaisu osallisuushankkeen julkaisusarjassa nimellä Porsgrunnin malli. Lillestoel on kiertänyt luennoimassa tästä mallista lukuisissa paikoissa. (Studia Elba ) 3.2 Suomalaisia aineistoja Aineistoa suomalaisesta nuorisotyöstä ja -politiikasta löytyy runsaasti. Tätä opinnäytetyötä varten on tutustuttu aineistoihin, joilla katsotaan olevan annettavaa Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämishankkeen ja tämän opinnäytetyön kannalta. Uusi nuorisolaki astui voimaan , samanaikaisesti kumottiin vuonna 1995 asetettu nuorisolaki. Tämän lain tarkoituksena on tukea nuorten kasvua ja itsenäistymistä, edistää nuorten aktiivista kansalaisuutta ja nuorten sosiaalista vahvistamista sekä parantaa nuorten kasvu- ja elinoloja ( Nuorisolaki 1. luku, 1 ). Nuorisolaki oli pohjana myös Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian laatimisessa. Nuorisolain asettamia päämääriä ja tavoitteita käytettiin Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian laatimisessa, jotta lain henki toteutuisi myös Keski-Pohjanmaalla. Uusi nuorisolaki edellyttää nuorisopoliittista kehittämisohjelmaa myös valtakunnallisella tasolla, kehittämisohjelmaan tulee sisällyttää tavoitteet nuorten elinolojen parantamisesta kaikille alle 29-vuotiaille. Tulevaisuudessa kyseinen ohjelma tullaan hyväksymään neljän vuoden välein ja ohjelma sisältää tavoitteet sekä suuntaviivat läänien ja kuntien lapsi- ja nuorisopoliittiselle ohjelmatyölle. Nuorisopoliittisen kehittämisohjelman valmistelee ope-\n18 14 tusministeriö yhteistyössä muiden asianomaisten ministeriöiden kanssa, lisäksi työryhmän työtä tukee verkosto, jossa on osallisena muun muassa lapsi-, nuoriso- ja opiskelijajärjestöjen edustajia. Ohjelmaa valmistelevan työryhmän tarkempi kokoonpano löytyy opetusministeriön internet sivuilta. (Opetusministeriö 2006.) Keski- Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämisohjelman voidaan katsoa olevan yksi valtakunnallisen lapsi- ja nuorisopoliittisen kehittämisohjelman piloteista. Kauas nuoret karkaavat on Keski-Pohjanmaan liiton Mutti- työllisyysstrategiahankkeen tilaama selvitystyö. Ongelmana Keski-Pohjanmaalla on nuorten poismuutto alueelta. Selvityksessä on tarkasteltu nuorten sijoittumista alueelle peruskoulun jälkeen. Miten käytettävissä oleva työvoima ja väestöpohja saadaan riittämään Keski-Pohjanmaalla myös tulevaisuudessa (Hyvönen ym. 2005, 9). Koska nuorten työikäisten poismuutto yhdistettynä suurten ikäluokkien nopeaan eläköitymiseen saavat yhdessä aikaan ilmiön, jota on alettu kutsua kaksoisikääntymiseksi. (Vähämäki 2005.) Yksi Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian tavoitteista on, että Keski-Pohjanmaalla olisi riittävästi vetovoimatekijöitä, joiden avulla nuorten poismuutto estettäisiin. Loimaan seutukunnallisen nuorisotoimen tekemää yhteistyötä on tutkittu Petri Cederlöfin toimesta vuosina Tämän pohjalta saatiin arvokasta tietoa siitä, millaisia karikoita yhteistyöhön liittyen saattaa tulla ja toisaalta, mikä oli Loimaan seutukunnassa tehdyn yhteistyön osalta onnistunutta. Yhdeksi ongelmaksi Loimaan seutukunnassa osoittautui kuntien työntekijöiden osallistuminen SENUn toteuttamiseen. Kyse on fyysisestä osallistumisesta, koska jokainen kunta osallistui taloudellisesti siten, että summat oli suhteutettu asukaslukuun. Näin ollen pienimpien kuntien maksettavaksi jäi suhteellisen pieni summa verrattuna suurimpiin kuntiin. Tämä puolestaan sai aikaan ilmiön, joka antoi helposti sellaisen kuvan, että isoimmilla kunnilla olisi enemmän päätäntävaltaa SENUssa, kuin pienillä kunnilla. (Cederlöf 2005.) Cederlöf (2004) on tutkimuksessaan Nuorisotyö ja sen haasteet pienissä kunnissa painottanut nuorisotyöhön liittyvää arvostusta. Tutkimuksessa käsiteltiin nuorisotyötä hallinnoivien lautakuntien arvostusta nuorisotyöhön ja tutkimustuloksista saatu tieto oli hälyttävää. Puolet (50 %) lautakunnista ei juuri tunne nuorisotyötä, 22 % lautakunnista ei juuri arvosta nuorisotyötä. Vastausten mukaan kuitenkin 78 % lautakunnista arvostaa nuorisotyötä. Vastauksista 44 %:n mukaan lautakunta on melko asiantunteva. Tutkimuksessa on nostettu\n19 15 esille kaksi asiaa, jotka yhdessä muodostavat arvostuksen. Näitä ovat suhtautumisen suunta sekä konkreettinen panostaminen. Periaatteessa ei voida puhua arvostuksesta, jos ei olla valmiita lisäämään resursseja konkreettisella tasolla. Varsinkin pienissä kunnissa nuorisotyöllä voisi olla paremmat mahdollisuudet profiloitua osana laajempaa kokonaisnäkökulmaa, verraten siihen, että jokainen sektori keskittyisi esittämään ainoastaan oman alansa linjauksia. Tällä keinolla voitaisiin myös lisätä moniammatillista sekä poikkihallinnollista yhteistyötä eri sektoreiden toimijoiden välillä. Informaatiotulvan käsittely asettaa suuria haasteita työyhteisöjen jäsenille. Nuorisotyössä eritoten on vaikeaa tietää miten tiedottaa, kun toisaalta pitää tiedottaa nuorille nuorten ehdoilla ja toisaalta esimerkiksi päättäjille täysin toisesta näkökulmasta. Nuorisotyöntekijältä vaaditaan valtavaa monitaitoisuutta. Uusi tieto luodaan sosiaalisessa vuorovaikutuksessa jatkuvasti muuttuvissa oloissa. Organisaatiot ovat muuttuneet, nykyään tyypillistä on hierarkian vähentyminen, uusien rakenteiden etsiminen ja jatkuva kehittäminen (Huotari, Hurme & Valkonen 2005.) Myös LANU-strategiassa haetaan rakenteellisia muutoksia ja seutukunnallisen yhteistyön kehittämistä. Informaation määrä ja oppimisen merkitys kasvaa, vuorovaikutuksen ja verkostoitumisen merkitys korostuu sekä yhteistyö lisääntyy. Syntyy uudenlaisia organisoitumisen muotoja ja tietojohtaminen kehittyy innovaatioiden johtamisen suuntaan.\n20 16 4 AINEISTON KERUU JA TUTKIMUSMENETELMÄT 4.1 Tutkimuksen kulku Tässä opinnäytetyössä on kaksi aineistoa. Opinnäytetyön tekijöiden toimesta tehtiin sähköinen kysely Webropol-sovelluksella. Tämä kysely on taustatietoja antava ja pääaineistoa, kuntien toimenpideohjelmia, tukeva. Varsinainen pääaineisto on kuntien toimenpideohjelmat, jotka on koostettu kunnissa. Aineisto on käsitelty sisällönanalyysin avulla. Sähköinen kysely oli puolistrukturoitu sisältäen kaksikymmentä kysymystä, joista viisi oli avointa. Kysymykset on laadittu Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian päämäärien pohjalta. Kyselyä lähetettiin 35 kpl ja vastauksia tuli määräaikaan mennessä 22. Vastausprosentiksi muodostui 62,9 %. Kyselyyn vastasivat Keski-Pohjanmaan kuntien nuorisotyöntekijät tai muut nuorisotyöstä kunnissa vastaavat, kuntien nuorisotyön luottamushenkilöitä sekä kuntien nuorisotyön viranhaltijoita. Tutkimussuunnitelmassa tutkimuksen tavoite määriteltiin tutkimusongelman kautta. Tutkimuskysymykseksi muodostui: Mihin toimenpiteisiin Keski-Pohjanmaan maakunnan kunnat ryhtyvät toteuttaakseen lapsi- ja nuorisopoliittista strategiaa käytännössä? Apukysymyksiksi aineistoista nousi mikä on moniammatillisen ja poikkihallinnollisen yhteistyön merkitys? Lisäksi kysymykseksi muodostui mikä on arvojen määrittämisen painoarvo lapsi- ja nuorisotyössä sekä nuorisopolitiikassa? Tutkimuksessa esiintyy sekä kvantitatiivisen, määrällisen että kvalitatiivisen, laadullisen tutkimusmenetelmän piirteitä. Kvantitatiivisen tutkimusmenetelmän keskeisiä piirteitä ovat muun muassa hypoteesien esittäminen, aineiston saattaminen tilastollisesti käsiteltävään muotoon ja tulosten kuvailu prosenttitaulukoiden avulla (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2005, 131). Tässä opinnäytetyössä kyselytutkimuksessa on käytetty kvantitatiivista tutkimusmenetelmää. Kvalitatiiviseen tutkimusmenetelmään liittyy yhtenä tyypillisenä piirteenä erilaisten dokumenttien ja tekstien diskursiiviset analyysit (Hirsjärvi ym. 2005, 155). Tässä opinnäytetyössä kuntien toimenpideohjelmat analysoitiin sisällönanalyysi menetelmällä, joka täyttää\n21 17 osaltaan kvalitatiivisen tutkimusmenetelmän piirteitä. Näitä menetelmiä käytetään rinnakkain ja täydentämään toisiaan. Käytännössä niitä on vaikea tarkkarajaisesti erottaa toisistaan (Hirsjärvi ym. 2005, 127). 4.2 Kyselytutkimuksen tekeminen Kysymykset laadittiin Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittisen strategian päämäärien pohjalta. Kysymyksiä oli kaikkiaan kaksikymmentä, joista avoimia kysymyksiä oli viisi. Monivalintakysymykset laadittiin väittämien eli hypoteesien muotoon. Kysymysten laatimisen jälkeen kysely luotiin Webropol-sovelluksella sähköiseen muotoon. Ennen kyselyn lähettämistä tehtiin koekysely tulostetuilla paperiversioilla Villa Elbassa pidetyn LANU-seminaarin osallistujille. Näin saatiin vastaajilta ehdotuksia kysymysten muokkaamiseksi ja samalla varmistettiin tämän opinnäytetyön validiteetti eli pätevyys sekä toimivuus. Kysely muokattiin saatujen ehdotusten pohjalta, jonka jälkeen se lähetettiin maaliskuussa 2006 saatekirjeen kera (LIITE 3) Keski-Pohjanmaan maakunnan kuntien nuorisotyöstä vastaaville työntekijöille, luottamushenkilöille sekä viranhaltijoille. Vastaajien yhteystiedot opinnäytetyön tekijät saivat työn tilaajalta. Vastausaikaa annettiin yksi kuukausi. Kyselyä lähetettiin 35 kappaletta ja vastauksia saatiin 22. Näin ollen vastausprosentiksi muodostui 62,9 %. Näinkin suuri vastausprosentti osoittaa tämän tutkimuksen luotettavuutta eli reliabiliteettia. 4.3 Kyselytutkimuksen avointen kysymysten ja kuntien toimenpideohjelmien sisällönanalyysi Sisällönanalyysi on menetelmä, jonka avulla saadaan kerätty aineisto järjestetyksi johtopäätösten tekoa varten. Menetelmässä on kolme vaihetta: redusointi eli pelkistäminen, klusterointi eli ryhmittely sekä abstrahointi eli teoreettisten käsitteiden luominen. Näiden vaiheiden avulla aineistosta nostetaan esille tutkimuksen kannalta merkittävimmät ala-, ylä- ja pääkäsitteet. Pääkäsitteiden pohjalta saadaan aineistosta tuloksia sekä voidaan muodostaa johtopäätöksiä (Tuomi & Sarajärvi 2002).\n22 18 Tässä opinnäytetyössä kyselytutkimuksen avoimet kysymykset ja kuntien toimenpideohjelmat analysoitiin sisällönanalyysi menetelmällä. Kunnat ovat laatineet LANU-strategian kriittisten menestystekijöiden pohjalta toimenpideohjelmat. Kaikki maakunnan kaksitoista kuntaa tekivät oman toimenpideohjelmansa. Tämä osoittaa kuntien sitoutuneisuutta Keski-Pohjanmaan lapsi- ja nuorisopoliittiseen strategiaan ja kehittämistyöhön. Kyseiset ohjelmat on toimitettu tilaajan toimesta opinnäytetyön tekijöille, jotka kävivät aineiston läpi sisällönanalyysimenetelmän avulla. Tässä opinnäytetyössä kuntien toimenpideohjelmat seulottiin läpi viisi kertaa. Ensimmäisellä seulontakerralla aineistosta etsittiin usein toistuvia sanoja sekä samankaltaisia lauseita. Löydetyistä sanoista muodostettiin alakäsitteitä. Alakäsitteiden pohjalta tuotettiin yläkäsitteet, joista puolestaan saatiin kolme eri pääkäsitettä.\n23 19 5 TULOKSET JA YHTEENVETO 5.1 Kyselytutkimuksen tulokset Kyselytutkimuksen avoimet kysymykset käsiteltiin sisällönanalyysimenetelmän avulla kuntien toimenpideohjelmien kanssa. Avointen kysymysten vastaukset alkuperäisessä muodossaan löytyvät liitteistä (LIITE 5/4, 5/5 & 5/6). Kyselyn kysymykset 1-5 on laadittu tilaajan toivomuksesta vastaajien taustatietojen saamiseksi. Taustatietoja kerättiin vastaajien sukupuolesta, iästä, asemasta kunnan nuorisotyössä, koulutustaustasta sekä työkokemuksesta kasvatusalalta. 1. Sukupuoli Kysymykseen vastanneet: 21 (ka: 1,3) (1.1) Nainen 71,4 % 15 (1.2) Mies 28,6 % 6 KUVIO 1. Vastaajien sukupuoli Vastaajista valtaosa eli 71,4 % oli naisia. Miehiä 28,6 %. Yksi vastaajista ei ilmoittanut sukupuoltaan. 2. Ikä Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 4,8) (2.1) Alle 15 vuotta 0 % 0 (2.2) % 0 (2.3) ,3 % 6 (2.4) % 0 (2.5) % 11 (2.6) ,1 % 2 (2.7) Yli 60 vuotta 13,6 % 3\n24 20 KUVIO 2. Vastaajien ikäjakauma Vastaajista puolet (50 %) sijoittui ikävuoden välille. 27,3 % vastaajista oli vuotiaita. Yli 60-vuotiaita vastaajia oli 13,6 %. Ikävuosien välille sijoittui 9,1 % vastaajista. Muihin ikäryhmiin ei sijoittunut vastaajia. 3. Asema kunnan nuorisotyössä Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 2,9) (3.1) Nuorisotyöntekijä (3.2) Luottamushenkilö (3.3) Kunnan viranhaltija 18,2 % 4 9,1 % 2 36,4 % 8 (3.4) Muu mikä? 31,8 % 7 KUVIO 3. Vastaajien asema kunnan nuorisotyössä Enemmistö vastaajista eli 36,8 % oli kunnan viranhaltijoita. 18, 2 % vastaajista ilmoitti työskentelevänsä nuorisotyöntekijänä kunnassa. Luottamushenkilöitä vastaajista oli 9,1 %. Muussa asemassa kunnan nuorisotyössä vastaajista oli 31,8 %. Näiden vastaajien joukossa oli opiskelijoita, vapaa-aikaohjaaja/toimihenkilö, vapaa-aikasihteeri, nuorisosihteeri, Villa Elban hallituksen jäsen sekä 4H-toiminnanjohtaja. 4. Koulutustausta Kysymykseen vastanneet: 21 (ka: 2,9) (4.1) Nuoriso- ja/tai vapaa-ajan ohjaajan tutkinto (4.2) Kasvatustieteellinen tutkinto (4.3) Muu kasvatustyön tutkinto 28,6 % 6 4,8 % 1 9,5 % 2 (4.4) Muu tutkinto mikä? KUVIO 4. Vastaajien koulutustausta 52,4 % 11 Nuoriso- ja/tai vapaa-ajan ohjaajan tutkinnon suorittaneita vastaajia oli 28,6 %. Kasvatustieteellinen tai muu kasvatustyön tutkinto oli 14,3 %:lla vastaajista. Yli puolella vastaajista\n25 21 eli 52,4 %:lla oli jokin muu tutkinto. Näitä olivat sosionomi (AMK), liikunnanohjaaja, valtiotieteen maisteri, mikrotuki/atk-asentaja, Helsingin yliopiston nuorisotyöntekijän PD koulutus, kulttuurisihteeri, merkantti, nuorisotyön tutkinto, YTM. Lisäksi vastaajat ilmoittivat tutkinnoikseen muun muassa EI, markkinointi sekä korkeakouluopintoja. 5. Työkokemus kasvatusalalta Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 3,1) (5.1) Alle vuosi (5.2) 1-5 vuotta (5.3) 6-10 vuotta (5.4) Yli 10 vuotta (5.5) Ei kokemusta 9,1 % 2 31,8 % 7 4,5 % 1 50 % 11 4,5 % 1 KUVIO 5. Vastaajien työkokemus kasvatusalalta Puolet vastaajista 50 % ilmoitti omaavansa työkokemusta kasvatusalalta yli kymmenen vuotta. 31,8 %:lla oli työkokemusta 1-5 vuotta. Alle vuoden työkokemus oli 9,1 %:lla vastaajista. 4,5 % vastaajista ilmoitti, että työkokemusta kasvatusalalta on 6-10 vuotta. Samoin 4,5 % vastaajista ilmoitti ettei työkokemusta kasvatusalalta ole lainkaan. Kysymykset 6-8 käsittelevät nuorten asuntotilannetta, työnsaantimahdollisuuksia ja vapaaajan toimintaa. 6. Kunnassamme on riittävästi nuorille tarkoitettuja vuokra-asuntoja Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 1,8) (6.1) Kyllä 27,3 % 6 (6.2) Ei 68,2 % 15 (6.3) Ei mielestäni liity nuorisotyöhön 4,5 % 1 KUVIO 6. Vastaajien mielipide kuntansa nuorille tarkoitettujen vuokra-asuntojen riittä- vyydestä\n26 22 Suurin osa vastaajista eli 68,2 % on sitä mieltä, että vastaajan kotikunnassa ei ole riittävästi nuorille tarkoitettuja vuokra-asuntoja. 27,3 % vastaajista kokee nuorille tarkoitettujen vuokra-asuntojen määrän riittäväksi kunnassa. 4,5 % vastaajista on sitä mieltä, että vuokraasuntotilanne ei liity nuorisotyöhön. 7. Kunnassamme on hyvät työnsaantimahdollisuudet nuorille Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 2) (7.1) Kyllä 0 % 0 (7.2) Ei 100 % 22 (7.3) Ei mielestäni liity nuorisotyöhön 0 % 0 KUVIO 7. Vastaajien näkemys nuorten työnsaantimahdollisuuksista Kaikki vastaajat, 100 %, ovat sitä mieltä, että vastaajan asuinkunnassa ei ole hyvät työnsaantimahdollisuudet nuorille. 8. Kunnassamme on nuorille nuorisotiloja ja kunnan järjestämää vapaa-ajan toimintaa Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 1,1) (8.1) Kyllä 90,9 % 20 (8.2) Ei 9,1 % 2 (8.3) En osaa sanoa 0 % 0 KUVIO 8. Nuorisotilojen ja kunnan järjestämän vapaa-ajan toiminnan tilanne vastaajien mielestä Lähes kaikissa kunnissa (90,9 %) on nuorille nuorisotiloja ja kunnan järjestämää vapaaajan toimintaa. 9,1 % vastaajista ilmoittaa, että nuorisotiloja ja kunnan järjestämää vapaaajan toimintaa ei kunnassa ole. Kysymykset 9 ja 10 käsittelevät kunnassa järjestettävää nuorisotyötä. Kysytään kenelle vastuu nuorisotyön kehittämisestä kunnassa kuuluu ja toimiiko kunnassa nuorisotyön moniammatillisia yhteistyöryhmiä.\n27 23 9. Nuorisotyön kehittämisvastuu kunnassamme kuuluu Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 2,5) (9.1) Nuorisotyöntekijälle 27,3 % 6 (9.2) Nuoriso/kulttuuri/vapaaaikasihteerille (9.3) Koulutoimenjohtajalle (9.4) Sivistystoimen johtajalle 50 % 11 4,5 % 1 0 % 0 (9.5) Kunnanjohtajalle 0 % 0 (9.6) Muulle kenelle? 18,2 % 4 (9.7) Ei kuulu erityisesti kenenkään vastuualueeseen 0 % 0 KUVIO 9. Vastaukset siihen kenelle nuorisotyön kehittämisvastuu kunnassa kuuluu Puolet vastauksista, 50 %, kertovat nuorisotyön kehittämisvastuun kunnassa kuuluvan nuoriso-, kulttuuri- tai vapaa-aikasihteerille. 27,3 %:ssa kuntia nuorisotyön kehittämisvastuu kuuluu nuorisotyöntekijälle. Nuorisotyön kehittämisvastuu kunnassa kuuluu koulutoimenjohtajalle 4,5 %:ssa vastauksista. Muita toimijoita, joille nuorisotyön kehittämisvastuu kuuluu kunnissa, olivat liikunta- ja raittiussihteeri, kunta ja nuorisotyöntekijät sekä vapaaaikalautakunta (18,2 %). 10. Kunnassamme toimii nuorisotyön moniammatillisia yhteistyöryhmiä Kysymykseen vastanneet: 22 (ka: 1,4) (10.1) Kyllä 68,2 % 15 (10.2) Ei 22,7 % 5 (10.3) En osaa sanoa 9,1 % 2 KUVIO 10. Vastaukset kunnassa toimivista nuorisotyön moniammatillisista yhteistyöryhmistä Vastauksista ilmenee, että 68,2 % kunnista toimii nuorisotyön moniammatillinen yhteistyöryhmä. 22,7 %:ssa vastauksista kerrotaan, että kunnassa ei toimi nuorisotyön moniam-


Cyber Monday 2022 - Picodi Suomi\nCyber Monday 2022 – Kaikki alennukset yhdessä paikassa!\nCyber Monday on on täällä - Picodi kerää talteen kaikki parhaat alennuskoodit sekä tarjoukset! Löydät ne kaikki täältä!\nMeillä ei ole tällä hetkellä Cyber Monday 2021-tarjouksia.\nCyber Monday Suomessa vuonna 2021\nVuodesta 2005 vietetty Cyber Monday (suomeksi Kyber-maanantai) viittaa ostosjuhlaan, jota vietetään ensimmäisenä Maanantaina Kiitospäivän (eng. Thanksgiving) loman jälkeen. Cyber Mondayna nettikaupat tyypillisesti pistävät parastaan tarjousten suhteen ja tarjolla onkin kuluttajille mitä moninaisempia tarjouksia. Mikäli et ehtinyt hyödyntää Black Fridayn tarjouksia, saat siis uuden mahdollisuuden edullisiin ostoksiin. Joten huoli pois, Cyber Monday on täällä!\nEikö totta, että jokainen meistä ansaitsee hieman hemmottelua silloin tällöin. Cyber Monday onkin erinomainen päivä tehdä edullisia nettiostoksia vaikka vain itseä varten (toki joululahjojakin kannattaa toki shoppailla). Ennen kuun vaihtumista kannattaa kuitenkin vielä hyödyntää marraskuun tarjouksia ja tehdä hyviä ostoksia mm. elektroniikasta, vaatteista, kengistä, kosmetiikasta, muodista jne.\nMillaisia ovat Cyber Mondayn parhaat tarjoukset?\nNo nyt päästiin asiaan, eikö totta. Useat nettikaupat tarjoavat Cyber Mondayna samoja tuotteita, mitkä olivat alessa jo pari päivää aikaisemmin Black Fridayna. Toki monissa kaupoissa on myös täysin uudet tarjoukset tarjolla Cyber Mondayn tarjouskarkeloissa. Cyber Mondayna kannattaakin suunnata suosikkikauppoihisi ja shoppailla esimerkiksi vaatteita ja jalkineita ale-hinnoin. Cyber Monday jatkaa usein Black Fridaysta alkanutta joulukaupan aloitusta ja kiihdyttää joulusesonkia edelleen. Jos missasit mustan perjantain, niin nyt on hyvä aika aloittaa joulushoppailu. Aloita siis helpoista lahjoista ja katso löytäisitkö niitä suosikkikauppojesi tarjouksesta. Toki matkan varrelta kannattaa poimia kaikki muutkin erinomaiset lahjaideat sekä hyödyntää Cyber Mondayn huimat tarjoukset.\nOnnistuneeseen shoppailuun Cyber Mondayna on varmasti monta tapaa, tässä oma kolmen kohdan ehdotuksemme:\nOta mukava asento sohvalla tai tuolilla ja avaa puhelin, tietokone tai tabletti.\nSuuntaa Picodiin ja bongaa päivän parhaat tarjoukset, jotka olemme bonganneet Kyber-maanantaina iloksesi.\nToimi ripeästi ja hyödynnä päivän parhaat tarjoukset. Säästät samalla aikaa ja rahaa!\nMikä on Picodin rooli koko hommassa?\nKaikki varmasti tietävät, että viime hetkillä ja kiireessä tehdyt ostokset yleensä epäonnistuvat ja lopputulos on kaikkea muuta kuin suunniteltu. Kiireessä tehtyihin ostoksiin kuluu myös yleensä tuhottomasti aikaa, sillä samanlaisia ”viime tingan Villejä” on liikkeellä muitakin. Säästä siis hermojasi ja suuntaa tänä vuonna Picodiin (picodi.com/fi) ja tee ostokset suosikkikaupoissasi, mutta kotisohvalta. Uskallamme väittää, että Cyber mondayn ovat niin timanttisia, että voit jopa pistää oman vaatekaappisi uuteen uskoon, päivittää luurisi uuteen malliin tai hankkia runsaasti uutta pelattavaa konsoliisi.\nJotta tehtäväsi Cyber Mondayna helpottuisi ja et joutuisi surffailemaan turhaan sivulta toiselle, on käytössäsi Picodi. Picodi.com-sivustolle kootaan kaikki Cyber Mondayn mielenkiintoisimmat tarjoukset ja annetaan ne kaiken kansan käyttöön. Me Picodilla lupaamme pitää huolen, että kaikki tarjoukset ja alennuskoodit löytyvät yhdestä paikasta sivuiltamme. Aloita siis Cyber Mondayn shoppailu Picodista ja niin säästät aikaa ja rahaa ja mikä tärkeintä, olet yksi niistä, jotka löytävät parhaat tarjoukset ennen muita.\nTutustu, Miltä Cyber Monday 2021-kampanja näyttää muualla maailmassa.


Saksan suomalaisnaisilla jälleen voitokas viikonvaihde | Sportti.com\n22.1.2018 - 19:23:40\n- Syötettiin hyvin ja Potsdamin tärkein pelaaja eli hakkuri Marta Drpaa ei päässyt tekemään paljon pisteitä. Hyvä peli meiltä vihdoin joulun jälkeen, vaikka meillä on ollut taas sairasteluja ja loukkaantumisia tällä viikolla. Tärkeät kolme pojoa, Kylmäaho totesi tiedotteessa.\nOriveden Ponnistushan pelaa myös Challenge Cupissa kohdaten keskiviikkona kotonaan t?ekkiläisen TK Ostravan. Ottelu on nähtävissä Yle Areenalta suorana lähetyksenä.


Mika Laurila, kolumni: Mutta en minä | Pääkirjoitus & mielipide | Uusimaa\nEtusivu » Pääkirjoitus & mielipide 19.11.2020 7:00\n16-vuotiasta epäillään taposta. 15-vuotiaat pyörittivät päihdemafiaa. 12 v. kaahasi 140 km/h. Nuorten hyvinvoinnin ja hyvinpahoinvoinnin välinen piena vuotaa väärään suuntaan.\nKeskivertaisen eineskansalaisen reaktio on kahdenkaltainen. Toisen mielestä remmi pitää palauttaa kasvudiplomatian jatkeeksi ja nuoret nöyryyttää nuhteeseen. Hän noituu vapaata kasvatusta.\nEsiin nousee myös nostalgikko, joka eternaalisessa lempeydessään palaa omiin kolttosiinsa. Kaksitahtikatkuiseen teini-ikään, jolloin säännöt ja tabut oli tehty rikottaviksi, luut ja kunnia kestäviksi. Hän uskoo, että aikuiseksi kasvetaan koke(ile)malla.\nRepresentaation kehässä ottelevat nöyrä kurinalaisuus ja luova kyseenalaisuus.\nHuuhaa-shamaanit huseeraavat somessa saalistaen itseään etsiviä nuoria ja itsensä kadottaneita aikuisia. He valistavat, että kun päivittäin lyö itseään Norfolkin piikivestä tehdyllä kaulimella takaraivoon ja kuuntelee Bachin Weimar-kauden kantaatteja väärinpäin, häviävät kehosta karsinogeenit, korona, umpilisäke ja parikytä pinnaa verenpainetta.\nJa ohessa on maksulinkki Sansibarin Minustako ihmismielen nostokurki? -retriittiin (järjestetään tosin Teamsissa). Guruna toimii forssalainen kombutsaterapeutti Tuija, joka puhuu pelkillä vokaaleilla, koska terävät konsonantit erittävät suuonteloon negatiivisia elektroneja, jotka radikalisoituvat elimistöön ja estävät hyvän mielen sateenkaaren heijastumisen pernaan.\nKeskivertaisen eineskansalaisen reaktio on kahdenkaltainen.\nIkuisuuteen ja takaisin on puhuttu ihmisen tasapainosta. On virallisiakin suosituksia liikuntaan, ruokavalioon ja uneen.\nSelkärankainen suomalainen osaa olla heikompaa lajitoveriaan kohtaan tyly. ”Pääset irti tupakasta, kun lopetat polttamisen. Eroon ylipainosta: syö vähemmän. Hymyile, niin masennus helpottaa.”\nMutta annas olla, kun tämä selkärankainen joutuu itse tapamuutoksen eteen: jätteet täytyykin lajitella, kaupunkiin tulee nopeusvalvontakameroita, pyörään tarvitaankin takavalo ja naamalle maski.\nJopa alkavat Tuijan turvallisuus- ja kierrätyskriittiset lifestyle-vinkit kiinnostaa.\nJa siinä kyljessä oppii myös lapsi itsekkään valintakoodin, mihin uskoa milloinkin, ketä totella kulloinkin ja miten kohdella ketäkin.


Flätti vai ei? – Proakatemian esseepankki\nFlätti vai ei?\nYhä useampi organisaatio on nykyisin niin sanotusti flätti, eli toimii mahdollisimman matalalla tai jopa olemattomalla hierarkialla. Matalahierarkinen organisaatio luonnollisesti toimii paremmin toisilla aloilla kuin toisilla. Muun muassa Suomen Puolustusvoimat vaatii voimakkaasti hierarkisen toimintamallin, toimiakseen kriisitilanteissa mahdollisimman tehokkaasti. Toki on kuitenkin mielenkiintoinen pohtimisen kohde, että pystyisikö Puolustusvoimat toimimaan matalammalla hierarkialla, mutta se ei ole tämän esseen tarkoitus. Uskon, että matalahierarkinen toimii toisilla aloilla ja toisilla ei.\nProakatemian oppimismallin oppilaana sitä tulee helposti ajatelleeksi, että flätti organisaatio on ehdottomasti ylivoimaisesti paras toimintamalli, mikäli yritysala vain sopii siihen. Mutta onko asia oikeasti niin mustavalkoinen? Onko se niin ylivoimaisesti paras keino?\nUskon, että flätti organisaatio toimii loistavasti tiettyyn yrityksen kokoon asti. Mutta kun työntekijöitä alkaa olla satoja, onko täysin flätti paras vaihtoehto? Asiasta voidaan varmasti argumentoida vahvasti puoleen että vastaan, ja suurin osa argumenteista olisi varmasti hyvinkin valideja. Harvoin mikään asia on kuitenkaan mustavalkoinen.\nYhtenä ensimmäisinä seikkoina asiaa pohdittaessa nousee pinnalle itseohjautuvuuden teema. Asiaa laajasti tutkineet Deci, Connell ja Ryan (1989) määrittelevät itseohjautuvuuden kokemukseksi valinnanvapaudesta omassa toiminnassa. Martela ja Jarenko (2017) ovat taas tiivistäneet itseohjautuvuuden ”henkilön kyvyksi toimia omaehtoisesti ilman ulkopuolista kontrollia”. Jotta itseohjautuvuus toimii, edellyttää se yksilön motivaatiota toimintaa kohti. Lisäksi yksilön päämäärän tulee olla selvillä ja hänellä tulee olla tarvittava osaamistaso sen suorittamiseen. Thomas ja Velthouse (1990) erottelevat neljä itseohjautuvuuden osa-aluetta, jotka lisäävät motivaatiota.\nNe ovat valinnanvapaus, kompetenssi, merkityksellisyys ja vaikutus. Valinnanvapaus tarkoittaa yksilön vallantunnetta omasta työstään. Kompetenssi tarkoittaa taitoja, sekä tunnetta, että pystyy suoriutumaan tehtävästä. Lisäksi työn merkityksellisyys on avainasemassa. Vaikutus taas tarkoittaa sitä, että yksilöllä on vaikutusvaltaa yrityksen toiminnassa.\nValinnanvapaus tuntuu ilmiselvältä itseohjautuvan organisaation palaselta. Mietitään vaikka Proakatemian tiimien toimintaa. Tiimit ovat suhteellisen flättejä. Usein tiimissä toimii business leader, jonka liidaa tiimin toimintaa. Hänellä on oltava yleinen näkemys meneillään olevista prosesseista ja tapahtumista. Lisäksi usein tiimissä on taloustiimi/-vastaava ja HR. Nämä toimenkuvat eivät kuitenkaan rakenna sinällään hierarkiaa. Vaikka tiimi on suhteellisen flätti, ja valinnanvapautta toimintaan on, saattaa yksilön toimintaa ohjata epäviralliset normit ja ihanteet. Yleisesti yksilöä kannustetaan etsimään ja kokeilemaan vaihtoehtoisia toimintamekanismeja. Kuitenkin vallitsevat toimintatavat saattavat silti ohjata valintoja hyvinkin voimakkaasti eikä niitä edes huomata kyseenalaistaa. Esimerkkinä kirjapisteet. Proakatemialla jos jossain, prosesseja voidaan kehittää hyvinkin ketterästi vastaamaan vallitsevia tarpeita. Mutta silti, kuinka kauan siinä kestikään, että podcastit otettiin hyväksyttäviksi tavoiksi suorittaa kirjapisteitä, koska oltiin vain totuttu kirjoittamaan perinteisiä esseitä?\nKun asiaa lähdetään tarkastelemaan, flätistä organisaatiosta saattaa löytyä muitakin kehittämisen arvoisia seikkoja. Tämä ei niinkään koske pientä organisaatiota vaan isompia sellaisia. Kun esimiehiä ei ole, kuka pitää huolen yksilön hyvinvoinnista ja kehityksestä? Perinteisessä organisaatiomallissa nämä ovat lopulta esimiehen vastuulla. Usein toki työtoveritkin ovat tärkeässä asemassa havainnoimassa, mikäli yksilöltä alkaa esimerkiksi voimat hiipumaan. Kuitenkin viimeinen vastuu tässä on esimiehellä. Vaikka kehityskeskustelut sinänsä voivat olla jäykkiä eikä sen vuoksi palvele tarkoitustaan, pienet ”pakotetut” hetket keskustella voivat kuitenkin avata yksilön tilannetta ratkaisevasti. Kun esimiestä ei ole, kuka vastuun kantaa? Voidaan ajatella, että flätissä organisaatiossa toimii vain itseohjautuvia yksilöitä, jotka osaavat pyytää apua sitä tarvitessaan. Mutta voiko siihen tosiaan luottaa, että jokainen yksilö ottaa sen vastuun? Ja tietääkö yksilö, että hänellä tämä vastuu on?\nDeci, E. L., Connell, J. P. & Ryan, R. M. 1989. Self-Determination in a work organization. Journal of Personality and Social Psychology, Vol. 18, pp.1178–1191.\nMartela, F. & Jarenko, K. 2017. Itseohjautuvuus: Miten organisoitua tulevaisuudessa? Helsinki: Alma Talent.\nReponen, M. 2018. Pro Gradu-tutkielma. Henkilöstövoimavarojen johtamisella kohti itseohjautuvuutta.\nThomas, K.W., & Velthouse, B. A. 1990. Cognitive elements of empowerment: An “interpretive” model of intrinsic task motivation. Academy of management review, 15(4), 666-681.


Miestenpäivät Pieksämäellä - Parempi avioliitto ry\nTervetuloa Miesseminaariin Seurakuntaopistolle Pieksämäelle 13.–15.3.2020! Teemana Mies toivon välikappaleena. Nykyaikaa leimaa usein näköalattomuus ja toivottomuus sekä arvojen ja identiteetin puute. Mies, tule etsimään kestävää arvopohjaa elämällesi. Tule löytämään toivo, joka kestää!\nIlmoittautuminen 6.3.2020 mennessä.\n18.30 Palaveri ryhmänjohtajien kanssa\n18.45 Tapahtuman aloitus ja musiikki\n19.00 Toivosta ja toivottomuudesta\nJanne Happonen, Urpo Wainio, Ahti Väisänen, Mauri Kemppainen ja osallistujat\n21.00 Iltapala ja sauna, esirukous- ja sielunhoitopalvelu\n9.00 Musiikki ja päivän infoisku\n9.30 Miehen matka Jumalan käyttöön – Pertti Räty\n13.30 Ylistystä ja rukousta\n14:30 Mies ja elävä usko – Ahti Väisänen\n20.15 Iltapala ja iltaohjelma, esirukous- ja sielunhoitopalvelu\n9.30 Mies toivon välikappaleena – Arto Malmberg\n11.30 Ryhmien purku\nTäysihoito sisältää opetuksen, pienryhmätyöskentelyn, majoituksen omin liinavaattein, ohjelmanmukaiset ateriat ja saunan. Ei erillistä dieettimaksua. Mahdollisuus leiriavustukseen.\nTäysihoito kampusmajoituksella 128 €\nRyhmänohjaaja-alennus\t -50 €\nPaikka: Seurakuntaopisto, Huvilakatu 31, 76130 Pieksämäki.\nEdellytämme kokoaikaista osallistumista. Ilmoittakaa kaikista viime hetken muutoksista ja mahdollisista peruutuksista toimisto@parempiavioliitto.fi tai puhelimitse 050 3576 990.\nPalautamme laskun kokonaissumman edellyttäen, että peruutuksesta on ilmoitettu viimeistään viikkoa ennen tapahtuman alkua. Sen jälkeen tehdyistä peruutuksista pidätämme oikeuden periä puolet laskun kokonaissummasta.\nKokemus on osoittanut, että osallistumisen kynnyksellä eteen saattaa nousta monta erilaista estettä. Rukoile, että asiat järjestyvät niin, että pääset virkistäytymään Pieksämäellä!\nMauri Kemppainen (tapahtuman sisältö) 0400 783214 / maumarkemp@gmail.com\nUrpo Wainio (tapahtuman sisältö) 044 2001050 urpo.wainio@gmail.com\nAhti Väisänen (tapahtuman sisältö) 040-741 7700, ahti.vaisanen10@gmail.com\nAnne Sipinen (käytännön järjestelyt kampuksella) 040 350 9150 / anne.sipinen@seurakuntaopisto.fi\nOlet lämpimästi tervetullut Pieksämäelle!


Näin lopetat hormonihoidon | ET\nNäin lopetat hormonihoidon\n5.4.2014 klo 5:00\n21.4.2010 klo 16:54\nSuomalaisnaisista noin neljännes käyttää hormonikorvaushoitoa vaihdevuosioireisiin. Miten hoito kannattaa lopettaa, ettei joudu pulaan? Gynekologi Pirkko Brusila vastaa.\n1. Miten vaihdevuosien hormonikorvaushoito elimistössä vaikuttaa?\nEstrogeenia sisältävät valmisteet pyrkivät vaikuttamaan samalla tavalla kuin estrogeeni itsessään silloin, kun munasarjat sitä tuottavat. Keltarauhashormoni taas paimentaa kohdun limakalvoa, ettei se estrogeeniärsytyksen ansiosta lähde kasvamaan liikaa ja ala kehittää solumuutoksia tai pahimmillaan kohtusyöpää. Keltarauhashormoni saa aikaan kuukautisvuodon, jonka jälkeen uusi, terve limakalvo kasvaa vanhan tilalle.\nEstrogeeni vaikuttaa paljon naisen terveyteen ja hyvinvointiin. Jos vaihdevuodet saavuttanut nainen oireilee estrogeenin vähenemisen vuoksi, korvaushoidolla palautetaan tilanne, jossa hän voi hyvin, nukkuu hyvin ja jaksaa keskittyä.\nKolesteroliaineenvaihdunnalle estrogeenilla on tärkeä merkitys. Estrogeeni suurentaa hyvän kolesterolin osuutta verenkierrossa ja näin ehkäisee ennalta sydän- ja verisuonisairauksia. Luusto pysyy estrogeenin ansiosta terveenä ja limakalvot hyvässä kunnossa.\n2. Miten hormonikorvaushoidon lopettaminen vaikuttaa oloon ja terveyteen?\nEtukäteen ei voi tietää, kuinka kauan vaihdevuosien oireinen vaihe kenelläkin kestää. Nykyisin hoito aloitetaan pienillä annoksilla ja annosta nostetaan, jos tarvitaan enemmän ytyä. Sitten annosta taas vähennetään vähitellen.\nJos estrogeenikorvaushoidon lopettaa yhtäkkiä, oireet laukeavat. 70-vuotiaista suomalaisnaisista vielä parikymmentä prosenttia hikoilee estrogeenin puutteen vuoksi niin, että kärsii. Jos emättimen limakalvoja ei hoida, ne tulevat kuiviksi ja yhdynnät käyvät mahdottomiksi. Ohuet ja kuivat limakalvot altistavat virtsatietulehduksille, jotka voivat nousta munuaisiin. Kuumeinen munuaistulehdus on vaarallinen ja jättää tulehdusarven, joka lisää uusien tulehdusten riskiä.\nKolesteroli alkaa nousta, kun estrogeenin suoja häviää. Luuston haurastumisprosessi aktivoituu.\nSeksuaalinen haluttomuus kuuluu vaihdevuosioireisiin, mutta sillä ei ole mitään tekemistä estrogeenin kanssa. Se on yhteydessä naisen androgeenisten hormonien, testosteronin ja sen johdannaisten puutteeseen.\n3. Miksi päätös hormonihoidosta jätetään naisen vastuulle?\nOn ollut aika, jolloin lääkäri on kirjoittanut reseptin ja sanonut, että nyt syöt näitä. Nykyisin korostetaan potilaan omaa vastuuta ja mielipidettä. Kun on kyse jokaisen itse kokemista oireista, olisi aika kohtuutonta lähteä määräämään lääkitystä.\nKohina hormonikorvaushoidon ympärillä on tehnyt lääkäreitä varovaisiksi. Onneksi hormoneista puhutaan nyt asiallisempaan sävyyn. On tärkeää keskustella hoidon eduista ja haitoista ja arvioida kunkin naisen omat riskit. Lääkäri voi suositella, mutta potilas päättää.\nRintasyöpäpotilaille hormonikorvaushoitoa ei suositella, mutta minulla on potilaina rintasyövän sairastaneita naisia, jotka kertovat, että heidän on pakko saada apua vaihdevuosioireisiinsa. Silloin lääkäri on potilaan tukena ja auttamassa.\nSairastettu rintasyöpä ei ole ehdoton este hormonikorvaushoidolle, jos tilanne on huolellisesti pohdittu, muut hoitovaihtoehdot kokeiltu ja potilas kokee hoidon hyvinvoinnilleen välttämättömäksi.\n4. Miten pitkään korvaushoitoa voi turvallisesti jatkaa?\nHormonikorvaushoito kestää keskimäärin 3–5 vuotta.\nOn hyvin yksilöllistä, miten pitkään hoitoa tarvitsee ja voi käyttää. Kaikki naiset eivät hoitoa suinkaan tarvitse, ja periaatteessa sitä saa käyttää niin kauan kuin tarpeellista on. Vanhimmat hoitoa käyttävät ovat hyvinkin iäkkäitä.\nOn myös naisia, joilla on niin suuria riskejä, että hoitoa ei voi edes aloittaa. Tuore rintasyöpä, tuore kohtusyöpä tai tuore veritulppa ovat esteitä hormonikorvaushoidolle, samoin huomattava ylipaino, hankala sydänvika ja hallitsematon verenpainetauti.\n5. Kuinka yksilöllistä on hormonihoidon tarve, aloittaminen ja lopettaminen?\nPienellä vähemmistöllä naisia ei ole vaihdevuosissa mitään ongelmia, ja pienellä vähemmistöllä on vaikeuksia vielä korkeassa iässä.\nHoidot suunnitellaan jokaiselle erikseen. Naiselle, jolla on kohtu, aloitetaan ensin vaiheittainen hoito, jossa kuukautiset säilyvät. Kun vuodot vähenevät, siirrytään vuodottomaan hoitoon, jossa estrogeeni ja keltarauhashormoni vaikuttavat rinnakkain.\nValmisteita on vahvempia ja miedompia, ja miedonkin voi puolittaa. Lopetettaessa annoksia pienennetään pikkuhiljaa.\nNainen, jolla viimeisistä kuukautisista on kulunut 1–2 vuotta, voi aloittaa suoraan vuodottomalla hoidolla. Silloin kohdun limakalvon herkkyys estrogeenille on jo heikentynyt.\nJos hormonikierukka laitetaan valvomaan kohdun limakalvoa, voidaan estrogeeni annostella geelinä tai laastarissa. Tämä on kaikkein yksilöllisin hoitomuoto, ja geelillä onnistuu parhaiten hoidon vähittäinen alasajo.\n6. Voiko hormonikorvaushoidon avulla hypätä kokonaan vaihdevuosioireiden yli vai palaavatko oireet?\nEmme voi tietää etukäteen. Joillakin oireet jatkuvat korkeassa iässä.\nNaiset, jotka oireilevat pitkään ja vahvasti, tuntevat ahdistusta ja syyllisyyttä hormonikorvaushoidosta. On tärkeää hyväksyä, että on oikeus voida hyvin, niin että jaksaa työssä ja haasteissa, joita elämä eteen tuo. Moni tekee sen ratkaisun, että käyttää hormonikorvaushoitoa niin pitkään kuin on työelämässä.\n7. Mikä on oikea hetki lopettaa hormonihoito?\nKun naisella alkaa aktiivisesti elää ajatus päästä eroon hoidosta, mietitään yhdessä, miten lopettamista voi kokeilla. Kun tekee taukotestin ja voi hyvin, se on siinä: pärjään hienosti ilman hormonikorvaushoitoa.\nLimakalvoja täytyy kuitenkin ruveta hoitamaan. Sanon potilailleni, että paikallishoito tähtää 100 vuoden ikään. Paikallishoito pari kertaa viikossa on pieni vaiva ja siitä on suuri hyöty.\n8. Entä jos lopettaminen ei onnistu ja oireet tuntuvat ylivoimaisilta?\nHoidon saa aloittaa uudestaan. Muutaman kuukauden tauon voi pitää, mutta ei sen pidempää. Jos kolesteroli on paakkuuntunut verisuonten seinämiin ja sitten aloitetaan estrogeeni uudelleen, se voi liuottaa kolesterolista mikrosiruja verenkiertoon. Niistä voi tulla tukkeumia verisuoniin. Myös veritulppariski kasvaa ensimmäisen käyttövuoden aikana. Kun ikää tulee, veritulppariski kasvaa muutenkin. Siksi hormonikorvaushoidossa ei pidä ottaa sellaista tyyliä, että välillä käyttää ja välillä ei.\n9. Mitä voi ottaa hormonikorvaushoidon tilalle, kun hoito on lopetettu?\nKun hormonihoito loppuu ongelmattomasti, ei tarvita muuta kuin paikallishoito. Paikallishoidolla limakalvot saavat estrogeenia niin, että ne pysyvät kimmoisina ja terveinä.\nPaikallishoitoja saa emätinpuikkoina, voiteina ja pieninä emätintabletteina. Vaihtoehtona on lisäksi emätinrengas, joka vaihdetaan noin kolmen kuukauden välein.\nJos hormonihoidon on joutunut lopettamaan esimerkiksi rintasyövän löytyessä, tilanne on vähän hankala. Muuta tehokasta keinoa vaihdevuosioireisiin ei ole kuin hormonikorvaushoito. Voidaan kokeilla uuden polven mielialalääkkeitä, mutta ne saattavat myös lisätä hikoilua.\nElämäntavoilla voi vaikuttaa vointiinsa. Terveellisillä elämäntavoilla kannattaa elämässä mennä koko ajan eteenpäin: monipuolista liikuntaa, kevyt ruokavalio, ei tupakointia ja alkoholin käyttö järkeväksi.\nMiten paljon hormonikorvaushoito lisää rintasyöpäriskiä - lue lisää.\nHiipuuko seksi hormonien mukana?\nLääkäri vastaa: Korvaushoitoa loppuiäksi?\nklo 13:20 | 23.8.2010\nÄidiltäni poistettiin noin 40 vuotta sitten kohtu ja munasarjat. Siitä lähtien hän on käyttänyt hormonikorvaushoitoa. Olisiko jo aika lopettaa ja antaa vaihdevuosien tulla?\nklo 14:16 | 27.4.2015\nOlen yli 60-v, kohtu ja munasarjat poistettu vuosia sitten kasvaimien takia. Hormonitablettien ottamista rupesin harventamaan monta vuotta sitten. Otan nykyisin vain kaksi viikossa. Jos olen kotosalla, otan pillerin vasta kun alkaa tulla hikoiluoireita eli saattaa mennä 5-6 päivää ilman niitä. Hyvin on toiminut. Kannattaa kokeilla, miten kauan pärjää ilman.


PUNAVUORI GOURMET: Kuukauden verran kevyempää - välitulokset\nKuukauden verran kevyempää - välitulokset\nNyt on sitten kuukausi siitä, kun minä ja pieni joukkomme aloitti uuden elämän, kuka GI-ruokavalion, (klik) kuka hormonidieetin turvin. Tammikuun 7. aloitettiin (klik)\nKuukausi on mennyt, mutta projekti on vasta puolivälissä.\nMUTTA. Tuloksia on tosiaan syntynyt. Neljässä viikossa yli 4 kiloa ja 7 senttiä vyötäröltä. JAHUU.\nJos tätä nyt vähän analysoi, niin seuraavia johtopäätöksiä tästä voi ajatella.\n- Jos haluaa pudottaa painoa, kannattaa oikeasti katsoa itselleen sopiva dietti. Minulle se nähtävästi on tämä GI-dietti, jossa ensimmäisten neljän viikon ajan ei syödä sokeria eikä hiilihydraatteja eikä juoda kahvia (yksinkertaistaen). Oli aika todella vaikea luopua kahvista ja sokerista aluksi, mutta tämän ruokavalion hyvä puoli on se, että sallittuja ruokia saa syödä niin paljon kuin JAKSAA. Eli ei ole nälkä. Vihaan nälkäisenä oloa. Ruokavaliossa seurataan myös tiettyä listaa, joten on helppo katsoa, mitä saa syödä ja mitä ei.\n- Perustimme Facebookkiin oman, yksityisen tukiryhmän, jossa tsemppasimme ja valitimme yhteen ääneen. Siellä myös jaoimme ruoka-ohjeita ja muita, hauskoja juttuja. Tämä kannatti, koska ryhmän tuki auttaa ihmeen paljon omassa kofeiinituskassa ja sokeri-vieroitusoireissa. "Et ole yksin, muutkin kärsii.."\n- Asetin itselleni välitavoitteen neljään kiloon ja neljään viikkoon. Pienet tavoitteet antaa enemmän, kun ne on helpompi saavuttaa. Välipalkintokin auttaa. Minullakin on sellainen.\n- Huomasin, että kun oli pakko, söin vielä paljon enemmän kasviksia enkä ollut tukossa, vaikka tuli määrällisesti syötyä yhtä paljon kuin ennen.\n- Osa GI-tä oli, että pitää juoda noin 2 litraa nestettä joka päivä. Koska vihaan veden juomista, keitin edellisenä iltana yrttiteetä, jota join kaksi isoa lasia kylmänä aina aamulla ensimmäisenä. Näin päivä lähti hyvin käyntiin ja sain tarpeeksi nestettä. Hemmottelin myös itseäni ostamalla erilaisia, ihania teelaatuja kivoissa purkeissa.\nSeuraamastani GI-ruokavaliosta voisi sanoa seuraavaa; Se perustuu siihen, että ekat neljä viikkoa syödään alla olevan taulukon oikeaa reunaa. VAIN. Ja seuraavat neljä viikkoa keskikaistaa, niin kuin loppuelämäkin. Vasemmalla puolella olevat on niintä, joita sitten vältellään. Tietysti kun haluttu määrä painoa on lähtenyt, voi pitää herkkupäiviä, mutta noin periaatteessa juttu on tuossa. Tällä ruokavaliolla laihtuivat ensin kaksi työkaveriani (toinen huimat 13 kg) ja nyt minä, veljeni, kaverini ja kälyni. Veljeltäni on lähtenyt kuukaudessa huomat 7,6 kg!\nIso asia tässä ruokavaliossa on että kofeiinia pitäisi välttää kaikissa muodoissaan ensimmäiset neljä viikkoa, (joten join kofeiinitota kahvia. yök) koska kofeiini nostaa insuliinitasoa. Tai jotain. Itselleni kahvin poisjättö kannatti, koska huomasin miten paljon join kahvia janoon. Nyt olen korvannut sen (kofeiinittomalla) teellä ja voin paljon paremmin.\nSokerin poisjättö on ollut myös hyvin palkitsevaa. Nyt hedelmätkin maistuu niin makealta, ettei muuta kaipaa. Ainoa mistä olen huolestunut itse, on kohonut juustojen käyttö; olen korvannut sokeri-iltaherkutteluani juustoilla. MUTTA paino on pudonnut silti.\nPähkinöitä olen aina rakastanut, mutta varonut niitä, koska niissä on tosi paljon rasvaa. Mutta tässä ruokavaliossa olen pystynyt syömään ison kourallisen niitä joka päivä, ja silti paino laskee.\nLiikuntaa lisäsin jo syksyllä. Täytyy tosin sanoa, että on myös paljon kivempaa joogata ja stepata, kun ei ole vatsa niin tiellä. Jes.\nMitä ruokia kuukauden aikana on tullut nautittua?\nTässä otteita Facebook-sivulta laitetuista ruuista:\nTonnikalaa öljyssä, sipuli, 1/2 kesäkurpitsa hienoksi raastettuna, paprikajauhetta, basilikaa., luomutomaattikastiketta ja 2 rkl raejuustoa.\nKuullotetaan sipulit ja kuivaksi puristetut kesäkurpitsaraste, sitten tonnikala ja paprikajauhe. Kuullotus ja muut kamat. Ja haudutetaan. Perheelle täysjyväspagetilla (hih), ja minulle kesäkurpitsaraasteella. Jälkiiruuaksi mansikoita ja rahkaa.\n2 munan pinaattimunakas (kananmunaa, pinaattia, paisto öljyssä). 2 rkl raejuustoa, tomaatteja.\n400 g luomujauhelihaa, 1 sipuli pienittynä, joukkoon raastettu puolikas kesäkurpitsa ja kasa sieniä.\nMuut syö spagetilla, minä isoksi raastetulla kesäkurpitsalla.\nSitruuna-uunilohta ja kasviksia\nUunilohta sitruunalla ja suolalla, uunissa paahdettua brokkolia, kurpitsansiemeniä, muille keitettyä perunaa. Pinaattimajoneesi: Kourallinen pinaatti ja majoneesia sauvasekoittimella tasaiseksi, sitruunamehua ja pippuria, suolaa mukaan.\nChiliconcarne, quacamola, tomaattia ja raastettua kesäkurpitsaa. Muille tortillassa minulle salaatinlehdessä.\nSipulia, kaalia ja sieniä tomaattikastikkeessa kuullotettuna, muille pastan kanssa, minulle raijuuston kanssa.\nGrillikanaa ja fetakasviksia\nValmis grillattu kana (kiitos S-market) ja pestokasvikset; kukkakaalia ja brokkolia isolla pestolla uunivuokaan, päälle mustapippurifetaa.\nLasagnea, puolet pastalla, toinen puoli suikaloidulla kesäkurpitsalla (munakoiso olisi ollut vielä parempi, mutta ei ollut kaupassa) ei valkokastiketta vaan tomattijauhelihakastikkeeseen sulamaan puoli pkt raejuustoa.\nPaistettua kalaa ja kasviksia\nUuniin ruusukaalia, sieniä ja kokonaisia sipuleita. Pannulla paistuu kalafileet, skideille unkarilaisittain paneerattuna(jauho, korppujauho ja paprikajauhe), minulle au naturel.\nSalaattejakin tuli syötyä. Talvella vaan on niin kylmä, ettei niitä kauheasti tee mieli.\nErilaisia smoothieta voi nauttia myös aamiaiseksi tai välipalaksi:\nKesäkurpitsasmoothie (tee ilman hunajaa)\nKatso myös kälyni hyvät reseptit samaan ruokavalioon. (klik)\nOlutta minulla on ollut ikävä. Mutta se tulee huomenna mukaan ruokavalioon. Tervetuloa olut.\nPs. Onneksi tässä ruokavaliossa saa syödä pekonia.\nLähettänyt Anikó klo 16.59\nElämä on olutta\nIhan oikeaa kreikkalaista ruokaa!\nUusi hodarikiska hoodeilla!\nVehnäolut ja vuohenjuusto. Paras yhdistelmä\nSuolaa, manteleita ja olutta\nMaailman hienoimman niminen olut\nMikkeller kävi kylässä


Piharakennukset kotimaisella osaamisella – Piispanristin Saha\nPiharakennukset joissa panostetaan suunnitteluun\nPiispanristin Sahalla piharakennusten rakentaminen pitää sisällään pitkät perinteet. Vankan kokemuksen avulla asiakkaiden toiveiden mukainen talojen suunnittelu ja toimitus onnistuvat varmasti. Näin saat tarpeitasi vastaavat piharakennukset.\nValmiista mallistostamme voit tilata suoraan, tai voimme käyttää valmista mallistoamme suunnittelun pohjana. Hinnoittelemme valmiit mökit ja erikoismökit samalla tavalla. Toimitussisältö on usein sama, mutta hinta muodostuu materiaalimenekin mukaan.\nMielessä jotain erikoisempaa?\nMeille jokainen asiakas on tärkeä, ja olemme täällä Teitä varten. Olemme mukana projektissasi alusta loppuun, olipa kyseessä sitten grillikatos, pihasauna tai omakotitalo. Mitä ikinä kaipaatkin, meiltä saat sen.\nOnko mielessä leikkimökki, vierasmaja, hirsimökki, ulkohuussi tai jotain muuta? Etkö löytänyt valmismalleistamme sinun mieleistäsi? Suunnittelupalvelumme ammattilaiset ovat yhteydenoton päässä, kun saat sen idean. Piharakennukset toteutetaan räätälöidysti toiveesi mukaan.\nPerustoimitussisältö + musta palahuopa käsittää aina kaiken tarvittavan:\nPienemmissä malleissa perustoimitukseen ei kuulu eristeitä. Ammattitaitoiset myyjämme kertovat eri mahdollisuuksista käyttötarkoituksen mukaan.\nPerinteinen hirsirakentaminen sekä paljon muuta\nPiispanristin Sahan toimitila on Kaarinassa, Turun naapurissa. Vaikka yrityksen nimi viittaa vahvasti sahatoimintaan, on yritys myös paljon muuta. Päätuotteitamme ovat kevythirsimökit, jotka valmistetaan 34 ja 45 millin hirrestä. Hirsirakentaminen onkin jo pitkään ollut osa ydintoimintaamme – puuelementit mukaan lukien. Kevythirsirakentamisen lisäksi valmistamme laadukkaita taloelementtejä.\nTaloelementit ja hirsirakennukset valmistuvat asiakkaiden toiveen mukaan. Paketin voit valita pelkästä runkotoimituksesta aina avaimet käteen -toimitukseen. Piispanristin Saha on täyden palvelun talo ja aina asiakkaitaan varten. Olemme projekteissa mukana aina alusta loppuun, olipa kyse sitten pienestä tai suuresta rakennusprojektista.\nPiharakennukset valmiista mallistosta tai mittatilauksena\nHallimestarinkadun toimipiste Kaarinassa toimii tuotantopaikkana. Siellä valmistuvat monipuolisesti erilaiset piharakennukset niin valmiina malleina, kuin myös mittatilaustyönä. Höyläämme myös tilaustyönä erikoislistat tai -paneelit. Teemme myös erilaiset tilaustyöt, kuten aidat, portit ja lasten pihapiirin tuotteet. Hirsirakentaminen ei siis ainoastaan ole leipälajimme vaan kaikenlaiset piharakennukset ja pihatuotteet syntyvät puusta tarpeesi mukaan.\nPiispanristin Saha – perinteinen ja moderni hirsirakentaminen sekä puutyöosaaminen monen vuoden kokemuksella!


Ateisti Erkki Tuomioja: Teologit ulos yliopistosta! - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nAteisti Erkki Tuomioja: Teologit ulos yliopistosta!\n- Olen ateisti, ilmoitti kansanedustaja Erkki Tuomioja (sd) 200-päisen juhlayleisön edessä Helsingin yliopiston Porthaniassa.\nKansanedustaja Erkki Tuomiojan mielestä Skepsiksen pitäisi vaatia, että teologisia tiedekuntia ei ylläpidetä julkisin varoin yliopistoissa ja korkeakouluissa, jotka on tarkoitettu tieteen tekemiseen.\nSamaan hengenvetoon Tuomioja vaati teologisten tiedekuntien poistamista yliopistoista ja korkeakouluista sekä valtion ja kirkon erottamista toisistaan.\nTuomioja piti vähälle huomiolle jääneen tunnustuksellisen puheensa itsenäisyyspäivän aattona Skepsis ry:n 20-vuotisjuhlissa.\n- Ajattelinkin heti, että siitä kuullaan vielä, sanoo Skepsiksen varapuheenjohtaja Otto J. Mäkelä.\nSkepsis ry on perustettu vastustamaan niin sanottuja pseudotieteitä, huuhaata ja harhaoppeja.\nTuomiojan mielestä Skepsiksen pitäisi vaatia, että teologisia tiedekuntia ei ylläpidetä julkisin varoin yliopistoissa ja korkeakouluissa, jotka on tarkoitettu tieteen tekemiseen.\n"Tämä siis erotuksena uskonnon ja uskomusten tutkimukselle, jolle pitää olla paikkansa", Tuomioja lisäsi.\nTuomioja kertoi liittyneensä Skepsikseen, koska on itse rationaalisen, historiallisen, ei-idealistisen maailmankatsomuksen ja humanistisen elämäntavan kannattaja.\nTuomiojan mukaan poliitikot eivät yleensä tunnustaudu ateisteiksi, eikä Yhdysvalloissa yksikään poliitikko uskalla olla siinä asiassa rehellinen.\nTuomioja myönsi kestäneen pitkän ajan ennen kuin hän itsekin tuli ateistina kaapista ulos.\nUlostuloon olivat rohkaisseet Tuomiojan viime syksynä lukemat Richard Dawkinsin, Daniel C. Dennettin ja Christopher Hitchensin kirjat.\nHän suositteli niitä kaikille ja toivoi Skepsiksen osallistuvan markkinointiin.\nTuomioja suri, että maailmassa kunnioitetaan kaikkein vähiten uskonnottomien vakaumusta.\nHän halusi suojella alaikäisiä lapsia siltä, että heidät ennalta määrätään ja pakkosyötetään jonkin uskonnon kannattajiksi. Lasten mieltä ei saa Tuomiojan mielestä myrkyttää.\nPuhetta on siteerattu ja selostettu Skepsis-lehdessä 4/2007. Tuomioja vahvisti eilen IS:lle, että häntä on siteerattu oikein. Hänellä ei ollut mitään lisättävää.