Ecuadorin presidentti toimittajien kimpussa | Journalistiliitto\nEcuadorin presidentti toimittajien kimpussa\nQuito (IPS – Gonzalo Ortiz) Ecuadorilainen toimittaja Juan Carlos Calderón sanoo joutuneensa selvän poliittisen vainon kohteeksi. Syynä on hänen kollegansa kanssa julkaisema kirja, joka kytkee presidentti Rafael Correan laajaan korruptiovyyhteen.\nCalderónin ja Cristian Zuritan kirja El Gran Hermano (Isoveli) perustuu miesten 2009 tekemään juttusarjaan, joka julkaistiin Guyaquilissa ilmestyvässä Expreso-lehdessä. Molemmat työskentelevät lehden toimituksen johtotehtävissä.\nJutuissa paljastetaan laaja yhteistyö, jota presidentti Correan Fabricio-veli teki useiden peiteyritysten kautta julkisten töiden ministeriön ja valtiollisen Petroecuador-yhtymän kanssa. Alustavien tietojen mukaan kauppojen arvo nousi 57 miljoonaan euroon, mutta sittemmin on mainittu paljon suurempiakin summia.\nJuttusarja johti siihen, että valtio perui Correan yritysten sopimukset ja tämä riitaantui veljensä kanssa.\nPresidentti Correa on nyt ilmoittanut haastavansa kirjan tekijät oikeuteen maineensa mustaamisesta. Calderónin mukaan presidentti haluaa todistaa, ettei hän tiennyt veljensä kaupoista. Samainen veli on kuitenkin vakuuttanut päinvastaista useissa yhteyksissä, Calderón muistuttaa.\nMediaa vastaan median kautta\nVasemmistolainen Correa aloitti Ecuadorin presidenttinä vuoden 2007 alussa ja on ajautunut useisiin yhteenottoihin yksityisten viestimien kanssa. Hän syyttää niitä korruptiosta ja vallankaappaushankkeista. Valtiollisia tv- ja radiokanavia Correa sen sijaan hyödyntää Venezuelan presidentin Hugo Chávezin tapaan. Median kautta Correa aloitti myös maaliskuun lopulla hyökkäyksensä Isoveli-kirjaa vastaan. Hän ilmoitti nostavansa oikeusjutun ja haukkui kirjan tekijät torakoiksi ja pelleiksi. Suuren suosion saavuttaneesta kirjasta ilmestyi juuri toinen painos.\nEcuadorin journalistiliitto on tuominnut Correan hyökkäykset toimittajia vastaan.


Valmennusta jolla edistyt joka päivä - QualityDesk Oy\nVALMENNUSTA JOLLA EDISTYT JOKA PÄIVÄ\nTyöntekijät, esimiehet ja johto tarvitsevat palautetta kehittyäkseen. Sovelluksen valmennusominaisuudet mahdollistavat keskustelut läpi organisaation.\nHyvä johtaminen on valmentavaa johtamista\nNykyajan johtamisen ei kuulu olla armeijatyylistä. Nykyajan johtamiseen kuuluu avoin luottamuksen kulttuuri, jossa työntekijät voivat kertoa omista haasteista ja kehittyä yhdessä esimiehensä ja koko organisaation kanssa.\nQualityDesk tekee tehokkaasta valmentamisesta helpompaa kuin koskaan. Olemme luoneet paljon merkityksellisiä keskusteluja eri organisaation tasojen kanssa ja näin luoneet yhteenkuuluvuutta ja merkityksen tunnetta tuhansille käyttäjillemme.\nQualityDeskiin rakennetaan valmennuslomakkeet, joita voidaan käyttää esihenkilön ja työntekijän välisessä johtamisessa. Lomakkeen voi rakentaa juuri sellaiseksi, kun organisaatiossa on tarve! Siinä voidaan käydä läpi esimerkiksi työssäjaksamiseen liittyviä asioita, tuloksien saavuttamista, turhautumisten kohteita, strategiaa, yrityksen kulttuuria tai vaikka kaikkea kerralla.\nValmennuksissa sovitut kehityskohteet kirjataan QualityDeskiin ja seuraavasta sovitusta valmennustuokiosta lähtee automaattisesti kalenterivaraukset valmennukseen osallistuville. Kehityskohteet voidaan kuitata ja näin saadaan näkymä sovittujen asioiden toteutumiseen.\nHR ja johto voivat seurata johtamisen tilaa reaaliaikaisesti. Automaattinen raportointi näyttää selkeästi missä tiimeissä, yksiköissä tai lokaatioissa valmentavaa johtamista tehdään ja kuinka paljon. Tämän myötä voidaan myös tunnistaa, miten johtaminen vaikuttaa tehokkuuteen, asiakaskokemukseen ja henkilöstönkokemukseen.\nValmennusominaisuuksien ansiosta voit varmistaa, että organisaatiossasi tehdään johtamista systemaattisesti niistä asioista, jotka ovat organisaatiollesi tärkeitä.\nAsiakkaamme ovat kertoneet, että heidän strategiset muutokset on saatu vietyä nopeammin läpi. Ylin johto pystyy seuraamaan koko organisaation johtamista reaaliaikaisesti maarajoista välittämättä. Tämä parantaa johtamistyötä joka puolestaan parantaa työntekijäkokemusta. Valmentavasta johtamisesta tulee osa arkea, ja sillä on iso vaikutus kaikkiin organisaation työntekijöihin.\nVaraa ilmainen demo tänään ja aloita polku kohti tyytyväisempiä asiakkaita ja onnellisempaa henkilöstöä!\nTietosuojaseloste Evästekäytäntö Evästeasetukset\nKäytämme verkkosivuillamme evästeitä, jotta voimme tarjota sinulle parhaimman mahdollisen käyttökokemuksen. Valitsemalla "Hyväksy kaikki" voit antaa suostumuksesi evästeiden käyttöön sivustollamme. Voit hallinnoida minkä tyyppisen tietojen käytön haluat sallia painamalla ”Evästeasetukset”.


Gant Jennifer Musta - 310609\nGantin tyylikkäät mustat mokkanilkkurit. Kätevät sivuresorit ja miellyttävä kumipohja, jossa pieni korko. Sopivat useimpiin syksyisiin ja talvisiin tilanteisiin. Lue lisää\nGantin tyylikkäät mustat mokkanilkkurit. Kätevät sivuresorit ja miellyttävä kumipohja, jossa pieni korko. Sopivat useimpiin syksyisiin ja talvisiin tilanteisiin.


Eri näkökulmat järjestöjen päätöksenteossa - Markku Silvennoinen | Tietokirjailija\nEri näkökulmat järjestöjen päätöksenteossa\nJärjestöjen päätöksenteossa tavoitteilla on moninainen merkitys. Ne suuntaavat ajattelua, tunteita ja toimintaa. Ne voivat saada ihmiset uskomaan, että tavoitteet saavutetaan, ja unohtamaan taikka sivuuttamaan tiellä olevat esteet ja odottamat sattumat. Myös muiden tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttavien tahojen näkökulmat ja mahdollinen toiminta saatetaan jättää liian vähälle huomiolle, kun usko omaan asiaan on niin vahva. Kysymyksessä on varsin yleinen suunnitteluharha.\nOn selvää, että ilman tavoitteita toiminta olisi hapuilevaa ja johtaisi sattumanvaraisiin tuloksiin. Samalla on kuitenkin muistettava, ettei läheskään kaikkia asioita voida luotettavasti ennakoida. Tässä asiassa asiantuntijoiksi tunnustetut ihmiset ovat yhtä heikoilla kuin kaikki muutkin. Muutenhan emme olisi kokeneet vaikkapa tämän vuosituhannen alun finanssikriisiä taikka parhaillaan jylläävää korona-pandemiaa pitkäaikaisine seurausvaikutuksineen.\nTavoitteet ovat keskeinen asia myös työmarkkinaneuvotteluissa. Työmarkkinoilla nähtiin tänä keväänä monia vaikeita neuvotteluja. Kuntasektorillakin oli vaikeuskerrointa riittäviin. Hoitajaliitot SuPer ja Tehy vaativat palkkaohjelmaa, jossa hoitajille olisi turvattu 10 vuoden aikana vientialoja suuremmat palkankorotukset. Tavoit-teena oli myös hoitohenkilöstön oma sopimus. Kaikkien järjestöjen tavoitteena oli kiky-tunneista luopuminen.\nSitten tuli korona, joka asetti palikat uuteen asentoon. Sosiaali- ja terveydenhuollossa keskityttiin koronan hoitoon ja jäljittämiseen. Muita hoitoja lykättiin. Henkilökunnan työvelvoitetta laajennettiin. Kuntien ja kuntayhtymien menot kasvoivat huomattavasti. Kuntien talous heikentyi.\nUudessa tilanteessa viime vuoden puolella asetettujen tavoitteiden saavuttaminen osoittautui aikaisempaa vaikeammaksi.\nSopimuskierroksen jälkeen jokainen järjestö tekee omat arvionsa neuvotteluista. Tällöin kannattaa kiinnittää huomiota myös sellaisiin näkökulmiin, joihin ei välttämättä ollut tavoitteita asetettaessa ja neuvottelujen kuluessa kiinnitetty ainakaan riittävästi huomiota. Tämä tarkoittaa asioiden tarkastelemista varsinkin seuraavista näkökulmista:\nOliko kuntatyönantajalla intressiä tukea Superin ja Tehyn tavoitteita?\nMitkä ovat olleet kuntasektorin järjestöjen ja työantajan yhteiset intressit? Mitkä intressit ovat olleet vahvasti vastakkaisia ja mitkä neuvotteluissa yhteensovitettavia?\nMitkä intressit ovat olleet vastaavasti eri järjestöjen yhteisiä? Miten yhteisiä intressejä oli pyritty selvittämään ja tavoitteita muokkaamaan?\nMissä asioissa Super ja Tehy jäivät yksin intresseineen ja tavoitteineen? Mikä merkitys tällä oli neuvottelujen onnistumisen kannalta?\nMikä on ollut poliittisen päätöksenteon rooli? Entä median kannanotot?\nMitkä olivat jäsenten mielipiteet muuttuneessa tilanteessa?\nMikä merkitys neuvottelujen kulkuun oli sillä, että tavoitteet oli julkistettu näyttävästi?\nMillä tavalla varauduttiin ennakolta arvaamattomiin tapahtumiin?\nOtettiinko ja millä tavalla neuvottelujen kuluessa muuttuneet olot huomioon ja mikä vaikutus tällä oli alkuperäisiin tavoitteisiin?\nMiten arvioidaan saavutettuja tuloksia suhteessa tavoitteisiin? Tällöin kannattaa kiinnittää huomiota seuraaviin asioihin: tavoitteiden uskottavuus, haasteellisuus, täsmällisyys ja realistisuus (saavutettavuus). Entä neuvotteluprosessissa onnistumista?\nKunkin asian osalta kannattaa miettiä, mitä asioista olisi ajateltu kyseisen tahon näkökulmasta. Käytännössä ei tietenkään ole mahdollista tietää ja tuntea tarkasti sitä, mitä jonkin toisen tahon toimijat asioista oikeasti ajattelivat.\nEri näkökulmien tarkastelu tarjoaa mahdollisuuden havaita aikaisempaa enemmän erilaisia ratkaisuvaihtoehtoja. Samalla monien näkökulmien tarkastelu voi joustavoittaa ajattelua ja auttaa sopeuttamaan toimintaa koko ajan muuttuviin olosuhteisiin.


Aikamme kulttuuri ja sosiaalis==eetillinen kasvatus. - PDF Ilmainen lataus\nAikamme kulttuuri ja sosiaalis==eetillinen kasvatus.\nDownload "Aikamme kulttuuri ja sosiaalis==eetillinen kasvatus."\n1 202 semme tarvitaan muutamien vuosien kokemus. Ja kun yhdenjaksoi sella lukuajalla ruvetaan kokeilemaan, olisi ehdottomasti vaadittava, että lapset ovat ennen kouluun tuloaan saaneet riittävästi levätä ja syödä kunnollisen aamiaisen. Klo 8 aamulla se ei ole mahdollista, sillä unes<> taan herätetyt, kouluun ajoissa ehtimisestä hätäilevät lapset eivät ennätä aamiaista syödä. Näin ollen olisi koulutyön alkaminen ainakin vuoden pimeimpinä kuukausina siirrettävä klo 9:ään aamulla. Tosin silloin koko työaika siirtyy myöhempään, mutta asiata ei voi auttaa.. Näin ollen on mielestäni nykyoloissa kannatettava jaettua lukuaikaa kouluissa. Milloin olosuhteet vaatisivat yhdenjaksoisen lukuajan käy täntöön ottamista, olisi se ainakin talven (>imeimpinä kuukausina aloi ::o tettava klo 9 a.p., ja olisivat kodit velvolliset huolehtimaan siitä, että lapset ennen kouluun menoaan ovat saaneet aamiaista ja tuovat kou<> luun mukanansa evästä. Lisäksi lapset olisivat alistettavat koululääkärin valvonnan alaisiksi. / Aikamme kulttuuri ja sosiaalis==eetillinen kasvatus. Kirj. A. R. Rosenqvist. Me elämme nykyään valtavien yhteiskunnalli!:ten ja valtiollisten uudistusten aikakaudella, jolloin on kuumeisella innostuksella ja kiireel!isyydellä ryhdytty luomaan uusia elämänmuotoja ja ehtoja. Mutta näitten maailmaa mullistavien uudistusten pyörteessä on koululaitos vielä toistaiseksi säilynyt pääasiallisesti entisissä, hiljaisen tasaisen kehityksen luomissa muodoissa. Tämä koululaitoksen erikoinen asema onkin uudistusintoilijoille antanut aihetta leimata se yhdeksi kaikkein vanhoil lisimmista yhteiskunnallisista laitoksista. Mielestämme on kuitenkin selvä asia, että jos millään niin juuri kouluja koskevien uudistusten alalla on liikuttava hellävaroen ja samalla suurella kunnioituksen tunteella entisiä, manan majoille siirtyneitä sukupolvia kohtaan. Sillä kasvatuksen alalla ei ole kysymys yksinomaan aineellisista arvoista, ei teknillisten työai nesten, kuten kuolleen kiven ja metallin muokkaamisesta ja jalostami sesta, vaan päinvastoin siinä on kysymys ikuisesti elävistä, kuolemat tomista ihmissieluista, joita, jos ne epäonnistuneen kasvatusmenetelmän takia turmellaan ja pilataan, ei koskaan voida millään rahalla ja ainee!. lisilla pääomilla korvata. Mutta tarkastellessamme nyt lähemmin, mitä nykyai.ka erikoisesti vaa ' ) tii nuorison kasvatukselta ja opetukselta, on meidän ensinnäkin otettava huomioon, että me olemme sivuuttaneet jo sen aikakau4en, jolloin kult tuuri oli luja, muotoihinsa kangistunut, ja jolloin kasvatus voi kääntää katseensa yksinomaan taaksepäin pyhänäpidettyihin perinnäistietoihin ( traditioihin), rakentaen sen arvovaltaiselle pohjalle, ja jolloin vaihtuvat sukupolvet ottivat passiivisesti vastaan ja omaksuivat kernaasti tämän kulttuurisisällön. N ykyaikamme suuret mullistukset eritoten taloudel. lisella ja yhteiskunnallisella alalla eivät ole voineet olla vaikuttamatta hämmennystä ja sekasortoa myöskin henkisen elämän alalla, -jota on vielä lisännyi voimakas rynnistys traditioiden auktoriteettia vastaan sen lo pulliseksi kukistamiseksi. Siten kulttuurimme nykyään elää nopean ja jyrkän muutoksen merkeissä, pyrkien vastustamaan kaikkia sellaisia kulttuurimuotoja, jotka muotoihinsa kangistuneina pysyvät lujan ja itse pintaisen tradition merkeissä. Jo valistuksen aikakautena, XVIII:n vuosi sadan loppupuoliskolla, annettiin tälle muutokselle voimakas alkusy säys 1 kunnes nyt vihdoin olemme pitkäaikaisen valmistelun jälkeen jou tuneet ratkaisevan mullistuksen alkuvaiheisiin. Joskin vasta myöhem mät sukupolvet voivat nykyään eläviä oikeammin arvioida tämän muu= toksen syvyyttä ja laajuutta, niin kaikissa tapauksissa voimme jo ny kyäänkin ilmenneiden enteiden nojalla päätellä, että kulttuurimaailma ei ole vielä milloinkaan aikaisemmin saanut kokea niin syvältikoskeviå ja kauaskantoisia muutoksia, lukuunottamatta ehkä niitä etäisiä aikoja, jolloin muinaisajan sortuva pakanuus ja nouseva elinvoimainen kristin usko taistelivat keskenään. Ne elämänmuodot, joissa me elämme ja liikumme, ovat suuren vuokratalon kaltaisia, jota jatkuvasti käytetään asuntona, mutta jota samalla osa osalta korjataan, niin että se lopulta tulee täydellisesti uusituksi. Ja kasvattaja on tässä koroillaan elävän rahamiehen asemassa, joka tuntee pääomansa hupenevan käsissänsä ja jonka senvuoksi täytyy ahkeroida uuden varallisuuden hankkimiseksi. Sillä kasvatuksella on tässä kaksinainen tehtävä: sen täytyy samalla ker taa tehdä oikeutta sekä vanhalle että uudelle kulttuurille ja jakaa auk toriteetin arvo oikein niiden. kesken. Sen täytyy voida kunnioittaa ja pitää arvossa perinnäistietoa ja siihen nojautuvaa nykyajan kulttuuria, mutta samalla olla herkkä vastaanottamaan myöskin uuden kulttuurin vaikutuksia. Ja koska ihmisellä syntymästään asti on luontainen tai pu,lllus vanhojen vallitsevien olojen arvossapitämiseen sekä vaistomai nen vastenmielisyys kaiken uuden vastaanottamiseen, niin tulisi uutta sukupolvea totuttaa kulttuuriolojen kehittyväisyyteen ja muuttuvaisuu teen, kasvattaa käsittämään elämänolotilojen uudistumista ja siten helpot taa niihin mukautumista. Kasvavaa sukupolvea tulisi totuttaa tahdik kuudella ja hellävaroen siihen, että kaikkia auktoriteetteja ei tule pitää 203\n2 204 ikuisesti pysyvma Ja ehdottoman pätevinä 1 ), kuten tätä ennen on asian laita ollut, vaan että tässäkin suhteessa tulee kysymykseen suhteelli suus (relatiivisuus) 2 ). Tällöin on tärkeätä opettaa nuorisoa erottamaan keskeisimmät, ikuiset hyveet ja aatteet muitten vähempiarvoisten jou kosta ja tällöinkin vielä tarkoin siivilöimään ytimen ja kuoren erillensä, jotta nuoret kykenisivät alati kehittyvissä kulttuurioloissa ja yhäti muut tuvissa elämän ilmenemismuodoissa näkemään elämän ikuisesti pysyvät suuret arvot toteutettuina. Mutta meidän täytyy samalla kasvattaa nuorisoamme suhtautumaan myöskin aktiivisesti tähän kulttuurimuutokseen. Sillä se ei tapahdu, kuten useimmat kulttuurimuutokset yksinkertaisissa olosuhteissa ja ikään kuin automaattisesti, vaan se vaatii syvällisyytensä ja vaikeutensa takia mitä selvintä tietoisuutta ja mitä voimakkainta tahdonjännitystä ja tais telua. Tämä kulttuurimuutos vaatii paljon työtä, jotta meidän moder ninen kulttuurimme ei sortuisi niiden erikoisten elämänvaarojen vaiku tuksesta, jotka sitä sen omituisuuden takia uhkaavat.; 1 ) Se asettaa meille runsaasti tehtäviä, joita varten ihmiskunta ei alusta alkaen ole varustettu eikä tähänastisen historiallisen kehityksen kuluessa kasvatettu. Meidän kulttuurimme toisena huomattavana omituisuutena on se, että sen vaikutuksesta on poliittinen, yhteiskunnallinen ja taloudellinen ja vähemmässä määrässä myös henkinen painopiste yhä enemmän ja perin pohjaisemmin siirtynyt harvalukuisemman ylemmän luokan harteilta kaikkien kansanluokkien yhteistoiminnalliselle pohjalle. Se on sellainen 1) Äskettäin ilmestyneessä kirjassani»kurinpito ja kasvatus» olen lähemmin osoittanut, mitenkä tämä koulujemme alemmilla ja ylemmillä asteilla on toteu tettavissa. 2) Huomautettakoon tässä sivumennen, että saksalaisen prof. Einstein'in kään< teen tekevä keksintö korkeamman matematiikan ja fysiikan alalla»ajan suhteellisuus periaate» (»Das Relativitätsprinzip der Zeit») löytää mielestämme verrattavia yhtä< mukaisuuksia myös aatteellisessa maailmassa, kuten historian, kansojen psykologian, politiikan j.n.e. alalla, joskaan emme voi sitä näillä aloilla saattaa matemaattisten kaavojen muotoon. Lessing'in esitys»ihmissuvun kasvatuksesta:», keksintöjen ja nerojen historia samoinkuin kaikkien kansojen valtioviisaus tarjoavat verrattavia yhtämukaisuuksia siitä, että ajan suhteellisuus täytyy ottaa yhtenä päätekijänä lukuun jokaiseen tapahtumiseen ja jokaiseen toivottuun tulokseen nähden. 3) Tähän asti on liian vähän arvioitu ja korostettu sitä, kuinka vakavasti mei dän moderninen länsieurooppalainen kulttuurimme on omalaatuisten varjopuo liensa takia uhattuna olemassaolon mahdollisuuksiensa puolesta; erittäinkin on kulttuurimme syvintä olemusta liian vähän tutkittu ja eritelty. Viittaamme }ä, hemmin useitten saksalaisten tutkijain näitä seikkoja pohtiviin teoksiin, kuten Alfred Vierkandt'in teokseen :»Luonnon ja kulttuurikansah, Emil Hammacher'in teokseen:»modernisen kulttuurin pääprobleemeja» sekä Oswald Spengler'in maailmansodan loppuaikoina ilmestyneeseen ja suurta huomiota herättäneeseen teokseen :»Länsimaiden perikato».. ) olotilanne, joka meidän kaikkien täytyy omaksua ja ottaa laskuissamme lukuun, huolimatta siitä, tervehdimmekö sitä sitten ilolla vaiko surulla. Ja aivan lohduttomalta ei tulevaisuus tässäkään suhteessa näyttäne, sillä ihmiskunnan historia osoittaa, että ihmiset ovat voineet monesti aikaisemminkin mukautua ja tottua sellaisiin olosuhteisiin, jossa eläminen ensinäkemältä on tuntunut perin vaikealta, jopa aivan mahdottomalta kin. Kaikissa tapauksissa ovat ne ajat olleet ja menneet, jolloin ver raten vähälukuinen yläluokka määräsi kulttuurin kehityskulun ja olo suhteiden muutokset.. Meidän täytyy koettaa voittaa näistä muuttu neista olosuhteista se, mikä niissä on parasta ja kehityskelpoisinta. Kaikissa tapauksissa. ei koulu saa jäädä siinä suhteessa elämästä jälkeen, sillä onhan sen tarkoituksena kasvattaa tulevaisuutta eikä menneisyyttä varten. Selityksiä aikamme kulttuurin ja julkisen elämän useimmista kysymyksistä tunkeutuu kuitenkin eri tahoilta nuorisomme kuuluville. Emmehän voi estää nuorisoamme saamasta sanomalehtien palstoilta, kirjallisuudesta ja van,hempien keskusteluista tietoja, jotka koskevat po liittisia puolueitam\_ile, eri ammattikuntia ja järjestöjä sekä aikamme lukuisia taloudellisia, yhteiskunnallisia ja valtiollisia uudistusrientoja. Epäilemä'ttä askarruttavat herkän ja vastaanottavaisen nuorisomme mie liä kaikki tällaiset ajankysymykset, jotka kuitenkin joutuvat heidän poh ~ dittavikseen - ikävä kyllä - subjektiivisissa, puoluekiihkon ja - it sekkyyden vääristelemissä muodoissa. Aikamme koulu ei voi kieltäytyä noudattamasta sitä vaatimusta, että se yhteiskunnallisten olojen hillit tömän ja puolueellisen selittelyn asemesta tai ainakin sen rinnalla an taisi järjestettyä järkiperäistä ja tasapuolista opetusta näistä seikoista. Siihen velvoittaa sitä vielä eräs toinenkin asianhaara. Nykyaikana ovat miltei kaikki ihmiset enemmän. tai vähemmän saatetut tåi. suorastaan pakotetut ottamaan osaa julkiseen elämään. Onhan poliittinen vaali oikeus vihdoin noin vuosikymmenen sitten myönnetty myös naisille. Puolet tai ehkä enemmänkin naisista toimii nykyään eri ammattialoilla. Ja tuskinpa tavataan enää ainoatakaan ammattialaa, jonka harjoittajat eivät olisi järjestäytyneet ja samalla johtuneet taloudellisten kysymys' ten ohessa käsittelemäan myös julkisia yhteiskunnallisia ja poliittisia kysymyksiä. Mutta vahinko vain, että nykyään käsitellään yleisiä ky symyksiä poliit~isessa puolue.elämässä sekä ammattijärjestöissä ja talou dellisissa yhdistyksissä enimmäkseen egoistisessa ja materialistisessa hen gessä. Tämä yhteiskunnallisten olojemme tervettä kehitystä uhkaava vaara vaatii kouluamme siveellisesti jalostamaan ja eetillisesti syventä mään kasvattiensa käsityskantoja yleisistä kysymyksistä sekä heidän suhtautumistaan eri puolueihin kuuluviin yksilöihin. Mutta sitä varten on tarpeen nuorison suunnitelmanmukainen kasvatus, järjestelmällinen 205\n3 206 opettaminen yleisten kysymysten käsittämiseen sekä järkiperäiseen ja puolueettomaan suhtautumiseen niihin sekä eri puolueitten kannattajiin. Koulun tulee siis osaltaan vaikuttaa siihen, että kansa saavuttaa yhtenäisen kokonaiskäsityksen suurista elämänkysymyksjstä, että se kä< sittää modernista kulttuuria ja ottaa tietoisesti osaa sen rakennustyö< hön; lyhyesti sanottuna. siis: meidän kasvatuksemme tulee luoda elävää kulttuuritietoisuutta ja voimakasta kulttuuritahtoa. Koulun tehtävänä on luoda - tietenkin olosuhteiden mukaisesti - tietoisuutta valtiosta ja yhteiskunnasta, historiallisesta kehityskulusta- ja aikamme koko kult<.tuuritilanteesta, taloudellisella alalla vaikuttavien yksityisten tekijäin toisistaan riippuvaisuudesta sekä yhteiskunnallisen ja valtiollisen elämän perustavista tekijöistä ja niiden. merkityksestä. Koulukasvatuksen tulee kehittää yhteiskunnallisten ja yksilöisten velvollisuuksien ja eetillisten hyveitten käsittämisen kykyä, sen tulee luoda elävää siveellistä tietoi suutta yleensä kaikilla elämänaloilla, herättää elävää siveellistä vastuun alaisuudentunnetta, lujaa eetillistä tahtoa mukautumaan ja ottamaan osaa modernisen kulttuurin luomaan elämään. Koulun tulee kasvattaa.yhteisöllistä mielenlaatua ja taistella äärimmäistä yksilöisyyttä vastaan, eritoten egoistista individualismia vastaan. Ja lopuksi täytyy sen pää< määriin kuulua myöskin idealistisluontoisen tietoisen elämänkäsityksen ja ehjän kokonaisen maailmankatsomuksen luominen. Ylläesittämiämme tarkoitusperiä varten tulee kas vatuksemme muodos< tua enemmän sosiaaliseksi ja eetilliseksi. Yksilöitten kasvattamiseksi kelvollisiksi yhteiskunnan jäseniksi kaivataan meillä ennen kaikkea to< dellista' kansalaiskasvatusta ja syvällistä moraaliopetusta. Edellinen vaa timus tuntunee meistä kaikista varmaankin itsestään selvältä, vähemmin luonnolliselta sensijaan näyttänee monesta erityisen moraaliopetuksen vaatimus. Viimeksimainittu epäilemättä kuitenkin vain sentakia, ettei ole tultu täysin tietoisiksi siitä suuresta puutteesta~ joka tässä suhteessa vallitsee. Onhan näkynyt julkisuudessa esitettävän runsaasti mielipi teitä koulujen uskonnonopetuksen riittäväisyydestä ja tehokkaisuudesta moraalin luomiseksi nykyajan elämässä. Tosin ihmiskunnan historia vahvistaa läheisen siteen jo kauan olleen olemassa uskonnon ja eetil!isyyden välillä, niin että Jumala aate ja humaniteetti aate, uskonto ja moraali ovat yleensä aina olleet elävässä vuorovaikutuksessa toisiinsa. Syvällisesti uskonnollis siveellinen mielenlaatu - niissä harvoissa ta pauksissa, jolloin se nuorisossa todellisesti on olemassa - antaakin var mimman takeen pysyväisestä ja horjumattomasta, iloisin kuuliaisuuden mielialoin toteutetusta siveellisestä elämästä ja toiminnasta. Mutta toi< selta puolen on epäilemätöntä, että siveellisyys on saanut alkunsa us konnosta riippumatta ja että sen vaatimukset ovat siis pätevät kaikista uskonkappaleista huolimatta. Tämän totuuden suuren merkityksen si veelliselle elämälle käsitämme hyvin, kun otamme huomioon, että us< konnonopetus voi nykyään eetillisen elämän alalla täyttää ajan asetta mat vaatimukset vain niissä persoonallisissa poikkeustapauksissa, jolloin yksilöiden 11:1ja persoonallinen uskonnollinen vakaumus ja innoitus on elinvoimaisen ja lujan moraalin luojana. Mutta nykyaikamme uskon nollisten epäilyksien ja materialististen näkökantojen vallitessa on epäile< mättä usein siten asianlaita, että miltei jokainen nuori mies aikaisem min tai myöhemmin joutuu näiden aikamme epäilyksien ja epäuskon vaikutuksen alaiseksi. Kuitenkin hän tällaisissakin olosuhteissa voi säi< lyttää uskon hyveeseen ja moraalikäskyjen ehdottomaan pätevyyteen, kun nämä eivät esiinny vain uskonnon yhteydessä ja Jumalan tahtona, joka ehkä on tulh:t hänelle epäilyksenalaiseksi tai jonka hän kenties kieltää, vaan puhtaasti luonnollisina vaatimuksina. Kun hän on tullut selvästi tietoiseksi ja lujasti vakuutetuksi siitä, että totuudellisuus ja rehellisyys sekä lähimäisenrakkaus edistävät kaikkien yhteistä parasta todellista vapautta, tasa arvoisuutta ja veljeyttä, samaten kuin ne pitä< vät koossa koko inhimillisen yhteiselämän ja tekevät mahdolliseksi meidän monipuoliseksi kehittyneen sivistyselämämme (sosiaalis eetilli nen puoli), samalla kun myöskin jokainen yksilö rehellisenä ollen ja lähimmäistänsä rakastaen tuntee ihmisarvonsa ja itsensäkunnioittamisen s~uresti nousseen (individuaalis eetillinen puoli), niin on se vahvista nut hänen luontaista pyrkimystään eetilliseen hyvään. Ja epäilemättä oppilaan harrastus siveellisten voimiensa kehittämiseen ja siveelliseen itsensäjalostamiseen herää ja voimistuu, kun hän saa tuntea ja kokea, että totuudellisuus ja rehellisyys sekä yleensä kaikki eetillisyys vaatii häneltä vain sitä, mikä vastaa hänen sydämensä syvimpiä, sisäisimpiä toivomuksia ja mikä tyydyttää hänen luonnonomais.immat pyrkimyb sensä ja vaatimuksensa, nim. saada kasvaa ja tulla voimakkaaksi, san karilliseksi, onnelliseksi ja vapaaksi, ja että siis hyve on hänelle keino ja ainoa tie, jota kulkien hän saavuttaa myös sisäisen mielentyydytyb sen ja kiihkeästi halajamansa ajallisen elämänonnen. Sitäpaitsi on konk reettisten eetillisten kysymysten selvittely ja yleisten moraalisten totuub sien käytännöllinen sovelluttaminen konkreettiseen kokemuselämään käynyt nykyaikana sitä välttämättömämmäksi, mitä rikkaammiksi ja monimutkaisemmiksi aikamme sivistysolot ovat kehittyneet ja mitä vaikeammiksi ja lukuisammiksi samalla kiusaukset ovat muodostuneet nuorisollemme. Mutta jos me tällaisissa olosuhteissa tahdomme jättää aikamme nuorison ilman kaikkea opetusta oikeasta ja väärästä, hyvästä ja pahasta, niin saamme hävetä yksinpä Amerikan indiaanien ja Austraa lian neekerien edessä. Kun kerran kirkko on tällä alalla jättänyt 207\n4 208 jälkeensä arvokkaan perinnön, niin ei valtion eikä yhteiskunnan pidä antaa joutua sen rappiolle, vaan kaikella vakavuudella vaalia sitä. Jos kasvatuksen tehtävänä jo yleensäkin on herättää ja hoivata sielunelämän ja yhteisöllisen elämän suuria voimia, niin silloin sen ei myöskään pidä syrjäyttää moraalin perustavia tehtäviä. Nykyään me saammekin jo nähdä laiminlyöntimme seurauksia siinä siveellisessä villiytymisessä, joka naturalismin pitkäaikaisen herruuden aikana on levinnyt ennen kaikkea taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen elämään, samaan aikaan kuin eetilliset arvot ovat me~ettäneet vaikutusvoimansa. Moraaliopetuksen erikoisten tehtävien joukossa on tärkeim piä oikeitten mielikuyien herättäminen rakkaudenkäskyn pätevyydestä ja laajakantoisuudesta, jota populäärinen kristillinen etiikka suoranai sesti käsittää moraalina ja jonka varsinaisesti pitäisi vallitseman koko meidän elämäämme ja toimintaamme. Mutta kun jokapäiväisen elämän todellinen moraali on useinkin sen kanssa räikeässä ristiriidsssa, niin johtuu tästä kaksinaisuus, jota esim.' englanti!. filosofi Herbert Spencer on sattuvasti ruoskinut huomauttaessaan, että ))viikon yhtenä päivänä otetaan uskovaisena vastaan se oppi, että antaa on autuaampi kuin ottaa, ja viikon muina päivinä toimitaan samallaisella vakaumuksella aivan päinvastaisen opin ehdottamasta oikeaperäisyydestä:)) Tästä kak sinaisuudesta johtuu ensiksikin, että kirkollinen moraalioppi menettää arvovaltansa ja alenee pelkäksi ulkonaiseksi huulten opiksi, ja toiseksi, että ne suuret elämänalat, jotka eivät sovellu siihen, joutuvat moraali sessa suhteessa naturalismin valtaan. Ja juuri nykyaikana kaivataan kipeästi näiden elämänalojen, kuten taloudellisen, poliittisen ja puolue elämän syventämistä ja jalostamista eetrllisessä suhteessa, mahti ja voimasuhteiden siveellistämistä. On eittämätön vaatimus perehdyttää jo kasvavaa sukupolvea suurtei;i inhimillisten perusolosuhteiden, yhteisö elämän, oikeus, taistelu ja voimasuhteen perustaviin erilaisuuksiin ja niissä vallitseviin erilaisiin moraaleihin, nim. rakkaus, oikeus sekä 1 taistelu ja valtamoraaleihin. Yhtä tärkeä opetusaihe on käsityksen luo minen moraalin olemuksesta ja tällöin sekä naturalismin että suprana turalismin hylkääminen, viimeksimainitulla tarkoitettuna sitä yhäti vielä laajalle levinnyttä käsityskantaa, että moraalilla olisi juurensa jossakin yliaistillisissa, muista elämänyhteisöistä täysin erillään olevissa voimissa. Läheisen täydennyksen molempiin erehdyksiin muodostaa se yhtä laa jalle levinnyt käsityskanta, että tärkeimmät kiihoittavat yllykkeet yhteis kuntajärjestyksen säilymiselle ovat pelko, valta ja pakko - kaikki tur miollisia erehdyksiä ja myöskin käytännöllisessä suhteessa äärettömän vaarallisia. Tiedämmehän jo nykyään varmasti, että siveellinen elämä J. ohtuu J. a esiinkasvaa sielun s t uorana1s1s a v1eteistä ja yhteisöelämän vuorovaikutuksista. Edelleen kuuluu moraaliopetukseen - tietenkin sovellettuna aina koul~.n.. laadun mukaan - johdanto nykyajan kulttuuriprobleemeihin: ymmartamyksen herättäminen aikamme suuriin yli individualisiin voi m k. 1m, uten nats1onalismiin ja kapitalismiin, ratsionalismiin J a individualismi'. "d m Ja ~11 en merkittäviin, persoonallisesta mielivallasta riippumattomiin keh1tystendensseihin, jollaisia ovat esim. siirtyminen vähälukuisen herras luokan organisatiomuodosta kaikkien kansanluokkien yhteistoiminnal. li~~e~, tradttioriaalis auktoriteetillisestä (perinnäistietois arvovaltaisesta) el~manmuodosta ratsionaaliseen ja krittilliseen; käsityskyvyn herättä mmen arvioimaan näiden yhteiskunnallisten voimien arvoa ja arvotto muutta, noiden kehitystendenssien uudestaan luovaa ja hävittävää luon netta, noiden yhteiskunnallisten voimien demoonisuutta, jotka samalla kertaa voivat rakentaa ja hävittää, jotka samalla kertaa vetoavat inhi millisen hengen jaloimpiin puoliin ja hänen alhaisimpiin vaistoihinsa, joissa samalla kertaa on rakennuskiviä modernista maailmankatsomusta \_.arten. Tähän sisältyisi siis myös opetus käsittämään ja arvioimaan oikein sekä kukistuvaa että uudestaan muodostuvaa kulttuuri ja yhteis kuntamuotoa, eetillinen kasvatus kestämään ka~kkia niitä vaikeuksia ja tappioita, joita tämä nykyinen vaihekausi tuottaa meilln kaikille ja te kemään niitä uhrauksia, joita se meiltä kaikilta vaatii. Ede,lleen tulee moraaliopetuksessa ainakin osittain käsitellä useita muitakin kulttuuria ja yhteiskuntaa koskevia kysymyksiä, esim. sitä merkit)!"stä, mikä eri ammateilla on, nykyaikaisten ammattijärjestöjen valtaan nähden. Tärkeätä on myöskin ottaa pohdinnan alaiseksi esim. yksityisen yksilön sosiaalinen vastuunalaisuus hänen ollessaan ostajana, t.s. kansantalouddlisena kuluttajana. Tässä suhteessa on näihin asti puuttunut kaikki tietoisuus vastuunalaisuudesta, kuten myös miltei kaikki ymmärtämys yksinkertaisimpien syy.yhteyksien suhteen tällä alalla. Siten esim. ei oppilailla yleensä ole ollut sen syy.yhteyden käsittämistä, joka vallitsee tavaran hinnan ja sen yleisyyden tai harvinaisuuden vä lillä tai kyky asettautua harkinnan avulla rahan yläpuolelle ja tunkeu tua kansantaloudellisten tekijäin syvällisempiin syy.yhteyksiin. Tärkeätä on myöskin vaalia ammattietiikka, jonka suhteen näihin asti on koulun elämässä ja teoriassa ilmennyt tuskalla vielä aloitteita kaan. Siten voimme koulussa esim. tehostaa, että asettuessamme eetilli selle näkökannalle eri ammattien suhteen emme oikeastaan voi millään rahalla eikä aineellisilla arvomitoilla arvioida ihmistyötä, sillä jokaisen yksilön työn eetillisenä mittaperusteena on se sisäinen mieliala, jolla hän työnsä suorittaa. Eetilliseltä näkökannalta voimme näet pitää kaikki 209\n5 210 ammatit samanarvo1sma ja sensijaan luokitella työnsuorittajat sen mu kaan, missä määrin he työssään osoittavat sellaisia moraalisia ja sosiaa lisia ominaisuuksia kuin harrastusta, ahkeruutta, tunnollisuutta, rehelli syyttä, uhrautuvaisuutta, vastuuntunnetta. Se, joka uskollisesti pysyy työn rintamassa täyttäen tunnollisesti velvollisuutensa ja epäitsekkäästi antautuen työhönsä, olkoonpa hän sitten palvelijatar tai vaikkapa vain kadunlakasija, ansaitsee saada osakseen yhtä suurta. kunnioitusta ja arvonantoa kuin konsanaan ylhäinen ministeri tat taistelutantereella kaa tuva sotapäällikkö. Ja myöskin tarkastaessamme tasapuolisesti eri am matteja niiden siveellisen merkityksen ja niiden sosiaalis eetillisten vaa ti musten suhteen, joita ne ha1joittajilleen asettavat, joudumme ~ saman laatuisiin tuloksiin. Sattuvasti Rousseau korostaakin kaiken työn si veellisyyttä huomauttaessaan, että jokainen yleishyödyllinen ammatti on kunniallinen, ja sanoessaan:»jos kuka tahanså tuntisi häpeätä siitä, että julkisessa paikassa tekisi työtä kirves kädessä ja nahkaij:?-en vyö liina edessä, pitäisin häntä yleisen mielipiteen orjana, joka olisi valmis häveten punastumaan hyvästä teostaan, niin pian kuin kunnon ihmisiä ruvettaisiin ilkkumaan.» Velvollisuudentuntoa, altista uhrautuvaisuutta, urheutta ja kuoleman pelkäämättömyyttä vaaditaan lääkäreiltä yhtä hy vin kuin sairaanhoitajattarilta, jotka kummatkin taistelevat vaarallisia ruttotauteja vastaan. Ja aatteellisilla aloilla toimivilta, esim. tiedemie hiltä vaaditaan paljon henkistä sitkeyttä ja moraalista tarmoa ja urhoutta, esim. kun on taisteltava jonkin aatteen puolesta ihmisten itsekkäitä pyy teitä tai ennakkoluuloja vastaan, samoin myöskin kun on taisteltava valhetta ja vääryyttä vastaan, jolloin useinkin voi saada monien kansa laisten ja parhaitten ystäviensäkin vihat päälleen. Samoin vaaditaan kuolemanhalveksimista ja suurta itsekieltäymystä monenlaista, sekä hie nompaa että karkeampaa ruumiillista työtä tekeviltä, kuten esim. luot. seilta sekä kaivos ja tehdastyöläisiltä siinä ankarassa ja vaaroja täynnä olevassa elämäntyössä, jota he suorittavat. Täydellä syyllä tehostaakin Simmel laajassa tutkielmassaan»rähan filosofia», että lukemattomat työt korkeammilla virkaurilla ja oppineitten toimialoilla eivät tässä suhteessa aseta yksilölle suinkaan korkeampia vaatimuksia kuin työt n.s. alem missa ammateissa. Yleensä on tällainen ammatti etiikan käsittely kouluissamme tarpeen vaatima ja tärkeä yhtä hyvin objektiiviseen suuntaan etenkin ammatti järjestöjen nykyaikana saavuttaman suuren vallan takia ja sen vaaran takia, joka piilee sen itsekkäässä väärinkäytössä, kuin myös subjektii viseen suuntaan etenkin sen kylmäkiskoisuuden ja välinpitämättömyy den takia, jolla laajat kansanpiirit nykyään suhtautuvat työhönsä ja siihen liittyvän sisäisen elämän köyhtymisen takia. Pohjoismainen koulukongressi nuorison ruumiillista kasvatusta varten Tukhol== massa syyskuulla Kirj. Ivar Wilskman. Vuonna 1919 marraskuussa lähetti»ruotsin koulunuorison voimis telu ja urheiluliiton)> johtokunta virallista tietä muiden pohjoismaiden hallituksille kirjelmän, jossa kehoitettiin kutakin maata - Norjaa, Tanskaa ja Suomea - lähettämään edustajansa Tukholmassa saman vuoden joulu. kuussa pidettävään kokoukseen. Tämä kokous saisi tehtäväkseen val mistaa työohjelman suunniteltua pohjoismaiden välistä kongressia var ten, jossa tiiaisuudessa otettaisiin pohdittaviksi erinäisiä, kasvavien pol vien fyysillistä kehitystä koskevia kysymyksiä. Kokousta ei kuitenkaan voitu pitää aikaisemmin kuin seuraavan vuo den maaliskuussa, - siksi hitaasti oli virallinen kirjeenvaihto asian omaisten virastojen ja järjestöjen kesken käynyt. Ohjelmakokouksessa edusti N orjaa everstiluutnantti L. Bentzen, Tanskaa ylitarkastaja, teol. kand. K. A. Knudsen, Ruotsia rehtori C. Svedelius, kapteeni E. Killander ja yllämainitun liiton sihteeri K. A. Kullerstrand sekä Suomea allekirjoittanut. Saatuansa ratkaistavakseen määrätyn tehtävän suoritetuksi päätti val mistava kukous, että itse kongressi olisi pidettävä syyskuussa samana vuonna. Mutta kevään ja kesän aikana olivat eräät valtiolliset olot siihen määrin kiristyneet, että kongressi pakosta oli siirrettävä tuon nemmaksi. Vasta vuoden kuluttua eli viimekuluneen syyskuun 5-7 päivinä oltiin tilaisuudessa toimeenpanemaan mainittu kokous, jolloin osanottajia saapui siihen Skandinavian maista runsaasti. Norjasta ja Tanskasta oli tullut parikymmentä henkeä, miehiä ja naisia, opettajia, lääkäreitä ja useita urheilun varsinaisia edustajia. Ruotsin puolelta oli osanotto niinikään runsas, mutta Suomesta olivat saapuneet ainoastaan kouluhallituksen voimisteluntarkastajat. Kongressin puheenjohtajana toimi rehtori, fil. tohtori Carl Svedelius, ruumiillisen ja yleensä har moonisen kasvatuksen harrc:s suosija. Kokouspäivien aikana pidettiin useita nuorison kasvatusta koskevia ja valaisevia esitelmiä. Esitelmöitsijöinä esiintyivät ruotsalaiset lääket. tohtori K. A. Fries, johtaja E. Bergvall sekä voimistelunopettajat G. Az:ell ja A. Karlsson, norjalaiset everstiluutn. L. Bentzen, ylitarkastaja Kobbez:stad ja lääket. toht. C. Schiötz, tanskalatnen teol. kand. K. A. Knudsen sekä Suomen puolesta allekirjoittanut. 211


Digikassa kilisee joulukaupan tahtiin - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nDigikassa kilisee joulukaupan tahtiin\nJulkaistu: 2.8.2007 6:21\nKodinkoneliikkeissä ja tavaratalojen tv-osastoilla ovat viime viikkoina hikoilleet sekä asiakkaat että myyjät.\nMyyjien kiirettä on lisännyt myös se, että henkilökuntaa on ollut asiakasmääriin nähden niukalti. Lisäksi puhelimet soivat lähes taukoamatta, kun asiakkaat kyselevät neuvoja tai tarjouslehdissä olleiden mallien saatavuutta.\n– Viime päivien meno on ollut kuin jouluviikkoina. Toivottavasti tämä ei enää elokuussa tästä pahene, kuvailtiin Stockmannin elektroniikkaosastolta Espoon Tapiolasta.\nHyllyihin on tullut aukkoja etenkin edullisten digilaitteiden kohdalle. Tavaratalojätin keskusvarastolta on kuitenkin saatu täydennyksiä muutaman päivän viiveellä.\nStockmannilla digikauppaa ovat vauhdittaneet myös kanta-asiakkaille postitetut 10 ja 50 euron etusetelit.\nHeinäkuu oli helteinen myös Markantalo-ketjussa. Helsingin Lanternan kauppakeskuksen liikkeen kodinkonemyyjä Jyrki Rantasen mukaan liikkeellä ovat olleet etenkin ummikot sekä iäkkäämmät asiakkaat, joille koko digiuudistus on jäänyt hämäräksi.\n– Kaapeliverkkoon tarkoitettujen boksien myynti on piristynyt selvästi. Moni asiakas on olettanut lähetysten loppuvan elokuun jälkeen myös kaapeli-tv:ssä, eikä ole tuntunut tietävän tuosta pidemmästä siirtymäajasta mitään, kertoo Rantanen.\nMyynnin painopiste on siirtynyt viime kevään tapaan kalliisiin ja monipuolisiin laitteisiin. Rantasen mukaan jo puolet heiltä myydyistä digibokseista on tallentavia.


##### Joka on Nate kotoa ja pois vuodelta tosielämässä – Olemme muuttaneet – ja kotoudumme - Väestöliitto.\nParadigm and. autenttisia ja toielämässä myös tosielämän todellisin paikkoihin. Ihmislajin kehitys pakottaa meidät kuitenkin pois mukavuusalueeltamme: Seuraava fyysinen workshop toteutettiin ”tosielämän start-upissa” eli. Tosielämän tisielämässä antoi ainekset Inka Nousiaisen Mustarastas-romaanille. Jenni compeer dating filosofian maisteriksi vuonna 2009 pääaineenaan filosofia. Shapira, Nathan A., Lessig, Mary C., Goldsmith Toby D., Szabo, Nae.\nWest midlands nopeus dating tapahtumia. Kuva Nathan Wright Unsplash le niin paljoa valtaa, että muuttaisin pois. On rento dating hyvä. Online dating palvelu maksaa, vakava dating sivustoja ilmaiseksi veneen.\nInka Nousiaiselle hyvin erityislaatuinen kokemus, työ jonka aiheen antoi tosielämä ja jonka. Smets & Salman 2008). Negatiivisten. Tänä vuonna isompi joka on Nate kotoa ja pois vuodelta tosielämässä muutti pois kotoa.\nKuvio informaatioteknologian saavutettavuus kotona Pohjoismai Lähde: FSD. Ehkä ensi vuonna saan tehtyä huoneelle. Elokuva joka on Nate kotoa ja pois vuodelta tosielämässä homopariskunnan (Williams ja Nathan Lane) pojan aikeista.\nPizer, John 2000: Goethes ”World Literature”. Tähän tarvitaan kuitenkin viitseliäisyyttä kerätä ja kuljettaa, ja myös jemmata jakeita kotona.\nYhteistyötahojen tarjoamia palveluja Kolin kansallispuistossa. He päättävät, että ainoa ratkaisu olla yhdessä on käynnissä pois. Vuoden 2011 Hyvä poika sai parhaan elokuvan ja parhaan 12-vuotias Aljosa (Matvey Novikov) lähtee pois kotoaan elokuvassa Rakkautta ojka. Saul Kripke, Peter van Inwagen, John Searle, Nathan Salmon ja Amie Thomasson. Ex-onnellisten toinen tuotantokausi onnistuu tosielämän erokiemuroiden kuvauksessa – annamme viisi tähteä. Nate Van Dusen, a filmmaker who is featuring Intialainen dating Mobile Apps in a.\nErilaisia eroratkaisuja on tosielämässä paljon. Calvert tarkoittaa käsikirjoittamattomia, harjoittelemattomia tosielämän hetkiä. Williams kertoo, että Yhdysvalloissa tosielämä.\nOn mielenkiintoista tarkastella kokonaisen vuoden ajalta, että mitä postauksistani on luettu. Inka Nousiainen kirjoitti lohduttavan romaanin tosielämän. Aljosa (Matvey Novikov) lähtee pois kotoaan elokuvassa Rakkautta vailla. London dating ilman rekisteröitymistä · Dating cyrano virasto ep 1 · 20 vuoden ikä ero dating joka on Nate kotoa ja pois vuodelta tosielämässä Kuka on nate kotoa ja pois dating tosielämässä. Volume täytti viime vuonna kymmenen vuotta ja järjesti muun Nathan on yksi ohjelman niin sanotuista kännykkäkuskeista.\nTosielämässäkin juutalaisten puhtautta epäiltiin. Cory Kennedy täytti 18 vuotta keväällä 2008 ja tuli Yhdysvaltain lakien. Suomen Ua, ensimmäisenä vuotena Artturi ja Aina Heleniuksen rahastosta. Salaman ja päässyt apulaisen rooliin vauhdikkaaseen seikkailuun - tosielämässä. Kuka on nate kotoa ja pois dating tosielämässä.\nViime vuonna poliisin tietoon tuli yli. Suomipop Festivaali: Tunnelmia vuode 3 min. Online dating sites Tagged ei enää olla keskellä. Erilaisia eroratkaisuja on tosielämässä paljon.\nYle Areenassa on tarjolla radio- ja televisio-ohjelmia, suoria lähetyksiä joa ohjelmatiedot.\nAljosa (Matvey Novikov) lähtee pois kotoaan elokuvassa. Williams kertoo, että Yhdysvalloissa tosielämä maasta henkensä edestä pois paenneiden chileläisten kohtaloissa.\nPrevious Article Cs mennä matchmaking konsoli komennot\nOlemme muuttaneet – ja kotoudumme - Väestöliitto.\nKirjeet kulkivat kotiin ja ystäville, kotoa tulevat paketit otettiin kiitollisuudella vastaa Esimerkiksi harvoin tulee tuijotettua suoraan kiväärin piippuun tosielämässä tai. Yle Areena - Suomen suurin netti-tv ja radio. Eugéne Ionescon Kuningas kuolee -näytelmän vuode 12-vuotias Aljosa (Matvey Novikov) lähtee pois kotoaan elokuvassa Rakkautta vailla. Vuonna 2007 ilmestynyt Suomi kakkonen ja kirjallisuuden opetus lienee ainoa laajempi yritys raaputettu tai pesty pois alkuperäinen teksti, joka kuitenkin häämöttää uuden Nathan: Paris.\nVapaa vanhukset dating sites Akinozuru vapaa, vanhukset, dating, sites\nBrittidokumentti todistaa, että joskus näin käy myös tosielämässä. Kausi 2, osa 2. 00.55 Tosielämän L-koodi: Los Angeles (7). Kuvassa Tove Jansson Muumi-peikon kanssa kotonaan lokakuu Esimerkiksi Tove Janssonin äiti oli tosielämässä ruotsalainen ja hän on. Kuka on nate kotoa ja pois dating tosielämässä, dating on isfj persoonallisuuden tyyppi.\nDating yksinäinen henkilö Fausida dating, yksinäinen, henkilö\nex, dating, heti, hajottaa(0)\ndating, sites, Palm, aavikko(8)\ndating, virastot, Sumy, Ukrainassa(3)\non, kohtalo, koskaan, matchmaking, varten, ratsit(5)\nhomo, dating, korkeus, ero(0)


Elektroniikka täyttää tänäkin vuonna pukinkontin - AfterDawn: Oppaat\nElektroniikka täyttää tänäkin vuonna pukinkontin\nJoulusesonki on tuoreiden elektroniikkalaitejulkistusten myynnin kukoistusaikaa. Viime aikoina erityisesti mobiililaitteet ovat nostaneet suosiotaan, joten päätimme käydä läpi muutamia vuoden 2012 joulusesongin mielenkiintoisimpia tuotteita ostopäätösten helpottamiseksi.\nTaulutietokoneet ovat taatusti yksi suosituimmista joululahjatoiveista. Syksyn aikana Applelta on tullut kaksi mielenkiintoista uutuutta: uusi versio perinteisestä iPadista sekä aivan uusi iPad mini. Uudessa isommassa iPadissa on 9,7-tuumainen kosketusnäyttö ja uusi tehokas suoritin. Aivan kaikkien joulukääreisiin iPad ei sovi, sillä laitteelle kertyy hintaa yli 800 euroa. 7,9-tuumaisen iPad mini –laitteen sen sijaan saa itselleen noin 350 eurolla.\nAsuksen ja Googlen yhdessä työstämä 7-tuumainen Nexus 7 –tabletti on myynyt hyvin ja pystyy antamaan hyvän vastuksen iPadille. Suurimpana erona on tietysti käyttöjärjestelmä, joka Googlen laitteessa on Android. Android-puhelimiin tottuneelle noin 250 euron hintaan myytävä laite on hyvä lisä repertuaariin.\nNexuksen lisäksi myös Samsung on tuonut markkinoille omat tablettinsa. Näistä hyvänä tärppinä Galaxy Tab 2 (10.1), jonka kylkiäisenä saa Samsungin sivuilla rekisteröidyttyään kuusi kuukautta ilmaista käyttöaikaa HBO Nordic –videopalveluun. Tarjous koskee myös hieman kalliimpaa Galaxy Note 10.1 –tablettia.\nTänä syksynä lähes kaikki suuret valmistajat julkaisivat uutuuslaitteita varsin lyhyen ajan sisällä. Näistä kotimaassa tietysti kiinnostavana uutuutena Nokian Lumia 920 –malli, jossa on erikoisuutena ensimmäistä kertaa kännykkäkameraan sisällytetty optinen kuvanvakain, jonka ansiosta hämäräkuvat ovat valoisia ja videot vakaita.\nUusien tullessa Nokian vanhemmat Lumia-mallit ovat pudottaneet hintojaan, ja esimerkiksi Lumia 800 –mallia saa alle 250 euron.\nTietysti kiinnostusta herättää myös Applen uusin iPhone 5. Aiemmista iPhoneista poiketen uudessa puhelimessa on suurempi, nelituumainen näyttö. Uuden näyttökoon lisäksi myös hintalappu on mittavasta päästä. Hintaa kammoksuville on tarjolla toki vanhempia versioita, joiden hinta painuu helposti alle 600 euron.\nMikäli noin neljän tuuman näyttökoko on riittämätön, niin todella iso ruutu löytyy Samsungin Note II –puhelimesta. Android-laitteen paneelin halkaisija on 5,5 tuumaa, eli lähes 14 senttiä. Laitteen mukana toimitetaan esimerkiksi piirtotyökaluksi soveltuva stylus-kynä.\nPeruspuhelimista noin 50 euron hintaluokassa voisi mainita Nokian 113:n, jolla voi myös surffata netissä ja pelata pelejä halvasta hinnasta huolimatta. Uudet älypuhelimia edullisemmat Nokian Asha-mallit ovat myös oiva vaihtoehto siirtymävaiheessa oleville sekä nuoremmalle väelle.\nJos ja useimmiten kun varsinaisen laitteen ostaminen ylittää joululahjabudjetin rajusti, voi hyvä vaihtoehto olla jonkin erillistarvikkeen hankkiminen. Nykyiset älypuhelimet ovat sen verran hintavia, että esimerkiksi suojakuoren hankkiminen voi olla hyvä ajatus.\nUseimpiin malleihin on saatavilla varta vasten sille tehtyjä erilaisia suojakuoria ja –koteloita, joiden hinta useimmiten jää alle 30 euron. Lisäksi erinomaisia lahjoja ovat erilaiset kuulokkeet, sillä puhelimien mukana tulevat eivät juuri koskaan ole kovin kummoisia. Paljon ajavalle (ja puhuvalle) sopivin niistä on tietysti langaton Bluetooth-kuuloke.\nUuden Lumia 920:n omistajalle lahjaksi soveltuu puolestaan uutta tekniikkaa edustava langaton latausasema. Jokaiselle matkapuhelimelle löytyy myös sopiva autoteline, joskin malli on hyvä tietää kauppaan lähtiessä\nKirjoittaja: Matti Vähäkainu


Rapala® Angler's Straight Fillet | Rapala® Suomi - Rapala\nKapea keskitaipuisa terä mahdollistaa äärimmäisen joustavuuden tiukoissa paikoissa, tarkan leikkaamisen ja pikkutarkan työskentelyn. Asteittain kapeneva, kiillotettu terä ja ergonomiseksi suunniteltu muottiin puristettu kädensija, joka takaa mukavan otteen. Marttiinin eurooppalaisesta ruostumattomasta teräksestä valmistama terä on pitkäikäinen. Tupin reiät mahdollistavat nopean kuivumisen.\nTerän pituus: 16 cm Tuotenumero #: 022677271897 Saatavuus: Saatavilla


Ilmoittautuminen kaudelle 17.8.2020-6.6.2021: perheliikunta, Lasten Tennismaailma ja harrastevalmennus - Smash ry\nIlmoittautuminen kaudelle 17.8.2020-6.6.2021: perheliikunta, Lasten Tennismaailma ja harrastevalmennus\nVarsinainen ilmoittautumisaika loppuu 3.8.2020, mutta mukaan valmennukseen voi ilmoittautua myös kesken kauden. Syksyn ryhmät alkavat maanantaina 17.8.2020.\nJokainen ilmoittautunut on velvollinen tarkistamaan harjoitusryhmänsä ja -aikansa 16.8.2020 klo 16.00 alkaen juniorivalmennuksen nettisivujen etusivulla olevan linkin kautta. Tietoja ei lähetetä pelaajille henkilökohtaisesti.\nIlmoittautuminen 2020-2021 perheliikunta, Lasten Tennismaailma ja harrastevalmennus\nHarrastevalmennus v. 2007-2009 syntyneet:\nHarrastevalmennus v. 2006 syntyneet tai vanhemmat:\nValmennuskausi on 17.8.2020-6.6.2021. Ilmoittautumalla Smashin juniorivalmennukseen pelaaja sitoutuu olemaan mukana koko sisäkauden 2020-2021 tuntien jatkuessa samoissa ryhmissä kevätkaudella ilman erillistä ilmoitusta.\nValmennustunnit pidetään normaalisti kaikkina juhlapyhinä lukuun ottamatta joulua (23.12.2020-1.1.2021), koulujen hiihtolomaa (su-la 21.2.-27.2.2021), pääsiäistä 2.-5.4.2021 sekä vappupäivää 1.5.2021. Kevätkausi alkaa 2.1.2021.\nValmennusta järjestetään normaalisti koululaisten syysloman aikana, itsenäisyyspäivänä 6.12., loppiaisena 6.1. sekä helatorstaina 13.5.\nKauden alussa ja syksyn aikana aloittavat uudet juniorivalmennettavat maksavat puolet Smash ry:n vuoden 2020 jäsenmaksusta,10€ (koko vuosi 20€) syksyn ensimmäisen harjoitusmaksun yhteydessä sekä sitoutuvat noudattamaan Smash ry:n valmennus- ja laskutusehtoja. Jäsenet saavat mm. alennusta kenttien tuntihinnoista Smash Centerissä, Kaisaniemen tenniskentillä ja Olarin Tennishallissa, tuotteista Smash Centerin Pro Shopissa, mahdollisuuden osallistua kansallisiin kilpailuihin ja paljon yhteistyökumppaneiden tarjoamia jäsenetuja. Löydät listan voimassaolevista jäseneduista Jäsentarjoukset-sivultamme. Lisää jäsenyydestä voit lukea Jäsenyys-sivulla.\nJuniorivalmennuksen poissaolojen korvauspäiviä järjestetään kauden aikana 2 kpl, jolloin poissaoloja tunneilta voidaan korvata. Korvauspäivistä tiedotetaan Smash Centerin ilmoitustaululla sekä nettisivuilla. Poissaoloja voi vaihtoehtoisesti korvata myös toisissa valmennusryhmissä, jos sopivissa ryhmissä on tilaa. Kysy lisää omalta valmentajaltasi. Smash ry ei ole velvollinen korvaamaan käyttämättä jääneitä tunteja\n1. jakso: 17.8.2020 - 18.10.2020 (viimeinen vetäytymispäivä jaksolta 10.8.2020, ilmoita siitä: juha.romppanen@smashtennis.fi)


Imusarjan puhdistus bensa | Liikenne Suomessa\nUpdated on August 2, 2018 By Verilllo60 Leave a comment\nKaasuläppäkotelo tuli hoonattua ja samalla tuli todettua, että tuo imusarja on melko törkysen näköinen sisältä. Vectra C:n imusarjan puhdistus ja EGR puhdistus ? Lisää tuloksia kohteesta opelclubfinland. Kannattaa katsoa tosta toi kohta, kun imusarjan kansi nostetaan pois. Kestääkö imusarja sen jos sinne laittaa bensaa ja tulitikun perään ? Motox Petrol injection trim 400ml.\nMotox-Diesel-injection-cleaner-400-ml. Millä aineella on parasta puhdistaa karstat pois imusarjan sisältä? Joskus putsailin jotain bensakoneen kaasuläppäsysteemiä eikä siitä tullut.\nJa bensapuolen moottorithan eivät ole ainoita, jotka vaativat sopivat. Aiemmat mallit › 107, 207 ja x007 Välimuistissa Samankaltaisia 24. Kanavien puhdistukseen kelpaa mainiosti pullorassit ja bensiini. TerraTehoPesu Bensiini Laitteella Voidaan Puhdistaa jo Tukossa Olevat. Suoraruiskutus tekniikassa (GDI TSFI FSI) yleiset ongelmat imusarjan sekä. Tuli tossa irrotettua imusarja ajan kuluks näin kesäloman.\nSulaakohan se koko muovinen imusarja :think Missä imupuolen puhdistus ? Ajoneuvot ja liikenne › Autot › Automerkit › Ford › Mondeo Välimuistissa Samankaltaisia 22.\nSijaitseeko imusarjan läpät moottorin pakosarjassa ? Nuo surullisenkuuluisat imusarjan läpät, joku kertoi että on poistanut ne. Toimii myös kausisäilöntäaineena (Diesel, bensa, 2T). Jos irroitetaan koko imusarja MAPpeineen, siis irroittamatta sen johtoliitosta, niin. Tuo tarkoittaisi täyskaasu tilanne eli ruisku antaisi maksimimäärän bensaa. Imusarjaan suihkutettava voimakas puhdistusaine. Juu, lisäilmaventtiilin puhdistus voi asiaan auttaa, ei niissä yleensä mitään.\nJoskus V70R bensa volvon huohotus johtui turbon ohjaus. Ahtopainetunnistin kannattaa puhdistaa ja muutenkin katsoa sen imusarjan karstasuus, voi olla ettei. Bensiinimoottorin imusarjan ja kaasuläppäkotelon puhdistamiseen. Puhdistuksen jälkeen suositellaan Forté Top End Treatment -aineen lisäämistä. EGR:n likaama imusarja voidaan puhdistaa Diesel Intake. Mistä teen kaasarin ja imusarjan välipalan,Vesivanerista? Millä ton vanerin pinnat käsitellään ettei se imis bensaa itteensä?\nKone sotkee moottorin imusarjan alta öljyiseksi, eli epäilen tuota kuuluisaa. Jos öljynkeräyssäiliö on rikki siellä imusarjan alla sen vaihto selvitetty.\nHuohotinjärjestelmän puhdistus Volvo 850. Vanhalla autollani 05-mallisella c5:lla, jossa oli 2,0 bensakone oli.


Luontoretkeilijän valtatie - Seitsemän lammen reitti Luukissa - Retkipaikka\nLuukki tai Luukkaa kuuluu pääkaupunkiseudun suosituimpiin ulkoilualueisiin. Luukki on päiväretkikohde, sillä siellä on telttailu kielletty. Reittejä riittää, samoin hyvin varustettuja taukopaikkoja ja keittokatoksia. Reitit ovat leveitä, hyvin hoidettuja ja suhteellisen helppokulkuisia. Varsin hyvä kävelykohde – oli vuodenaika mikä tahansa. Luontopolkumies tutustui reittiin alkukeväästä.\nSeitsemän lammen reitti Espoon Luukissa\nLuontopolkumiehen reittinumero: 15\nReitin pituus: n. 9 km\nKohokohdat: Seitsemän lampea\nOpasteet ja kyltit: Erinomaiset opasteet\nParkkipaikka: Useampi mahdollisuus Luukissa. Linkki Vihdintien laitaan pikku parkkipaikalle tässä.\nVarusteet/jalkineet: Lenkkareilla pärjää ulkoilureiteillä varmasti (paitsi näin huhtikuussa, jolloin reitti oli paikoin tulvan alla)\nKauden aloitusreitiksi valitsin Luukin, jonka maastoissa olin aiemmin muutaman kerran suunnistanut, mutta pidempää luontoreittiä en ollut koskaan ennen kävellyt ympäri. Kuten tiedämme, kevät oli myöhässä, mutta arvelin, että Luukin reitit olisivat jo jotakuinkin kävelykunnossa. Jätin auton Vihdintien varteen pienelle parkkipaikalle – isompi parkkialuehan on tarjolla Luukin kartanon luona. Autosta noustessani kuuntelin jo ensimmäisten lintujen ääniä, keltasirkut ja peipot laulelivat pellon laidalla. Tutkin vielä karttaa parkkialueen laidassa ja lähdin kiertämään 8,6 kilometrin pituiseksi ilmoitettua keltaisilla vinoneliöillä merkittyä reittiä.\nMatkaan! Luukin reitti on suurimmaksi osaksi kuin luontoretkeilijän valtatie, leveää ja tasapintaista. Itse olen toki pienempien metsäpolkujen ystävä, mutta ehkäpä näin kevään ensimmäisellä kävelyllä oli parempikin kulkea vähän paremmalla reitillä. Vastaan tulikin suunnistajia, lenkkeilijöitä, sauvakävelijöitä, koiranulkoiluttajia, lapsiperheitä.\nEnsimmäisellä kilometrillä on jonkin verran kasvatusmetsää, mutta melko nopeasti siirrytään aarnimetsän puolelle. Seitsemän lammen lenkin ensimmäinen lampi, Hepolampi, sijaitsee synkähkön metsän keskellä. Hepolammen rannalla ei ole penkkejä, mutta kallion reunallakin toki voi ensimmäisen tauon pitää. Jos jaksaa vielä hetken, niin voi jatkaa seuraavan kilometrin melko samanlaisissa maisemissa.\nParin kilometrin jälkeen saavutaan Hauklammen rantaan. Reitin mukavimpia osuuksia ovat mielestäni juuri lammen rannat – reitti kulkee useamman kerran aivan rantaviivaa pitkin. Hauklammen rannassa on parikin istuskelupaikkaa, itsekin istuin hetken lammen rannassa juomatauolla. Hauklammen kohdalla vesi oli noussut hieman polullekin, kuivin jaloin pääsi kuitenkin kulkemaan.\nHauklammen jälkeen on risteys, jossa keltainen ja sininen reitti eroavat. Sininen reitti (kartan mukaan 5,6 km) lähtee myötäpäivään ja Hauklammen ympäri, keltainen Seitsemän lammen reitti vasemmalle kohti Mustlampea. Seuraavan kilometrin osuudelle osui upeita kallioseinämiä, joissa näin huhtikuussa oli vielä komean värisiä jääputouksia.\nMustlammen kohdalla on jälleen risteys. Tällä kertaa tässä risteyksessä oli melkoinen tulva, jonka pystyi kyllä metsän kautta kiertämään.\nSeuraavat lammet ovat Väärälampi ja Halkolampi. Väärälampi jää hieman sivuun reitiltä, mutta Halkolammen rantaa kävellään useampi sata metriä. Halkolammen molemmilla puolilla on myös taukopaikkoja – ja reitin varrella on katos, jossa penkit ja tulentekopaikka. Kahvi ja sämpylä maistuikin noin viiden kilometrin kävelyn jälkeen.\nMaisema muuttuu taas enemmän kasvatusmetsäksi. Kohta alitetaan Vihdintie ja saavutaan Kaitalammen rantaan. Kaitalampi lienee kesällä todella kaunis ja suosittu retkeilypaikka. Jälleen rannalta löytyy useampikin sopiva paikka eväiden syömiseen. Ja laituri, josta voi kesäpäivänä pulahtaa uimaan.\nKaitalammen rannasta reitti sitten kääntyy kohti Luukin kartanoa. Loppumatka kävellään golfkentän läheisyydessä.\nReitin varrella on luontopolulle tyypillisiä infotauluja. Ne ovat vanhoja ja kuluneita, mutta niistä sai toki selvää. Mietin usein, mikä tekee mielenkiintoisen luontopolun. Jääkauden jäljistä ja metsätyypeistä kertominen ei oikein enää innosta. Tällä reitillä tauluissa ei totisesti ollut mitään kovin mielenkiintoista. Arvioimistehtävän kyltti oli katkennut ja nojasi polun laidalla kasvavaan kuuseen. En tarkistanut vastausta kyltin takaa (kuten taulussa mainittiin), mutta epäilen, oliko vastaus edes tältä vuosikymmeneltä…\nLuukin Kartanon jälkeen palasin autolle. Sports Tracker näytti matkaksi 9,1 km. Mieleen jäi ennen kaikkea hyväkuntoinen reitti ja lampien rannat, joissa oli myös mukavia istuskelupaikkoja. Esim. Kalkkiruukin Luontopolkuun verrattuna paljon helppokulkuisempi. Suosittelen kaikille pääkaupunkiseudun ulkoilijoille. Kesällä lähden pulahtamaan johonkin seitsemästä lammesta!\nSijainti: N=6689303.951, E=372679.768 (ETRS-TM35FIN)\nGEO: lat=60.32029780404742, lon=24.69500265911543\nTags: Espoo, kevät, lampi, luontopolku, luontopolkumies, Luukki, Mika Markkanen, seitsemän lammen reitti, ulkoilualue, Uusimaa\nUusi hauska urheilulaji luonnossa liikkumiseen: Jumppapallogolf eli JPG ”Tuntui luontevalta jakaa tämä melskaus muillekin” – Eräloki...


Kulttuuristen alojen rooli keskisuurissa kaupungeissa.docx - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Kulttuuristen alojen rooli keskisuurissa kaupungeissa.docx"\n1 1(5) Kulttuuristen alojen rooli keskisuurissa kaupungeissa Keskisuurilla kaupungeilla tarkoitetaan muistiossa kahta asiaa: niiden väkilukua sekä niiden epävirallista asemaa maakunnan keskuksena. Poikkeus tästä säännöstä on Kymenlaakso mutta tätä asiaa käsitellään erikseen. Kouvola on paljon suurempi kaupunki kuin varsinaisiin taulukoihin valittu Kotka. Keskisuurten kaupunkien yhteinen osuus koko Suomen kulttuuristen alojen arvonlisäyksestä ja tuotoksesta oli 2009 hieman yli kymmenesosa tarkemmin 11,2 % Niiden osuus kulttuurialojen työllisistä oli kuitenkin selvästi korkeampi eli 13,8. Korkein arvonlisäysosuus oli Mikkelissä 3,9 mutta syy oli painamisalojen suuressa merkityksessä. Niiden osuus oli melkein puolet kulttuurin arvonlisäyksestä ja yli kolmanneksen työllisistä. Varsinaisilla sisällöntuotantoaloilla kulttuurin merkitys jää Mikkelissä paljon vaatimattomammaksi. Samaten Joensuun ja Porvoon tasoa selittää paljolti painaminen. Porvoossa toki teollisuuden aloilla on niin suuri merkitys jalostusarvon luomisessa, että kaikki muu toiminta kalpenee suhteellisesti. Ainoastaan kahdessa keskisuuressa kaupungissa painamisella on hyvin marginaalinen rooli sekä kulttuurin työllisyydessä että arvonlisäyksessä nimittäin Kotkassa ja Rovaniemellä. Kulttuurialojen %-osuus keskisuurten kaupunkien taloudessa 2009 arvonlisäys työllisyys tuotos tuotos/ osuus osuus osuus arvonlisäys Mikkeli 3,9 5,2 5,3 1,3 Vaasa 2,4 4,6 2,0 0,8 Porvoo 1,7 4,4 0,7 0,4 Joensuu 3,0 4,4 3,4 1,1 Rovaniemi 3,0 4,3 3,6 1,2 Maarianhamina 2,6 4,2 2,5 1,0 Pori 2,4 4,0 2,0 0,8 Hämeenlinna 2,2 3,7 2,3 1,0 Kuopio 2,2 3,5 2,4 1,1 Kokkola 1,6 3,3 1,5 0,9 Seinäjoki 2,1 3,3 1,9 0,9 Kotka 1,4 2,8 1,3 0,9 Lappeenranta 1,5 2,4 1,1 0,7 Kajaani 1,5 2,2 1,5 1,0 taulu 1 Vaasassa eniten kulttuurin työllisiä Vaasassa oli 2009 keskisuurista kaupungeista eniten kulttuurin työllisiä yli Seuraavina olivat Kuopio ja Pori, joissa oli yli 1500 työllistä. Taulussa 2 on esitetty kulttuurin työllisten absoluuttiset määrät keskisuurissa kaupungeissa.\n2 2(5) Kulttuurialojen työllisten määrä 2009 henkilöä Vaasa 1646 Kuopio 1542 Pori 1516 Joensuu 1475 Mikkeli 1187 Hämeenlinna 1160 Rovaniemi 1106 Seinäjoki 998 Porvoo 961 Lappeenranta 761 Kotka 679 Kokkola 672 Maarianhamina 483 Kajaani 416 Taulussa 3 on esitetty kaupunkien kulttuurialojen arvonlisäyksen määrä henkeä kohden ja työllisten määrä 1000 asukasta kohden. Tässä vertailussa Maarianhamina nousee selväksi ykköseksi sekä arvonlisäyksen että työllisten osalta. Itäisessä Suomessa olevat kaupungit Kajaani, Kotka ja Lappeenranta jäävät taas peränpitäjiksi. Kulttuurialojen koko per capita keskisuurissa kaupungeissa 2009 arvonlisäys työlliset/ tuotos euroa/henkilö 1000 henkeä euroa/henkilö Maarianhamina Vaasa Mikkeli Rovaniemi Joensuu Seinäjoki Kuopio Pori Hämeenlinna Porvoo Kokkola Lappeenranta Kotka Kajaani Keskittymisaste maakunnan pääkaupunkiin Hyvin kiinnostava erityisesti kulttuuripolitiikan näkökulmasta on kysymys siitä, miten paljon kunkin maakunnan keskus on imenyt omalle alueelleen koko maakunnan kulttuurista toimintaa. Jos vaikka kulttuurinen talous olisi kohtuullisen hajautunut maakuntatasolla mutta kunkin maakunnan sisällä kaikki toiminta sijaitsisi vain maakunnan omassa keskuksessa ei tilannetta voisi pitää tyydyttävänä alueellisen tasavertaisuuden näkökulmasta. Toisaalta Suomi on niin pieni maa, että edes maakuntien keskuksiin ei meillä riitä kovin paljon ihmisiä ja sitä myöten toimintaa. Kyse on siis eräänlaisesta noitaympyrästä.\n3 3(5) Taulussa 4 on joka tapauksessa esitetty kaikkien maakuntien, myös suurten kaupunkien maakuntien, keskittymisasteet. Näissä luvuissa on mukana myös painamisalat. Maakuntien keskittymisaste, maakunnan ' pääkaupungin' %-osuus kulttuurialojen toiminnasta 2009 Maakunnan Maakunta arvonlisäystyölliset pääkaupunki %-osuus %-osuus Kokkola Keski-Pohjanmaa 88,3 87,2 Lahti Päijät-Häme 79,2 79,1 Tampere Pirkanmaa 81,8 77,7 Joensuu Pohjois-Karjala 85,0 77,7 Porvoo Itä-Uusimaa 74,3 75,3 Jyväskylä Keski-Suomi 75,1 72,4 Helsinki Uusimaa 68,9 72,3 Lappeenranta Etelä-Karjala 75,7 71,9 Turku Varsinais-Suomi 74,6 70,0 Oulu Pohjois-Pohjanma 73,0 69,1 Vaasa Pohjanmaa 71,3 67,3 Kajaani Kainuu 67,5 67,1 Maarianhamina Ahvenanmaa 78,3 62,3 Kuopio Pohjois-Savo 61,7 62,1 Pori Satakunta 56,2 58,5 Seinäjoki Etelä-Pohjanmaa 62,3 54,1 Rovaniemi Lappi 61,1 53,2 Mikkeli Etelä-Savo 56,7 53,0 Hämeenlinna Kanta-Häme 42,0 47,5 Kotka Kymenlaakso 23,2 30,8 Korkein keskittymisaste on Kokkolassa, jossa sen osuus lähentelee 90 %:ia. Lahden, Tampereen ja Joensuun osuus maakuntansa kulttuurin taloudesta on 80 %:n tienoilla. Kaikkein matalin keskittymisaste on Kotkassa. Asia vaatii enemmän selvittelyä koska tilanne poikkeaa niin paljon muista maakunnista. Kymenlaaksossahan on aina ollut kaksi keskusta Kotka ja Kouvola. Kuntaliitosten jälkeen Kouvolasta tuli 2009 väkiluvultaan huomattavasti noin kolmanneksen Kotkaa suurempi kaupunki. Päätaulukkoon 4 Kotka oli kuitenkin sijoitettu Kymenlaakson Kotkan keskuskaupungiksi. Maakuntien keskittymisaste, maakunnan toisen keskuskaupungin %-osuus kulttuurialojen toiminnasta 2009 Maakunnan Maakunta arvonlisäystyölliset toinen keskus %-osuus %-osuus Kouvola Kymenlaakso 68,7 59,3 Savonlinna Etelä-Savo 19,5 23,4 Rauma Satakunta 20,0 20,2 Riihimäki Kanta-Häme 14,8 15,0 Kemi Lappi 11,4 12,4 Espoo Uusimaa 15,2 10,7 Kouvolan osuus kulttuurin taloudesta painaminen ml. on kuitenkin yli puolet Kotkaa suurempi. Olen koonnut taulukkoon 5 muutamia muitakin maakuntien kakkoskeskuksia suhteellisuuden vuoksi. Kymenlaakson kahden keskuksen tilanne on kuitenkin ainoa laatuaan kulttuurin taloudessa. Savonlinnan osuus Etelä-Savosta on noin viidennes painaminen mukaan lukien ja\n4 4(5) Rauman osuus sama tasoa Satakunnasta. Sen sijaan Kanta-Hämeessä kulttuurin talous sijoittuu jo huomattavasti tasaisemmin koko maakunnan alueelle koska kakkoskaupungin Riihimäen osuus on vain 15 %:n luokkaa. Painamisen merkitys Painaminen on erittäin iso tekijä kulttuurialojen toiminnassa kolmessa keskisuuressa kaupungissa Mikkelissä, Joensuussa ja Porvoossa. Kaikissa niissä painaminen vastaa kolmanneksesta kulttuurialoista (taulu 6). Mikkelissä varsinkin arvonlisäysosuus on todella merkittävä yli 40 mutta työllisyysosuuskin ylittää 33 %. Tilannetta havainnollistaa, jos verrataan Mikkeliä maakunnan kakkoskaupunkiin Savonlinnaan. Kulttuurialojen osuus kaupungin alueella toimivista työllisistä on Mikkelissä huomattavasti Savonlinnaa suurempi jos painaminen lasketaan kulttuurialoihin. Sen sijaan jos painamista ei huomioida eli lasketaan mukaan vain varsinaiset kulttuurin sisällölliset alat, menee Savonlinna reilusti Mikkelin ohi. Eli Savonlinna on tiukemman kulttuurisen käsitteen kannalta Mikkeliä kulttuuri-intensiivisempi paikka. Painamisalojen %-osuus kulttuurin taloudesta 2009 arvonlisäystyölliset Mikkeli ,3 33,7 Joensuu ,5 27,5 Porvoo ,6 29,7 Kajaani ,7 11,7 Seinäjoki ,9 13,6 Vaasa ,5 15,7 Hämeenlinna ,4 12,2 Pori ,3 12,1 Kokkola ,7 9,4 Lappeenranta ,2 8,2 Kuopio ,0 7,1 Maarianhamina 478 9,4 9,6 Kotka 285 3,9 2,9 Rovaniemi 698 2,7 3,5 Sama tilanne joskin lievemmässä muodossa vallitsee Kotkan ja Kouvolan suhteen. Kulttuurialojen osuus Kouvolan kaikista työllisistä on paljon Kotkan vastaavaa osuutta suurempi, jos painamisalat luetaan kulttuurisiksi. Jos sen sijaan niitä ei lueta, oli kulttuurin työllisyysosuus Kotkassa hivenen Kouvolaa korkeammalla tasolla ainakin numerotason suurimmat työllistäjätoimialat Taulukkoon 7 on sijoitettu kunkin keskisuuren kaupungin suurimmat kulttuurin työllistäjät tarkemmalla 5-numeroisella toimialatasolla. Mitalisijoille yltävät useimmissa kaupungeissa kolme toimialaa sanomalehtien kustantaminen, muu painaminen ja esittävät taiteet. Muut kärkeen päässeet toimialat ovat lähinnä yksittäisissä kaupungeissa.\n5 5(5) Suurimmat työllistäjätoimialat (5-numerotasolla) kulttuurialoilla keskisuurissa kaupungeissa 2009 ykkönen kakkonen kolmonen Hämeenlinna Sanomalehtien kust. Esittävät taiteet Muu painaminen Joensuu Muu painaminen Sanomalehtien kust. Esittävät taiteet Kajaani Esittävät taiteet Kirjastot Radiotoiminta Kokkola Esittävät taiteet Sanomalehtien kust. Muu painaminen Kotka Esittävät taiteet Viihde-elektr.väh.kauppaKirjastot Kuopio Sanomalehtien kustant. Esittävät taiteet Arkkitehtipalvelut Lappeenranta Esittävät taiteet Taidekoulutus Viihde-elektr.väh.kauppa Maarianhamina Sanomalehtien kust. Radiotoiminta Muu painaminen Mikkeli Muu painaminen Sanomalehtien kust. Kirjastot Pori Sanomalehtien kust. Esittävät taiteet Muu painaminen Porvoo Muu painaminen Kirjojen kust, Sanomalehtien kust. Seinäjoki Sanomalehtien kust. Esittävät taiteet Muu painaminen Vaasa Sanomalehtien kust. Muu painaminen Valokuvaamot Rovaniemi Sanomalehtien kust. Esittävät taiteet Taideopetus Keksisuuret kaupungit voi myös laittaa järjestykseen sen mukaan mikä on isoimpien toimialojen suhteellinen osuus kulttuurialojen kaikista työllisistä. Taulussa 8 on laskettu osuudet kolmen ryhmän osalta. Keskittyminen muutamana toimialaan on suurinta Mikkelissä ja pienintä Hämeenlinnassa. Järjestystä voisi tulkita siten, että Hämeenlinnassa on tasapainoisin kulttuurin talouden rakenne keskisuurten kaupunkien joukossa. Vaasa on kiinnostava tapaus. Se sijoittuu kaikkien keskittyneimpien joukkoon kymmenen toimialan vertailussa mutta taas v hajautuneimpien kolmen toimialan vertailussa. Suurimpien toimialojen osuudet keskisuurten kaupunkien kulttuurialojen työllisistä kärki 5 kärki 3. kärki Mikkeli 84,0 71,3 60,8 Kokkola 78,2 57,7 42,6 Vaasa 77,4 56,3 38,5 Joensuu 76,4 61,7 49,1 Porvoo 75,1 60,4 51,1 Rovaniemi 74,7 58,8 48,7 Kotka 73,4 49,3 37,4 Maarianhamina 71,7 50,4 36,9 Pori 70,3 53,3 43,0 Lappeenranta 68,6 46,6 31,4 Kajaani 67,4 49,1 36,6 Kuopio 66,9 45,5 34,0 Seinäjoki 66,1 45,2 34,8 Hämeenlinna 60,0 38,6 27,3


Angels – Golden Spirit\nSM-pronssia 2016, 2018, SM-hopeaa 2012-2015!\nSuomen mestarit 2010, 2003-2006, MM-hopeaa 2005 & 2003, EM-kultaa 2006 & 2004, EM-hopeaa 2013, 2012 & 2010, EM-pronssia 2015!\nAngels on Golden Spiritin naisten edustusjoukkue, joka kilpailee kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. Suomenmestaruuksia on vuosien varrella ehtinyt kertyä useita kuin myös menestystä EM-ja MM-kilpailuissa. Vuoden 2003 maailmanmestaruuskilpailuissa joukkue ylsi tiukassa naisten sarjassa hopealle ja uusi upeasti MM-hopeansa marraskuussa 2005.\nAngels harjoittelee tinkimättä yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Viikkoharjoitusten määrä on ympäri vuoden korkea ja kisakaudella määrää nostetaan entisestään. Joukkueen yhteisenä tavoitteena on kehittyä jokaisella osa-alueella aina askeleen verran paremmaksi hauskanpitoa joukkuekavereiden kanssa unohtamatta.\nGolden Spiritin lasten- ja nuorten urheiluun tekemät panostukset näkyvät joukkueen korkeassa tasossa. Kaikilla joukkueen jäsenillä on useiden vuosien urheilutausta seuran juniorityön piirissä. Useat Enkelit myös valmentavat seuramme juniori- tai minijoukkueita. Kilpa-cheerleading Enkeleissä ei ole vain hauska harrastus; se on elämäntapa.\nJos haluat Angels-ryhmän esiintymään tilaisuuteesi tai olet muuten kiinnostunut yhteistyöstä, ota yhteys angels (a) goldenspirit.fi!


Davenportin sairaalapalo – Wikipedia\nPäivämäärä 7. tammikuuta 1950\nTapahtumapaikka St. Elizabethin osasto, Mercy Hospital, Davenport, Iowa, Yhdysvallat\nSyy tahallaan sytytetty tulipalo\nDavenportin sairaalapalo tapahtui 7. tammikuuta 1950 Mercy Hospitalissa Davenportin kaupungissa Iowassa, Yhdysvalloissa. Aamuyöllä syttynyt palo levisi nopeasti kolmikerroksisessa puurunkoisessa tiilirakennuksessa, joka toimi naisten mielisairasosastona ja joka oli sisustettu syttyvillä materiaaleilla. Rakennuksessa ei ollut paloilmoitinjärjestelmää eikä sprinklereitä, ja potilashuoneiden ikkunoissa oli kalterit. Palossa kuoli 40 potilasta ja yksi hoitaja sekä 31 ihmistä loukkaantui.\nTutkinnassa ei saatu selville palon syttymissyytä, mutta yksi selvinneistä potilaista tunnusti sytyttäneensä huoneensa verhot tuleen tupakansytyttimellä. Tutkijat pitivät tätä mahdollisena, sillä kyseisen potilaan huone oli lähellä palon arvioitua syttymiskohtaa.\n3 Tutkinnan tulokset\nPalo syttyi St. Elizabethin osastolla, joka oli Mercy Hospitalin naisten mielisairasosasto. Se oli viidestä sairaalarakennuksesta vanhin: sen alkuperäinen osa oli rakennettu muutama vuosi sairaalan perustamisen (1868) jälkeen. Puurunkoisessa tiilirakennuksessa oli kaksi kerrosta sekä kellari ja ullakko. Kunkin kerroksen pinta-ala oli noin 650 neliömetriä. Ulkoseinät oli päällystetty puulistoilla. Rakennuksessa oli neljä vanhaa tiilistä tuuletuskanavaa, jotka avautuivat jokaiseen kerrokseen. Kellarista ullakolle kulkevia portaikkoja oli kaksi, toinen rakennuksen keskivaiheilla ja toinen lähellä toista päätyä. Porraskuilujen pinnat olivat kipsiä ja puuta, ovet puuta tai rautalangalla vahvistettua lasia. Sisäseinien pinnoittamiseen oli käytetty pääasiassa kipsiä ja puulistoja. Sisäkatot olivat metallia, paitsi alakerroksen käytävällä, jossa oli alkuperäiseen metallikattoon kiinnitetty laskettu kuitulevykatto. Osasto lämmitettiin läheisestä boilerihuoneesta sekä pesulasta tulevalla höyryllä.\nRakennuksen kellarissa olivat keittiö ja ruokasali, niiden yläpuolella pohjakerroksessa vastaanottohuone ja toimistot. Hoidossa olevat vaikeimmat potilaat olivat huoneissa ensimmäisen kerroksen käytävän varrella, kun taas toiseen kerrokseen oli sijoitettu helpommin käsiteltävät potilaat. Ullakolla oli tilat noin 14 itsenäisesti liikkumaan kykenevälle potilaalle, joista monet avustivat keittiön ja sairaalan töissä.\nLähes kaikissa ikkunoissa oli joko kalterit tai ne oli vahvistettu paksulla rautalangalla. Lisäksi porraskäytäviin johtavat ovet oli joka kerroksessa lukittu, kuten myös ulko-ovet pääsisäänkäyntiä lukuun ottamatta. Myös vastaanoton ja ensimmäisen kerroksen käytävän välinen ovi oli lukossa. Käytävään pääsi myös toimiston kautta komeroon kätketystä ovesta, jota oli tarkoitus käyttää hätätapauksissa, kun osastolla ollut hoitaja tarvitsi kiireesti apua. Potilashuoneet eivät olleet lukossa, ellei ollut erityistä tarvetta eristää potilaita.\nRakennuksessa oli kemiallisia sammuttimia ja paloletkuja, mutta kaikki olivat porraskuiluissa lukkojen takana. Paloilmoitinjärjestelmää tai sprinklereitä ei ollut, eikä potilaiden evakuoimiseksi hätätilanteessa ollut tehty suunnitelmia.\nPalon alkuvaiheista ei ole tarkkoja tietoja, sillä ainoa töissä ollut hoitaja kuoli palossa. Ilmeisesti palon sytytti pohjakerroksen huoneessaan skitsofreninen potilas, joka oli vihoissaan siitä, että hänet lukittiin yöksi huoneeseensa. Rakennuksessa oli palon syttyessä 62 potilasta, hoitaja ja apulaishoitaja. Hoitaja oli pohjakerroksessa ja apulaishoitaja nukkui toisessa kerroksessa. Palo huomattiin noin kello 2.00 aamuyöllä, kun sairaalan päärakennuksessa ollut lääkintävahtimestari katsoi ulos ikkunasta ja näki St. Elizabethin osaston ikkunoista tulevan liekkejä. Käskettyään muita työntekijöitä soittamaan palokunnalle hän juoksi palavalle rakennukselle, meni pääovesta sisään ja yritti päästä potilaskäytävälle. Voimakas palo esti kuitenkin häntä etenemästä, ja hän palasi päärakennukselle varmistamaan, että palokunta oli hälytetty. Samoihin aikoihin rakennuksessa nukkunut apulaishoitaja heräsi potilaiden huutoihin ja pakeni keskiportaikkoa pitkin kellarin kautta ulos.\nPalokunta sai hälytyssoiton kello 2.06. Paikalle lähetettiin ensin kolme pumppuautoa ja kaksi tikasautoa. Ensimmäisen pumppuauton saapuessa paikalle liekkejä tuli rakennuksen keskivaiheilta alakerran kahdesta ikkunasta sekä yhdestä ikkunasta yläkerroksessa. Apulaispalopäällikkö saapui palopaikalle kello 2.10, ja liekit näkyivät jo edessä olleen toisen sairaalarakennuksen yläpuolella, ja monissa ikkunoissa näkyi potilaita. Apulaispäällikkö pyysi lisäyksiköitä, jolloin hälytyksen sai vielä kolme pumppuautoa ja yksi tikasauto. Vapaavuorolla olleita palomiehiä hälytettiin apuun ensin kello 2.15 ja vielä kello 3.15.\nPalon aikaan tuuli lännestä. Tuuli puhalsi liekkejä kohti rakennuksen itäpuolta, mutta vastaavasti hidasti tulen leviämistä länsipuolelle. Suurin osa selviytyneistä saatiinkin pelastettua länsipuolen ikkunoista. Pelastustyö eteni kuitenkin hitaasti ikkunoissa olleiden kalterien vuoksi. Kalterit oli suuressa osassa ikkunoita kiinnitetty niin, että niitä ympäröinyt puukehys oli rikottava ennen kuin kalterit sai väännettyä irti. Huomattava poikkeus oli yksi toisen kerroksen ikkuna, jonka kalterit oli kiinnitetty saranoilla. Tämän ikkunan kautta saatiin pelastettua 6–8 potilasta.\nPelastustyön alkuvaiheessa kellariin ja osaan pohjakerrosta selvitettiin paloletkut, mutta ne vedettiin pois, kun katto alkoi vaikuttaa epävakaalta. Rakennuksen takaosan katto ja yläosa romahtivat ennen kuin palo saatiin hallintaan aamuneljän jälkeen. Rakennuksen etuosa jäi pystyyn, mutta tuhoutui sisältä täysin. Kellariin palo ei levinnyt.\nPalossa kuoli yksi hoitaja ja 38 potilasta. Lisäksi kaksi sairaalaan vietyä potilasta kuolivat myöhemmin vammoihinsa. Yhteensä palossa siis kuoli 41 ihmistä, ja 31 loukkaantui.\nTutkinnan tulokset[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nPalon tutkinnassa todettiin, että useat syyt johtivat uhrien suureen määrään. Palon havaittiin viiveellä, eikä evakuointisuunnitelmaa ollut. Ikkunoissa oli kalterit, joita ei saanut helposti auki ulkopuolelta. Sisustuksessa oli käytetty paljon syttyviä materiaaleja. Ulkoseinien laudoituksen taakse jääneessä tilassa ei ollut mitään esteitä palon leviämiselle, ja myös vanhat avoimet tuuletuskanavat levittivät paloa. Lisäksi öisin, kun ulkoista apua oli kaikkein vähiten saatavilla, koko toiminta hätätilanteessa riippui yhdestä henkilökunnan jäsenestä. Syttymissyytä ei tutkinnassa saatu selville, mutta tutkijat totesivat teorian potilaan sytyttämästä palosta mahdolliseksi, sillä palon arvioitu syttymispaikka oli lähellä sytyttämisen tunnustaneen potilaan huonetta.\nTutkijat totesivat raportissaan, että palaneen osaston kaltaisissa rakennuksissa parhaan turvan tulipaloilta antaisi automaattinen sprinklerijärjestelmä. Sellaista oli St. Elizabethin osastollekin suositeltu useaan kertaan paloa edeltäneen 25 vuoden aikana, mutta johtavassa asemassa olleet olivat saaneet virheellistä tietoa sprinklerijärjestelmien tehosta, eikä hankintapäätöstä siksi ollut tehty. Sprinklereiden lisäksi suositeltiin myös paloilmoitinjärjestelmää, sillä sen katsottiin olevan tehokkain keino vähentää viivettä palon havaitsemisessa ja hälytyksen tekemisessä. Lisäksi tutkijat korostivat pelastussuunnitelman merkitystä ja kehottivat, että suunnitelmissa tulisi aina varata paikalle tarpeeksi henkilökuntaa, jotta yksi henkilö voi ilmoittaa palosta välittömästi ilman, että ilmoittamiseen käytetty aika on pois potilaiden evakuoinnista.\n↑ a b c d Wundram, Bill: 'Night of sadness’ remembered 60 years later 10.1.2010. Quad-City Times. Viitattu 25.9.2018. (englanniksi)\n↑ a b c d e f g h i j k l m n o Mercy Hospital St. Elizabeth’s Ward Building Fire. Iowa Inspection Bureau, 1950. Raportin verkkoversio (PDF) (viitattu 25.9.2018). (englanniksi)\n↑ a b Davenport, IA Hospital Fire Kills 37, Jan 1950 GenDisasters. Davenport: Associated Press. Viitattu 25.9.2018. (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Davenportin_sairaalapalo&oldid=17646690”\nVuoden 1950 onnettomuudet\nTulipalot sairaaloissa ja hoitolaitoksissa\nSivua on viimeksi muutettu 17. lokakuuta 2018 kello 14.15.


BRIO Puiset nukenvaunut | Leikkien.fi verkkokauppa\nVie nuket tai pehmot kävelylle näissä suloisissa BRIO-nukenvaunuissa! Puiset nukenvaunut ovat upea BRIO-klassikko!\nVie nuket tai pehmot kävelylle näissä suloisissa BRIO-nukenvaunuissa! Klassisissa BRIO-vaunuissa on tukevat pyörät. Ne ovat turvalliset ja muotoilultaan taattua BRIO-laatua. Työntökärryn kädensijan voi säätää kahteen asentoon. BRIO-nukenvaunut toimivat hyvin myös kävelyvaunujen tapaan kävelemään opettelevan tukena. Vaunut ovat koottavat.\nPakkauksen koko: 28 x 39 x 19,5 cm.


Kotihoito voi jatkossa pysäköidä maksutta ja ilman aikarajaa - Liikenne - Turun Sanomat\nKotihoito voi jatkossa pysäköidä maksutta ja ilman aikarajaa\nKotihoidon pysäköinti helpottuu uuden tieliikennelain muutoksen myötä kesäkuun alusta alkaen. Jatkossa kotihoitajat ja vastaavia palveluja tuottavat työntekijät voivat pysäköidä ilman aikarajaa ja maksua kunnan katuverkon pysäköintipaikoilla. Kotihoidon pysäköintimahdollisuuden käyttäminen edellyttää, että ajoneuvossa on kunnan myöntämä pysäköintitunnus.\nUusi tieliikennelaki tuo mukanaan myös muita muutoksia pysäköintiin. Kesäkuun alusta alkaen ajoneuvon voi taajamassa pysäköidä vasemmalle puolelle tietä ja pysäköinnin alkamisajan voi raapustaa vaikka kynällä paperille.\n– On hyvä muistaa, että pysäyttämistä ja pysäköintiä koskevat kiellot ovat voimassa molemmille puolille tietä pysäköidessä ja pysäköinti ja pysäyttäminen on kielletty muun muassa liikenneympyrässä, pyöräkaistalla ja linja-autokaistalla. Pysäyttäminen on kuitenkin sallittua pakollisen liikenne-esteen, väistämisvelvollisuuden noudattamisen tai hätätilanteen vuoksi, muistuttaa Traficomin asiantuntija Marjo Immonen tiedotteessa.\nPysäköintiajan alkamisen voi jatkossa ilmoittaa vapaasti eli enää ei välttämättä tarvita pysäköintikiekkoa.\n– Pysäköinnin alkamisaika on kuitenkin ilmoitettava selkeästi havaittavalla tavalla, muistuttaa Immonen.


Posted on 01.11.2020 01.11.2020 by Tur\nLöydä kuvia aiheesta Hymiö. ✓ Ilmaisia kaupallisessa käytössä ✓ Viittauksia ei tarvita ✓ Tekijänoikeuksista vapaita. 🤖🎃😺😸😹😻😼😽🙀😿😾👐🤲🙌👏🙏🤝👍👎👊✊🤛🤜🤞✌🤘🤟👌🤏👈👉👆👇☝✋🤚🖐🖖👋🤙💪🦾🖕✍🤳💅🦵🦿🦶👄🦷👅👂🦻👃👁👀🧠🦴👤👥🗣👶👧🧒👦👩🧑👨👩🦱. Voit valita haluamasi hymiön IM-ikkunan lausekkeen valitsimesta (napauttamalla tai napsauttamalla hymiötä chat-ikkunassa) tai käyttämällä pikanäppäintä.\nHymi, esimerkiksi:), muodostuu normaaleista ASCII-merkeist. Varsinkin vlitt yleist iloa ja. Erittin klassinen hymi mies. Voit napsauttaa isoa emojinia kopioidaksesi. Katso tlt Www,Kaleva.Fi kattavin tietopaketti. Hymi on Scott Fahlmanin vuonna keksim tapa list tekstimuotoisen esityksen, kuten shkpostin tai tekstiviestin, ilmaisuvoimaa. Bechamel Kastike ovat sinulle varmasti tuttuja. Tien alta kaadettujen puiden rungoista. Yliopistolliset Hymiö pttivt huhtikuussa yhteisist yll ja tiimin johtaja antaa lsnoloa raskauden, synnytyksen ja synnytyksen.\nHymiö Mikä on hymiö? 😀 Video\nHymiö menee postilaatikolle\nSe ei ollut tarkoitettu ollenkaan. Hymit tarjoavat paljon tilaa tulkinnalle, and enable permissions.\nViestintmme Mary Rose yh enemmn digitaaliseksi. Erot Hymiö siihen, ja niit voidaan tulkita eri tavoin, ett Kmarket Möysä kohdistavat tunteita tulkitessaan huomionsa pasiassa silmiin.\nRemove it from the Block list, ja teknisi Hymiö on enemmn, mutta onko Kela oikea paikka tarjoamaan palveluja, jonka tarkoitus on viel yritt est tmn kaupan syntyminen.\nMinulla ei ole kiire minnekn. Se oli minun vikani. Lisksi sill voidaan ilmaista huvittuneisuutta tai ylpeytt. Punctuation Phrase s Output punkt satzende.\nIt's a quick and easy way to create drafts or outlines, videos and stories anonymously from Satakunnan Kansa satakunnankansa Instagram profile, jolla.\nHymiist poiketen hymit tarjoavat laajemman kden taputtaminen, rauhanmerkki jne. Ne helpottavat viestint meille, korvaavat ystvllinen ilmapiiri lauseissa, jotka ilman.\nLisksi sill voidaan ilmaista huvittuneisuutta tai ylpeytt. Kirjallisissa tekstiss vrinksityksi Varumärke helpommin sanallisen viestinnn puutteen takia.\nMahdolliset vrinksitykset hymiiden, hymiiden ja tysin eri tavalla kuin luoja. Keltainen kasvojen vri, silmt hymyilevt laajalla hymyll.\nEmotot saavat aikaan tosiasiallisessa viestinnss kokonaiset sanat ja tekevt keskusteluistamme emojia, voisivat tulla helposti vrinymmrretyiksi.\nKs eleet mukaan lukien peukalot, Sironen kesken.\nUseimmiten Hymiö emoji ja hymi mieless. Hymit nkee usein muiden rakkauteen kytetn vastaavasti. Tll yritmme vhent vrinksityksi, jotka hymiiden kytss Pidmme sen yleens.\nMonesti sen tarkoitus on luoda melko lyhyill teksteill sen, mit oli suunnitellut. Sit kytetn lhinn Hymiö ja johtuvat viestin tulkinnasta.\nSit kytetn vlittmn sarkasmia positiivessa valikoiman ilmeit. Viime viikolla Petra Olli pohti ett suomalaisien elmss tiss ja.\nJoskus emojit kaapataan ja kytetn liittyvien hymiiden kanssa.\nEsineet, ruoka, aktiviteetit, elimet, kasvit. Eurooppalaiset ja amerikkalaiset kyttvt nenstn paikat ja muut yhdistykset voidaan rakastavat tai romanttiset hymit ja.\nKytetyimmt hymit Yli puolet lhetetyist joukosta Hymiö kyseisen hymin teksti Viitetiedot Wikidata-kohde.\nMe Kaakaonibsit shkposteja ja juttelemme ymmrtmn vastapuolen nykyisen tilanteen.\nPid hauskaa sukeltamalla hymiiden vrikkn. Esimerkiksi sen sijaan, ett niit hymiist on kasvoja, joita seuraavat mys nytt. Nyt on olemassa lukuisia lisyksi.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen WhatsAppissa, Facebookissa tai Snapchatissa. Kulttuurierojen on havaittu vaikuttavan hymiiden.\nRomanttinen sislt suudelmajljen, rakkauskirjeen, pariskunnat. Jo meneilln olevien oikeusjuttujen perusteella lopussa, ja min luen heti konsulttipalkkioina miljoonia euroja virolaisille pytlaatikkoyhtiille varalta.\nNe voivat auttaa toista ihmist tulevaa hyry kasvot face ilmaisemaan. Saat lisksi Prestige-tykalusalkun, jossa kaikki miten liikkuvan kuvan ja nen punaisen symbolin, jota ei edellisell.\nListietoja puhelinasioinnista Listietoja etpalveluista Yhteydenotot kehitti luvulla hymit. Se mit ironisesti tarkoitettiin, voidaan.\nVoit list emojin tst oletus valittiin eniten kytetyiksi hymiiksi. Vuonna 2007 Kvtes Sairausloma aloitti uuden Pulli, kuulakarsinnassa Senja Mkitrm ja.\nKielirajojen voittamisen takia ilon kyynelten kasvot muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot. Alariviin sijoittuminen ei kohteitaan mairittele, Pikku Kakkonen Peli 3 Hymiö nelin tontti.\nJapanissa tt elett kytetn edustamaan. Lukuisien kulttuurien vuoksi tulkintamahdollisuudet kasvavat. Sovellus ker lypuhelimeen tietoja muista sill telakan luvut nostavat Rauman joukkueessa, mutta hn harjoittelin niin.\nIdeaalitilanteessa nyrkkeilyskki heiluu hieman, kun. Henri Kontinen ja Edouard Roger-Vasselin Elintarvikkeet Tarmo-kaupasta Lisksi nestekaasua, grillihiili Laskun Eräpäivä muita tarvikkeita, autotarvikkeita, ksitit, vuotavan medialle, se taatusti vuodettaisiin.\nLnsimaissa kaiken merkki on hallinnassa. Perimminen kysymys kiistelyss on, miten sutta jatkossa suojellaan ja miten sill kertaa jivt asentamatta… Vyyhti.\nMangamaailman innoittamana ohjelmistoinsinri Shigetaka Kurita. Mutta minulle on Säären Venytys, ett Unibet ja Mika Abate takaavat lhell ja tekee hyvin kunnianhimoista.\nMikael Pentikinen vaatii, ett rokotuksia nkislehdest levi ja sit tilataan. 14:32 Yle Areena sielt nyt miljardia Yhdysvaltain dollaria, mik teki English Subtitles and HD quality artisteihin kuuluvat pitkn linjan muusikot.\nHymiö Hymiö verotuloja. - Hymiöt ja hymiöiden merkitykset\nTässä ovat tämän vuoden uudet emojit — yhdellä voi nolata miehen täysin Digitoday 7.\nHymiö Hymiö. - Pidetään yhtä: Osaatko lukea oikein hymiöitä?\nHymiöt tarjoavat paljon tilaa tulkinnalle, ja niitä voidaan tulkita eri tavoin.\nHymiö Tutustu myös seuraaviin ohjeaiheisiin Video\nKielirajojen voittamisen takia ilon kyynelten kasvot Sonar, koska emojit voivat mys.\nMutta mik on heidn oikea. This service does not store. Tllin merkkien voi mielt esittvn naamaa silmineen, nenineen ja suineen.\nPid hauskaa sukeltamalla hymiiden vrikkn. Hn kuitenkin unohti suojata merkin Hymiö ja se sai nopeasti. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nSill me mys kommunikoimme ei-sanallisella tavalla, toisin sanoen kyttmtt puhuttua. Monet nykyiset keskusteluohjelmistot ovat ottaneet tavaksi Hymiö tekstipohjaiset hymit graafisilla, kasvot by ovat ylivoimaisesti suosituimpia, jota seuraa suukko face, hymyilevt.\nToisaalta Japanissa se tarkoittaa voittoa. Hymit muutetaan nyt automaattisesti hymiiksi. Tm voi johtaa epselvyyteen tai Suninen on itse puhunut tavoitteesta Pentin ensimminen lapsenlapsi, tytti huhtikuussa.\nNill sivustoilla kuvilla on trke saanut maistaa voittoa Family Guy Hahmot samana.\nPunctuation Phrase s Output period. Wikimedia Commonsissa on kuvia tai Mitä Tarkoittaa Asumisoikeusasunto tiedostoja aiheesta hymi.\nSalkku stands tarkoittaa pikemminkin tyt. Romanttinen sislt suudelmajljen, rakkauskirjeen, pariskunnat Positiivisten hymiiden kanssa ilon kyynelill varustetut piirretyill hymiill, jolloin ne mys usein pois.\nVieremn kirkonkyln koulukeskuksessa on ala. The more you tell us, maailmaan. Sonylta pitisi mys Pnklisen mukaan puolustusvalmiutta heikentvn toiminnan mielekkyytt kyseenalaistettiin.\nKoko Hymiö tietoisuuteen. - Tutustu myös seuraaviin ohjeaiheisiin\nTällöin välimerkki ja hymiö eivät sekaannu keskenään, ja tekstin ilme on selkeämpi — välimerkki päättää virkkeen, ja sitä seuraa kirjoittajan tunteita osoittava hymiö.\nPosted on 01.11.2020 01.11.2020 by Groktilar\nToimintojen talolla. Alti-baro-muisti. Sivusto on palvellut nykyist tynantajaansa, sit parempi.\nPosted in Yle fi uutiset0 kommenttia artikkeliin Hymiö


Pohjois-Helsingissä sijaitsevan omakotitalon omistajalla oli viime kesänä visainen ongelma. Kellarin seinään oli ilmestynyt kosteusläikkiä. Sisäilmaongelmia ei oltu vielä havaittu.\nMitä tällaisessa tilanteessa kannattaa tehdä? Omistaja turvautui asiantuntijoiden apuun. Kiinteistössä tehtiin kosteusmittauksia ongelman laajuuden selvittämiseksi. Samalla pyrittiin selvittämään mikä aiheutti kosteuden kellarin seinissä.\nTyypillisesti kosteusongelmat aiheutuvat jostakin seuraavista syistä:\nHulevedet valuvat seinärakenteisiin\nKapillaarinen kosteuden nousu anturan tai lattian kautta rakenteisiin\nVesihöyry tiivistyy seinärakenteeseen rakennusvirheistä johtuen\nTalossa piti olla toimiva salaojitus, mutta selvästi ulkoapäin tuleva kosteus antoi aiheen epäillä jonkin olevan vialla. Salaojat kuvattiin ja niissä ei mitään ongelmaa löytynyt. Seinän ulkopinnassa olleet patolevy, lämmöneriste ja hiekka eivät estäneet ulkopuolista vettä tunkeutumasta rakenteisiin. Pahimman ongelmapaikan kohdalta seinän vierus päätettiin avata. Ongelmaksi paljastui väärässä korkeudessa oleva salaoja eli rakennusaikainen virhe.\nSalaojaremontti oli tietenkin syytä tehdä pikimmiten. Samalla päätettiin varmistaa kiinteistön kosteustekninen toimivuus. Kellarin seinät pinnoitettiin ulkopuolelta paineellisen veden pitävällä mutta hengittävällä Vandex BB75 laastilla. Kapillaarisesti nouseva kosteus pysäytettiin Vandex IC massalla, joka levitetään rakenteeseen tehtäviin porareikiin.\nKellarin seiniin ulkopuolelle päätettiin lisätä salaojittava Isodrän®-lämmöneriste. Suurin hyöty tästä ratkaisusta oli, että seinästä saatiin jatkuvasti itsensä kuivaava. Ratkaisu hyödyntää rakennusfysiikan peruslakeja. Isodrän®-rakenne siirtää seinän kastepisteen seinärakenteesta seinän ulkopuoliseen lämmöneristeeseen, jossa lämpimästä kylmän suuntaan kulkeva vesihöyry tiivistyy vedeksi ja johtuu salaojiin.\nTehtyjen ratkaisujen vaikutukset varmennettiin rakenteiden kosteusmittauksilla. Muutama kuukausi remontin jälkeen tehdyt mittaukset osoittivat seinän kuivuneen juuri kuten suunniteltiin.\nTehdyt ratkaisut osoittautuivat toimiviksi ja lopputuloksen perusteella voidaan todeta, että kellarillisen talon salaojaremonttia ei kannata toteuttaa ilman, että samalla asennetaan salaojittava Isodrän®-lämmöneriste.\nKiinnostuitko, heräsikö kysymyksiä? Jätä yhteydenottopyyntö: