Tom Clancy's Ghost Recon: Breakpoint - Auroan haaksirikkoutuneet | Page 10 | KonsoliFIN / FilmiFIN\nKyllähän tuo selittelyltä haisee tuo Ubisoftin vastaus noihin timesavereihin. Itseäni ei niin hetkauta nuo muut ostettavat jutut, sillä kuten nylund tuossa sanoikin, niin ei siellä myynnissä ole mitään kovin kummoista asetta tai härpäkettä jolla mitään erikoista hyötyä saisi. Noi skillpojot ehkä on ainoa jota ei mun mielestä pitäisi mihinkään peliin ikinä tulla kaupan. Saa nähdä tuleeko ne tähänkään jatkossa, toivottavasti ei.\nGearscoren merkitys on myös itselleni jäänyt mysteeriksi, sillä aseiden luvut ja statsit ei juuri oo muuttunu, vaikka isompiarvoista pyssyä on vastaan tullut. Ja muutenkin kun itse pelaan Sniper-classina, niin headshotteja haetaan ja ne pudottaa aina vihun ykkösellä, riippumatta aseesta. Voi olla etten vain jotain tajua, tai sitten pitäisi yleinen asetuntemus olla laajempaa.\nPelaamatta *askaa on yleinen ilmaisu peliin ku peliin. Ja onhan Ubisoftin peleillä omaa kierrätyksen ja nopeasti kasaan vedetyn kehittäjän vikaa ollut. Tämä tuntuu vähän sellaiselta hutaisulta koko paketti, ja ne kaikkein kiinnostavimmat ominaisuudet jätettiin pois (AI kaverit, selviytymisaspekti). Yksinpeliä en juuri ole kyllä jaksanut tahkota, ja kyllä tämäkin peli loistaa lähinnä omalla porukalla pelatessa. Silloin tuntuu että tästä saa enemmän irti. Pieniä bugeja ja yskäyksiä siellä täällä, mutta ei nyt mitään peliä kaatavaa ole vielä näkynyt.\nItelleni ei pelistä oikein tule sellaista koukkua mihinkään. Tekemistä on näennäisesti paljon, mutta sisältö on omaan makuun hyvin tylsää ja toistoa. Itse pelaaminen on toimivaa ja sniputtaminen ja taktinen elementti droneineen ja muine vitkuttimineen on toimivaa.\nItse ainakin scouttaan dronella mahdollisimman paljon ja alan napsutella snipulla jostain leirin laidalta yksinäisiä taistelijoita. Hälyn noustessa vaihdetaan sarjatuliaseeseen. Kun etäisyyttä on tarpeeksi, ei vihollinen koskaan tule isolla massalla vyörymään päälle, vaan jokaisen kaadon välissä ehtii ladata lippaan.\nTosin pelaan regularilla. Pahemmalla vaikeustasolla täytyy varmaan olla huolellisempi.\nKiinnostaisi ostaa tämä peli ja tosiaan yksin pelaisin. Onko kannattava ostos?\nWildlandista en pitänyt, koska piti pitää niitä tekoälysotilaita mukana. Tässä ei ole ainakaan niitä?\nSillä aikaa kun sinä pelaat tätä minä nautin paljon paremmista peleistä.\nMä tykkään kans pelailla näitä enempi yksin. 10+ tuntia olen nyt pelannut ja ihan kivalta maistuu (jos Ubisoft-kaava ei töki). Wildlandsia tosin en pelannut. Ihan issekseen saa tässä hiiviskellä, ei ole tekoälysolttuja siivellä.\nRegularilla mäkin pelaan ja muutoin peli onkin ollut aika helppo tähän asti. Jotain tommosta koitinkin, mutta olin varmaan ihan liian lähellä kun oli partio selässä heti. Kieltämättä erikoinen tekoäly, jos tosiaan joka ukko vuorollaan juoksee beissistä metsään\nParas oli se, kun hipsin yhden tukikohdan bunkkerin ovesta sisään. Siellä nirhasin ehkä hiukan turhan äänekkäästi jonkun vartiomiehen, minkä seurauksena koko leiri lähti tutkimaan älämölöä. Luonnollisesti yksi kerrallaan. Lippaanvaihdon mittaisilla intervalleilla. Kukaan ei ihmetellyt, kun oven suussa alkoi ruumiskasa kasvaa...\nJos itse nautit pelistä, sehän on aivan loistavaa! Älä anna muiden mielipiteiden vaikuttaa tähän.\nToisaalta Breakpointin tapauksessa peli on saanut poikkeuksellisen yksimielisesti lyttäyksen sekä kriitikoilta että pelaajilta (Metacriticissä PS4-versiossa vastaavat keskiarvot 57 ja 2,6). Joten kohtuullisen varmoin mielin voidaan todeta, että pelistä valitetaan ihan aiheesta, vaikka sinä et sitä ymmärräkään.\nLähtökohtaisesti mikromaksut täysihintaisissa peleissä ovat syvältä perseestä mutta mitä pelannut muita Ubin pelejä, joissa on noita "time savereita", niin eipä niihin ole edes tarvinnut kiinnittää huomiota. Olen ymmärtänyt että uusimmissa Assassin's Creedeissä on myös noita mutta vain hämärästi muistan että hyvin alkupuolella olisi esitelty joku kauppias joka niitä myy. Sen jälkeen ei mitään niistä millään lailla tullut vastaan. Ei tarvetta niille eikä niitä tungettu naamalle. En tiedä oliko Wildlandsissa myös mutta en ole edes tietoinen jos siitäkin niitä löytyy.\nBreakpointia en ole pelannut, joten en tiedä miten ne siihen on integroitu ja kuinka paljon sen voi nähdä/kokea/olettaa/mutuilla vaikuttavan pelikokemukseen mutta ainakin aiempien kokemusten perusteella en näe noita vielä minään pelin pilaavana aspektina. Yhäkin kaikki mikromaksut on lähtökohtaisesti perseestä täysihintaisissa peleissä mutta jos Breakpoint jatkaa samaa kuin noissa esimerkeissäni (lähinnä AC-pelit) niin hankala nähdä mitään sen erityisempää ongelmaa, jota ei olisi jo ollut muissakin peleissä. Onko haloo siis syntynyt oikeasta asiasta vai siitä, että ne oikeasti lipsahtivat sinne liian aikaisin? Onhan samaa myös Battlefieldeissä kun voi ostaa ne avattavat aseet hahmolle heti mutta en ihan samanlaista valitusta muista niistä tulleen.\nEn varsinaisesti puolustele mikromaksuja mutta ihmettelen kohua juuri nyt ja tästä asiasta. En nimittäin näe mitään eroa aiempiin vastaaviin tapauksiin. Tosin en ole peliä pelannut, joten ehkä se tosiaan on jotenkin pahempi tapaus.\nEn varsinaisesti puolustele mikromaksuja mutta ihmettelen kohua juuri nyt ja tästä asiasta. En nimittäin näe mitään eroa aiempiin vastaaviin tapauksiin.\nPeliä dissataan niin paljon että tämä on vain yksi syy lisää kaivamalla kaivaa tuota paskaa peliä kohtaan.\nOnko kovastikin Ubisoft kaavamainen? Eli määrä korvaa laadun?\nRupesi edelliset AC:t nopeasti puuduttamaan juurikin sen takia. Pelit toistaa itseään käytännössä alusta loppuun.. Tai sitten vaan on Open World puutuminen iskenyt.\nOnhan tämä, ei siitä mihinkään pääse. Tulee vähän mieleen jopa Farcry 4 eri kuosissa. Ei sillä, että sekään nyt huono peli olisi ollut, mutta tiettyä ubisoftmaisuutta on aika paljon.\nBreakpointissa kartan alueita ei sentään avata mastoihin kiipeilemällä, vaan loogisemmin alueita tutkimalla ja inteliä keräämällä mm. pelin siviili-ihmisiä jututtamalla, pahisten ryhmänjohtajia kuristamalla jne. erikoisoperaattorimetodein. Moni tukikohta vaan näyttää tismalleen toisen kopiolta, kuten FC4:ssä. Lisäksi maastossa liikkuvat vihollispartiot ovat usein täysin identtisiä, jutusteluja myöten. Saari on rehevä trooppinen paratiisi, jossa fauna loistaa poissaolollaan. Vastaan on tullut uidessa muutama vaaraton kala sekä tukikohdan maastossa viihtyvä vyötiäinen. Ei kissapetoja, ei krokotiileja, ei mitään. Suorastaan pettymys.\nMikromaksuista sen verran, että ne pitää erikseen oikein valikoista etsiä. Uusia aseita ja varusteita tuiskii silmille tuon tuosta, liikaakin, ja niitä voi varsin hyvin viritellä pelissäkin kerätyllä rahalla. Kallein yksittäinen aseen lisäosa oli kai 10 000 krediittiä, joka kertyy kukkaroon muutamassa tehtävässä. En näe mikomaksuille muuta tarkoitusta, kuin sen, että joku verkkopelin aloittava haluaa nopeasti pumpata jantterinsa voimamiesten sarjaan.\nGrafiikkabugeja on aika paljon, mutta uskon että eka päivitys korjaa ne. Minusta (yksin)peli on ainakin ollut ihan hauska, tarinasta ei ainakaan rönsyjä puutu. Hommaa piisaa todella paljon. Valikot ovat sekavat ja vaativat totuttelua, mutta kyllä nekin oppii suht nopsaan.\nEilen piti pölliä isosta saaritukikohdasta asiakirjoja. Aikani dronella kytättyäni tulin siihen tulokseen, ettei basen puhdistaminen onnistuisi, oli sakkia kuin pipoa ja heavy-solttujakin useampia, plus päälle automaattitykit.\nNiinpä vaklasin kohdetta lähimmän raon aidasta, hiivin sinne listien matkalla vain yhden vartiomiehen venelaiturilta (vetäytymistä valmistellen). Dronella lensin rakennuksen huoneisiin sisään, katsomaan tarkalleen, missä dokumentit olivat. Sitten kyttäsin vartiomiesten kierroksia dronella ainakin viisi minuuttia. Yksi uckels näytti kiertävän suunnittelemalleni reitille, joten snaippasin pois ja kyykkyhipsin aidanraosta rakennuksen ovelle, keräten ruumiin matkalla mukaani. Asiakirjat povariin ja samaa reittiä kyykyssä ulos tukikohdasta ja laiturille, josta perämoottoriveneellä lahden yli turvaan.\nTuli syvä tyytyväisyyden tunne, kun ei tarvinnut käydä tunnin mittaista tulitaistelua välikuolemineen.\nOkei, kuulostaa kuitenkin ihan hyvältä. Kaivannut pitkästä aikaa semmosta kunnon sniikkailu ja räiskintäpeliä. Tämä voi mennä jossain välissä ostoon.\nSaari on rehevä trooppinen paratiisi, jossa fauna loistaa poissaolollaan.\nHöpöjä. Kyllä siellä palloilee varsin usein esim. villisikoja, vuohipukkeja ja peuroja. Näitä kaatamalla saa eläinproteiinia haltuun.\nMukavat pelit taas tänään. Extreme-tasolla mennään ja suurin haaste on pysyä piilossa. Viholliset havaitsevat niin nopeasti, ettei meinaa millään ehtiä nurkan taakse piiloon tai painaa päätä turpeeseen. Erityisen haastavaa on joutua Wolves-porukan kanssa tekemisiin, sillä ne heput eivät kuvia kumartele. Dronet jahtaavat tällöin säälimättä, tutka on pimeänä, laitteiden käyttö ei onnistu ja ajojahti luo aitoa vaaran tunnetta.\nHarmi kyllä samaa ei voi sanoa tukikohtien vihollisista, ellei kyseessä ole Wolves-tukikohta. Sana toki kiertää hyvin mieheltä toiselle ja tukikohta menee nopeasti hälytystilaan, mutta vastarinta on hyvin näennäistä ja piilopaikasta on helppo pudottaa joukkueellinen sotilaita. Jos oman ryhmän sotilas havaitaan, niin sitten rynnivät päälle – mutta tällöinkin pitkä välimatka on pelaajan etu. Viholliset eivät voi viskoa räjähteitä kovin kauas ja havaitsemattomat ryhmän jäsenet voivat puolustaa kaikessa rauhassa havaittua Ghostia, kunhan pysyvät piilossa. Kaiken lisäksi hälytyksen tullessa kaikkien vihollisten pään päälle tulee merkki, jolloin sijainnit paljastuvat.\nEsim. vahtikoirat olisivat kova sana vihollisten apureina tai esim. tavalliset dronet, joilla voisi paikantaa Ghosteja ilmasta lämpökameran tukemana. Jos Wolves-porukkaa ei lasketa, niin joskus esim. basen vieressä olevaa tietä saattaa ajaa ohi auto/autoja, jotka antavat tulitukea omilleen, mutta se on vain satunnaista. Pahin kaikista on tietty vakoilukoneen pyyhkäiseminen alueen yli, koska sen tutkaan jääminen tuo vihollisen eliittijoukot (Rogue Ghostit, eli Wolvesit) paikalle.\nEhkä ainoa tylsä asia pelissä on loottaaminen. Se vie paljon aikaa ja tuntuu turhalta ravaamiselta, kun taloista pitää etsiä rappusia ja tikkaita, jotta katolla olevan arkun saavuttaa. Ja se lootti, voi jestas sentään. Kerättyä loottia kertyy helposti kymmenittäin muutamaa pelituntia kohden ja tavaroita ei voi purkaa kuin yksi kerrallaan. Massavalinta ehdottomasti mukaan ja iso kasa turhaa roinaa kerralla varaosiksi.\nTurhauttavimmat bugit juuri nyt:\n- Et voi herättää itseäsi henkiin tai ottaa dronea käyttöön kaverisi parantamiseksi\n- Autoon ei pääse\n- Jokin toiminto ei onnistu, joten pakko tehdä itsemurha tilanteen nollaamiseksi\n- Kaveri aloittaa videon katsomisen, joten sinunkin on pakko (mikäli olet samalla alueella)\n- Kartta latautuu liian hitaasti. Matkustettiin monta kilometriä veneellä ja tultiin tyhjän basen luo. Meni vajaat kymmenen sekuntia ja yht'äkkiä ympärille ilmestyy kymmenkunta vihollista ja kaikki kuolevat sekunneissa. Peli ei ollut ehtinyt lataamaan vihollisia, kun tulimme paikalle veneellä niin nopeasti\nKirjoitin tuon siis Far Cry 4:n kontekstissa, jossa kaiken maailman tiikeriä, puumaa, kotkaa, skunkkia ja norsua tunkee niskaan melkein joka pensaasta.\nNo niin, kiitos tarkennuksesta. Olisi kieltämättä viihdyttävämpää, mikäli luonnossa olisi enemmän "sattumia" villieläinten muodossa. Far Cryssa ne taitavat olla vaarallisiakin, vaikka en ole koskaan FC-pelejä pelannut. Joskus vain katsonut ohimennen.\nJoo, FC4:ssä ne ovat paljon vaarallisempia kuin ihmiset. Siinä on kirjaimellisesti pelko perseessä, kun makaa hyvässä puskassa tähystämässä vihun beissiä, ja aivan milloin tahansa voi kiukkuinen mäyrä tai pantteri käydä takaa päälle.\nGhostissa tuli eteen tilanne, että kopterit spottasivat kesken tehtävän ja alkoivat soittaa roistohaamuja paikalle. Verissäpäin lähdin juoksemaan karkuun sumuiselle suolle. Ajattelin, että tulkoon sitten vaikka rrrokotiili mieluummin vastaan, mutta eipä tullut elukan elukkaa\n@Eliminaattori Olikos tästä tulossa striimiä jossain vaiheessa?\nMeillä piti olla jo viime viikon perjantaina, mutta Twitchiin ei saatu yhteyttä, joten striimit jäivät väliin. Kaksi muutakin lähetystä putosi pois ohjelmistosta sen vuoksi. Voin kysellä jos samalla peliporukalla olisi kiinnostusta kokeilla uudestaan. Tällä viikolla pitäisi kaiken olla kunnossa. Ainakin nyt siellä on F1-striimi menossa tavalliseen tapaan.


Museot ja näyttelyt, Retket ja kierrokset\nLuumäen linnoitus- ja kotiseutumuseo ja opastettu linnoituskierros\nLinnoitus- ja kotiseutumuseon kokoelmat ja näyttelyt johdattelevat Taavetin linnoituksen historiaan. Museossa on nähtävillä Luumäen esihistoriasta kertovaa aineistoa, radionäyttely, koulumuseo sekä muita luumäkeläisiä aihealueita. Museossa on myös vuonna 2017 valmistunut näyttely luumäkeläisistä sota-aikana, teema näkyy myös muissa näyttelytiloissa.\nMuseo sijaitsee Taavetin linnoituksessa Luumäen kunnantalon takana osoitteessa Linnalantie 35, 54500 Taavetti. Se on linnoituksen parhaiten säilyneen osan, sitadellin, tuntumassa.\nMuseo on avoinna yleisölle 7.6.-3.8.2019 pe-la klo 10-14, suljettuna juhannuksen 21.-22.6. Opastettu linnoituskierros järjestetään perjantaisin klo 14, lähtö museon edestä. Museon sisäänpääsy ja linnoituskierros ovat ilmaisia normaaleina aukioloaikoina.\nMuina, etukäteen varattavina aikoina linnoitus- ja museokierroksen voi tilata 10-50 hengen ryhmille. Varaus tulee tehdä etukäteen numerosta 040 7123 986 tai matkailuinfosta, puh. 040 7123 525. Ryhmäveloitukset ovat:\n-arkisin klo 14-18 5 e/henkilö\n-iltaisin klo 18 jälkeen ja viikonloppuisin 7 e/henkilö\nOrganisaatio: Luumäen kunta\nYhteyshenkilö Elina Lyijynen\nPuhelin: 040 7123 986


Martina Aitolehti Mies | Tv1 Uutiset\nMartina Aitolehti on nauttinut elämästä, vapaasta ja työstä ihanassa lomakohteessa Marbellassa. Sieltä hän on julkaissut muutamia kuvia, joista uusin on bikinikuva hänestä itsestään. – Aurinko, lapset ja mies lähellä. Töitä saa tehdä rannalla, smoothie kourassa. En valita, Martina kirjoittaa kuvansa yhteydessä.\n2.3.2020 · Martina Aitolehti on urheilija ja mediapersoona. Olen jo kauan seurannut Martina Aitolehden taivalta julkisuudessa. Vuosien varrella media on muokannut hänestä vaikka minkälaisia kuvia.\nKotimainen kohujulkkis Martina Aitolehti yrittää parhaillaan jo toistamiseen saada jalansijaa musiikkimarkkinoille. Ensimmäinen yritys nähtiin jo vuosia sitten, kun hän levytti Salarakkaat-nimellä yhdessä Marika Fingerroosin kanssa. Tuolloin menestystä ei juuri siunaantunut. Nyt Martina Aitolehti tekee vuorostaan soolouraa, sillä häneltä julkaistii\nMartina Aitolehti ja hänen miehensä Esko Eerikäinen eivät jääneet laakereilla lepäämään, vaan vastasivat Anne-Mari Bergin lähestymiskieltoon tekemällä rikosilmoituksen Bergia vastaan. Lähestymiskieltoon perjantaina tuomitut Martina Aitolehti ja Esko Eerikäinen kävivät maanantai-iltana poliisilaitoksella tekemässä rikosilmoituksen Anne-Mari Bergista kunnianloukkauksen vuoksi.\nMartina Aitolehti Iltalehdelle: Huoltajuuskiistaa ei tule Erokohun keskellä oleva Martina Aitolehti kertoi Iltalehdelle, että kaikkein vaikeinta on nähdä ex-miehensä Esko Eerikäisen kärsivän. Martina mukaan hänellä ja Eskolla on tällä hetkellä hyvät.\n4,018 Likes, 18 Comments – Martina Aitolehti (@martinaaitolehtiofficial) on Instagram: “Aurinko, lapset ja mies lähellä. Töitä saa tehdä rannalla, smoothie kourassa. En valita ☀.\nMartina Aitolehti oli Sami Kurosen ja Jenni Alexandrovan vieraana Radio Aallon aamussa torstaina. Sami Kuronen aloitti keskustelun kevyesti kysellen Martinan arjen toimista ja urheilusta. Muutaman hetken kuluttua siirryttiin Aitolehden ja Stefan ”Stefu” Thermanin eroon. Martina kertoi, että suhteessa oli ollut ongelmia pidemmän aikaa ja lopputulokseksi erosta ”tuli tämmönen show”.\nIL: Martina Aitolehti vahvisti eron päättyneen.\n– Somevaikuttaja Martina Aitolehti vahvistaa Iltalehden haastattelussa, että suhde Stefan Thermanin kanssa päättyi kolmiodraamaan. Kolmas osapuoli on entinen fitnessvaikuttaja ja Suomen kaunein syytetty Sofia Belórf. Iltalehden tietojen mukaan Stefan ja Sofia ovat pitäneet yhtä jo useamman kuukauden. – Totta se on, Martina vahvistaa IL:lle.\nNäin rohkeaa kuvaa Martina Aitolehti ei ole miesmuistiin julkaissut – mistä nyt tuulee? Seksi 17.8.2017 14:33 Martina Aitolehti esiintyi aikojen alussa rohkeissa kuvissa, mutta napitti sitten kaulukset kiinni.\nSinkkukaunotar Martina Aitolehti rentoutui erodraaman.\n– Martina Aitolehti ja Nanna Karalahti ovat olleet jo pitkään hyviä ystäviä. Julkkiskaunotar Martina Aitolehti erosi.\nMartina Aitolehti kertoi maanantaiaamuna julkaisemassaan Instagram päivityksessä eroavansa lapsensa isästä Stefan Thermanista. Aitolehti julkaisi päivityksen maanantaiaamuna. Hän aloittaa ilmoituksen Tommy Tabermannin runolla ja kertoo sitten eropäätöksestään.\nPrevious post Vanhojen Mekko\nNext post Murhainfo Pudasjärvi


Kulttuuria ja kuusenoksia: "Käymään vain..."\nPiipe Elch 3. kesäkuuta 2014 klo 14.07\nHyvää kesäkuun alkua myös Sinulle! Vaikka palvelut ovat maaseudulla harvassa, on siellä silti hyvä elää. Ihminen tulee yllättävän vähällä toimeen ja isoissa marketeissa tulee helposti sorruttua heräteostoihin.\nAili Mummo 3. kesäkuuta 2014 klo 14.26\nTotta puhut Piipe:)\nVälimatkat ovat tosiaan pitkiä, kaupunki-ihmiset eivät sitä ymmärrä.\nTuokin on totta, heräteostot ovat tavallisia, muillakin kuin minulla...\nritva 3. kesäkuuta 2014 klo 15.18\nKesällä torit ovat kivoja paikkoja.Aurinkoisia kesä päiviä toivottelen:)\nAili Mummo 4. kesäkuuta 2014 klo 11.05\nNiin ovat, ja siellä tapaa / näkee paljon ihmisiä:)\nKiitos ritva, kuin myös sinulle! ♥♥\nBeate56 3. kesäkuuta 2014 klo 21.03\nMukavaa se on kesäaikaan piipahtaa kaupungin torilla, vaikka vain katselemassa ihmisvilinää. Heräteostoksia tarttuu mukaan täälläkin milloin mitäkin. Tänään oli auton huolto Iisalmessa ja samalla minun auton katsastus. Huviksemme kävimme paikallisessa Lidlissä ja en nyt oikein tiedä, oliko siellä niin halpaa mitä paikalliset kehuvat.\nLeppoisaa kesäkuun jatkoa sinne Tohmajärvelle.\nAili Mummo 4. kesäkuuta 2014 klo 11.08\nBeate, noin on;)\nLidlissä on sekä halpaa että kallista, ainakin Joensuussa...\nSamoin sinulle & Co sinne Savonmuale:D\nanja 3. kesäkuuta 2014 klo 22.57\nMinäkin tykkään istuskella torilla kahvikupposen ääressä ja katsella ohi kulkevaa ihmisvirtaa. Joensuun torilla olen pari kertaa käynyt - tai ehkä kolmestikin - ja aina on kaupunki näyttänyt kauniilta ja virkeältä. Lähellä toria on/ainakin oli iso kirppis ja siellä kolusimme eri looseissa olevia tavaroita, tosin ei juuri mitään tarttunut mukaamme.\nKyllä tori ostospaikkanakin on mukava, vaikka enimmäkseen tarjolla on vihanneksia, marjoja ja kalaa. Kotileipomon tuotteita joskus ostankin, vaikka enimmäkseen tulee käytyä lähiLidlissä.\nIlmat kuulema lämpenevät ja aurinkoistuvat. Onneksi, sillä meillä on pihakirppisprojekti käynnissä, viikonloppuna on tyrkyllä pyttyä ja purnukkaa sekä vanhoja Arabian lautasia mm. Eli ihan oma tori pykätään pihamaalle.\nMukavaa kesäkuun alkua sinulle Aili ♥♥\nAili Mummo 4. kesäkuuta 2014 klo 11.16\nSinulla onkin vaihtelua Anja, ja mikä sen hauskempaa;)\nJoensuussa on useita isoja kirppiksiä, mutta en ole kirppisihminen. Pieneen taloomme ei sovi lisää tavaroita, hyvä että tarpeelliset astiamme.\nJoskus olemme käyneet torilta ostamassa marjoja, vuosia sitten.\nLidlissä käymme melko usein kaupungissa käydessämme.\nHienoa että luvassa on lämmintä ja kaunista:)\nToivotaan että asiakkaat löytävät sinun ikioman pihakirppiksesi!\nOikein hyvää ja kaunista kesäkuun alkua sinulle Anja & pojat ♥♥\nHarakka 4. kesäkuuta 2014 klo 0.02\nNiin kauan kelpaa, kun on oma auto käytettävissä, mutta jos sitä ei olisi, niin kyllä se aika hankalaa olisi pitkän matkan takaa kulkea linjurillakin ostoskassien kanssa.\nMutta Joensuu on mullekin tuttu kaupunki, nuorempana siellä useemminkin käytiin, kun miehen sisko, ja veli siellä asuivat.\nNyt mulla onkin kaupat aika lähellä, kun tänne rivariin muutettiin, mutta nytkin vielä kuitenkin omalla autolla on helpompaa kulkea kaupoissa.\nYleensä ostetaankin viikon ruokajutut kerralla, silloin ei tulekaan niitä heräteostoksia niin paljoa tehtyäkään.\nAili Mummo 4. kesäkuuta 2014 klo 11.19\nSamaa mieltä, ostoksien kanssa on paha kulkea lija-autolla. Ja sitten on linja-autolle vielä matkaa neljä kilometriä, kun myös palatessa. Huh!!\nMieluusti ostan minäkin viikon ruuat kerralla, joten ei tule paljon heräteostoksia...\nSamoin sinulle ja läheisillesi, Harakka! ♥♥\nmummeli 4. kesäkuuta 2014 klo 8.02\nKesätori on ihana. Täällä vain on aika harvoin tullut käytyä kun se on kerran viikossa eikä aina satu sitten muut asiat sillepäivälle. Eikä tule sitten ihan vain torille lähdettyä.\nAili Mummo 4. kesäkuuta 2014 klo 11.21\nMaaseudulla on toripäiviä harvoin, samoin meillä Tohmiksella:)\nOikein antoisaa ja kaunista kesäkuuta sinulle ja Himmulle! ♥♥\nJukka-Pekka 4. kesäkuuta 2014 klo 21.41\nMinäkin tykkään kesällä käydä torilla.\nAili Mummo 5. kesäkuuta 2014 klo 12.04\nHauskaa että tykkäät, monet meistä myös! ♥\nIhanaa viikkoa sinulle J-P♥♥\nIrma 4. kesäkuuta 2014 klo 22.38\nKyllähän toripäivät on mukavia .minä käyn aika harvoin torilla.,ei vaan tule sinne lähdettyä. Hyvää loppuviikkoa :)\nAili Mummo 5. kesäkuuta 2014 klo 12.05\nKuten ehkä huomasit, samoin minä!\nMutta auringonpaisteessa ja kesäkuumalla on kiva käydä torilla..;)\nSamoin sinulle, Irma! ♥\npike 4. kesäkuuta 2014 klo 23.18\nJoensuu on minulle niin tuttu kaupunki, asuin siellä 17 vuotiaasta 19 vuotiaaseen saakka, torin kulmalta ostin aina lihapiirakan, se oli bravurini ja silloin oli vielä meijerin baari, ei sellainen kuin nykyisin baarit on, silloin siellä oli jukebox ja ostin aina käydessäni jäätelöannoksen ja kahvin, se oli kanta paikkani, sitten lähdin aina lehtosen liikenteen linja-autolla kotiapulaisen paikkaan.Joensuu on minulle niin rakas kaupunki, ihanat muistot sieltä jäi, ehkä sinne vielä muutamme takaisin, kun eläke päivät koittavat, jos helsingin herrat ei nosta eläke vuosia, niin eihän täältä sit mihinkään pääse.Hyvää ja kaunista kesää Tohmajärvelle !\nAili Mummo 5. kesäkuuta 2014 klo 12.10\nKiitos Pike, hienoa että muistat entistä kotikaupunkiasi lämmöllä ja rakkaudella:)\nMeijerin baarit olivat entisaikaan tuttuja minullekin, siellä piti käydä virkistäytymässä. Jätskiä ja kahvia nautin minäkin meijerin baareissa.\nTervetuloa takaisin tänne 'iloiseen' Karjalaan, Pike! ♥\nKiitos, Pike, kuin myös sinulle sinne Turkuun!♥♥\nsylvi 4. kesäkuuta 2014 klo 23.30\nKesä pistää ihmiset liikkeelle.\nKiva on torilla kävellä kauniilla ilmalla.\nkaikkea hyvää sinulle Aili ystävä.♥\nAili Mummo 5. kesäkuuta 2014 klo 12.13\nKesällä on helppoa ja hauskaa matkustella, ja ihmisetkin ovat parhaimmillaan:)\nTori on viihtyisä paikka, ja täynnä myytäviä tavaroita...\n♥ Hanneles bokparadis 6. kesäkuuta 2014 klo 15.16\nCaj Westerberg uus tuttu... mitä ihmet voi tehrä ilman käsilaukkuu??\nAili Mummo 6. kesäkuuta 2014 klo 16.55\nEi paljon mitään, sanoisin! ♥♥\nSavolainen Anne 7. kesäkuuta 2014 klo 7.30\nKiva teksti Joensuu citystä :-) Tuo tori on ja kävelykatu on kyllä kiva juttu. Saas näkee miten käy, kun (jos) rupeavat rakentamaan sits toriparkkia. Sitten on keskusta sekaisin month vuotta. Tori siirtyykin sitten joen varteen. On an se susi ohikulkijoiden ilona kävelykadull :-) Moneen valokuvaan on susiherra päässyt. Joo, Hammaslahden keskustasta on kyllä nykyään niin kuollut!\nSavolainen Anne 7. kesäkuuta 2014 klo 7.32\nKirjoitusvirheet johtuvat tästä tabletista, joka kirjoittelee ihan omiaan :(\nAili Mummo 7. kesäkuuta 2014 klo 13.20\nKauhulla odottelen minäkin sitä toriparkin rakentamista!\nOikeastaan parempi että siirtävät torin toiseen paikkaan...\nKun en muistanut sutta ollenkaan, onhan se ollut siellä jo monta vuotta kävelijöiden ilona.\nHammaslahti ei jaksa minuakaan vetää luokseen edes kaupoille...\nHyvä tietää Anne, vai sellainen hassu juttu..;)


"MS-taudista huolimatta uskon, että vielä juoksen" | Hyvä Terveys\nRiitta Eskola kuva Liisa Takala\nNina Sorjosen jalat laahaavat mutta mieli ei. – Itketty on. Silti haastan kaikki kanssani maratonille sitten, kun MS:ni on paremmassa vaiheessa, kahden aikuisen lapsen äiti sanoo.\n"Hankalinta tällä hetkellä on, että saatan kaatua suorilta jaloiltani selälleni ihan yhtäkkiä. Kun pystyssä pysymisestä ei ole varmuutta, kuljen mieluiten pyörätuolilla. Harmittaa, etten voi ripustaa pyykkiä tai kurotella kaappeihin.\nSormissa ei ole pintatuntoa, joten en saa vetoketjua tai nappeja kiinni. Teen innokkaasti käsitöitä, vaikka en tunne, milloin neula pistää sormeen.\nEn ollut kuullutkaan multippeli-skleroosista ennen kuin lääkäri kertoi minun sairastavan sitä. Nykyään sanon kaikille, että minulla on MS, jotta tieto sairaudesta leviäisi. Silti jokaisen MS on erilainen, oireet aaltoilevat ja kunto sen mukana. Ikävintä on jatkuva säkenöivä hermokipu. Se tuntuu milloin missäkin, mutta eniten jaloissa.\nTottakai itkettää silloin, kun jostakin pitää luopua. Kun sairaus paljastui, piti jättää sihteerintyö. Sitten oli luovuttava silkkikukkasomistusten tekemisestä, kun jalkojen lisäksi väsyi koko kroppa. Veneilykin on tasapainon takia liian vaarallista.\nMatkustamistani sairaus on rajoittanut. Teemme mieheni Pekan kanssa matkasuunnitelmat mukulakivikatuja ja portaita kartellen, mutta ennen kuin siirryin käyttämään katetrointia, liikkuminen oli vielä vaikeampaa. Silloin suunnistettiin vessojen mukaan. Tunsin tuhannen kilometrin säteellä kaikki vessat. Minulla oli jatkuva vessahätä, koska rakko ei tyhjentynyt kunnolla. Se taas johtui siitä, että söin lääkettä, joka paransi virtsanpidätystä. Katetrointi tyhjentää rakon kunnolla eikä vessareissuja tarvitse edes ajatella.\nToinen iso muutos parempaan tapahtui neljä vuotta sitten. Kävin Puolassa kaulalaskimoiden pallolaajennuksessa. Suomessa hoidosta kiistellään, koska kaikki eivät saa siitä apua. Kun kerroin lääkärilleni laajennuksesta, hän ei kommentoinut asiaa puoleen eikä toiseen.\nEnsimmäisen hoitotuloksen sain heti. Hajuaistini herkistyi. Jo Puolassa haistoin hotellin pahanhajuisen maton ja kotiovella sanoin, että täällä haisee homeinen omena. Se löytyi hedelmäkorin pohjalta.\nSormien toiminta palautui niin, että voin kirjoittaa blogiani, vaikka sormet eivät vieläkään tunne. Pyörätuolilla jaksan kelata viisi kilometriä, kun aikaisemmin liikuin aviomiehen voimin. Liikunnan lisääntymisen myötä paino on pudonnut 20 kiloa ilman ruokavaliomuutoksia. Olo on iloisempi ja energisempi. Pekka väittää, että kasvoiltani on poistunut irvistyksenomainen kireys ja entinen rentous on palannut.\nEnsimmäisiä oireita sairaus antoi 14-vuotiaana. Olin jäädä auton alle, kun jalka lakkasi toimimasta keskellä tietä. Aivoista ei mennyt jalkaan käskyä liikkua, mutta yhteys palautui ennen kuin päästiin äidin kanssa lääkäriin. Toinen merkki oli jalkakipu, joka sekin hävisi vuorokaudessa. Ja lääkärissä sätkyttelin taas iloisesti. Jalkojani kuitenkin väsytti aina.\nLähdin vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin ja harrastin rankasti koululiikuntaa. Oli outoa, että jaksamiseni vain väheni, vaikka niillä treeneillä kunnon olisi pitänyt nousta. Muu kroppa olisi jaksanut, mutta jalat uupuivat. Jalkaväsymys on erilaista kuin tavallinen uupuminen, joka tuntuu koko kehossa ja rasittaa myös mieltä.\nUupumus tuli myöhemmin, kun meillä oli kaksi pientä lasta. Sairaus jäi kuitenkin perhe-elämän alle. Kun sanoin olevani ihan poikki, kaikki lohduttivat, että niinhän se pienten lasten äideistä yleensä tuntuu. En ollut aivan varma, menevätkö kaikilta parikymppisiltä äideiltä jalat alta imuroinnin vuoksi.\nSain hoidoksi D-vitamiinia, joka helpotti oireita hetkeksi. Nykyään D-vitamiinia suositellaankin MS-potilaille. Iskiasta epäiltiin, mutta tein itselleni diagnoosin Hyvä terveys -lehden borrelioosi-jutusta. Menin lehti kourassa lääkäriin ja sain lähetteen neurologille.\nEi ollut borrelioosia, sen sijaan selkäydinpunktio ja magneettikuvaus paljastivat MS-taudin. Pari viikkoa meni sumussa. Ulvoin. Olin melu-saastetta siihen asti, kunnes lapsi kysyi, että kuoletko sinä.\nHavahduin ja päätin palata elämiseen, mutta ei se aina ole helppoa ollut. Tärkeintä sairastamisessa on kuitenkin se, miten tautiinsa suhtautuu. Jos antaa sille vallan, se myös ottaa sen.\nOireeni aaltoilevat, mutta oikeasti meinasin kuolla hampaasta alkaneeseen tulehdukseen. Tulehdukset pahentavat MS-oireita, mutta tämä tulehdus meinasi tappaa. Hammas olisi pitänyt poistaa, mutta se paikattiin. Sain useita kouristuskohtauksia. Yhdessä kouristuksessa sydän pysähtyi. Minut elvytettiin.\nSydänpysähdys vei pois kuolemanpelon ja toi elämänhalun. Tosin muistoksi jäi epilepsia, mutta senkin kanssa pystyy elämään. Yritän syödä terveellisesti, välttelen flunssaisia ja kuunnella kroppaani, jotta en ylitä voimiani.\nSairaus ottaa päähän, tietenkin. Suututtaa, vaikka mies aina vakuuttaa, ettei sairaus ole taittanut iloista ja valoisaa perusluonnettani. Olen valtavan kiitollinen, että voidaan itkeä ja nauraa yhdessä. Paljon tavallisempaa on, että avioliitto särkyy kroonisen sairauden myötä. Hyvää ei yhteiselämälle tee sekään, jos puoliso hoitaa toista katkerana ja kiukkuisena.\nPahenemisvaiheet ja varsinkin epilepsian puhkeaminen ovat saaneet miettimään myös, kuinka ohut elämänlanka on. Silti minulla on usko, että paranen. Uskon siihen niin lujasti, että haastan kaikki kanssani maratonille sitten, kun pystyn taas juoksemaan.”\nAnneB MS vuodesta 1990\nklo 20:29 | 16.4.2016\nMä kyllä "juoksen", mutta valjailla kevennettynä fysioterapiassa. Mutta koskaan ei pidä luovuttaa. Pitää olla vain realisti ja tunnistaa totuus. Tähtiä silti pitää tavoitella ja uskoa korkeimpaan. Tsemppiä ja elämä jatkuu. Ainutkertainen sellainen.


Kiviniemi: Hallitusohjelma rakennettu talouden osalta tyhjän päälle - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 17.06.2011 22:02\nMyönteistä on Kiviniemen mukaan perusturvan korottaminen.\nKeskustan puheenjohtaja Mari Kiviniemi arvostelee hallitusohjelmaa johtajuuden ja näkemyksen puutteesta.\n– Näyttää siltä, että kokoomusjohtoiselta vasemmistohallitukselta puuttuu vahva johtajuus, yhteinen tahto ja myöskin näkemys Suomen suunnasta. Kiviniemen mukaan ohjelma rakennettu talouden osalta osin tyhjän päälle.\n– Ongelmia lakaistaan maton alle. Tästä puuttuui oikeastaan kokonaan keinot, jolla vauhditetaan uusien työpaikkojen syntymistä, investointeja ja talouden kasvuaMyönteistä on Kiviniemen mukaan perusturvan korottaminen ja painotus syrjäytymisen ehkäisyyn, mutta näistäkin kohteista puuttuu häneen mukaansa konkreettisia keinoja ja rahaa.\nKatainen: Kiitos pitkämielisyydestä\nNäin hallitusohjelma tuntuu sinunkin kukkarossasi Uusimmat uutisvideot


Paras VPN USA:han | ExpressVPN\nHuippunopeat palvelimet kummallakin rannikolla\nSelaa nettiä yksityisesti yhdysvaltalaisella IP-osoitteella\nTurvallinen sovellus kaikille laitteillesi\nJos tarvitset IP-osoitteen New Yorkista, Los Angelesista, Seattlesta, Chicagosta tai muusta yhdysvaltalaisesta kaupungista, käytä sijaintivalitsimen pudotusvalikkoa. Valitse suositeltu sijainti tai avaa "Kaikki sijainnit" nähdäksesi listan kaikista sijainneista.\nMiksi käyttää yhdysvaltalaisia VPN-palvelimia?\nExpressVPN muuttaa IP-osoitteesi ja suojaa verkkoliikennettäsi alan standardisalauksella. Tämä auttaa pitämään tietosi yksityisempinä ja suojattuina – jopa julkisissa Wi-Fi-verkoissa, jotka yleensä ovat suojaamattomia.\nVPN USA:ssa PC:lle, Macille, iPhonelle, Androidille ja muille laitteille\nYksi ExpressVPN-tilaus sisältää ohjelmistoratkaisun kaikille kotisi laitteille, mukaan lukien puhelimet, tietokoneet, reitittimet ja muut laitteet.\nVPN USA:ssa: usein kysytyt kysymykset\nVPN:t ovat laillisia Yhdysvalloissa, joten voit käyttää niitä täysin vapaasti ja ilman huolta laillisista seuraamuksista.\nExpressVPN-käyttäjät voivat muodostaa yhteyden mihin tahansa 94 eri maassa sijaitsevasta 160 palvelinsijainnista, eikä uusien palvelimien lisäämiselle näy loppua. Nämä VPN-palvelinsijainnit ovat käytettävissä Yhdysvalloissa ja missä päin maailmaa tahansa.


Elokuvaillat – Suomen antropologinen seura\nSeuran elokuvaillat jatkuvat taas keväällä 2009 Kuppalassa (Snellmaninkatu 14, Helsinki). Illat järjestetään syksyn tapaan yhdessä opiskelijajärjestö Manan kanssa. Kaikki esitykset ovat maksuttomia.\nTiistai 3.3.2009 klo 18\nKolme Ilkka Ruohosen ohjaamaa elokuvaa, jotka esittelee ohjaaja itse.\n1. Episodes of Beauty (2002)\nElokuvassa matkataan antropologi Marshall Sahlinsin kanssa itäisessä\nVenezuelassa vallan ja kauneuden maailmaan, joka avautuu kulttuurisesti ja poliittisesti eri tavoin eri paikoissa ja eri aikoina – mutta kuitenkin niin samalla lailla.\n2. My Urban Kalakukko Museum (2006)\nEtnografinen kuvaus perinteisen piiraan valmistamisesta Euroopan\nUnionin urbaanissa mielentilassa. Esillä ovat kysymykset keskuksesta ja\nperiferioista. Leivonnan lomassa tarkastellaan antropologisesti hektisen\nElokuva noudattelee surrealistisen antropologian tieteellisiä linjauksia\nrefleksiivisen antropologian hengessä. Tällöin päästään maistamaan,\nkoskettamaan ja näkemään eräänlaista sensorista montaasia.\n3. Documentary Albert (2008)\nEtninen identiteetti on nykyään hyvin moniulotteinen ja muuttuva\nmielentila. Etnisyys, niin kuin se yleensä ymmärretään, on ohuehko näkemys kulttuurista, joka sopii erilaisuuden organisoimiseen pluralistisessa valtiossa. Mutta joskus etnisestä identiteetistä tulee ratkaisu ongelman sijaan. Voiko olla olemassa myös visuaalinen etninen identiteetti? Inkeriläinen identiteetti muutoksessa.\nTiistai 2.12. 2008 klo 18\nMirja Metsola: Kuoleman juhlat / Celebrations of Death\nKuoleman juhlat on filosofinen ja pohdiskeleva dokumentti kuolemanrituaaleista. Ruumiin hävittämistapoihin liittyy eri kulttuureissa suuri joukko perusarvoja, joilla on juurensa syvällä historiassa. Dokumentin aineksina ovat suomalainen hautajaisritualistiikka ennen ja nyt, ja vertailukohteena Borneon sisäosien longhouse-yhteisöjen rikas ja vaikuttava prosessi, jossa yhteisö oikein toimien saattaa vuoden mittaisten seremonioiden kuluessa vainajan esi-isien maahan. Virginian yliopiston antropologian professori Peter Metcalf luovutti 1970-luvulla kuvaamansa kenttätyömateriaalit dokumenttiin ja toimii myös Borneon osuuksien kertojana. Tuotanto: YLE TV 1 Dokumenttitoimitus/Tiedeohjelmat 1991\nTiistai 4.11. 2008 klo 18\nJohn Marshall: N!ai, The Story of a K!ung Woman\nN!ai, The Story of a K!ung Woman (1980, 59 min) kuvaa yleisemmin K!ung-heimon elämää Kalaharin autiomaassa tarjoten erityisesti muotokuvan nuoresta naisesta, N!aista, joka kuvausaikaan oli noin 35-vuotias. Hän kertoo oman tarinansa ja näin avautuvat meille metsästäjä-keräilijäheimon perinteinen elämäntapa sekä koko K!ung-yhteiskunnan kokemat suuret muutokset edellisen kolmenkymmenen vuoden kuluessa.\nTiistai 14.10. 2008 klo 18\nJean Rouch: Vuorten hautausmaat (Cimetières dans le falaise) sekä Hullut mestarit (Les maîtres fous)\nVuorten hautausmaat (1950, 18 min) esittää dogonien kuolemanrituaalin malilaisessa Irelin kylässä. Hullut mestarit (1955, 30 min) näyttää yhdessä päivässä kuvatun uskonnollisen Hauka-liikkeen rituaalin, jossa työläiset matkaavat Nigeriä pitkin Accraan vuotuista seremoniaa varten.\nTiistai 16.9. 2008 klo 18\nPekka Kantonen: Generational Filming\nA case study: The Scolding\nSpecial Appearances on video: Dan Graham, Ray Langenbach, Thomas Strong and Tuomas Nevanlinna.


Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa - PDF\nKäyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa\nDownload "Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa"\n1 Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa Loppuraportti Maaliskuu 2013 Susannah Quick, Gillian Prior, Ben Toombs, Luke Taylor ja Rosanna Currenti JN\n2 Sisällys Tiivistelmä 4 1. Tausta ja menetelmät 6 2. Yleiset kirjastot ja pääsy Internetiin 8 3. Tietokoneen käyttö kirjastossa 9 4. Yleisiä kirjastoja koskevat käsitykset Arkioppiminen ja epävirallinen oppiminen Yleisten tietokoneiden käyttö työhön ja liiketoimintaan Sähköinen hallinto ja aktiivinen kansalaisuus Vaikutukset 25 Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 2\n3 Kiitokset Raportin kirjoittajat tahtovat kiittää avusta ja hankkeen onnistumisen varmistamisesta seuraavia henkilöitä: : Jan Braeckman Bibnet Belgium Kelly Carey GMMB Marcel Chiranov Biblionet Romania Romania Mikkel Christoffersen Kulturstyrelsen / Danish Agency for Culture Denmark Giedrė Čistovienė National Library of Lithuania Lithuania Technology and Social Change Group (TASCHA), University of Chris Coward Washington Annie Dourlent Bibliothèque publique d'information France Elaine Fulton Scottish Library and Information Council/CILIP in Scotland United Kingdom Francoise Gaudet Bibliothèque publique d'information France Robin Knowles Maciej Kochanowicz Alexandre Lemaire Zdenek Matušík Civic Agenda Library Development Program, Information Society Development Foundation Fédération Wallonie Bruxelles Service de la lecture publique Association of Library and Information Professionals of the Czech Republic (SKIP) Poland Belgium Maria Antonia Carrato Mena Ministerio de Educación, Cultura y Deporte Spain Dan Mount Julia Nagy Civic Agenda GMMB Czech Republic Margarida Oleiro Direção Geral do Livro, dos Arquivos e das Bibliotecas Portugal Marjolein Oomes Netherlands Institute for Public Libraries Netherlands Helen Osborn Libraries NI United Kingdom Kristine Paberza State Agency Culture Information Systems Latvia Jeremy Paley Global Libraries, Bill & Melinda Gates foundation USA Stefano Parise Comune di Milano Italy Aldo Pirola Comune di Milano Italy Vasilis Polyhronopoulos Total Quality Unit of Greek Academic Libraries Greece Renata Sadunishvili Independent consultant Lithuania Janet Sawaya Global Libraries, Bill & Melinda Gates foundation USA Miriam Schriefers Deutscher Bibliotheksverband e.v. Germany David Streatfield Consultant United Kingdom Adult & Community Services Directorate, Lancashire County Ian Watson Council United Kingdom Barbro Wigell Ryynänen Ministry of Education and Culture Finland Branimira Vezhdarova Libraries Bulgaria Bulgaria Anna Kåring Wagman Swedish Library Association Sweden Helen Williams CyMAL: Museums Archives and Libraries Wales United Kingdom Dr George Zachos Council of Libraries and Archives at the Ministry of Education Greece Vastuuvapauslauseke Tämä raportti perustuu Bill ja Melinda Gatesin säätiön rahoittamaan tutkimukseen. Tulokset ja johtopäätökset ovat kirjoittajien, eivätkä välttämättä kuvasta Bill ja Melinda Gatesin säätiön näkemyksiä ja käytäntöjä. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 3\n4 Tiivistelmä Tutkimuksen tavoitteet ja lähestymistavat Bill ja Melinda Gatesin säätiö tilasi tutkimuksen kansainvälisesti toimivalta ja riippumattomalta TNStutkimuslaitokselta. Tutkimuksella kartoitettiin kirjastonkäyttötapoja ja käsityksiä yleisistä kirjastoista 17 EU-maassa. Tarkoituksena oli ymmärtää EU-alueen yleisten kirjastojen vaikutusta käyttäjien elämään. Tutkimukseen sisältyi työpaja, jossa tutkimuksen sidosryhmäläiset keskustelivat tutkimuksen prioriteeteista kirjoituspöytätutkimus kirjastoja koskevien avaintietojen kokoamiseksi kysely, johon osallistui edustava otos vähintään 15-vuotiaita kansalaisia kaikista 17 maasta kaikkien 17 maan kirjastoissa suoritettu, 15-vuotiaille ja sitä vanhemmille kirjaston käyttäjille ja yleisten tietokoneiden käyttäjille suunnattu kysely kirjaston käyttäjille ja kirjaston henkilökunnalle suunnattu laadullinen haastattelututkimus. Tämä raportti tarjoaa lyhyen katsauksen Suomen tuloksiin ja vertaa niitä EU-alueen kokonaistuloksiin. Yleiset kirjastot Kirjoituspöytätutkimuksen mukaan Suomessa on 836 yleistä kirjastoa, mikä tarkoittaa 1,5 kirjastoa asukasta kohden. EU:n keskiarvo on 1,3 kirjastoa asukasta kohden. Kaikissa Suomen yleisissä kirjastoissa on tällä hetkellä mahdollisuus käyttää tietokonetta. Tietokoneen käyttö kirjastossa Arviolta kolme miljoonaa aikuista suomalaista eli noin kaksi kolmasosaa (67 %) aikuisista oli käyttänyt yleisiä kirjastoja viimeisten 12 kuukauden aikana. Koko EU:ssa vastaava luku oli vähän alle neljäsosa (23 %). Arviolta 0,9 miljoonaa aikuista suomalaista eli 19 % aikuisista oli käyttänyt yleistä tietokonetta viimeisten 12 kuukauden aikana. Luku oli selvästi korkeampi kuin EU:n keskiarvo 4 %. Yleisten tietokoneiden käyttäjät olivat Suomessa muun EU:n tapaan todennäköisemmin naisia (56 %) kuin miehiä (44 %), mutta EU:n keskiarvoa todennäköisemmin vähintään 55-vuotiaita. Yleisten tietokoneiden käytön pääasialliset motiivit olivat kaikkialla EU:ssa palvelun maksuttomuus ja muiden vaihtoehtojen puuttuminen. Yleisten tietokoneiden käyttäjät sanoivat Suomessa kaksi kertaa useammin kuin muualla EU:ssa, että kirjaston tietokoneet ovat laitteistoiltaan tai ohjelmistoiltaan parempia kuin työpaikalla tai kotona olevat koneet. Tämä kertoo Suomen kirjastoihin tehdyistä tieto- ja viestintätekniikan investoinneista. Kaiken kaikkiaan noin :lla yleisten tietokoneiden suomalaiskäyttäjällä ei ollut mahdollisuutta käyttää Internetiä tai ilmaista Internetiä missään muualla. Suomalaiskäyttäjät arvostivat yleisten tietokoneiden käyttömahdollisuutta hieman EU-keskiarvoa vähemmän. Kaiken kaikkiaan 84 % yleisten tietokoneiden käyttäjistä Suomessa oli sitä mieltä, että kirjaston tietokoneet ja Internet-yhteys ovat tärkeä palvelu. Koko EU-alueella yleisten tietokoneiden käyttäjien parissa arvostusprosentti oli 92. Suomessa vähän yli neljännes (27 %) yleisten tietokoneiden käyttäjistä ilmoitti palvelun olevan erittäin tärkeä, kun koko EU:ssa näin vastasi 36 %. Tyytyväisyys yleisten kirjastojen tietokoneisiin ja Internetiin oli suuri: Suomessa 93 % käyttäjistä oli tyytyväisiä. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 4\n5 Yleisiä kirjastoja koskevat käsitykset ja kirjastojen vaikutukset Noin kolme viidesosaa suomalaisista kirjaston käyttäjistä piti tärkeänä sekä mahdollisuutta käyttää tietokonetta ilmaiseksi että mahdollisuutta käyttää Internetiä ilmaiseksi. Osuus oli pienempi kuin koko EU-alueen vastaava luku, joka oli seitsemän käyttäjää kymmenestä. Yhdeksän kymmenestä (90 %) suomalaisesta (siis sekä kirjaston käyttäjistä että kirjastoa käyttämättömistä) oli sitä mieltä, että kirjastot vastasivat paikallisyhteisön tarpeita joko erittäin hyvin, hyvin tai melko hyvin. Luku oli huomattavasti suurempi kuin koko EU:n keskiarvo 64 %. Noin kolmasosa (35 %) suomalaisista oli sitä mieltä, että yleiset kirjastot ansaitsisivat nykyistä enemmän taloudellista tukea. Luku oli EU-keskiarvoa (40 %) alhaisempi. Yhteensä 84 % yleisiä tietokoneita Suomessa käyttävistä sanoi, että koneista oli ollut heille apua ainakin yhdessä asiassa. Tämä tarkoittaa noin 0,7 miljoonaa henkeä Suomessa ja on yhdenmukainen koko EU:n keskiarvon (83 %) kanssa. Kirjastojen käyttäjät olivat Suomessa EU-keskiarvoa todennäköisemmin täysin samaa mieltä siitä, että yleiset kirjastot ovat kaikkien käytettävissä (Suomessa 88 % ja EU:ssa 70 %), tarjoavat poliittisesti neutraalin ympäristön (Suomessa 67 % ja EU:ssa 50 %), ovat ystävällismielisiä ja viihtyisiä (Suomessa 74 % ja EU:ssa 58 %) ja tarjoavat tietoa niillekin, joille ei tietolähteitä ole muualla tarjolla (Suomessa 80 % ja EU:ssa 65 %). Arkioppiminen ja epävirallinen oppiminen Suomessa 23 % kirjaston käyttäjistä oli viimeisten 12 kuukauden aikana osallistunut kirjastossa jonkinlaiseen koulutukseen. Tämä oli hieman EU:n keskiarvoa (25 %) alhaisempi luku. Työllisyys ja yleisten tietokoneiden käyttö liiketoimintaan Neljännes (25 %) yleisten tietokoneiden käyttäjistä Suomessa oli viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt kirjaston tietokoneita johonkin työhön liittyvään tarkoitukseen. Käytännössä tämä tarkoittaa noin 0,2 miljoonaa yleisten tietokoneiden käyttäjää. Osuus oli alle EU-keskiarvon (30 %). Noin yleisten tietokoneiden käyttäjää Suomessa oli viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt yleisiä tietokoneita työpaikkahakemuksen lähettämiseen, ja noin aikuista onnistui saamaan työpaikan tätä kautta. Sähköinen hallinto ja aktiivinen kansalaisuus Kirjastokyselyssä selvisi, että neljännes (25 %) yleisten tietokoneiden käyttäjistä Suomessa oli viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt yleisiä tietokoneita vuorovaikutukseen viranomaisten kanssa. Tämä vastasi EU-keskiarvoa (24 %). Yleisten tietokoneiden suomalaiskäyttäjien yleisimmät vuorovaikutusmuodot viranomaisten kanssa olivat tiedonhaku viranomaisten verkkosivustoilta (20 %) ja täytettyjen lomakkeiden lähettäminen (7 %). Yhteensä 18 % yleisten tietokoneiden käyttäjistä Suomessa oli viimeisten kolmen kuukauden aikana käyttänyt yleisiä tietokoneita kansalaisosallistumiseen, kun koko EU:ssa vastaava luku oli 26 %. Kaksi yleisintä kansalaisosallistumisen muotoa olivat kunnalliselämää tai poliittisia aiheita koskevien mielipiteiden lukeminen ja julkaiseminen verkkosivustoilla (Suomessa 12 % ja EU:ssa 14 %) sekä paikallisten, kansallisten tai EU-päättäjien toimia ja politiikkaa koskeva tiedonhaku (Suomessa 8 % ja EU:ssa 10 %). Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 5\n6 1. Tausta ja menetelmät 1.1 Tutkimuksen viitekehys Yleiset kirjastot ovat kaikkialla Euroopan unionissa jo pitkään näytelleet merkittävää roolia paikallisyhteisöissä tarjoamalla ilmaiseksi tietoa, koulutettujen kirjastonhoitajien neuvoja ja yleisen kokoontumispaikan. Koska mielekäs osallistuminen yhteiskunnan toimintaan edellyttää entistä enemmän digimuodossa olevien tietojen ja resurssien käyttömahdollisuutta, monet EU-alueen yleisistä kirjastoista ovat laajentaneet palvelutarjontansa kattamaan myös tieto- ja viestintäteknologiat eli esimerkiksi tietokoneet ja Internetin. Tieto- ja viestintäteknologioiden yleisen saatavuuden vaikutuksesta taloudelliseen, terveydelliseen, koulutukselliseen ja sosiaaliseen kehitykseen saadaan jatkuvasti lisää todisteita. 1 Esimerkiksi viittä kehitysmaata tarkastelleessa Global Impact Study on Public Access to ICTs -tutkimuksessa selvisi, että yleisten tietokoneiden käytöllä on myönteinen vaikutus käyttäjien viestintään (79 %), koulutukseen (78 %), viranomaistietojen käyttömahdollisuuteen (40 %) ja terveyteen (37 %). Yli 80 % julkisista palveluista EU:ssa on tällä hetkellä täysin saatavilla verkossa 2, mutta vuonna 2011 vain 41 % EUkansalaisista käytti viranomaispalveluita sähköisesti. 3 Osa eurooppalaisista ottaa tälläkin hetkellä ensituntumaa tietokoneisiin tai Internetiin yleisessä kirjastossa, ja joillekin kirjasto pysyy ainoana tietoja viestintäteknologioiden käyttöpaikkana (tai ainoana paikkana, jossa niitä voi käyttää maksamatta liian kalliita maksuja). 4 EU on älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa strategiassa asettanut kunnianhimoisia tavoitteita monilla sellaisilla alueilla, joilla tietojen saatavuuden parantamisella on merkitystä. Näitä alueita ovat erityisesti työllisyys, innovaatiot, koulutus ja syrjäytymisen ehkäiseminen. EU:n jäsenvaltioiden odotetaan saavuttavan tavoitteet vuoteen 2020 mennessä. Jo nyt on olemassa hataria todisteita siitä, että tieto- ja viestintäteknologioiden käyttömahdollisuus yleisissä kirjastoissa voi tukea tiettyjen Eurooppa strategiaan liittyvien kasvua, koulutusta ja koheesiota koskevien politiikkojen toteuttamista. Näitä ovat esimerkiksi yhdessä strategian seitsemästä lippulaivahankkeesta eli Euroopan digitaalistrategiassa kuvatut digitaidot ja osallisuuden merkkipaalut sekä arkioppiminen ja epävirallinen oppiminen, jotka on mainittu kolmessa lippulaivahankkeessa. Yleisten kirjastojen rooli ei välttämättä ole yhtä itsestään selvä muilla alueilla, esimerkiksi koulutetun työvoiman tukemisessa sekä ihmisten ja työmahdollisuuksien yhteensaattamisessa. Yleisten kirjastojen roolin osoittamiseen ja niille myönnettävän EU-tuen varmistamiseen tarvitaan siksi lisätietoa. Tämä sekä EU-alueen kokonaisraportin että maakohtaiset raportit sisältävä tutkimus tehtiin Bill ja Melinda Gatesin säätiön toimeksiannosta. Tarkoituksena oli selvittää yleisten kirjastojen roolia Eurooppa strategiaan kuuluvien sosiaalisten ja taloudellisten politiikkojen tukijana. 1.2 Tutkimuksen tavoitteet Tutkimuksen päätarkoituksena oli selvittää EU-alueen yleisten kirjastojen vaikutusta käyttäjien elämään. 1 The Global Impact Study of Public Access to Information & Communication Technology kertoo tietojen ja viestintäteknologioiden yleisen saatavuuden laajuudesta, luonteesta ja vaikutuksista. Kirjastoihin, digikeskuksiin ja Internet-kahviloihin keskittyvä tutkimus kartoitti vaikutuksia useilla eri alueilla (esimerkiksi viestintä ja vapaa-aika, kieli ja kulttuuri, koulutus, työllisyys ja toimeentulo, hallinto ja terveys). Washingtonin yliopiston Technology & Social Change Groupin (Teknologian ja sosiaalisen muutoksen ryhmä TASCHA) toteuttama tutkimus on osa laajempaa, kanadalaisen International Development Research Centren (Kansainvälinen kehitystutkimuskeskus IDRC) ja Bill ja Melinda Gatesin säätiön rahoittamaa tutkimushanketta. 2 Eurostat Eurostat Sciadas, G., Lyons, H., Rothschild, C. & Sey, A. 2012: Public access to ICTs: Sculpting the profile of users. Seattle: Technology & Social Change Group, University of Washington Information School. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 6\n7 1.3 Tutkimusmenetelmä Tutkimus toteutettiin seuraavissa 17 maassa: Belgia, Bulgaria, Tšekki, Saksa, Tanska, Kreikka, Espanja,, Ranska, Italia, Liettua, Latvia, Alankomaat, Puola, Portugali, Romania ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tutkimuksessa oli useita vaiheita. Aluksi tehtiin tutkimusmaiden kirjastojen tilannetta kartoittava kirjoituspöytätutkimus. Tietoja koottiin esimerkiksi kirjastojen kansainvälisestä kattojärjestöstä IFLA:sta, valtakunnallisten ja kunnallisten kirjastojen tilastoista, eri maiden kirjastoseuroilta ja tilastokeskuksista, Eurostatilta ja Eurobarometreistä. Kyselyt tehtiin loka-marraskuussa Suomessa haastateltiin henkilön edustava otos vähintään 15-vuotiaita kansalaisia (yhteensä haastateltuja oli 17 maassa ). Heiltä kysyttiin kirjastojen käytöstä, kirjastojen tietokoneista ja kirjastoja koskevista asenteista. Kirjaston käyttäjien ja yleisten tietokoneiden käyttäjien haastattelut tehtiin kirjastoissa. Suomessa haastatelluista 730 ei ollut käyttänyt yleisten kirjastojen tietokoneita (17 maan kokonaismäärä oli ) ja 713 oli käyttänyt niitä (17 maan kokonaismäärä oli ). Haastatteluja tehtiin Suomessa 29 kirjastossa. Opetus- ja kulttuuriministeriön edustaja auttoi kirjastojen valinnassa ja yhteyden luomisessa. Vastaajia haastateltiin kasvokkain. Laadulliseen kenttätyöhön kuului jokaisessa maassa viisi 60 minuutin mittaista kirjastonhoitajien syvähaastattelua sekä neljä 90 minuutin mittaista ryhmäkeskustelua yleisten tietokoneiden käyttäjien kanssa. Kustakin maasta oli mukana vähintään kolme kirjastoa, ja ne edustivat sekä kaupunkialueita että pienempiä paikkakuntia. Tulosten edustavuus varmistettiin painottamalla lopullisia tuloksia kunkin maan väestön mukaan. Painotusta käytettiin myös maakohtaisten osuuksien tasapainottamiseen väkiluvun mukaan koko Euroopan kontekstissa. 1.4 Tämä raportti Tämä raportti tarjoaa lyhyen yhteenvedon Suomen tuloksista ja vertaa niitä EU-alueen kokonaistuloksiin. EU:n luvut perustuvat tutkimukseen osallistuneiden 17 maan yhteistuloksiin. Yleisraportin lisäksi tuloksista on tuotettu kutakin yksittäistä maata koskeva maakohtainen raportti. 5 Tässä raportissa viittaamme usein kirjastoon sillä tarkoitetaan kirjastoja, joihin kaikilla on vapaa pääsy, ei siis koulujen, yliopistojen ja muiden oppilaitosten kirjastoja. yleisten tietokoneiden käyttäjiin ja käyttämiseen sillä tarkoitetaan Internetin käyttämistä yleisten kirjastojen tietokoneilla, ja se kattaa ne henkilöt, jotka vastasivat myönteisesti seuraavaan kysymykseen: Oletteko viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt Internetiä yleisessä kirjastossa olevalla tietokoneella? Älkää laskeko oman tietokoneen tai älypuhelimen käyttöä kirjastossa mukaan. Suomen tuloksia verrataan raportissa jatkuvasti koko EU:n keskiarvoihin. EU-keskiarvot on laskettu tutkimukseen osallistuneiden 17 maan vastausten pohjalta. Suomen ja EU:n tulosvertailun tilastollista voimaa heikentää se, että Suomen luvut sisältyvät EU-keskiarvoihin. 5 Quick, Prior, Toombs, Taylor & Currenti 2013: Cross-European survey to measure users perceptions of the benefits of ICT in public libraries (Bill ja Melinda Gatesin säätiön rahoittama Euroopan laajuinen tutkimus, jolla mitattiin käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa) Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 7\n8 Suurin osa tiedoista on esitetty prosentteina, mutta toisinaan tietojen pohjalta on tehty numeerinen arvio, jonka tarkoituksena on edustaa koko Suomen kansaa. 2. Yleiset kirjastot ja pääsy Internetiin Suomessa on vuoden 2011 tietojen perusteella 836 yleistä kirjastoa, mikä tarkoittaa 1,5 kirjastoa asukasta kohden. 17 EU-maan keskiarvo on 1,3 kirjastoa asukasta kohden. Suomea pidetään kansainvälisesti kirjastoalan edelläkävijänä. tunnetaan kattavasta kirjastoverkostosta, korkeista käyttö- ja lainausasteista sekä tieto- ja viestintäteknologioiden ja tietoverkostojen onnistuneesta hyödyntämisestä kirjastoissa. Kirjastojen palvelut ovat Suomessa tehokkaita, kustannustehokkaita ja helposti saatavilla. Yleiset kirjastot noudattavat Suomessa kansallista kirjastopolitiikkaa, ja niiden toimintaa ohjaa kansallinen lainsäädäntö. Yleisten kirjastojen neuvosto on yleisiä kirjastoja edustava kansallinen toimielin. Opetus- ja kulttuuriministeriö on kansallinen hallintoviranomainen, joka tukee kirjastoja rahoittamalla monia keskusjohtoisesti tuotettuja palveluita. Sekä yleiset että tieteelliset kirjastot ovat kaikille avoimia. Materiaalien lainaamisesta tai niiden käyttämisestä kirjastossa ei peritä maksua. on yksi niistä harvoista maista, jotka ovat luoneet strategian kirjastojen kehittämiseksi. Suomessa kirjasto- ja tietopalvelut edistävät kaikkien tasavertaisia oikeuksia koulutukseen ja kulttuuriin, lukemiseen ja taiteen arvostamiseen, jatkuvaan tietojen, kykyjen ja kansalaistaitojen kehittämiseen, kansainvälistymiseen ja elinikäiseen oppimiseen. Kuten alla olevasta kartasta näkyy, kirjastojen Suomessa saama julkinen rahoitus (63 euroa/henkilö vuodessa) oli selvästi EU-maiden keskiarvoa suurempi. Kaavio 1: Kirjastojen saama rahoitus vuodessa henkeä kohti Korkeintaan 10 euroa euroa Yli 30 euroa Ei tietoa saatavilla Yhdistynt kuningaskunta Tanska Alankomaat Puola Saksa Belgia Tšekki Latvia Liettua Ranska Romania Portugali Espanja Italia Kreikka Bulgaria Lähde: TNS:n kirjoituspöytätutkimus Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 8\n9 Kaikki Suomen yleiset kirjastot tarjoavat mahdollisuuden käyttää tietokonetta. Myös Internetiin pääsee kaikissa Suomen yleisissä kirjastoissa. Eurostatin tiedot vuodelta 2011 osoittavat, että Internetiin liitettyjen kotitalouksien osuus (84 %) on Suomessa Euroopan huippua (EU-maiden keskiarvo on 73 %). Siksi voisi olettaa, että yleisten tietokoneiden kysyntä ja käyttö olisi Suomessa vähäisempää kuin muissa maissa. 3. Tietokoneen käyttö kirjastossa 3.1 Kirjastojen ja yleisten tietokoneiden käyttömahdollisuudet Kaikille suunnatussa yleiskyselyssä selvisi, että kirjastojen käyttöaste on Suomessa huomattavasti EUkeskiarvoa korkeampi. Arviolta kolme miljoonaa aikuista suomalaista eli noin kaksi kolmasosaa (67 %) aikuisista oli käyttänyt yleisiä kirjastoja viimeisten 12 kuukauden aikana. Koko EU:ssa vastaava luku oli vähän alle neljäsosa (23 %). Arviolta 1,8 miljoonaa aikuista eli lähes kaksi viidesosaa (39 %) Suomen aikuisväestöstä oli käyttänyt kirjastoa vähintään kerran kuukaudessa, kun EU:ssa kuukausittaisia käyttäjiä oli keskimäärin 14 %. Kaaviossa 2 on esitetty kirjastojen käytön yleisyys viimeisten 12 kuukauden aikana eri väestöryhmien mukaan jaoteltuna. Suomessa naiset olivat muiden EU-maiden tapaan käyneet kirjastossa todennäköisemmin (76 %) kuin miehet (58 %). Kirjastojen käyttö oli Suomessa yleisintä nuoremmissa ikäryhmissä ja väheni tasaisesti iän myötä vuotiaiden ryhmässä 77 % oli käynyt kirjastossa viimeisten 12 kuukauden aikana, vuotiaiden ryhmässä 75 %, vuotiaiden ryhmässä 64 %, vuotiaiden ryhmässä 59 % ja 65-vuotiaiden tai sitä vanhempien ryhmässä 58 %. Kaikissa ikäryhmissä kirjastoja käytettiin yleisemmin kuin EU:ssa keskimäärin. Kirjastoja käytettiin Suomessa yleisemmin suurissa kaupungeissa (72 %) kuin pienissä kaupungeissa (68 %) ja maaseutualueilla (62 %). Kirjastoja käyttivät Suomessa eniten ne, joiden opinnot olivat vielä kesken. Hämmästyttävät 81 % tämän ryhmän edustajista oli viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt yleistä kirjastoa, kun EU-keskiarvo oli 48 %. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 9\n10 Kaavio 2: Viimeisten 12 kuukauden aikana kirjastoa käyttäneiden osuus eri ryhmissä Sukupuoli Asuinalue EU-keskiarvo EU-keskiarvo Mies Nainen Ikä Maaseutu Pieni/keskisuuri kaupunki Suuri kaupunki Opiskelun päättämisikä EU-keskiarvo EU-keskiarvo tai alle 20+ Opiskelee yhä Lähde: Omnibus-tutkimus Q1. Oletteko käynyt yleisessä kirjastossa 12 viime kuukauden aikana? Vastaajat: Kaikki aikuiset (1 008), Miehet (506), Naiset (502), (122), (274), (187), (173), 65+ (252), Suuri kaupunki (277), Pieni kaupunki (372), Maaseutualue (358), Päätti opiskelun 19-vuotiaana tai nuorempana (343), 20- vuotiaana tai vanhempana (515), Opiskelee yhä (101). EU Kaikki aikuiset (17 816), Miehet (8 521), Naiset (9 295), (2 636), (4 152), (4 592), (2 937), 65+ (3 496), Suuri kaupunki (5 352), Pieni kaupunki (6 653), Maaseutualue (5 633), Päätti opiskelun 19-vuotiaana tai nuorempana (9 943), 20-vuotiaana tai vanhempana (5 500), Opiskelee yhä (1 801). Kirjaston käyttäjien profiili Suomessa koko EU-alueeseen verrattuna: Suomessa 43 % kirjaston käyttäjistä oli miehiä ja 57 % naisia, mikä vastaa EU-keskiarvoja (42 % miehiä, 58 % naisia). Kirjaston käyttäjien ikäprofiili oli Suomessa hieman erilainen kuin muualla EU-alueella. Molemmissa ryhmissä noin puolet käyttäjistä oli vuotiaita ja puolet vähintään 40-vuotiaita, mutta Suomessa yli 55-vuotiaiden osuus oli suurempi. Suomessa 17 % oli vuotiaita ja 15 % 65-vuotiaita tai sitä vanhempia. EU:ssa vuotiaita oli keskimäärin 12 % ja 65- vuotiaita tai sitä vanhempia keskimäärin 12 %. Yli neljännes (28 %) niistä suomalaisvastaajista, jotka olivat käyneet kirjastossa viimeisten 12 kuukauden aikana, oli käyttänyt yleisiä tietokoneita. Luku on selvästi EU-keskiarvoa (14 %) korkeampi. Suurin osa (83 %) niistä, jotka eivät olleet käyttäneet yleisiä tietokoneita, ilmoitti syyksi sen, ettei ollut tarvetta, koska kotona oli mahdollisuus käyttää tietokonetta ja Internetiä. Arvioilta 0,9 miljoonaa aikuista suomalaista eli 19 % aikuisista oli käyttänyt yleistä tietokonetta viimeisten 12 kuukauden aikana. Luku on selvästi suurempi kuin EU-keskiarvo 4 %. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 10\n11 Kuten kaaviosta 3 käy ilmi, yleisten tietokoneiden käyttäjät olivat Suomessa muita EU-maita useammin naisia. Kaavio 3: Viimeisten 12 kuukauden aikana yleisiä tietokoneita käyttäneiden profiili Sukupuoli Asuinalue EU-keskiarvo EU-keskiarvo Mies Nainen Maaseutu Pieni/keskisuuri kaupunki Suuri kaupunki Ikä Opiskelun päättämisikä EU-keskiarvo EU-keskiarvo tai alle 20+ Opiskelee yhä Lähde: Kirjastokysely C4. Oletteko viimeisten 12 kuukauden aikana käyttänyt Internetiä yleisessä kirjastossa olevalla tietokoneella? Vastaajat: Kaikki yleisten tietokoneiden käyttäjät Suomessa (713) ja EU:ssa (11 716). Suomessa yli kolme viidesosaa (62 %) yleisten tietokoneiden käyttäjistä oli käyttänyt koneita kerran kolmessa kuukaudessa tai harvemmin, mikä oli EU-keskiarvoa (50 %) korkeampi luku. 6 % yleisten tietokoneiden suomalaiskäyttäjistä käytti koneita vähintään kerran viikossa, kun 17 EU-maassa viikoittain käyttäviä oli yksi viidestä. 23 % käytti koneita yhdestä kolmeen kertaan kuukaudessa (EU-keskiarvo 27 %). Laadullisessa tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki kirjastot mainostivat tieto- ja viestintäteknologisia palveluitaan normaaleilla ilmoituksilla kirjastossa. Ollessaan tekemisissä käyttäjien kanssa kirjaston työntekijät saattoivat antaa käyttäjille kurssiesitteitä tai suositella joitain tiettyjä palveluita. Lisäksi mainostamiseen käytettiin kirjaston omia infotauluja, sosiaalista mediaa ja kirjaston verkkosivustoa. Jotkin kirjastot panivat mainoksia myös paikallislehteen, ja yksi kirjasto järjesti henkilökunnalle tieto- ja viestintäteknologista koulutusta avoimessa tilassa, jotta kuka tahansa saattoi tulla mukaan kuuntelemaan ja osallistumaan. Eräällä toisella kirjastolla oli kaupungilla kiertelevä linja-auto, joka keskittyi tieto- ja viestintäteknologisten palveluiden mainostamiseen ja kannusti ihmisiä osallistumaan kirjaston tieto- ja viestintäteknologian palvelupisteessä järjestettäville kursseille. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 11\n12 Jotkut kirjastonhoitajat korostivat, että käyttäjät tarvitsevat nykyään laitteiden ja ohjauksen sijaan yhä enemmän henkilökohtaisiin tarpeisiin vastaavia tiloja, esimerkiksi hiljaisia Internet-yhteydellä varustettuja toimistotiloja, joihin voisi tulla oman kannettavan tietokoneen tai tabletin kanssa. Joissain kirjastoissa tietokoneiden määrää oli tämän suuntauksen seurauksena vähennetty. Tämä ei tarkoita, että tieto- ja viestintäteknologian merkitys kirjastoissa olisi vähentynyt tarpeet ovat vain muuttuneet hieman toisenlaisiksi. Niille, joilla ei syystä tai toisesta (esimerkiksi iän, taloudellisen tilanteen tai eri kulttuuritaustan vuoksi) ollut tarvittavia tieto- ja viestintäteknologisia taitoja, kirjastot tarjosivat helpon paikan aloittaa kyseisten valmiuksien omaksuminen. Kansalaisopiston tieto- ja viestintäteknologian kurssille meneminen tuntuu vähän pelottavalta, koska ihmiset kuvittelevat, että jo ennen kurssia pitäisi osata vaikka mitä. Siksi he tulevat ensin kirjaston järjestämälle kurssille tai käyttävät aikaa tieto- ja viestintäteknologioiden opetteluun yhdessä kirjastonhoitajan kanssa ja ilmoittautuvat vasta sen jälkeen maksulliselle kurssille [jossain muualla]. (Vanhempi kirjastonhoitaja, kaupunkialue, ) Jotkin kirjastot kannustivat aktiivisempaan tieto- ja viestintäteknologian käyttöön panostamalla verkkomainontaan sekä asettamalla näytteille suuria, interaktiivisia, kirjaston tieto- ja viestintäteknologisista palveluista kertovia kosketusnäyttöjä. Joissain kirjastoissa vieraili kieli- ja ammattikursseilla olevia työnhakijaryhmiä ja maahanmuuttajaryhmiä, ja käyntien aikana heille esiteltiin myös tieto- ja viestintäteknologisia palveluita. Eräs kirjastonhoitaja kertoi oman kirjastonsa maahanmuuttajille suunnatusta kulttuurikahvilasta, jossa kävijöitä perehdytettiin kirjaston palveluihin. Osa kirjastoista oli osallistunut (ulkopuolisen rahoituksen turvin toimivaan) projektiin, jonka tarkoituksena oli tarjota maahanmuuttajaväestölle tieto- ja viestintäteknologisia materiaaleja sekä henkilökohtaista tukea henkilöiden omalla äidinkielellä, esimerkiksi arabiaksi. Lisäksi toteutimme yhdessä kansalaisopiston kanssa hankkeen, jonka puitteissa koulutimme 18:n eri kielen puhujia tieto- ja viestintäteknologisiksi avustajiksi, minkä jälkeen kansalaisopisto opetti heille Internetin käyttöön vaadittavat perustaidot. Hanke oli onnistunut ja keräsi runsaasti osallistujia. Meistä tuntui kuitenkin, että tarvitsisimme agentteja [maahanmuuttaja]yhteisön sisältä. Henkilöitä, jotka toisivat oman yhteisönsä jäseniä kirjastoihin [käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa]. [ ] Etnisissä vähemmistöissä on mielestäni monia, jotka voisivat käyttää [tieto- ja viestintäteknologiaa] ja joille Internetin käyttämisestä olisi hyötyä... (Kirjastonhoitaja, kaupunkialue, ) Kun kyse oli hankalasti tavoitettavien ryhmien rohkaisemisesta tieto- ja viestintäteknologian käyttöön kirjastossa, vastauksissa korostuivat luottamuksen lisääminen kirjastohenkilökuntaa kohtaan ja se, että henkilökunnan pitäisi osoittaa olevansa valmis auttamaan kaikenlaisissa ongelmissa. Annamme käyttäjille aikaa ja ohjeita ja osoitamme, että he voivat tulla uudelleen, jos eivät opi ensimmäisellä kerralla. Yritämme rohkaista ihmisiä kertomalla, että autamme kaikkia ja kaikenlaisissa ongelmatilanteissa. (Kirjastonhoitaja, kaupunkialue, ) Olemme voittaneet ihmisten luottamuksen, meillä on hyvä maine ja saamme hyvää palautetta. Ihmiset tulevat luoksemme. Kaikki lähtee luottamuksesta. [Jos luottamusta ei ole] ihmiset eivät uskalla tulla kysymään [tieto- ja viestintäteknologiaan liittyviä asioita]. Meiltä kysytään aika henkilökohtaisiakin asioita, esimerkiksi ohjeita [verkko]pankin Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 12\n13 käyttöön tai apua sähköpostiviestin tai terveydenhoitopalveluita koskevan valituksen kirjoittamiseen. (Kirjastonhoitaja, kaupunkialue, ) Vastaajat korostivat sitä, että opetuksen tulisi edetä riittävän rauhallista tahtia ja siinä tulisi noudattaa tekemällä oppimisen periaatetta. Tämä onnistuu pienryhmissä, joissa kaksi opettajaa auttaa käyttäjiä ratkomaan ongelmia sitä mukaa kuin niitä ilmenee. Osa käyttäjien tavoittamiseen ja kirjaston tieto- ja viestintäteknologisten palvelujen käytön lisäämiseen liittyvistä tarpeista oli melko pieniä. Käyttäjät saattoivat esimerkiksi toivoa mahdollisuutta käyttää lempiohjelmistoaan tai löyhentää virustorjuntaa, mikä oli kunnan yleisten käytäntöjen vuoksi mahdotonta. Jotkin kirjastot toivoivat lisää joustavuutta ja päätösvaltaa, esimerkiksi juuri ohjelmistojen valinnassa, koska sillä tavoin ihmisten tarpeisiin ja toiveisiin voisi vastata joustavasti. Käyttäjien motiivit käyttää kirjastojen tieto- ja viestintäteknologisia palveluita olivat maksuttomuus ja helppo saatavuus. Onhan kirjasto paikka, jossa voi käydä yhteiskunnallisesta asemasta ja tietoteknisestä taitotasosta riippumatta. Erityisesti kaupunkien keskustakirjastojen sijaintia pidettiin hyvänä, koska niihin oli helppo tulla eri puolilta kaupunkia. Lisäksi tieto- ja viestintäteknologian käyttöä kirjastossa kodin sijaan pidettiin hyvänä mahdollisuutena ehkäistä esimerkiksi työttömien tai matalapalkkaisten eristäytymistä yhteiskunnasta. Kirjastot auttoivat myös vuorokausirytmin säilyttämisessä elämäntilanteissa, joissa se muuten voisi mennä sekaisin. Lisäksi tietokoneiden käyttö ainoastaan kirjastoympäristössä auttoi käyttäjiä vähentämään tietokoneen käyttöä ja sitä myötä riippuvuussuhteen muodostumisen riskiä. Kaikissa kirjastoissa oli kiinteä ja nopea laajakaistayhteys, joka oli huomattavasti nopeampi ja häiriöttömämpi kuin useimpien vastaajien kotona oleva yhteys. Lisäksi monet pitivät rauhallista ja hiljaista kirjastoympäristöä parempana tieto- ja viestintäteknologian käyttöpaikkana kuin vaihtoehtoisia meluisampia paikkoja tai kotia, jossa muu perhe pyörii ympärillä. Myös muun tarjonnan, esimerkiksi kirjojen sekä DVD- ja CD-levyjen, läheisyys houkutteli ihmisiä kirjastoon käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa. Kaikkien opiskeluun tai ajanvietteeksi tarvittavien materiaalien olemista käden ulottuvilla pidettiin erittäin kätevänä. Olen skannannut useita valokuvia ja siirtänyt ne muistitikulle. Täällä on hiljaista, eikä kukaan voi tulla häiritsemään minua. Työskentely tässä ympäristössä on äärimmäisen tehokasta. (Käyttäjä, nainen, vuotta, ) Tulen tänne käyttämään tietokonetta, koska se on ilmaista. Olen työtön, joten palvelut ovat kustannustehokkaita silloin, kun ne eivät maksa mitään. Kotona pitäisi tajuta palomuureista ja muusta suojauksesta paljon enemmän kuin minä ymmärrän. Täällä voi vain istua pöydän ääreen ja tehdä mitä huvittaa. (Käyttäjä, nainen, vuotta, ) 3.2 Yleisten tietokoneiden käyttämisen syyt Kirjastossa haastatelluilta yleisten tietokoneiden käyttäjiltä kysyttiin heidän ensisijaisia syitään käyttää yleisten kirjastojen tietokoneita, Internetiä ja ohjelmistoja viimeisten 12 kuukauden aikana. Yleisten tietokoneiden käytön pääasialliset motiivit olivat niin Suomessa kuin muualla EU:ssa palvelun maksuttomuus ja muiden vaihtoehtojen puuttuminen. Yleisten tietokoneiden käyttäjät sanoivat Suomessa kaksi kertaa useammin kuin muualla EU:ssa, että kirjaston tietokoneet ovat laitteistoiltaan tai ohjelmistoiltaan parempia kuin työpaikalla tai kotona olevat koneet (Suomessa 10 % ja koko EU-alueella 5 %). Tämä kertoo Suomen kirjastoihin tehdyistä tieto- ja viestintätekniikan investoinneista. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 13\n14 Kaavio 4: Tärkeimmät syyt käyttää tietokonetta kirjastossa Ilmainen Internet yhteys Ei mahdollisuutta käyttää tietokonetta muualla Ei mahdollisuutta käyttää Internetiä muualla Paremmat laitteet tai ohjelmistot kuin kotona tai työpaikalla 5 10 EU Nopeampi Internet yhteys kuin kotona tai työpaikalla Mahdollisuus saada apua kirjaston henkilökunnalta Halu työskennellä tai viettää aikaa yhdessä ystävien ja muiden ihmisten kanssa 5 12 Lähde: Kirjastokysely C8. Mitkä ovat olleet ensisijaisimmat syynne käyttää tietokoneita, Internetiä ja ohjelmistoja yleisessä kirjastossa viimeisten 12 kuukauden aikana? Vastaajat: Kaikki yleisten tietokoneiden käyttäjät Suomessa (713) ja EU:ssa (11 716). Yleisten tietokoneiden käyttäjille esitettiin myös kaksi suorempaa kysymystä koskien tietokoneen käyttömahdollisuuksia. Ensimmäiseksi heiltä tiedusteltiin, missä muissa paikoissa he voivat käyttää Internetiä ja toiseksi, missä muissa paikoissa he voivat käyttää Internetiä ilmaiseksi. Suomessa 2 % yleisten tietokoneiden käyttäjistä sanoi, etteivät he pääse käyttämään Internetiä missään muualla (koko EU:ssa osuus oli 11 %) ja näiden lisäksi 8 % sanoi, etteivät he pääse käyttämään Internetiä ilmaiseksi missään muualla (EU:ssa 14 %). Kaiken kaikkiaan noin :lla (9 %) yleisten tietokoneiden suomalaiskäyttäjällä ei ollut mahdollisuutta käyttää Internetiä tai ilmaista Internetiä missään muualla. Ne, jotka sanoivat, ettei heillä ollut mahdollisuutta käyttää Internetiä missään muualla, edustivat usein digitaalisesti syrjäytyneitä ja sosiaalisesti syrjäytyneitä ryhmiä. Tämä korostaa yleisten tietokoneiden roolia Eurooppa kasvustrategiassa. Iäkkäät ihmiset sanoivat muita todennäköisemmin, ettei heillä ole muita mahdollisuuksia: 8 %:lla 65-vuotiaista ja sitä vanhemmista yleisten tietokoneiden käyttäjistä ei ollut vaihtoehtoista Internet-yhteyttä, kun taas vuotiaiden ryhmässä vastaava luku oli 0. Kuten kaaviosta 5 käy ilmi, yleisiä tietokoneita arvostettiin Suomessa hieman vähemmän kuin EU:ssa keskimäärin. Suomessa kaiken kaikkiaan 84 % yleisten tietokoneiden käyttäjistä sanoi, että kirjaston tietokoneet ja Internet-yhteys ovat tärkeä palvelu. Kaikkien EU-alueen yleisten tietokoneiden käyttäjien parissa arvostusprosentti oli 92. Vähän yli neljännes (27 %) yleisten tietokoneiden suomalaiskäyttäjistä ilmoitti palvelun olevan erittäin tärkeä, kun koko EU:ssa näin vastasi 36 %. Eri käyttäjäryhmät arvostivat kirjaston tietokoneita ja Internet-yhteyttä melko samalla tavalla. Kuten kaaviosta 5 näkyy, tyytyväisyys yleisten kirjastojen tietokoneisiin ja Internetiin oli käyttäjien parissasuuri: Suomessa 93 % käyttäjistä oli tyytyväisiä. Suomalaiskäyttäjät olivat kuitenkin erittäin Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 14\n15 tyytyväisiä kirjastojen tietokoneisiin ja Internetiin hieman harvemmin kuin käyttäjät muualla EU:ssa. Suomessa 44 % käyttäjistä sanoi olevansa erittäin tyytyväinen, kun EU:ssa vastaava luku oli 47 %. Kaavio 5: Yleisten tietokoneiden arvostus ja tyytyväisyys yleisiin tietokoneisiin Kuinka paljon käyttäjät arvostavat kirjaston tietokoneita ja Internetyhteyttä Tyytyväisyys yleisten kirjastojen tietokoneisiin ja Internet-yhteyteen Ei kovinkaan / ei lainkaan tärkeä Melko tärkeä Tyytymätön tai erittäin tyytymätön Ei tyytyväinen eikä tyytymätön Tärkeä 37 Tyytyväinen Erittäin tärkeä Erittäin tyytyväinen EU EU Lähde: Kirjastokysely C30. Kuinka paljon arvostatte kirjaston tietokoneita ja Internet-yhteyttä? C31. Kuinka tyytyväinen tai tyytymätön olette mahdollisuuksiinne käyttää tietokonetta ja Internetiä yleisissä kirjastoissa? Vastaajat: Kaikki yleisten tietokoneiden käyttäjät ( 713, EU ). Suomessa vähän yli kolme viidesosaa (63 %) yleisten tietokoneiden käyttäjistä sanoi pääsevänsä kirjastossa vapaalle tietokoneelle välittömästi, ja seuraavat 27 % sanoivat joutuvansa odottamaan korkeintaan 10 minuuttia. Odotusajat ovat siis pidempiä kuin koko EU:ssa, jossa 72 % kaikista yleisten tietokoneiden käyttäjistä pääsee kyselyn mukaan vapaalle tietokoneelle välittömästi ja seuraavat 16 % joutuvat odottamaan korkeintaan 10 minuuttia. Laadulliseen tutkimukseen osallistuneissa kirjastoissa käyttäjille oli tarjolla tietokonetta. Koneissa oli yleensä yleisimmät ohjelmistot (esimerkiksi Windows ja Office) ja yleisimmät Internet-selaimet. Joihinkin oli lisäksi asennettu kuvankäsittelyohjelma (esimerkiksi PaintShop Pro) ja erilaisia ilmaisohjelmia. Tarjolla oli myös skannereita ja tulostimia sekä langaton verkko (Wi-Fi). Jotkin kirjastot tarjosivat käyttäjille myös kannettavia tietokoneita ja tabletteja sekä laitteita ja ohjelmistoja valokuvien, kasettien ja videonauhojen digitointiin. Yhdessä kirjastossa oli Mac-ohjelmistoja hyödyntävä studio musiikin esittämiseen ja tallentamiseen. Kirjastonhoitajien mukaan suurin osa laitteista ja ohjelmistoista toimi melko luotettavasti ja oli normaalikäyttöön riittävän ajantasaisia, joskin ohjelmistoversioita pidettiin toisinaan hieman vanhentuneina. Käyttäjien odotukset kasvavat heidän mukaansa jatkuvasti ja he kokivat, että kirjastot jäävät kehityksestä jälkeen, koska tieto- ja viestintäteknologiset laitteet kehittyvät niin nopeasti. Kirjastonhoitajat eivät nähneet tarvetta nopeuttaa nykyisiä laajakaistayhteyksiä, mutta he kertoivat Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 15\n16 yhteyksien luotettavuudessa olevan ongelmia silloin tällöin. Myös tarjolla olevien tietokoneiden määrää pidettiin riittävänä, erityisesti kaupunkialueiden kirjastoissa. Myös käyttäjät olivat suurelta osin tyytyväisiä tarjolla oleviin laitteisiin ja ohjelmistoihin. Vain edistyneempien käyttäjien mielestä ohjelmistokirjo ei ollut tarpeeksi kattava ja ajantasainen. Kaikissa kirjastoissa oli nopea laajakaistayhteys. Isojen kaupunkien kirjastoissa sitä pidettiin pääsääntöisesti riittävän nopeana, mutta pienempien paikkakuntien kirjastonkäyttäjät eivät olleet yhtä tyytyväisiä. Heidän mielestään yhteys ei ollut tarpeeksi nopea pelaamiseen tai joissain tapauksissa myöskään kuvien lataamiseen. Kaikki käyttämäni tietokoneet ovat toimineet luotettavasti. (Käyttäjä, mies, vuotta, ) Olen pelannut täällä pelejä. Yleensä se sujuu oikein hyvin, mutta kaikki pelit eivät toimi. (Käyttäjä, mies, vuotta, ) Käyttöjärjestelmää pitää päivittää vähitellen. Vista kaatuu aina välillä, ja vapaata muistitilaa on liian vähän. (Käyttäjä, mies, vuotta, ) 4. Yleisiä kirjastoja koskevat käsitykset 4.1 Kirjastopalvelujen tärkeys Kaikkia kirjaston käyttäjiä (sekä tietokoneita käyttäviä että niitä käyttämättömiä) pyydettiin arvioimaan kirjastojen tarjoamia palveluita viisiportaisella asteikolla erittäin tärkeästä ei lainkaan tärkeään. Kaavio 6 osoittaa neljä tai viisi pistettä saaneiden palveluiden osuuden Suomessa ja koko EU:ssa. Tärkeimpänä pidettiin kuten olettaa saattaa kirjastossa luettavia ja kotiin lainattavia kirjoja. Sekä Suomessa että koko EU-alueella tätä palvelua piti tärkeänä 94 % vastaajista. Seuraavaksi tärkeimpiä palveluita olivat opintomateriaalit ja oppikirjat aikuisille sekä koulukirjat lapsille. Suomalaisista kirjaston käyttäjistä ensin mainittuja piti tärkeinä 78 % ja jälkimmäisiä 66 % vastaajista. Seuraavana tärkeysjärjestyksessä olivat sanoma- ja aikakauslehdet, jotka Suomessa mainitsi lähes kaksi kolmasosaa (65 %) kirjastonkäyttäjistä. Noin kolme viidesosaa suomalaisista kirjaston käyttäjistä piti tärkeänä sekä mahdollisuutta käyttää tietokonetta ilmaiseksi että mahdollisuutta käyttää Internetiä ilmaiseksi. Osuus oli pienempi kuin koko EU-alueen vastaava luku, joka oli seitsemän käyttäjää kymmenestä. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 16\n17 Kaavio 6: Yleisten kirjastojen tarjoamien palveluiden tärkeys Kirjastossa luettavat ja kotiin lainattavat kirjat Opintomateriaalit ja oppikirjat aikuisille Koulukirjat ja oppikirjat lapsille Kirjastossa luettavat sanoma- ja aikakauslehdet Mahdollisuus käyttää Internetiä ilmaiseksi Kopiokoneet ja tulostimet Mahdollisuus käyttää tietokoneita ilmaiseksi Yrityksille tarpeelliset tiedot EU Lainattavat CD- ja DVD-levyt Tiedot paikallisyhteisöstä ja paikallisyhteisölle Tiedot valtiovallan palveluista Tietokoneen ja Internetin käytön harjoittelu Yrityksille tarpeelliset tiedot Tila, jossa paikalliset voivat tavata toisiaan Lähde: Kirjastokysely C15. Kuinka tärkeinä pidätte näitä yleisissä kirjastoissa tarjolla olevia palveluita? Vastaajat: Kaikki kirjaston käyttäjät Suomessa (1 443) ja EU:ssa (24 253). Tietokoneen ja Internetin käytön opetusta ei arvostettu Suomessa yhtä paljon kuin koko EU-alueella ( 37 % ja EU-keskiarvo 54 %). Kirjastojen merkitystä paikallisyhteisöille arvioitiin kahdella kysymyksellä. Tila, jossa paikalliset voivat tavata toisiaan, oli tärkeä seikka 31 %:lle vastaajista Suomessa ja keskimäärin 50 %:lle vastaajista EU:ssa. Tietoja paikallisyhteisöstä ja paikallisyhteisölle piti Suomessa tärkeänä 44 % kirjaston käyttäjistä ja EU:ssa keskimäärin 57 % kirjaston käyttäjistä. Laadullisessa tutkimuksessa kirjastomiljöötä kuvattiin myönteiseen sävyyn. Siitä käytettiin yleisesti seuraavanlaisia sanoja: tuttu, rauhallinen, rentouttava, informatiivinen, kotoisa, kodikas, monipuolinen (laaja kokoelma kirjoja, lehtiä, musiikkia ja elokuvia), suuri ja tilava sekä sopiva paikka ystävien tapaamiseen. Henkilökuntaa kuvattiin iloiseksi, avuliaaksi ja ammattitaitoiseksi. 4.2 Yleisten kirjastojen tehokkuus ja rahoitus Yhdeksän kymmenestä (90 %) suomalaisesta (sekä kirjaston käyttäjistä että kirjastoa käyttämättömistä) oli sitä mieltä, että kirjastot vastasivat paikallisyhteisön tarpeita joko erittäin hyvin, hyvin tai melko hyvin. Luku oli huomattavasti korkeampi kuin 17 EU-maan keskiarvo 64 %. Erittäin hyvin -vastausten osuus oli Suomessa huomattavasti suurempi (45 %) kuin EU:ssa keskimäärin (14 %). Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 17\n18 Kirjaston käyttäjät ja yleisten tietokoneiden käyttäjät olivat lähes yksimielisiä kirjastojen kyvystä vastata paikallisyhteisön tarpeisiin. Kummassakin ryhmässä 96 % vastaajista sanoi, että kirjastot vastasivat paikallisyhteisön tarpeita hyvin. Noin kolmasosa (35 %) suomalaisista oli sitä mieltä, että yleiset kirjastot ansaitsisivat nykyistä enemmän taloudellista tukea. Luku oli alhaisempi kuin 17 EU-maan keskiarvo (40 %). Melkein kaikki loput olivat joko sitä mieltä, että taloudellisen tuen pitäisi jatkua nykyisellä tasolla (56 %) tai eivät kertoneet mielipidettään (7 %). Vain 1 % suomalaisista oli sitä mieltä, että yleiset kirjastot ansaitsisivat vähemmän taloudellista tukea. Nämä tulokset eivät ole kovinkaan yllättäviä, kun ottaa huomioon, että kirjastoja tuetaan Suomessa taloudellisesti keskimääräistä enemmän ja että tunnetaan tehokkaista, kustannustehokkaista ja helposti saatavilla olevista kirjastopalveluista. Yllättävää ei ollut sekään, että kirjaston käyttäjät ja yleisten tietokoneiden käyttäjät sanoivat kirjastoa käyttämättömiä useammin, että kirjastot ansaitsisivat enemmän taloudellista tukea. Molemmissa ryhmissä nykyistä suurempaa tukea toivoi 40 % vastaajista. Kaavio 7: Yleisten kirjastojen kyky vastata paikallisyhteisön tarpeisiin ja yleisten kirjastojen rahoitusta koskevat mielipiteet Yleisten kirjastojen kyky vastata paikallisyhteisön tarpeisiin Yleisten kirjastojen rahoitusta koskevat mielipiteet En osaa sanoa En osaa sanoa Ei ollenkaan Ei kovinkaan hyvin Melko hyvin Yleiset kirjastot ansaitsisivat vähemmän taloudellista tukea Erittäin hyvin 14 EU 45 Yleisten kirjastojen taloudellisen tuen pitäisi pysyä nykyisellä tasolla 40 EU 35 Lähde: Omnibus-tutkimus Q6. Kuinka hyvin itseänne lähin yleinen kirjasto vastaa mielestänne paikallisyhteisön tarpeita? Q7. Mikä seuraavista väittämistä kuvaa parhaiten omaa mielipidettänne yleisten kirjastojen nykyisestä rahoituksesta? Vastaajat: Kaikki aikuiset ( 1 008, EU ). 4.3 Yleisiä kirjastoja koskevat käsitykset Kirjaston käyttäjien mielipiteitä yleisistä kirjastoista kartoitettiin sarjalla väittämiä, joihin pyydettiin vastaamaan joko samaa mieltä tai eri mieltä. Kaaviossa 8 näkyvät Suomessa ja EU:ssa täysin samaa mieltä olleiden osuudet. Kirjaston käyttäjät olivat Suomessa EU-keskiarvoa todennäköisemmin täysin Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 18\n19 samaa mieltä kaikista näistä väittämistä. Suurimmat erot mitattiin seuraavissa väittämissä: Yleiset kirjastot ovat kaikkien käytettävissä ( 88 % ja EU 70 %), Yleiset kirjastot tarjoavat poliittisesti neutraalin ympäristön ( 67 % ja EU 50 %), Yleiset kirjastot ovat ystävällismielisiä ja viihtyisiä ( 74 % ja EU 58 %) ja Yleisistä kirjastoista saavat tietoa nekin, joille ei tietolähteitä ole muualla tarjolla ( 80 % ja EU 65 %). Kaavio 8: Yleisiä kirjastoja koskevat käsitykset % Niiden osuus, joiden mielestä yleiset kirjastot Ovat kaikkien kä ytettäviss ä Tarjoavat tietoa niillekin, joille ei tietolähteitä ole muualla tarjolla Ovat ystävä llismielisiä ja viihtyisiä Tarjoavat poliitti sesti neutraalin ympäristön Työllistävät erittäin ta ita via kirjastonhoitajia Su omi EU Ovat nykyaikaisia Ovat innovatiivisia Lähde: Kirjastokysely C29. Oletteko seuraavista väittämistä samaa vai eri mieltä? Vastaajat: Kaikki kirjaston käyttäjät Suomessa (1 443) ja EU:ssa (24 253). 5. Arkioppiminen ja epävirallinen oppiminen Yleiset kirjastot ovat avainasemassa Euroopan komission elinikäisen oppimisen politiikkaan sisältyvien arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen toteuttamisessa, erityisesti kun mukaan pyritään saamaan kaikki kansalaiset. Kirjastojen roolia käyttäjien kouluttajana kartoitettiin kysymällä kaikilta kirjaston käyttäjiltä, olivatko he viimeisten 12 kuukauden aikana osallistuneet jonkinlaiseen koulutukseen yleisessä kirjastossa. Suomessa 23 % kirjaston käyttäjistä oli viimeisten 12 kuukauden aikana osallistunut kirjastossa johonkin mainituista koulutuksista. Tämä oli hieman EU:n keskiarvoa (25 %) alhaisempi luku. Osallistuminen erilaisiin kirjastossa järjestettyihin koulutustilaisuuksiin oli Suomessa samaa tasoa kuin koko EU-alueella (Kaavio 9). Osallistumismuodoista mainittakoon seuraavat: Osallistuminen luento- tai puhetilaisuuteen ( 13 %, EU-keskiarvo 11 %) Osallistuminen keskustelu-, väittely- tai esitelmätilaisuuteen ( 6 %, EU-keskiarvo 6 %) Osallistuminen paikallisia asioita käsittelevään kokoukseen ( 5 %, EU-keskiarvo 5 %) Vain 3 % suomalaisista kirjaston käyttäjistä kertoi saaneensa kirjaston henkilökunnalta apua kotitehtävissä tai muussa koulutukseen liittyvässä, kun taas koko EU-alueen keskiarvo oli 9 %. Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 19\n20 2 % suomalaisista kirjaston käyttäjistä kertoi osallistuneensa tietokoneen käyttöä koskevaan opetukseen viimeisten 12 kuukauden aikana. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kirjastossa järjestettyyn tietokoneopetukseen oli viimeisten 12 kuukauden aikana osallistunut Suomessa noin aikuista. Myös koko EU-alueella osallistujia oli keskimäärin 2 %. Kaavio 9: Henkilökunnan avustama arkioppiminen viimeisten 12 kuukauden aikana Arkioppiminen viimeisten 12 kuukauden aikana Henkilökunnan avustama arkioppiminen viimeisten 12 kuukauden aikana Mikä tahansa näistä Kuunnellut luentoa tai puhetta Osallistunut keskustelu, väittely tai esitelmätilaisuuteen Mikä tahansa näistä Tulostaminen tai skannaaminen Osallistunut paikallisia asioita käsitelleeseen kokoukseen Saanut apua kotitehtävissä tai muussa koulutukseen liittyvässä Saanut kirjaston henkilökunnalta työnhakuun tai hakemuksen lähettämiseen liittyviä neuvoja Osallistunut tietokoneen käyttöä koskevaan opetukseen Saanut tietoa tietokoneen lukutaitoopetuksesta tai saanut kutsun tällaiselle kurssille Osallistunut työnhakijoille suunnattuun opetukseen * 6 * 2 EU Tietokonelaitteiden käyttö Tiedonhaku kirjaston verkkosivustolta Yhteyden muodostaminen kirjaston langattomaan verkkoon Selainohjelman tai hakukoneen (esim. Google) käyttäminen tiedonhakuun Internetistä EU Lähde: Kirjastokysely C16. Oletteko viimeisten 12 kuukauden aikana tehnyt yleisessä kirjastossa jotakin seuraavista? C17. Oletteko viimeisten 12 kuukauden aikana saanut yleisessä kirjastossa henkilökunnalta apua johonkin seuraavista? Vastaajat: C16 Kaikki kirjaston käyttäjät Suomessa (1 443) ja EU:ssa (24 253). C17 Kaikki yleisten tietokoneiden käyttäjät Suomessa (713) ja EU:ssa (11 716). Kuten kaaviosta 9 käy ilmi, yleisten kirjastojen henkilökunnalla on arkioppimisen tukemisessa merkittävä rooli. Suomessa puolet (50 %) kirjaston käyttäjistä oli viimeisten 12 kuukauden aikana saanut kirjaston henkilökunnalta apua jossain tehtävässä. Tämä on linjassa EU-keskiarvon (49 %) kanssa. Henkilökunta auttoi kirjaston käyttäjiä yleisimmin tulostamisessa, skannaamisessa, tietokoneen käytössä tai tietojen etsimisessä kirjaston verkkosivustolta. Laadullisen tutkimuksen mukaan kirjastohenkilökunnan antamat neuvot ja tuki nähtiin lähes yksimielisesti myönteisessä valossa, ja henkilökuntaa pidettiin avuliaana ja ammattitaitoisena. Henkilökunnan paikallaoloa pidettiin suurena etuna, ja melkein kaikki vastaajat olivat tieto- ja viestintäteknologioita käyttäessään ainakin jossain vaiheessa saaneet jonkinlaista tukea tai apua ongelmiinsa. Tarjolla oli myös Varaa kirjastonhoitaja -palvelu, jonka puitteissa oli mahdollista sopia tapaamisaika kirjastonhoitajan kanssa ja saada häneltä tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvää opastusta. Kirjaston henkilökunta oli auttanut käyttäjiä muun muassa tulostamaan, kopioimaan CD-levyjä, käyttämään Internetiä ja siirtämään kuvia muistitikulta sekä käyttämään skanneria, kannettavaa Käyttäjien käsityksiä tieto- ja viestintäteknologioiden hyödyistä yleisissä kirjastoissa Suomessa 20


2h, k, psh/wc, lasitettu parveke, Salpausseläntie 4, Hyvinkäänkylä, Hyvinkää - Kiinteistömaailma\n58 m² / 58 m²2h, k, psh/wc, lasitettu parveke\nSalpausseläntie 4, Hyvinkäänkylä, Hyvinkää\n1 230,00 €Vuokravakuus\n58 m²Salpausseläntie 4, Hyvinkäänkylä, Hyvinkää\nHeti vapaa ylimmän kerroksen tilava ja erittäin viihtyisä pintaremontoitu kaksio. Asunnossa on mm. suuri lasitettu parveke ja eteisessä vaatehuone. Taloyhtiössä on saunatilat, varastot sekä pesutupa kuivatushuoneineen erillisestä maksusta asukkaiden käytössä. Rauhallinen ja hyvin hoidettu asuinalue mäntymetsään rajoittuen. Paikallis-ja kaukoliikenteen bussipysäkit, Kirjanvantolpan palvelut, lähikaupat ja mm. sairaala kävelyetäisyydellä. Sonninmäen liikuntamaastot vieressä. Vuokra-aika toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella, vuokravakuus 2 kk vuokra (1230€), kotivakuutus otettava, eläimet sallittuja, tupakointi kielletty.\nSijaintiSalpausseläntie 4, 05840 Hyvinkää\nHuoneluku2h, k, psh/wc, lasitettu parveke\nHuoneiston kuntoTyydyttävä, Pesuhuone ja keittiö alkuperäisessä/siistissä kunnossa. Lattiat/uudet laminaatit ja seinäpinnat maalattu.\nKeittiöJenkkikaappi, uuni, sähköliesi\nSaniteettitilatKylpyhuone: amme, peilit, kiinteät valaisimet\nMuut huoneeteteisessä naulakko\nVuokravakuus1 230,00 €\nLisätietoja kustannuksistaAutopaikkamaksut: kylmä 4€/kk, lämmin 10€/kk.\nTaloyhtiön nimiAsunto Oy Nikinmäki\nTontin pinta-ala4415 m²\nTaloyhtiössä onEi hissiä, kellarikomero, jäähdytetty kellari, sauna, urheiluvälinevarasto, talopesula, kuivaushuone, kuntoilutila.\nRakennukseen tehdyt korjaukset1997 saunaosaston kunnostus, 1999 lukoston uusiminen, 2003 viemärilinjojen puhdistus, 2007/2008 julkisivu korjaus, parvekeovien ja ikkunoiden vaihto, 2004 digi- TV valmius, 2008 ilmastoinnin nuohous ja säätötyö, 2009 patteriverkoston säätö sekä termostaattien ja linjasäätöventtiilien vaihto, 2009 rappukäytävien maalaustyö; seinäpinnat tuuletusparvekkeiden ovet ja rappujen maalipinnat uusittu, 2010 jätekatoksen uusiminen ja leikkipaikan kunnostus, 2010 piha-alueen asfaltointikorjaus, 2013 uusi kaukolämpöpaketti, putkien kuntotutkimus 2014-15, porraskäytävien tasanteiden uusinnat 2014-15, kellarikäytävän valojen uusinta 2015, taloyhtiön katon PTS kartoitus 2016, taloyhtiön saunan saneeraus 2017, julkisivun ja parvekkeiden kuntotutkimus, piha-alueen ja leikkipaikan kunnostaminen 2019, IV-kanavien puhdistus ja säätö, raitisilmaventtiilien suodattimien vaihto 2020.\nTiedossa olevat korjauksetKunnossapitotarveselvitys: salaojien kunnon tarkastminen 2021, jätekatoksen kunnostus 2022, putkirewmontin hankesuunnitelman aloittaminen 2023-2024, julkisivun kuntotutkimuksen mukaisia tomenpiteitä 2025, kellarikäytävien seinien maalaus.\nKoulutHyvinkäänkylän koulu (n. 0,8 km)\nPäiväkotiVehkojan päiväkoti (n. 1 km)


Erikoistapaus on ollut opiksi | Tieku.fi\nperjantai 2. heinäkuuta 2010 teksti Gorm Palmgren\nMuistijärjestelmän toiminnasta on saatu paljon tietoa tutkimalla yhdysvaltalaista epilepsiapotilasta Henry Molaisonia (1926–2008), jonka tapaukseen on ollut tapana viitata pelkästään nimikirjaimilla HM. Kun hän oli 27-vuotias, hänelle tehtiin aivoleikkaus, joka kohdistui otsalohkon keskiosaan. Alueella sijaitsee muun muassa hippokampus. Toimenpide poisti epilepsiaoireet, eikä se vaikuttanut älykkyyteen eikä persoonallisuuteen. Se aiheutti kuitenkin muistihäiriöitä.\nAina asialla ensimmäistä kertaa\nHM:n tapahtumamuisti ei toiminut. Siksi hän ei pystynyt liittämään eri tilanteisiin aiempia kokemuksia, vaan aina, kun hän kävi kahvilla tai lähti kävelylle metsään, hänestä tuntui, että kysymyksessä oli ensimmäinen kerta. Jos HM jutellessaan jonkun kanssa käänsi katseensa hetkeksi toisaalle, hän ei enää tunnistanut keskustelukumppaniaan.\nHM alkoi pitää kaikkia vanhoja tuttuja vieraina. Vaikka hän sai tietää, keitä he olivat, hän ei pystynyt painamaan heitä koskevia tietoja mieleensä, sillä hänen tietomuistinsa toimi huonosti.\nSitä vastoin HM:n proseduraalinen muisti ei häiriintynyt. HM omaksuikin leikkauksen jälkeen uusia motorisia taitoja. Hän oppi esimerkiksi jongleeraamaan. Vaikka HM käsitteli palloja taitavasti, hänen oli vaikea uskoa, että hän ei ollut ensimmäistä kertaa asialla.


Kommentti: Miltä näyttää sininen tulevaisuus? Näistä syistä loikkariliikkeen kuihtumisvaara on todellinen - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nPerussuomalaisista eronneella Sininen tulevaisuus -ryhmällä on edessään kivinen tie vakuuttaa äänestäjät siitä, että se olisi yhä uskottava vaihtoehto perinteisille valtapuolueille, kirjoittaa Ilta-Sanomien toimittaja Antti Halonen.\nPerussuomalaiset on taas osoittanut olevansa Suomen mielenkiintoisin puolue. Uteliaisuus puoluetta kohtaan on ollut poikkeuksellisen kova siitä lähtien, kun persutroikkaa vahvalla otteella luotsannut Timo Soini ilmoitti luopuvansa puheenjohtajan nuijasta parinkymmenen vuoden taipaleen jälkeen.\nVaikka Soinin jäähyväiset jäivät Jyväskylän puoluekokouksessa vaisuiksi, media kunnioitti Soinia ja hänen perintöään kirjoittamalla, kuinka Soini nosti perussuomalaiset lilliputtipuolueesta hallitukseen asti. Kun valta siirtyi Jussi Halla-ahon johtamalle ”nuivien” värisuoralle, valtiovarainministeri Petteri Orpo (kok) kehui Soinia luotettavaksi ”takuumieheksi”.\nLuottomies Soini. Kuva: Seppo Kärki\nPuoluekokouksesta kului vain muutama päivä ja Soini teki kenties uransa suurimman takinkäännön. Hän karkasi perustamastaan puolueesta Simon Elon johtamaan Uusi vaihtoehto -eduskuntaryhmään muiden perussuomalaisten ministerien kanssa, vaikka oli jyrissyt loikkaamishuhuja vastaan Juudas-kirjoituksillaan vain viikkoa aikaisemmin.\nMaanantaina loikkareiden liike sai uuden nimen, Sininen tulevaisuus. Nimi herättää kysymyksen, millainen Sininen tulevaisuus sitten on? Ministeri Sampo Terho kuvailee sitä ”ilon ja toivon” puolueeksi, mutta ennusmerkit ovat sellaiset, että ilon ja toivon aiheet voivat olla vähissä. Sillä on edessään kivinen tie vakuuttaa äänestäjille, että se olisi yhä uskottava vaihtoehto perinteisille valtapuolueille, joiden vastustamiseen koko perussuomalaisten nousu perustui.\nIlon ja toivon Terho. Kuva: Antti Aimo-Koivisto\nPesäeroa Halla-ahon perussuomalaisiin perusteltiin ennen kaikkea arvopohjan eroavaisuuksilla. Se on mielenkiintoista, että perussuomalaisista puhutaan nyt kauhistellen äärioikeistolaisena maahanmuuttovastaisena puolueena, vaikka tosiasiassahan se on aina ollut sitä.\nSe ei nimittäin ollut pelkästään Timo Soini, joka nosti perussuomalaiset varteenotettavaksi suureksi puolueeksi, vaan iso kiitos kuuluu edesmenneelle Tony Halmeelle. Halmeen kovat puheet maahanmuuttoa vastaan vetosivat närkästyneisiin äänestäjiin vuonna 2003. Maahanmuuton suhteen Halme oli ehkä jopa halla-aholaisempi kuin Halla-aho itse, ja sen ajatusmaailman saattelemana Soinikin pääsi ensimmäistä kertaa läpi eduskuntaan, joskin huomattavasti vaatimattomammalla äänimäärällä kuin Halme. Ennen vuotta 2003 Raimo Vistbacka joutui edustamaan eduskunnassa perussuomalaisia yksin.\nHalmeen avulla Soini pääsi nokkelana sanataiturina sutkauttelemaan eduskunnassa puolueen kannatusta korkeammalle. Karismaattinen puheenjohtaja pystyi möykkäämään oppositiossa ja haukkumaan ”vanhoja puolueita”. Maahanmuuttovastaisimmat puheet hän jätti muille edustajille.\nMonet politiikan toimittajat ovat piikitelleet Soinia siitä, että ovien avaus ”maahanmuuttokriitikoille” koitui perussuomalaisten kohtaloksi. Sekin on muistettava, että vuoden 2003 vaaleissa Halmetta ja sitä myötä perussuomalaisia ja Soinia pidettiin lähes yhtä rasistisina mörköinä kuin Halla-ahoa nyt pidetään.\nSoini, Halme ja Vistbacka. Kuva: Ari-Veikko Peltonen\nMaahanmuutto on perussuomalaisten kannattajien keskuudessa niin tärkeä teema, että puolueen hajoamisesta spekuloitiin jo kauan sitten. Oikeastaan ensimmäinen jakautuminenhan tapahtui jo yli kuusi vuotta sitten. Perussuomalaisista irtosi Soiniin pettynyt radikaalimpi siipi, joka sai nimen Muutos 2011. Sen kantavin teema oli juurikin maahanmuutto. Puolue ei kuitenkaan saanut koskaan yhtäkään edustajaa eduskuntavaaleissa läpi, vaikka James Hirvisaari sieltä itselleen ryhmän löysikin, kun hänet potkittiin pois perussuomalaisista vuonna 2013.\nHalla-aholaisten värisuoran murskavoitto on leimattu vallankumoukseksi ja junttaamiseksi. Sitä se totta kai olikin, mutta olisiko mahdollista, että todellisen päätöksen Halla-ahon valinnasta teki juonittelijoiden sijaan perussuomalaisten kenttäväki, joka oli kurkkuaan myöten täynnä Timo Soinia ja petettyjä lupauksia?\nSoini julisti vuonna 2014, että ”persut eivät myy persettään”. Puolueen oli pakko lähteä hallitukseen säilyttääkseen uskottavuutensa, mutta se sattui perussuomalaisten kannalta kiusallisimpaan mahdolliseen aikaan. Halla-ahon kannattajat eivät olleet Jyväskylässä unohtaneet, että Kreikkaan on lapioitu perussuomalaisten hallituskaudella miljardikaupalla rahaa ja Suomeen on saapunut poikkeuksellisen paljon turvapaikanhakijoita.\nKun Halla-ahon perussuomalaiset heitettiin hallituksesta ulos, se näyttäytyi monille äänestäjille niin, että Timo Soinilla, Jussi Niinistöllä, Sampo Terholla, Jari Lindströmillä ja Pirkko Mattilalla on takapuolessaan ministerin palkan arvoinen hintalappu, jonka mustan auton takapenkki on painanut tiukasti kiinni. Pettyneet persuäänestäjät näkevät Sinisen tulevaisuuden nyt hallituspuolueiden sylikoirana, mikä olisi varmaan ollut vielä kymmenen vuotta sitten Timo Soinin mielestä ainoa vanhaa valtapuoluetta ja vihervasemmistoa surullisempi asia.\nSiksipä kuihtumisvaara on suuri. Siinä missä Jussi Halla-ahon perussuomalaisista puhutaan nyt perustellusti parin asian, eli maahanmuutto- ja EU-vastaisuuden puolueena, on vaara, että Siniselle tulevaisuudelle ei jää oikein niitäkään.\nNiille äänestäjille, joille perussuomalaisten uusi johto on liikaa, Simon Elon joukkio voi olla liian vähän. Sininen tulevaisuus markkinoi itseään turvallisuuden, oikeudenmukaisuuden ja hyvinvoinnin puolueena. Turvallisuutta halajavat maamiinafanit saattavat äänestää Jussi Niinistön sijaan kokoomusta, syrjäseutujen hyvinvoinnin parantamista vaativat maakuntalaiset taas keskustaa ja kiky-tunteja raatavat duunarit saattavat palata nöyrästi hakemaan oikeudenmukaisuutta demareilta.\nSekä perussuomalaiset että Sininen tulevaisuus ovat todennäköisesti seuraavien vaalien jälkeen oppositiossa, eikä kumpikaan ryhmä välttämättä saa sitä paikkamäärää, mikä niillä nyt on. Sen sijaan hallitukseen vyörynee vihreä Aalto, jolla on seuranaan kaksi valtapuolueista, joita perussuomalaisten hajoamisen jälkeen on taas jäljellä vain kolme. On tietysti mahdollista, että vihreät nousee Pekka Haaviston presidenttiehdokkuuden vetovoimalla neljänneksi demareiden rinnalle.\nTulee mieleen, kun SKYP erosi perussuomalaisten edeltäjästä SMP:stä, ei kulunut pitkään, että se haipui olemattomiin. Sieltä juontaa muuten myös juurensa termi ”seteliselkärankainen”. Pidän mahdollisena tai jopa todennäköisenä, että Sininen tulevaisuus tulee jäämään Timo Soinin ja hänen perintönsä siniseksi hetkeksi, ohimeneväksi ilmiöksi auringonlaskun jälkeen.\nKokoomus Sinisen tulevaisuuden nettiosoitekohusta: ”Sille ei voi hirveästi tehdä mitään”\nKotimaa 19.6.2017 19:54\nProfessori Sinisestä tulevaisuudesta: Herättää hämmennystä, mutta ainakin se erottuu\nKotimaa 19.6.2017 17:37\nKotimaa 19.6.2017 16:32\nUusi vaihtoehto -ryhmästä tulee Sininen tulevaisuus\nKotimaa 19.6.2017 13:51