12.9.2015\t06:00\t8\t11\tHarry Harkimo\nRakennemuutosta tarvitaan! Näin on hoettu ehkä viisikymmentä vuotta. Eikä siinä useinkaan ole oltu väärässä, siitä on vain oltu eri mieltä mitä rakenteita nyt kulloinkin tarkoitetaan. Joskus puhuja tarkoittaa valtiontaloutta, joskus kuntasektorin toimintaa, joskus työmarkkinoita – ja joskus pieleen menneen kodinremontin jälkeen sitä on syytä soittaa remonttimiehelle ja vaatia vähän helevetin äkkiä rakennemuutoksia siihen keittiökaapin tukirakenteeseen, joka juuri äsken petti.\nNo, vitsit sikseen. Hallitus yritti äskettäin hallittua rakennemuutosta työn teettämisen kustannuksissa. Siitä ei tullut hallittua, koska SAK laittoi kampoihin. Koska eduskunta ja sen valitsema hallitus on koottu hoitamaan maamme asioita, sen velvollisuus on parhaaksi katsomillaan keinoilla nostaa Suomi suosta ylös. Hallitus halusi ensisijaisesti, että yhteistalkoiden taakka olisi jakautunut tasaisemmin kaikille eikä palkkoja olisi tarvinnut leikata. SAK halusi toisin. Se vastusti muutosta, joka olisi vienyt siltä valtaa, mutta olisi ollut hyväksi isossa kuvassa jopa sen jäsenille.\nMutta osin se on ymmärrettävää. Ei ole työnantajapuolikaan vapaa muutoksen pelosta. On nimittäin vielä yksi sektori, joka pelkää valtansa puolesta ja siksi vastustaa itseensä kohdistuvaa rakennemuutosta: suuryritykset ja niiden hallitukset. Siitä ei paljon puhuta, vaikka Suomen nostamiseksi suosta myös niiden pitäisi uudistua.\nSyitä on monia. Nyt suuryritysten hallituksissa pyörii sama pieni piiri, joka nimittää toisiaan ristiin eri hallituksiin. Siitä seuraa ensinnäkin korkea keski-ikä. Seurauksena hallitusten jäsenten keski-ikä vaihtelee 55–62 vuoden välillä.\nSe on pöyristyttävää. Ne tarvitsisivat paljon enemmän nuoria jäseniä: ihmisiä, joilla on innovatiivisuutta, jotka ymmärtävät digitalisaation seurauksia, uusia medioita ja trendejä. Nyt monissa yrityksissä on käytössä maksimi-ikä hallituksen jäsenelle. Sen sijaan pitäisi tietenkin olla maksimiaika, jonka hallituksessa saa istua. Ei uusia ideoita ja intoa loputtomiin riitä.\nNe ihmiset, joita tämä koskee, eivät tietenkään ymmärrä ollenkaan tällaisia väitteitä. He ovat mielestään niin hyviä ja rautaisia ammattilaisia, ettei heitä voi korvata. Ja piiri pieni pyörii.\nValta kiinnostaa tietysti kaikkia. Mutta yhdessä asiassa soisi ihmislajin kehittyvän. Että osaisimme paremmin nähdä, milloin asiat ovat muuttuneet niin paljon, että mielipiteemme pitää muuttua tai itsemme astua syrjään, jos haluamme kohentaa yhteistä hyvää. Tarkoitti yhteinen sitten valtiota, kuntaa tai yritystä.\nKirjoittaja Hjallis Harkimo on kansanedustaja (kok.) ja liikemies.\nEdellinen Suomi on jo pysäytetty\nSeuraava Turvapaikanhakijat – miinukselta plussalle?\nAmmattiliitoilla on liikaa valtaa. Olen maksanut itsekkin rakennusliittoon aikanaan ja jatkokouluttautumisen jälkeen insinööriliittoon. Milloinkaan en ole liitosta hyötynyt. En ole ollut lomautettuna tai muuta vastaavaa.\nLiiton porukka on saanut järjestää minunkin rahoillani mm. Hulpeita risteilyjä. No, nyt en ole enää liitossa, loppui heidän elättäminen. Yrittäjänä on tullut työntekijä puolelta lähdön jälkeen toisenlainen ajattelukulma asioihin.\nHirveetä kitinää lomien leikkauksesta tasapuolisemmaksi.\nYrittäjä jos joutaa pitämään viikon pari lomaa vuodessa ja sekin pitää itse kustantaa. Joillakin sekään ei ole mahdollista. Että kyllä 30 päivää on suorastaan yltäkylläinen. Saahan palkan saaja siihen vielä lomarahatkin päälle. Ja kuinkas sairastaminen yrittäjällä tapahtuu.. Olikohan siinä 4 tai 5 omavastuu päivää ja sitten saattaa saada jotain jos on ylipäätään ollut vara maksanut yel maksua. Entäpä ylityökorvaukset, jos jokin asia on kiireellinen yrittäjän pitää hoitaa se vaikka sunnuntai iltana, eikä siitä voi asiakasta veloittaa 200%lla.\nPitää ihmisten ymmärtää että liitot eivät haluneet ajatella näitä asioita ja valtaa olisi pitänyt leikata.\nEli syyttäkää heitä heidän toimettomuudesta.\nNyt hallitus tekee jotain kun jotain pitää tehdä.\nTyöntekijä puoli pitäisi olla kiitollinen että jotakin työtä yrittäjät ylipäätään heille tarjoaa.\nToinen vaihtoehto olisi heille, ei töitä eikä ansionsidonnaista kuten yrittäjäkään ei saa mitään jos ei ole töitä.\nPerusduunareilla mm. Rakennusalalla liikaa palkkaa insinööreihin verraten. Kirvesmies voi pekkasineen päivineen tienata helposti 3000 euroa kuussa. Insinööri voi suunnitella 2500…2700 eurolla kuussa suuriakin kohteita. Ja vastuu on ihan toiselta planeetalta. Eikä ylitöitä makseta välttä, muulla tavoin kuin tunti tunnilta periaatteella. Ja mitään pekkaspäiviähän ei ole..\nMinulla on tästä kokemusta. Joten tuntuu tuo ruikuttaminen joka asiasta tarpeettomalta.\nMoni vetoaa taas valintakysymykseen. Sitähän se on myös kaupankassalla, poliiseilla ja meillä jokaisella.\nPitää muistaa yksi asia. Jos yrittäjiä ei ole mistä palkansaajat saavat palkkansa.? Liitoiltako?\nTodennäköisesti se 3000 euron kirvesmies korjaa sen suunnittelijan virheet sitten toteutusvaiheessa. Se palkka menee ihan oikeaan osoitteeseen.\nRakennusmies tuntuu luulevan ainakin itse tekevänsä työmaalla hyviä ratkaisuja.:-D\nTekijöitä on moneen lähtöön ja tarpeeseen.\nJos insinööreille maksettaisiin sellainen korvaus tehdystä työstä ja varsinkin vastuusta, mikä heille kuuluisi. Olisi suunnitelmien laatukin toista luokkaa. Nyt työtä on mutta korvaus vaatimatonta. Maksetaan mitä maksetaan. Toista se on esim. Kirvesmiehellä kun katsotaan työehtosopimuksista palkka.\nPointtina tässä koko hommassa on, että palkansaajilla on asiat mielestäni hyvällä mallilla, on lomarahat jne. Ei tarvitse kirvesmiehenkään tehdä pitkää päivää jos ei halua. Hanskat tippuu näppärästi käsistä jo ennen puolta neljää. Ja perävalot kun kajastaa, ei työt mielessä välttämättä paina.\nEli olkaa hiljaa ja tehkää töitä kun niitä vielä edes on.\nKuinkas paperi puolella kävikään kun maksettiin törkeän kovaa liksaa. Tehtaat alkoivat valua ulkomaille.\nSuomessa jos missä valta tuntuu tekevän saavuttamattoman. Tämä lienee peruspyrkimys johon tietoisesti pyritään ja jota perinteinen urakehitys suosii. Kun ministereiden etuisuuksista ei voida leikata kuin viikon palkka, ei ihme ettei joustoa ole. Suomi seisoo ensi viikon perjantaina. Vakaampi ulottuvuus liittyy luovuuteen tai sen puuttumiseen. Tätä Hjalliskin kirjoituksessaan käsittääkseni peräsi. Miten toimia luovasti tilanteissa, joissa olisi ajateltava uudella tavalla. Talkoohenkeä näissä kekkereissä on turha odottaa, on rakennettu velalla ja vähitellen on takaisin maksuaika. Pienet muutokset rasittavat etenkin köyhimpien elämäntilannetta koska maailman on johtajien ja jatkuvan kasvun pelikenttä. Pahoittelen, edellä sanottu ei tainnut tarkoittaa yhtikäs mitään.\nNäiden herrojen palkat ja palkkiot ovat nousseet huomattavasti. Vaikka otetaan huomioon korkea verotus niin myös käteen jäävä palkka on noussut huomattavasti enenmän kuin palkansaajilla. Näin voisi ajatella, että myös he ottaisivat osaa vähän suuremmalla osuudella näihin teloustalkoisiin.\nKommentoisin hieman ensimmäisen kommentoijan nimimerkki “yrittäjä” tekstiä.\nNimimerkki “yrittäjä” kirjoittaa hieman epätarkasti. Aika moni tuntuu kuvittelevan, että pitää kuulua liittoon, jos haluaa ansiosidonnaista työttömyyskorvausta työttömyyden tai lomautuksen aikana. Puhutaan esimerkiksi “liiton rahasta”.\nNäin ei suinkaan ole. Ansiosidonnaisen työttömyyskorvauksen saa myös kuulumalla pelkkään työttömyyskassaan, jonka jäsenmaksu on vain murto-osa liiton jäsenmaksusta. Halvimmat työttömyyskassat, joihin kuka tahansa voi liittyä, maksavat vain luokkaa 50 euroa vuodessa. Tällä rahalla saa siis ansiosidonnaisen työttömyysturvan.\nAmmattiyhdistys ja liitot mielellään ylläpitävät mielikuvaa ns. “liiton rahasta”. Todellisuudessa liittojen jäsenmaksurahasta valtaosa menee liiton työntekijöiden elättämiseen ja aiemmin maitsemani noin 50 – 100 euroa työttömyyskassaan.\nLuonnollisestikaan lähinnä muodollinen 50 euron jäsenmaksu ei riitä ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan. Todellisuudessa sillä rahoitetaankin vain noin 1-2% ansiosidonnaisesta työttömyysturvasta. Loppuosa jakautuu suunnilleen puoliksi valtion ja työnantajien maksaman työttömyysvakuutusmaksun kesken.\nSipilän hallitus onkin ehdottanut radikaalia muutosta. Työttömyyskassoista luovuttaisiin ja kaikki työntekijät saisivat ansiosidonnaista työttömyysturvaa, jonka maksaisi Kela. Tätähän ammattiyhdistysliike vastustaa, koska se veisi siltä valtaa. Mitään järkeä nykysysteemissä ei ole, joten eiköhän Sipilän hallituksen ehdotus jossain vaiheessa toteudu.\nRohkea kannanotto suuryritysten hallitusten jäsenistä. Talkoohengen tosiaankin soisi ulottuvan myös sinne suuntaan. Matalapalkkainen lähihoitaja helposti valitsisi lakkomielen, mutta toinen samanlainen on halukas näkemään pidemmälle ja laajemmin koko maan edun ja suostuu leikkauksiin omalta osaltaan.\nMeillä on hyvä ja rohkea hallitus josta voi olla ylpeä.\nTämähän on yrityspuolella hieno juttu, kun markkinatalous on vapaata?\nKankeat ja hitaat suuryritykset jää jalkoihin kun innovatiivisemmat ja ketterämmät rupeavat syömään heidänkin markkinoita. Mutta jokin vain kilpailussa mättää… yleensähän vanha kaava on, että kilpailu tapetaan tehokkaasti halvalla hinnoittelulla. Pienimille ei jää muuta vaihtoehtoa kun siirtyä kilpailemaan laadussa -> markkina kaventuu. Ja kun muut toimijat markkinoilla suosivat taas suuryrityksiä enemmän, tulee tunne, että vaikutusvallan avulla sedät yrittävät saada lakeja, patentteja ja muita säädöksiä läpi säilyttääkseen valta-asemaansa.\nEli klassisesti: “Suurempi syö pienemmän”.\nSitten kun sitä kilpailua ei Suomessa tule, ulkomailta sitä saa enemmän kuin tarpeeksi. Lopputulos on juuri se, että sijoittajat katoavat muualle eurooppaan.\nMiksi sitten Suomesta ei lähdetä kohtaamaan maailmanmarkkinoita? Miksi esim. Fazer ei ole onnistunut markkinoimaan eurooppaan melkein ollenkaan, kun taas Haribo omaa “heikommalla laadullaan” jopa 6-kertaa suuremman liikevaihdon? Onko Suomessa verotus kasvun esteenä? Onko Euroopan säädökset liian hankalat? Vaatiiko kasvu veroparatiisia ja tuotannon siirtämistä halpamaihin, että sijoittajat suostuvat mukaan?\nTiedä sitten sitä… kilpailua myös varmasti kivasti vääristää suomessa kaupallinen media, jonka hallituksissa istuu eniten yrityksistä osinkoja nostava porukka.\nEli rarkaisu: avataan valtion toimesta kilpailua ja asia korjaantuu itsestään. Tuetaan heikoimmat parempaan kilpailuun, niin suuremmillakin kasvaa paine tehdä parempaa tulosta.


Samsung Galaxy Xcover Pro tarvikkeet - 30 päivän hintatakuu\nSamsung Galaxy Xcover Pro kuoret\nSamsung Galaxy Xcover Pro näytön korjaus ja muut korjaukset\nSamsung Galaxy Xcover Pro näytönsuojat\nSamsung Galaxy Xcover Pro suojakotelo\nSamsung Galaxy Xcover Pro näyttö ja varaosat\nSamsung Galaxy Xcover Pro akut\n« Takaisin Olet tässä: PuhelintarvikkeetSamsung tarvikkeetSamsung Galaxy Xcover Pro tarvikkeet\nSamsung Galaxy Xcover Pro tarvikkeet\nJos etsit markkinoiden parhaat Samsung Galaxy Xcover Pro tarvikkeet, voit olla iloinen siitä, että olet tullut juuri oikeaan paikkaan. Täältä löydät laajan valikoiman kuoria, koteloita, varaosia, panssarilaseja, varavirtalähteitä ja paljon muita älykkäitä tuotteita. Ota enemmän irti älypuhelimesta lisävarusteidemme avulla.\nKorkealaatuiset lisälaitteet Samsung Xcover Prolle\nMeillä on paras valikoima Samsung Galaxy Xcover Pro -lisävarusteita. Paitsi että saat runsaasti valintoja, saat myös markkinoiden parhaaseen hintaan. MyTrendyPhonessa arvostamme tyytyväisyyttä, joten voit olla varma, että saat korkealaatuisen tuotteen riippumatta siitä, mistä hintaluokasta ostat. Olemme varmoja, että nautit tuotteistamme, mutta annamme sinulle silti 30 päivän hintatakuun.\nEtsitpä kaiutinta, kuulokkeita aktiivisuusrannekkeita, langattomia latureita tai muita laitteita, voit olla varma, että löydät sen täältä. Valikoimamme on erittäin laaja ja monia tuotteistamme on saatavana eri muodoissa, toiminnoilla ja tyypeillä. Käytä aikaa ja löydä uusia ja jännittäviä asioita, jotka voivat parantaa käyttökokemustasi.\nOsta Samsung Galaxy Xcover Pro kuoret MyTrendyPhonesta\nKun valitset ostoksia verkkokaupassamme MyTrendyPhonessa, voit säästää 30–60% verrattuna muihin verkkokauppoihin. Meillä on yli 5 000 000 tyytyväistä asiakasta, oletko yksi heistä? Muista, että voit myös ilmoittautua Club Trendy -sivustollemme ja saada 7% alennuksen tuotteiden ostosta, jotka ovat alle 135 EUR, jotka eivät ole tarjouksessa.\nKäytä näitä hyviä alennuksia ja löydä edullinen hinta, kun ostat seuraavan kuoren meiltä. Valitse monista erilaisista, kuten silikoninen, TPU, muovinen, nahkainen ja keinonahkainen ja paljon muuta! Jokaisella näistä Samsung Galaxy Xcover Pro -tuotteista on useita värejä, malleja ja muita sekä ominaisuuksia ja tyyppejä. Tutustu valintaamme ja selvitä kuinka pitää laitteesi ehjänä.\nSinulla on myös mahdollisuus tehdä oma suojakuori, jos haluat lisätä henkilökohtaisen kosketuksen ja tyylin puhelimeesi. Valitse suosikkikuvasi ja nauti siitä, että olet ainoa maailmassa, jolla on tällainen suojakuori. Tämä on myös loistava lahjaidea, jos etsit erittäin henkilökohtaista lahjaa rakastetullusi. Hyödynnä alhaista hintaa ja varaa se jo tänään!\nSijoita vaikkapa toiseen Samsung Galaxy Xcover Pro lisätarvikkeeseen\nOn aina hyvä idea investoida suojaaviin Samsung Galaxy Xcover Pro -tarvikkeisiin. Suojaamalla se oikeaan aikaan vältetään mahdolliset korjauskustannukset. Tässä on vinkkejä älypuhelimen suojaamiseksi ostamista varten:\nOsta suojakuori ja yhdistä se panssarilasiin. Näyttö on tärkeä osa puhelintasi, joten sen kanssa ei tarvitse olla tyhjänpäiten. Näytönsuojamme ovat saatavana eri muodoissa ja ovat yleensä ohuita, joten tuskin niitä huomaa käytössä.\nEtsi kotelo tai suojakuori, joka voi pitää laitteen suojassa kokonaisuudessaan. Tutustu esimerkiksi läppäkuoriin, koteloihin ja kuoriin, joihin saat kortit mukaan Samsung Galaxy Xcover Pron lisälaitteissa. Tällainen suoja mahdollistaa korttien ja puhelimen laittamisen yhteen paikkaan pitäen puhelimesi käärittynä laadukkaassa materiaalissa.\nTunnetko PopSocketsin? Tapaa pieni ja kätevä tuote, jonka avulla puhelimen pitäminen on paljon helpompaa. Se on puhelimen takana ja sitä voidaan käyttää myös jalustana handsfree-kokemuksia varten. Voit käyttää puhelinta yhdellä kädellä ilman huolta, koska PopSocket on antanut sinulle paremman otteen siihen.\nPuhelinpidike voi monella tapaa olla arvokas hankinta. Löydä älykäs matkapuhelimen pidike, joka voi pitää laitteen vakaana ja turvallisena ajon aikana, esimerkiksi navigoinnin aikana. Lisämukavuuden vuoksi löydät myös mallin, joka tukee latausta.\nSamsung Galaxy Xcover Pro Panssarilasi - 9H, 0.3mm - Kirkas\nAnti-Slip Samsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori\nSamsung Galaxy Xcover Pro Akku EB-BG715BBE - 4050mAh\nDux Ducis Skin Pro Samsung Galaxy Xcover Pro Läppäkotelo\nSpigen Tough Armor Samsung Galaxy Xcover Pro Suojakuori\nPanzerGlass Case Friendly Samsung Galaxy Xcover Pro Panssarilasi - Kirkas\nSamsung Galaxy Xcover Pro LCD Näyttö GH82-22040A - Musta\n3MK FlexibleGlass Samsung Galaxy Xcover Pro Panssarilasi - Kirkas\nPanzer Premium Samsung Galaxy Xcover Pro Panssarilasi - Läpinäkyvä\nSamsung Galaxy Xcover Pro LCD-näytön ja Kosketusnäytön Korjaus - Musta\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Koira\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Maastokuvionti\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Ruusu\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Sininen Maastokuviointi\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Voikukka\nSamsung Galaxy Xcover Pro Arviointi\nSamsung Galaxy Xcover Pro Vesivahinkojen Korjaus\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Abstraktin Marmori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Auringonkukka\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Avaruus\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Avokado-kuvio\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Banaanit\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Donkkaus\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Elegantti Marmori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Galaksi\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Graffiti\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Härkä\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Jalkapallo\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Jääkiekko\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Jäävuori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kesä\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kissa\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kitara\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Koripallo\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kukka\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kultaiset Lehdet\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kuningas\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Kuningatar\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Leijona\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Leopardi\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Mandala\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Marmori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Meri\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Moottoripyörä\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Myrsky\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Nahka\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - No Pain, No Gain\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Norsu\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Pariisi\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Pinkki Maastokuviointi\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Pride\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Punainen Marmori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Puu\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Rakkaus\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Romanttiset Kukat\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Salama\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Sininen Marmori\nSamsung Galaxy Xcover Pro TPU Suojakuori - Sitruunakuvioinen


MIELIPIDE: Bluetooth-kaiuttimissa on langattoman äänentoiston tulevaisuus – Visionist – viestintätoimisto / PR agency\nMIELIPIDE: Bluetooth-kaiuttimissa on langattoman äänentoiston tulevaisuus\nPublished on 7.5.2010 30.8.2021 julkaissut Visionist\nKaikenlainen langaton äänentoisto on tällä hetkellä kovassa nousussa niin koti- kuin matkakuuntelussakin. Matkakuuntelussa musiikki- ja älypuhelimien nykyinen ylivalta on luonut tarpeen myös kaikenlaisille langattomille matkakuulokkeille ja -kaiuttimille. Kotikäytössä langattomuus tuo puolestaan käytön helppoutta ja musiikin jokaiseen huoneeseen yhdestä ja samasta äänilähteestä.\nMonet langattomat ääniratkaisut ovat tähän asti toimineet joko omilla yhteyksillään tai ne ovat nojanneet langattomiin WLAN-verkkoihin. Viime aikoina ovat myös Bluetooth-ratkaisut lisääntyneet ja niissä näyttääkin olevan äänentoiston tulevaisuus. Bluetooth on kattavin ja yhteensopivin langattoman tietoliikenteen muoto matkapuhelimien, tietokoneiden ja niiden tarvikkeiden välillä. Se on myös yksinkertaisin ja halvin tapa liittää kaksi digilaitetta langattomasti toisiinsa. Tämän ovat vihdoin huomanneet myös äänentoistolaitteiden valmistajat.\n”Kunnon hifistelijöiden” piireissä Bluetooth-äänentoistoa on vuosikausia katsottu nenänvartta pitkin, mutta tavalliselle musiikinkuuntelijalle Bluetooth on ollut riittävän hyvä äänentoistoratkaisu jo pidemmän aikaa. Äänenlaadullisesti Bluetoothin A2DP-äänentoistoprofiili sopii varsin hyvin nykyisen digitaalisen sisällön toistamiseen – erityisesti matkakäytössä, jossa muut häiriötekijät ovat joka tapauksessa suurempia kuin äänilähteen heikkoudet. Myös Bluetooth-äänentoiston laatua kehitetään jatkuvasti. Esimerkiksi Creative Labsin uusimmat langattomat ZiiSound D5 -kaiuttimet hyödyntävät apt-X Bluetooth -audiokoodekkia, joka parantaa A2DP-äänentoiston laadun CD-laatuiseksi.\nBluetooth-äänentoiston käyttö on myös laajenemassa perinteisestä matkakäytöstä uusiin käyttökohteisiin. Omassa olohuoneessani LG:n televisio toistaa äänet langattomasti Creativen ZiiSound D5 -pöytäkaiuttimien kautta ja äänenlaatu paranee television omiin kaiuttimiin verrattuna huomattavasti. Monet autovalmistajat tarjoavat nykyään Bluetooth-yhteensopivia autostereoita, jolloin autokaiuttimista voi kuunnella esimerkiksi musiikkipuhelimen musiikkia. Tällaisia esimerkkejä mitä moninaisimmista kuuntelutavoista tulee koko ajan lisää…\niPhone/iPod-telakkakaiuttimet ovat olleet muodissa pitkään, mutta niiden käyttöä on rajoittanut Suomessa kohtalaisen pieni laitekanta sekä niiden epäyhteensopivuus musiikkipuhelimien ja muiden kuin Applen musiikkisoittimien kanssa. Lisäksi useat telakat ovat olleet yhteensopivia vain tietyn laitesukupolven kanssa, joten kaiuttimia on pitänyt vaihtaa soittimen vaihtuessa. Tällaisia ongelmia ei Bluetooth-kaiuttimien kanssa ole. Oleellista on tietää, että äänilähde on A2DP-yhteensopiva, minkä jälkeen kaikki Bluetooth-laitteet toimivat Bluetooth-kaiuttimien kanssa mallista tai merkistä riippumatta.\nLoppuvuodesta tulee varmasti mielenkiintoinen Bluetooth-äänentoiston osalta. Monet tunnetut digitaalisen äänentoiston valmistajat tulevat tarjoamaan uusia Bluetooth-kaiuttimia kesään mennessä.\nTämän artikkelin kirjoittaja on viestintätoimisto Visionistin perustanut ja digitaalisen äänentoiston kanssa yli vuosikymmenen työskennellyt Jiri Koivuniemi.\nCategories Vanhat lehdistötiedotteet•Tags Äänentoisto, Mielipide\nEdellinen Buffalolta ensimmäiset sisäiset SSD-kiintolevyt\nSeuraava Suomen virallinen pelilista (vkot 17-18/2010)\nArkistot Valitse kuukausi kesäkuu 2022 toukokuu 2022 huhtikuu 2022 maaliskuu 2022 helmikuu 2022 tammikuu 2022 joulukuu 2021 marraskuu 2021 lokakuu 2021 syyskuu 2021 elokuu 2021 heinäkuu 2021 kesäkuu 2021 toukokuu 2021 huhtikuu 2021 maaliskuu 2021 helmikuu 2021 tammikuu 2021 joulukuu 2020 marraskuu 2020 lokakuu 2020 syyskuu 2020 elokuu 2020 heinäkuu 2020 kesäkuu 2020 toukokuu 2020 huhtikuu 2020 maaliskuu 2020 helmikuu 2020 tammikuu 2020 joulukuu 2019 marraskuu 2019 lokakuu 2019 syyskuu 2019 elokuu 2019 heinäkuu 2019 kesäkuu 2019 toukokuu 2019 huhtikuu 2019 maaliskuu 2019 helmikuu 2019 tammikuu 2019 joulukuu 2018 marraskuu 2018 lokakuu 2018 syyskuu 2018 elokuu 2018 heinäkuu 2018 kesäkuu 2018 toukokuu 2018 huhtikuu 2018 maaliskuu 2018 helmikuu 2018 tammikuu 2018 joulukuu 2017 marraskuu 2017 lokakuu 2017 syyskuu 2017 elokuu 2017 heinäkuu 2017 kesäkuu 2017 toukokuu 2017 huhtikuu 2017 maaliskuu 2017 helmikuu 2017 tammikuu 2017 joulukuu 2016 marraskuu 2016 lokakuu 2016 syyskuu 2016 elokuu 2016 heinäkuu 2016 kesäkuu 2016 toukokuu 2016 huhtikuu 2016 maaliskuu 2016 helmikuu 2016 tammikuu 2016 joulukuu 2015 marraskuu 2015 lokakuu 2015 syyskuu 2015 elokuu 2015 heinäkuu 2015 kesäkuu 2015 toukokuu 2015 huhtikuu 2015 maaliskuu 2015 helmikuu 2015 tammikuu 2015 joulukuu 2014 marraskuu 2014 lokakuu 2014 syyskuu 2014 elokuu 2014 heinäkuu 2014 kesäkuu 2014 toukokuu 2014 huhtikuu 2014 maaliskuu 2014 helmikuu 2014 tammikuu 2014 joulukuu 2013 marraskuu 2013 lokakuu 2013 syyskuu 2013 elokuu 2013 heinäkuu 2013 kesäkuu 2013 toukokuu 2013 huhtikuu 2013 maaliskuu 2013 helmikuu 2013 tammikuu 2013 joulukuu 2012 marraskuu 2012 lokakuu 2012 syyskuu 2012 elokuu 2012 heinäkuu 2012 kesäkuu 2012 toukokuu 2012 huhtikuu 2012 maaliskuu 2012 helmikuu 2012 tammikuu 2012 joulukuu 2011 marraskuu 2011 lokakuu 2011 syyskuu 2011 elokuu 2011 heinäkuu 2011 kesäkuu 2011 toukokuu 2011 huhtikuu 2011 maaliskuu 2011 helmikuu 2011 tammikuu 2011 joulukuu 2010 marraskuu 2010 lokakuu 2010 syyskuu 2010 elokuu 2010 heinäkuu 2010 kesäkuu 2010 toukokuu 2010 huhtikuu 2010 maaliskuu 2010 helmikuu 2010 tammikuu 2010 joulukuu 2009 marraskuu 2009 lokakuu 2009 syyskuu 2009 elokuu 2009 heinäkuu 2009 kesäkuu 2009 toukokuu 2009 huhtikuu 2009 maaliskuu 2009 helmikuu 2009 tammikuu 2009 joulukuu 2008 marraskuu 2008 lokakuu 2008 syyskuu 2008 elokuu 2008 heinäkuu 2008


Röntgenhoitajien asenteet ja asiantuntijuus potilaiden sädesuojien käytössä\nLöfving, Arja; Tormas, Merita (2011)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa röntgenhoitajien asenteita ja käsityksiä omista tiedoistaan ja ammatillisista valmiuksistaan potilaiden sädesuojien käytössä. Kiinnostuksen kohteena oli myös työyhteisön vaikutus röntgenhoitajien suojien käyttövalintoihin.\nAineiston keräys toteutettiin www-kyselynä. Linkki kyselyn sivulle lähetettiin osastonhoitajien ja apulaisosastonhoitajien kautta 72:lle viidellä perusterveydenhuollon röntgenosastolla työskentelevälle röntgenhoitajalle, joista 20 vastasi kyselyyn. Kysely koostui 24 väittämästä, jotka oli jaettu kolmeen osaan: sädesuojien käytön perusteet, sädesuojien käyttäminen sekä työyhteisön vaikutus suojien käyttöön. Vastaajia pyydettiin arvioimaan kukin väittämä neliportaisella Likertin asteikolla. Jokaisessa osiossa oli lisäksi avoin kysymys kommentteja ja ajatuksia varten.\nTuloksista selviää, että röntgenhoitajat pitävät työnantajan järjestämää säteilysuojelukoulutusta riittävänä ja laadukkaana. He luottavat tietoihinsa ja taitoihinsa sädesuojien käytössä potilailla, tosin vastauksissa ilmeni hajontaa kysyttäessä raskaana olevien potilaiden suojauskäytännöstä. Lasten suojaus röntgentutkimuksissa koettiin erittäin tärkeäksi. Työyhteisön merkitys sädesuojien käytössä on merkittävää, mutta puolet vastaajista on sitä mieltä, että työtoverin tavat eivät kuitenkaan vaikuta omiin ratkaisuihin.\nTuloksista voidaan päätellä, että tutkimukseen osallistuneet röntgenhoitajat pitävät teoreettisia valmiuksiaan sädesuojien käyttöön hyvinä. Yksittäisen röntgenhoitajan sädesuojauskäytännöt voivat kuitenkin helposti muuttua vastaamaan työyhteisön käytäntöjä, vaikka hän pitäisikin näitä käytäntöjä puutteellisina tai virheellisinä.


Susannan Työhuone - Tee-se-itse-elämää vanhalla rautatieasemalla: Ei maatuskoita tällä kertaa\n- Virpi - 21. kesäkuuta 2011 klo 12.49\nTuo lepakkoaihe on todella kiva. Blogiasi on mukava seurailla, olen vain huono jättämään kommentteja. Mukavaa kesän jatkoa ja voimia urakointiin.\np.s. Meillä on näkynyt yksittäisiä hevosmuurahaisia, katsellaan mihin ne tai mistä ne nyt oikein tulevat. Toivottavasti ei löydy mitään pesää mistään....hevosmuurahaiset ovat kuulemma tänä kesänä vaelluksella?\nSaara 21. kesäkuuta 2011 klo 13.30\nHahhaa. Tätä lukiessa tuli mieleen, että näin yksi yö unta sun Läppälaukuista. Niitä myytiin jossain kahvilassa, jossa kävimme perheemme kanssa. Ilmeisesti mulla olis tuolle laukulle tarvetta! ;D\nLeena 37 Tuntia Vuorokaudessa 21. kesäkuuta 2011 klo 21.28\nihanija kukkia!!! tosin en ole ihan satavarma pidänkö tuosta tuijottavasta yksisilmäisestä -saattaisin laittaa siihen päälle pinssin:P\nLepakot on hyvin massasta erottuvia! jee, jotain muutakin kuin pöllöjä!\nmiukuli 22. kesäkuuta 2011 klo 0.33\nKummatkin printit on kivoja!\nLepakoista saisi hauskoja lapsillekin johonkin vaatteeseen tms.\nKenkävero on ihana paikka :)\nSaara 22. kesäkuuta 2011 klo 6.00\nTuonne Kenkäveroon olisi kyllä pitänyt päästä! Miten sattuikaan, että olen juuri silloin Pietarissa. Muuten olisin kyllä Mikkeliin asti körötellyt.. Mukavia markkinoita! :)\nSusanna 22. kesäkuuta 2011 klo 7.56\nVirpi, pidän peukkuja, että teidän muurahaiset ovat vain ohikulkumatkalla!\nSaara, taidat lukea blogiani liian tiiviisti, jos täältä asiat tulevat uniisi asti! Huippua! :-D\nLeena, se "tuijottava" on minusta juuri paras kaikista. Siinä on hyvää retroisuutta.\nMiukuli, vaatteet ovat minun opmpelutaidoillani liian vaikeita, joten pitää keksiä jotakin muuta, joka olisi myös lapsille sopivaa.\nLeena 37 Tuntia Vuorokaudessa 22. kesäkuuta 2011 klo 11.51\nOliko se siis tarkoituksella silmä vai vahingossa silmä?:D Tuli muuten mieleen, että tuo kukkakuvan perhonen olisi jo pelkilleen aika ihana! Jossain pussukassa tms.\nSusanna 22. kesäkuuta 2011 klo 13.27\nEi se ole silmäksi tarkoitettu, mutta kyllähän siinä aika helposti silmän voi nähdä.\nSister Sketch 23. kesäkuuta 2011 klo 10.00\nBlogisi on lempiseurattaviani, olenpa vain minäkin onneton näiden kommenttien jättämisten kanssa.\nKovasti suunnittelen kesäretkeä työhuoneellesi, siellä on yhtä jos toista, jotka selkeästi odottelet, että hakisin ne uuteen kotiin tänne meille ;)\nMukavaa juhannusta. Sur-rur.\nInka 23. kesäkuuta 2011 klo 11.11\nOi, tykkään tuosta kukkakuviosta hirmu paljon! Kiva nähdä sitten, mitä siitä syntyy :)\nMaija 3. heinäkuuta 2011 klo 17.45\nTuo kukkakuvio olisi tosi kiva koristetyynyssä!\nSusanna 4. heinäkuuta 2011 klo 13.44\nKukkatyyny toteutuu joskus mitä suurimmalla todennäköisyydellä!


Minkälainen on Pohjoismaiden työkulttuuri? - Ulkomailla työskentely | Kookas.fi\nSuomalaisia ja pohjoismaisia työntekijöitä pidetään yleensä hyvinä yksilötyöskentelijöinä, joilta varsinkin käytännön työt sujuvat hyvin. Kielitaito-osaaminen Pohjoismaissa on korkealla tasolla yleensä ottaen, mutta kielenkäytössä pohjoismaalaiset ovat usein melko varovaisia. Kansainvälistyminen Pohjoismaiden työmarkkinoilla on ollut hyvin voimallista viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta sitä ennen kansainväliset kontaktit ovatkin olleet melko vähäisiä. Suomessa vielä suuremmissa määrin kuin muualla Pohjoismaissa sijaintinsa takia.\nPohjoismaissa työntekijälle annetaan yleensä vastuuta ja evästystä työtehtävissä. Työnjohtaja ei ole siis ainoa yrityksen tai työpaikan vastuunkantaja. Yritysten sisälläkin jokaisella on usein oma vastuualueensa, josta hän huolehtii. Avoin tiedotuspolitiikka työpaikan sisällä on vallitsevaa tavallisesti ja suljettujen ovin takana tehdään vaan harvoin päätöksiä, joista kaikki eivät olisi tietoisia.\nTyötahti on yleensä varsin kireä. Kaikelle on omat aikataulunsa ja niistä pidetään tiukasti kiinni. Asioissa ollaan yleensä suoria. Kyllä tarkoittaa selvästi kyllä ja ei tarkoittaa ei, tosin suoruus on korviinkuultavampaa Suomessa kuin muissa Pohjoismaissa, jossa asiat kielletään epäsuoremmin. Suomalainen suoruus saattaa tietyissä tapauksissa kalskahtaa epäkohteliaalta, tosin kuin jos asioita kierreltäisiin, niin kuin monessa muussa maassa on tapana.\nPohjoismaista Tanska on kaikkein eurooppalaisin työkulttuuriltaan. Onhan tanska Euroopan ydintä lähinnä jos sijaintinsakin takia. Suomea ja Islantia voidaan pitää kaikkein eristyneimpinä. Siihenkin vaikuttanevat varmasti merentakaisuus ja sijainti &8211; kaukana kaikesta - yleensä ottaen.


Pakureissulla ei ole suunnitelmaa. Suunnittelemattomuus luo vapautta ja se on koko reissuni ydin. Haluan viettää aikaa juuri siellä, missä hyvältä tuntuu juuri niin kauan kuin se hyvältä tuntuu.\nLähdin kotipihasta maanantaina ja parkkeerasin samana päivänä Pyhäjärven kylälle Pelkosenniemelle ystävien pihalle. Pyhällä on hyvä olla. Ihmettelen hieman itsekin, miksi, sillä siitä uupuu niin usein kaipaamani villiys ja erämaahenkisyys. Sen sijaan se tarjoilee maalaisidyllistä Lappia, vanhan ajan kyläyhteisön toimintaa ja pienen tunturikylän aktiviteetteja ja saman henkisiä ihmisiä.\nKesä oli saapunut Pyhätunturille. Kävelin peltomaisemissa kesämekko päällä ja poimin villikukkia pakuni ainoalle pöydälle maljakon virkaa toimittavaan juomalasiin. Unohdin, miten olenkaan kaivannut kukkia.\nPyhällä riittää aina tekemistä ja ihania ihmisiä. Kävimme melomassa, tanssimassa vallattomasti ilta-auringossa hiekkarannalla ja uimassa vielä kovin jäisen tuntuisessa Pyhäjärvessä. Maalasimme ex-tempore taidetta terassilla ilta-auringon kultahehkussa. Aurinko ei laskenut tuntureiden taakse ollenkaan, vaan keskiyöllä kiersi pakettiauton toiselle puolelle ja aloitti uuden kierroksen. Yötön yö on täällä.\nElämä pakettiautossa sujahti uomiinsa kuin luonnostaan. Ruoka- ja vesihuolto toimii omaksi ihmetykseksenikin kuin rasvattu ja yöunet maistuivat makoisilta Bertan metallisten kylkien sisäpuolella. Tavarat on löytäneet paikkansa ja isommilta vahingoiltakin on vältetty. Ensimmäisessä ajossa tomaatit lensivät maantien töyssyissä ja painava vesikanisteri oli liian painava penkin päällä, johon sen nostin ajon ajaksi. Penkin kulma antoi periksi, mutta oli nopeasti korjattu.\nUtsjoelle ajoin lähes yhteen putkeen. Pysähdyin vain kerran viilentämään itseäni Inarijärven hyisessä kylvyssä. Myös Utsjoki kylpee helteessä. Aurinko porottaa kuumana lähes vuorokauden ympäri. Keskiyön paikkeilla se hieman hellittää lämmöstään, mutta ei piiruakaan valostaan ja aamulla autossa saa nukkua jo ilman peittoa. Valokuvaajana kaipaisin pehmeämpää ilta-auringon valoa, mutta tällä hetkellä valoa tulee täydellä teholla koko yön.\nInariin asti tien päällä oli yllättävänkin paljon ihmisiä, matkailuautoja ja moottoripyöräilijöitä, mutta Inarista pohjoiseen päin sain körötellä rauhassa. Vain porot mutustivat tien vierustojen viheriöitä, muuten maisema oli autio.\nLöysin sattumalta upean paikan parkkeerata Bertta ja nukkua yön yli. Hetken mielijohteesta poikkesin päätieltä pienemmälle ja vielä kerran hiekkatielle, joka päättyikin suoraan kohisevaan jokeen. Peruutin muhkuraisen tien päähän hieman uhkarohkeasti isojen kivien ylitse, mutta sain lopulta aseteltua auton niin, että takaovilta avautuu suora näkymä kohisevaan koskeen.\nTässä olen nyt oleskellut puolitoista päivää. On hämmentävää olla pysähdyksissä, yksin, vailla juuri mitään tekemistä. Aluksi taistelin sitä vastaan, mutta lopulta annoin periksi. Olen viimeiset kuukaudet puurtanut vuorokauden tunnit täyteen, jotta saan toteutettua tämän pakureissun. Otin vastaan ihanan tylsyyden tunteen, otin päivätorkut suojassa auringon paahteelta, vaikkei juuri väsyttänytkään.\nOlen usein hyvin tietoinen, missä olen kartalla ja mitä ympärillä on. Etsin sillä tavalla usein mahdollisia kuvauspaikkoja. Tällä kertaa en tiedä, missä kohtaa karttaa olen. En edes tiedä, kuinka pitkä matka parkkipaikaltani on Utsjoen kylälle.\nKävin tutkimusretkellä kosken alavirralla. Kuljin kohisevan kosken viertä pitkin narniamaisen houkuttavaa polkua seuraten vaikka päämäärää. Ihana päiväretki. Helle helpotti hieman tunturikoivujen hennon pienten lehtien katveessa. Linnut lauloivat herruuttaan ja kesäintoaan.\nRetkestä ei ole sen ihmeempää sanottavaa. Kuljin polkua pitkin, kunnes se loppui ja päättyi takaisin päätielle. Kosken varrella valokuvasin jyrkillä hiekkaharjuilla ja kylmän vesiloiskeen pauhussa. Kylvetin lenkkareissa paahtuneita jalkoja virran vietävänä. Papu makoili oman kylpynsä jälkeen silmät suljettuna lämpimillä kivillä kärsivällisesti odottaen, että omistajansa saa omat oudot puuhansa päätökseen.\nHuomenna pakkaan Bertan taas ajokuntoon ja käyn Utsjoen kylällä. Kaupassa pitää käydä, omenamehu on ainakin loppu. Ehkä käyn myös tunturissa, ehkä en. Sen voi suunnitella myöhemminkin.\nNyt keskiyön aurinko paistaa pakun takaikkunoista suoraan silmiin. Koski pauhaa taustalla. Sen sointi jää varmasti korviin vielä tästä paikasta lähdettäessäkin.\nIhanaa, kun olet täällä mukanani pakureissulla 💛\nEdellinen kirjoitus: Pakuprojekti – lähtöä vaille valmis\nSeuraava kirjoitus: Uusia ulottuvuuksia Utsjoella\nkesä, lappi, luonto, pakuprojekti, pakureissussa, reissu, seikkailu\njoki, koski, lapinkesä, lappi, pakuprojekti, pakureissussa, pakustakoti, pohjois-lappi, utsjoki, yötönyö\n2 responses to “Pakureissussa – Pyhältä Utsjoelle”\nVoi miten kauniita maisemia ja tunnelmia ❤ ihana sinä.\nOnko ollut hyttysiä? 🤭\nPakureissussa: Utsjoki ja Ailigas-tunturi – Sanna Vaara says:\n[…] yövyin pienen puron varrella, josta kirjoitin jo aiemmin. Sieltä lähtiessäni tie kuljetti minua Nuorgamiin asti, Suomen pohjoisimpaan kylään ja […]


Tieteen rakkikoira: marraskuuta 2012\nJättiläismäinen musta aukko ravistelee kosmisen evoluution perusteita\nMax-Planckin Astronomiainstituutin tutkijan Remco van den Boschin johtama tähtitieteilijäryhmä on löytänyt mustan aukon, joka saattaa ravistella vallitsevien galaksien evoluutiota kuvaavien mallien perustuksia. Mustan aukon massa - 17 miljardia kertaa Auringon massa - on paljon suurempi kuin nykyisten mallien antamat ennusteet ja erityisesti suhteessa sen emogalaksin massaan. Se saattaa myös olla massiivisin löydetty musta aukko.\nHubble- avaruusteleskoopin ottama kuva galaksista NGC 1277, jonka keskellä on suurin tunnettu musta aukko. Mustan aukon massa on 17 miljardia kertaa Auringon massa, mikä on 14% koko galaksin massasta. [Credit: NASA / ESA / Andrew C. Fabian / Remco C. E. van den Bosch (MPIA)]\nTähtitieteilijöiden mukaan lähes jokaisen galaksin keskustassa on massiivinen musta aukko. Eniten tutkittu musta aukko sijaitsee oman kotigalaksimme eli linnunratamme keskustassa ja sen massa on 4 miljoonaa Auringon massaa.\nGalaksin keskustan mustan aukon ja galaksin kokonaismassan välillä on havaittu tietty suhde. Tyypillisesti mustan aukon massa on vain murto-osa galaksin kokonaismassasta. Mutta nyt löydetty uusi musta aukko voi kyseenalaistaa yleisesti hyväksytyn suhteen mustan aukon ja sen emogalaksin massojen välillä. Tämä suhde on ollut tärkeässä roolissa galaksien evoluutiota kuvaavissa malleissa.\nGalaksin NGC 1277 keskuksesta löydetyn mustan aukon massa on 14% emogalaksin kokonaismassasta, mikä on ollut tutkijoille suuri yllätys. Tavallisesti mustan aukon massa on vain n. 0,1 % emogalaksin massasta. Tämä havainto lyö vanhan ennätyksen yli 10-kertaisesti.\nOnko tämä poikkeava havainto vain jonkun oudon yhteensattuman tulos? Alustavat tutkimustulokset näyttävät osoittavan, että näin ei ole, koska tutkijat ovat löytäneet myös muita pienikokoisia galakseja, joiden keskellä näyttää olevan suuri musta aukko.\nMikäli uudet havainnot vahvistuvat tämän poikkeaman, niin silloin tähtitieteilijöiden on laitettava uusiksi galaksien evoluutiota koskevien mallien perusteet. Erityisesti heidän on tarkasteltava varhaista universumia: galaksit, joista uudet massiiviset mustat aukot on löydetty, näyttävät muodostuneen yli 8 miljardia vuotta sitten eikä ne ole juurikaan muuttuneet sen jälkeen. Tämä jättiläismäinen musta aukko on saanut alkunsa hyvin kauan aikaa sitten.\nKarvakuono ei ole erityisen yllättynyt siitä, että kehitysopilliset ennusteet ovat samaa tasoa kahvinporoennusteiden kanssa. Litiumiakin on liian vähän ja pallomaisissa tähtijoukoissa on epäilyttävän nuorilta näyttäviä tähtiä.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 19.04 Ei kommentteja:\nTutkijat valmistivat proteiineja\nWashingtonin yliopiston (Seattle) David Baker laboratorion tutkijat ovat valmistaneet keinotekoisia proteiineja, jotka laskostuvat odotusten mukaisesti.\nProteiinien kolmiulotteinen rakenne tekee niistä toimivia nanokokeita. (PASIEKA/SCIENCE PHOTO LIBRARY)\nAminohappoketjuista koostuvat proteiinit ovat eräs elämän keskeisistä elementeistä. Proteiinit ovat solun nanokoneita, jotka hoitavat monenlaisia elämän kannalta välttämättömiä tehtäviä. Ennenkuin ribosomin kokoamasta aminohappoketjusta tulee tiettyyn toimintoon kykenevä proteiini, sen on laskostuttava kolmiulotteiseen muotoon. Laskostuminen on jo kauan ollut vaikea biokemiallinen ongelma, sillä sen kaikkia yksityiskohtia tai toimintaperiaatteita ei tunneta. Satoja aminohappoja pitkä ketju voi periaatteessa laskostua lukuisilla eri tavoilla ja kuitenkin sen on laskostuttava juuri tietyllä tavalla, jotta siitä tulisi toimiva proteiini.\nNyt tutkijat kertovat suunnitelleensa viisi proteiinia alkutekijöistään (aminohapoista), jotka laskostuvat luotettavasti suunniteltuun muotoon. Sokkotestissä syntetisoidut aminohappoketjut laskostuivat kutakuinkin odotusten mukaisesti.\nTutkimusta johtivat proteiinitutkija- ja aviopari Nobuyasu Koga ja Rie Tatsumi-Koga. He tarkastelivat satojen proteiinien rakennetta ja kehittivät havaintojensa perusteella muutamia laskostumissääntöjä, joita he halusivat testata.\nProteiinisäikeet muodostavat kierteitä ja muita sekundaarisia rakenteita, jotka vielä laskostuvat lopulliseen muotoon. Tutkijaryhmä havaitsi, että osien kääntyminen suuntaan tai toiseen riippui osia yhdistävien lenkkien pituudesta. Valitsemalla oikeanpituisia lenkkejä rakenneyksiköiden väliin, tutkijat kykenivät ennustamaan rakenteen laskostumisen.\nNäiden ja muutamien muiden kriteerien avulla tutkijaryhmä suunnitteli muutamia aminohappoketjuja, jotka oli tarkoitettu laskostumaan tietyllä tavalla. Vapaaehtoisten kotitietokoneiden laskentavoimaa hyödyntävien tietokonesimulaatioiden avulla jokaisen ketjun laskostuminen testattiin satojatuhansia kertoja. Noin 10 % ketjuista laskostui stabiiliin muotoon ennusteen mukaisesti.\nSeuraavaksi tutkijat syntetisoivat nämä proteiinit ja niiden todellista laskostunutta muotoa verrattiin ennustettuun muotoon. Proteiinien muodon magneettiresonassilla (MNR) selvittänyt Gaetano Montelione Rutgers yliopistosta (New Jersey) kertoo, että "on huomattavaa kuinka hyvin ennustetut rakenteet vastaavat havaittuja rakenteita."\nTutkijaryhmän konstruoimat proteiinit ovat vain "platonisia ideaaleja", Montelione sanoo. Ne ovat yksinkertaisia ja jokainen aminohappo on optimoitu laskostumaan tietyllä stabiililla tavalla. Tällä tavoin ne eroavat luonnon proteiineista, jotka ovat kompromisseja optimaalisen laskostumisen ja toiminnallisuuden kesken. Tämän johdosta niissä on osia, jotka voivat olla tarpeellisia toiminnan kannalta, mutta tekevät laskostumisesta epästabiilimman. Esimerkiksi synteettisesti valmistetut proteiinit hajoavat n. 100 °C lämpötilassa, kun luonnon proteiinit hajoavat jo n. 40-50 °C:ssa.\nMiksi tutkijat eivät ottaneet jotakin luonnon proteiinia lähtökohdaksi, vaan suunnittelivat kokonaan uuden proteiinin? Tutkijoiden mukaan evoluutio on hionut luonnon proteiinien rakenteet niin täydellisiksi, että niitä on vaikea muuttaa toisenlaiseen muotoon ja toimintoon. Kuinkahan proteiinien evoluutio on sitten mahdollista?\nTutkijat ovat siis osanneet suunnitella proteiineja, jotka kutakuinkin laskostuvat ennustetulla tavalla. Ne eivät kuitenkaan ole luonnon proteiinien kaltaisia nanokoneita, koska niihin ei liity mitään toimintoa. Se johtuu yksinkertaisesti siitä, että tutkijat eivät vielä osaa suunnitella toiminnallisia proteiineja. Proteiinien laskostumisen ja toiminnallisuuden yhteensovittaminen on oletettavasti erittäin vaativa tehtävä, eikä sitä ainakaan opistoinsinöörien kannatta yrittää.\nTutkimus on osoittanut, että tietyllä tavalla laskostuvia proteiineja voidaan suunnitella ja valmistaa. Lisäksi voimme päätellä, että riittävän älykäs suunnittelija osaisi suunnitella proteiineja, joilla on jokin toiminto.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 17.52 Ei kommentteja:\nTunnisteet: proteiini, proteiinien laskostuminen, älykäs suunnittelu\nHyönteisen ja ihmisen korvat ovat samankaltaisia\nEtelä-Amerikan sademetsissä elävällä hepokatilla on hyvin samankaltaiset korvat kuin ihmisellä tai muilla nisäkkäillä. Bristolin yliopiston johtama tutkimusryhmä on havainnut, että hyönteisen etujaloissa sijaitsevissa kuuloelimissä on samankaltaisia rakenteita kuin ihmisen keski- ja sisäkorvassa. Havainnosta kertova tutkimus on julkaistu Science-tiedelehdessä.\nHepokatilla (Copiphora gorgonensis) on hyvin samankaltaiset korvat kuin nisäkkäillä. (Courtesy of Daniel Robert & Fernando Montealegre-Z)\nNisäkkäillä kuulo perustuu kolmivaiheiseen prosessiin: ääniaaltoja keräävään tärykalvoon, välikorvan impedanssimuuntimeen (kuuloluut+simpukka) ja simpukan taajuusanalysaattoriin (aistinsolut ja hermosto). Hepokatin etujaloissa sijaitsevat korvat toimivat samalla periaatteella, vaikka ovatkin rakenteeltaan erilaiset.\nTutkijat selvittivät kuinka hepokatin impedanssimuunnos - prosessi, jossa ääniaallot muutetaan nestevärähtelyiksi - toimii. Tällaisen impedanssimuunnoksen, joka on keskeinen vaihe kuuloaistimuksen synnyttämisessä, uskottiin olevan vain nisäkkäiden korvien ominaisuus. Hepokatin miniatyyristen korvien impedanssimuunnos perustuu mekaanisiin vipuihin, joiden muodostama mikroskooppinen keinulautamainen rakenne toimii linkkinä tärykalvon ja sisäkorvan (kuulorakkula) välillä.\nTutkijat löysivät myös hyönteisillä ennentuntemattoman elimen, jonka avulla voidaan erottaa useita eri taajuuksia toisistaan. Laser Doppler-tekniikan avulla tutkijat havaitsivat, että tämä elin toimii samalla tavoin kuin nisäkkäiden simpukka, vaikka se on 60 kertaa pienempi. Elin on vesitäytteinen rakkula ja tutkijat antoivat sille nimeksi kuulorakkula (Auditory Vesicle).\nBristolin yliopiston bionanotieteiden professori Daniel Robert kertoo, että "näillä hyönteisillä on teknisesti erittäin korkeatasoiset kuuloaistit sen vuoksi, että ne voisivat selviytyä sademetsän moniäänisissä elinolosuhteissa." Ja Robert jatkaa: "Havainto, että joillakin hyönteisillä on erittäin monimutkaiset kuuloelimet, on läpimurto. Se auttaa meitä kehittämään entistä pienempiä ja parempia bionisia (biologisten rakenteiden jäljitelmiä) kuulolaitteita."\nEvoluutioteorian mukaan eliöiden samankaltaiset rakenteet ovat homologisia silloin, kun niiden avulla voidaan rakentaa fylogeneettinen puu. Tällöin samankaltaisuuksia pidetään todisteina siitä, että eliöillä on yhteinen esi-isä, josta ne ovat kehittyneet. Mikäli samankaltaisuuksien avulla ei voida rakentaa fylogeneettistä puuta, niin silloin samankaltaisuudet ovat osoituksia konvergenttisestä evoluutiosta eli siitä, että samankaltaisia rakenteita on sattumalta kehittynyt eliöihin, jotka eivät ole toistensa lähisukulaisia. Hepokatin tapauksessa tutkijat pitävät kuuloelinten rakenteita konvergenssina nisäkkäiden kanssa.\nEvoluutioteoriassa on se hyvä puoli, että mitkään havainnot eivät yleensä ole ristiriidassa sen kanssa. Samankaltaisuudet tukevat evoluutioteoriaa riippumatta siitä, tukevatko ne fylogeniaa vai ei. No, hiljattain sentään alkusuiset oli pudotettava evoluutiopuusta.\nOnko hyönteisten huippulaatuinen kuulo, joka on niille välttämätön elinehto, todiste ohjaamattomasta kehitysprosessista vai viisaasta luojasta?\nTutkijat ovat kovin innoissaan löytäessään luonnosta teknisesti korkeatasoisia rakenteita, joista he voivat ottaa mallia. Älykäs suunnittelija kopioi älyttömän prosessin tuotteita.\nTunnisteet: fylogenia, konvergenssi, kuulo, tärykalvo\nTutkijat valmistivat DNA:sta luonnollisen kaltaisia synteettisiä solukalvokanavia\nMünchenin teknillisen yliopiston ja Michiganin yliopiston tutkijat ovat osoittaneet, että synteettisiä solukalvokanavia voidaan valmistaa DNA-nanotekniikalla. Aiheesta kertova tutkimus on julkaistu Science-tiedelehdessä.\n3D-kuva synteettisestä solukalvokanavasta. (Credit:Dietz Lab, TU Muenchen)\nDNA-nanotekniikassa käytetään DNA-molekyylejä ohjelmoitavina rakennuspalikoina, joista voidaan suunnitella halutunlaisia itsestään kokoontuvia nanomittakaavan rakenteita. Tutkijoiden mukaan heidän suunnittelemansa luonnollisen kaltaiset nanokanavat voivat myös toimia solun ionikanavien tavoin. Solun ionikanavat ovat luonnon yleisimpiä ja tärkeimpiä nanokoneita.\nSolukalvo koostuu kahdesta vastakkaisesta fosfolipidikerroksesta ja se ympäröi kaikkien eliöiden soluja. Solukalvo eristää tehokkaasti solun sisäosan ympäristöstä. Solukalvossa putkimaisia proteiinirakenteita (mm. ionikanavat, ionipumput), joita pitkin solun ja ympäristön aineenvaihdunta ja informaation välitys tapahtuu.\nSolun ionikanavien inspiroimana suunniteltu synteettinen solukalvokanava koostuu 42 nanometrin pituisesta ja 2 nm paksusta neulamaisesta varresta, joka on osittain suojattu tynnyrimäisellä suojuksella. Kolestroliyksiköistä koostuva rengas suojuksen reunassa auttaa laitetta ankkuroitumaan solun lipidikalvoon, jolloin rakenteen varsiosa läpäisee kalvon muodostaen kanavan, joka näyttää toimivan oikean kanavan tavoin.\nKokeet ovat osoittaneet, että synteettisen kanavan sähköiset ominaisuudet ovat verrattavissa solun omien ionikanavien ominaisuuksiin, jolloin ne voisivat toimia jänniteohjattuina portteina. Lisäksi näyttää siltä, että kalvojen välistä sähkövirtaa voitaisiin säätää kanavan hienorakennetta muuttamalla.\n"Saattaisi olla myös mahdollista jäljitellä ionipumppuja, kuljetusproteiineja ja kiertomoottoreita, kuten ATPta tuottavaa ATP-syntaasia," sanoo professori Hendrik Dietz. "Rakastan tätä ajatusta. Se pitää minut liikkeessä."\nTutkijat ovat siis osoittaneet, että älykkään suunnittelun keinoin voidaan valmistaa jäljitelmiä solun nanokoneista. Ja hienosäätämällä ne voitaisiin saada toimimaan jopa alkuperäiskappaleiden tavoin. Voidaanko tämän perusteella päätellä, että kokonaisen solun voisi suunnitella ja rakentaa, jolloin ei tarvitsi turvautua aina niin epävarmaan satunnaisprosessiin?\nKarvakuono kuitenkin ihmettelee sitä, miten synteettisesti valmistettu nanokone osattaisiin erottaa ohjaamattoman prosessin tuottamasta nanokoneesta, ilman että niiden alkuperä sotkettaisiin? Joku asiasta tietämätönhän saattaisi erehtyä luulemaan synteettistä jäljitelmää sattumalta syntyneeksi. Kyllä silloin alaansa rakastavat professorit ja insinöörit olisivat käärmeissään.\nTunnisteet: ATP-syntaasi, DNA-nanotekniikka, ionikanava, nanokone, älykäs suunnittelu\nIhosolut paljastavat DNA:n mosaiikkimaisen luonteen\nVallitsevan käsityksen mukaan kaikki kehon solut sisältävät identtisen DNA:n. Yalen yliopistossa ihon kantasoluilla tehty uusi tutkimus kuitenkin osoittaa, että kehon kudosten välinen geneettinen muuntelu on yleistä.\niPS soluja solusyklin aikana. (Image by Vaccarino lab)\n"Havaitsimme, että ihminen koostuu mosaiikkimaisista soluista, joilla on erilainen genomi," tutkimuksen johtaja professori Flora Vaccarino kertoo. "30 % ihon soluista sisältää kopiolukumuutoksia (CNV), jotka ovat puuttuvia tai kertautuneita DNA-segmenttejä. Aikaisemmin oletettiin, että nämä muutokset liittyivät sairauksiin, kuten syöpään. Mosaiikkimaisuus, jonka olemme löytäneet ihosta, voidaan myös havaita veressä, aivoissa ja muissa ihmisen kehon osissa."\nTähän asti on uskottu, että kaikissa soluissa on samanlainen DNA, joka ohjaa kehon toimintoja. Yalen tutkijaryhmän havainnot kyseenalaistavat tämän käsityksen. Tutkijat tarkastelivat kokonaisia iPS-solujen (induced pluripotent stem cells) genomeja. iPS-solut ovat (omnipotenttien) kantasolujen kaltaisiksi muutettuja erilaistuneita aikuissoluja.\nKoehenkilöiden käsivarsien ihosta tehtyjä (iPS)-solulinjoja kasvatettiin kaksi vuotta ja niiden genomin kehitystä verrattiin alkuperäisiin ihon soluihin. Vaikka kasvatettujen solujen genomi läheisesti muistutti alkuperäisen ihosolun genomia, tutkijat havaitsivat niissä kuitenkin lukuisia dublikaatioita ja deleetioita. Jatkotutkimuksissa havaittiin, että ainakin puolet havaituista muutoksista oli olemassa pienessä osassa alkuperäisiä ihosoluja. Nämä muutokset näkyivät kasvatetuissa iPS-solulinjoissa, koska ne olivat lähtöisin hyvin pienestä määrästä ihosoluja. Vaccarinon mukaan iPS-solulinjat toimivat suurennuslaseina, jotka paljastavat kehon solujen genomien mosaiikkimaisuuden.\n"Somaattisten solujen genomien mosaiikkimaisuudella on kauaskantoisia vaikutuksia geenitutkimukseen, jossa tällä hetkellä käytetään vain verinäytteitä. Kun tarkastelemme veren DNA:ta, se ei kuvaa tarkasti muiden kudosten, kuten aivojen DNA:ta. Siellä voi olla mutaatioita, jotka jäävät havaitsematta," Vaccarino toteaa.\nIlmeisesti tällä havainnolla on vaikutusta myös DNA-sekvensseihin perustuviin fylogeneettisiin sukupuihin.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 18.29 Ei kommentteja:\nTunnisteet: DNA, iPS-solut, kantasolut, muuntelu\nValikoituja evoluutiositaatteja, osa 3\nBiologi Douglas J. Futuyma.\n"Kun evoluution viitekehys on valittu erityisen luomisnäkemyksen sijaan, siitä seuraa, että elämälle tunnusomaiset piirteet voidaan täysin ymmärtää vain niiden (kehitys)historian valossa."\nTässä Futuyma on oivaltanut inhimillisen tiedon perimmäisen olemuksen. Jokaisella ihmisellä on joku käsitys todellisuuden perimmäisestä luonteesta. Tämän käsityksen me voimme saada eri tavoin. Valitsemalla kehitysoppi lähtökohdaksi on helppoa ymmärtää elämälle tunnusomaiset piirteet niiden kehityshistorian valossa. Vastaavasti valitsemalla luomisnäkemys lähtökohdaksi on helppoa ymmärtää elämälle tunnusomaiset piirteet luomisen tai suunnittelun valossa.\nFutuyma, Douglas J. (1998): Evolutionary Biology, Sinauer Associates, Inc. s. 5\nLähettänyt Raimo Lonka klo 21.35 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Douglas J. Futuyma, evoluutiositaatti, kehitysoppi\nFotosysteemi II:sta uutta tietoa\nFotosynteesiin kykenevät organismit käyttävät auringon valoa hajottamaan vettä protoneiksi, elektroneiksi ja hapeksi - tuotteiksi, jotka ovat elämälle välttämättömiä. Veden hajottaminen tapahtuu fotosysteemi II-proteiinikompleksissa, jonka rakenteesta on saatu entistä tarkempi kuva.\nJian-Ren Shen Okayaman yliopistosta on yhdessä Osakan yliopiston tutkijoiden kanssa onnistunut kuvaamaan fotosysteemi II:n ennen näkemättömällä 1,9 ångströmin tarkkuudella röntgendiffraktion avulla. Heidän kuvansa paljastivat proteiinikompleksista yksityiskohtia rakenteista, jotka liittyvät valon keräämisen, energian siirtoon ja elektroninsiirtoketjun toimintaan. Tutkimuksen merkittävin tulos oli valon avulla veden hajottamista katalysoivan Mn4CaO5-klusterin rakenteen selvittäminen. Tämän vääristynyttä tuolia muistuttavan klusterin atomien välimatkat auttavat ymmärtämään vesimolekyylien ja happiatomien roolia happimolekyylin muodostamisessa. Kuten tutkijat asian ilmaisevat: "Tämä antaa meille lähtökohdan selvittää veden hajotusprosessi ja happimolekyylin (O-O sidos) rakentuminen, jotka ovat luonnon kiehtovimpia ja tärkeimpiä prosesseja." Näiden uusien havaintojen uskotaan auttavan keinotekoisten fotosynteesijärjestelmien kehittämisessä, jotka tarjoaisivat meille rajattoman energian lähteen.\nSiinä missä luonto on onnistunut kehitysopin mukaan jo miljoonien vuosien ajan pelkästään sattumaan perustuvan mekanismin avulla, ovat insinöörit saaneet miettiä päänsä puhki yrittäessään edes jollain tavoin tuottaa vastaavan toiminnon. Hiljattain israelilaiset tutkijat kertoivat keksineensä menetelmän veden hajottamiseksi vedyksi ja hapeksi. Keksintö perustuu erittäin ohuiden rautaoksidi-kalvojen käyttöön. Tämän uuden tekniikan avulla olisi mahdollista varata aurinkoenergiaa, joten se tuottaisi energiaa myös silloin kun aurinko ei paista. Tämä kuulostaa aika hyvältä. Aletaan insinöörin aivoin jo lähestyä sattuman ihmeellisiä saavutuksia.\nTunnisteet: fotosynteesi, veden hajottaminen\nSuomalaistutkijat: Sattuma ei voi synnyttää elävää solua\nSuomalaisten tutkijoiden mukaan elävä solu ei ole voinut syntyä sattumalta eli satunnaisella molekyylien yhdistymisellä.\nMatti Bergström ja Jorma Sauvala pitävät elävän solun syntyä sattumalta erittäin epätodennäköisenä:\n"...elävät solut ovat sisäiseltä rakenteeltaan ja toiminnoiltaan niin kehittyneitä ja erikoistuneita, että on pidettävä äärimmäisen epätodennäköisenä sitä mahdollisuutta, että nykyisiä soluja muistuttava lisääntymiskykyinen solu olisi voinut syntyä sattumalta niissä kemiallisissa olosuhteissa, jotka vallitsivat maapallolla noin 4000 miljoonaa vuotta sitten."\nMutta sen lisäksi he pitävät sitä mahdottomana:\n"...on erilaisten mahdollisten molekyyliyhdistelmien määrä niin valtava, että edes satojen miljoonien vuosien mittaiset kosmologiset ajanjaksot eivät riitä mutkikkaan elollisen solun synnyttämiseen satunnaisella molekyyliyhdistelmien testauksella."\nNämä näkemykset ovat käytännössä identtisiä George Rosen ja Peter Tompan näkemysten kanssa, jotka on hiljattain julkaistu Protein Science-tiedelehdessä. Suomessakin siis osataan ja on osattu laskea tai arvioida elämän syntyyn liittyviä todennäköisyyksiä.\nBergström ja Sauvala yrittävät kuitenkin kiertää satunnaisuuden aiheuttamaa ongelmaa:\n"Elävän, lisääntymiskykyisen solun ja biologista evoluutiota edeltäneen 'kemiallisen alkuliemen' välillä on täytynyt olla useita välivaiheita ja välimuotoja, joiden kautta elolliset järjestelmät ovat voineet kehittyä nykyiseen muotoonsa."\nBergström ja Sauvala lisäävät välimuotoja 'alkuliemeen' ja kuvittelevat sillä tempulla ratkaisevansa mahdollisten molekyyliyhdistelmien määrään liittyvän ongelman. Mikäli jokainen 'välimuoto' on lähempänä toivottua lopputulosta eli elävää solua, niin siinä täytyy olla aina enemmän rakennekomponentteja. Rose ja Tompa osoittivat laskelmillaan, että rakennekomponenttien lisääntyminen kasvattaa nopeasti mahdollisten molekyyliyhdistelmien määrää tähtitieteellisiin lukemiin, jolloin oikean yhdistelmän löytäminen on entistä epätodennäköisempää.\nBergström ja Sauvala jatkavat selittelyä ja tekevät samalla loikan:\n"Avainasemassa tässä prebiologisessa evoluutiossa on mitä ilmeisemmin ollut ...nukleiinihapot (DNA... ja RNA) sekä ... proteiinit. Nukleiinihapot soveltuvat ketjumaisen rakenteensa vuoksi erinomaisesti perinnöllisen tiedon tallennukseen... ja proteiinien monipuoliset toiminnalliset ominaisuudet mahdollistavat puolestaan mutkikkaiden, solujen elintoimintoja ylläpitävien ... prosessiverkostojen syntymi[s]en."\nBergström ja Sauvala yrittävät siis selittää elämän syntyä. He tekevät kuitenkin ihmeellisen loikan tässä tilanteessa turvautumalla DNA:han, RNA:han ja proteiineihin, sillä juuri niiden syntyminenhän heidän pitäisi kyetä selittämään! Ja vaikka nukleiinihapot soveltuvat perinnöllisen informaation tallennukseen, ne eivät selitä tämän informaation alkuperää.\nBergström, Matti & Sauvala, Jorma (1986): Aivot ja evoluutio, WSOY, Juva, s. 83-84\nLähettänyt Raimo Lonka klo 20.51 2 kommenttia:\nTunnisteet: elämän synty, solu, todennäköisyys\nGalakseille uusi etäisyysennätys\nTähtitieteilijät kertovat löytäneensä etäisimmän galaksin. Galaksin uskotaan olleen olemassa jo 420 miljoonaa vuotta alkuräjähdyksen jälkeen eli sen ikä on n. 13,3 miljardia vuotta.\nVasemmalla on suurennus uudesta ennätysgalaksista.. (Credit: NASA, ESA, M. Postman and D. Coe (STScI), and the CLASH Team)\nHavaintoon käytettiin Hubble- ja Spitzer-avaruusteleskooppeja ja lisäksi tutkijat hyödynsivät avaruuden omaa "suurennuslasia". Nämä avaruuden "suurennuslasit" ovat massiivisia galaksijoukkoja, jotka suurentavat niiden takana olevia kaukaisia galakseja.\nTämä uusi galaksi, MACS0647-JD, on hyvin pienikokoinen ja sen uskotaan olevan vasta kehityksensä alkuvaiheessa. Galaksille on mitattu punasiirtymän arvoksi 11, joka on myös uusi ennätys.\nTämä on mielenkiintoinen havainto. Nyt ollaan hyvin lähellä sitä aikaa, jolloin alkuräjähdysteorian mukaan ensimmäiset tähdet syntyivät eli n. 400 milj. vuotta alkuräjähdyksen jälkeen. Havaintovälineet kehittyvät koko ajan, joten jäämme odottamaan mitä uutta ja yllättävää uudet havainnot tuovat tullessaan.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 8.35 Ei kommentteja:\nTunnisteet: etäisin galaksi, punasiirtymä, varhainen universumi\nSupersymmetria vaarassa ?\nCambridgen yliopiston tutkijat ovat CERNin hiukkaskiihdyttimellä (LHC) havainneet harvinaisen hiukkashajoamisen. Havainto heikentää supersymmetriateorian uskottavuutta.\nTietomme aineen muodostavista hiukkasista (kuten kvarkit, leptonit ja elektorit) ja niiden välisistä voimista perustuu hiukkasfysiikan Standardimalliin. Hiukkasten massa aiheutuu niiden vuorovaikutuksesta Higgsin kentän kanssa. Higgsin hiukkanen löydettiin hiljattain LHC-kiihdyttimen törmäyskokeissa.\nHiukkasfysiikan standardimalli ei kuitenkaan selitä kaikkea. Se ei sisällä gravitaatiota eikä pimeää ainetta tai pimeää energiaa. Supersymmetriaa käytetään täyttämään näitä standardimallin aukkoja. Koska se antaa ennusteita, sitä voidaan testata hiukkaskiihdyttimellä. Hyvän tutkimusmahdollisuuden tarjoaa Bs -mesonin hajoaminen kahdeksi myoniksi. (Bs -mesoni koostuu lumo-kvarkista ja outo-antikvarkista). Tämä erittäin harvinainen hajoaminen on havaittu ensimmäistä kertaa. Tutkijat ovat laskeneet, että miljardista hajoamisesta vain kolme tapahtuu tällä tavalla.\nSupersymmetriateorian mukaan on olemassa massiivisempia hiukkasia kuin on tähän asti havaittu. Mikäli niitä on olemassa, hajoamisen pitäisi tapahtua useammin.\nProfessori Chris Parkes toteaa: "Supersymmetria ei ehkä ole vielä kuollut, mutta nämä uudet havainnot veivät sen sairaalaan."\nMikäli supersymmetria joudutaan hylkäämään, on fyysikoiden keksittävä standardimallia täydentävä vaihtoehto selittämään pimeää energiaa.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 15.29 Ei kommentteja:\nUusia elämän rakennuspalikoita ?\nTutkijoiden mukaan AEG-niminen molekyyli on saattanut olla elämän geneettisen informaation tallennusvälineenä ennen DNA:ta ja RNA:ta. AEG:tä on löydetty syanobakteereista ja löydöstä kertova tutkimus on julkaistu PLOS One-verkkojulkaisussa.\nSyanobakteerit voivat elää äärimmäisissä olosuhteissa, kuten kuvan vulkaanisessa lähteessä Yellostonen kansallispuistossa. (Credit: © Galyna Andrushko / Fotolia)\nGeneettisen informaation tallennusalustan ennen DNA:ta uskotaan olleen RNA:n. Tällöin puhutaan ns. RNA-maailma hypoteesista. Mutta mihin informaatio tallentui ennen RNA:ta?\nVastaus saattaa olla AEG - pieni molekyyli, jonka oletetaan voivan muodostaa nukleiinihappojen rungon. Lääketeollisuus on tutkinut synteettisesti valmistetun AEG:n käyttöä lääkkeenä, esimerkiksi geenin vaimentimena. Elämän syntyhypoteesien kannalta ongelmana on ollut se, että tähän asti AEG:tä ei oltu löydetty luonnosta.\nNyt yhdysvaltalaisista ja ruotsalaisista tiedemiehistä koostuva tutkijaryhmä kertoo löytäneensä AEG:tä syanobakteereista, joita pidetään primitiivisimpinä elämän muotoina. "Syanobakteereista löytämämme AEG oli odottamatonta," tohtori Paul Alan Cox kertoo. Tutkijat eivät kuitenkaan osaa varmasti sanoa miten AEG liittyy elämän syntyyn, joten kovin paljon tämä uusi löytö ei auta kehitysoppia elämän synnyn selittämisessä.\nTutkijat etsivät geneettisen informaation varhaisia tallennusalustoja kiitettävällä innolla. Tämä into tuntuu kuitenkin hiukan sumentavan loogista ajattelua. Tutkijat näyttävät nimittäin unohtavan, että informaation tallennusalusta on yhdentekevä ilman informaatiota (tyhjä muistitikku syndrooma). Jostain syystä informaation alkuperä ei tutkijoita näytä huolettavan. Olisikohan syynä kehitysoppi, jonka mukaan informaation alkuperäongelmaa ei ole olemassa tai mikäli on, niin se onnistutaan unohtamaan varsin tehokkaasti.\nTunnisteet: AEG, DNA, elämän synty, informaatio, RNA\nEpistaasi on ongelma kehitysopille\nNaturessa julkaistun uuden tutkimuksen mukaan epistaasi on paljon kokonaisvaltaisempi ilmiö kuin on tähän asti otaksuttu. Tämä rajoittaa voimakkaasti hyödyllisten mutaatioiden vaikutusta eliöiden kelpoisuuden lisäämisessä.\nEvoluutioteorian mukaan mutaatiota on kolmenlaisia: haitallisia, neutraaleja ja hyödyllisiä, joista jälkimmäiset ovat evoluution kannalta tärkeimmät. Ilman niitä evoluutiota ei tapahtuisi. Darwin itse totesi, että luonnonvalinta säilyttää hyvät muutokset. Epistaasi kuitenkin sotkee tämän yksinkertaistetun kuvan evoluutiosta.\nEpistaasia pitäisi verrata tietokoneen ohjelmakoodiin kirjan sijaan. Kirjassa yksittäinen kirjoitusvirhe ei vaikuta ratkaisevasti viestin ymmärtämiseen, mutta tietokonekoodissa yhdelläkin kirjoitusvirheellä voi olla vakavia seurauksia ohjelman toiminnan kannalta ja sen vaikutukset voivat näkyä jossakin toisessa osassa ohjelmakoodia. Epistaasilla on samanlainen vaikutus: mutaatio yhdessä geenissä voi vaikuttaa haitallisesti jonkin toisen geenin toimintaan. Hyödyllinen mutaatio yhdessä geenissä voi olla haitallinen toiselle geenille.\nRyhmä espanjalaisia geneetikkoja tarkasteli epistaasia tunnetuissa genomeissa ja he havaitsivat sen olevan kokonaisvaltaisempaa kuin on oletettu. Breen et al. kirjoittavat:\n"...mitattu yksittäisten aminohappojen muutosnopeus lähiaikoina tapahtuneessa evoluutiossa on 20 kertaa alhaisempi kuin neutraalievoluution nopeus ja kertaluokkaa alhaisempi kuin voitaisiin olettaa ilman epistaasia. Havainnot osoittavat, että epistaasi vaikuttaa laaja-alaisesti proteiinien evoluutioon: n. 90 %:lla aminohappomuutoksista on neutraali tai hyödyllinen vaikutus vain siinä geeniympäristössä, missä ne tapahtuvat ja siksi niillä täytyy olla haitallinen vaikutus toisen lajin geeniympäristössä. Havaintomme osoittavat, että useimmilla yksittäisillä aminohappomuutoksilla on erilaisia vaikutuksia eri eliölajien kelpoisuuteen ja että epistaasi tarjoaa käsitteellisen viitekehyksen pitkäaikaisen proteiinievoluution tarkasteluun."\nTutkijat myös kertovat, miten epistaasi vaikuttaa evoluutioon:\n"Aminohappomuutos, joka on neutraali tai hyödyllinen yhdessä geeniympäristössä, voi olla haitallinen toisessa. Tilannetta, jossa alleelin kelpoisuusvaikutus on riippuvainen alleeleista muulla genomissa, kutsutaan epistaasiksi. Sekä proteiinievoluution neutraali- että valintateoria tarjoaa tarkan viitekehyksen pitkän aikavälin proteiinievoluution ymmärtämiseksi, vain mikäli alleeleilla on genomin eri osissa samanlainen kelpoisuusvaikutus eli epistaasia ei tapahdu. Ilman epistaasia aminohappomuutokset eivät vaikuta toisiinsa ja niillä oletetaan olevan samanlainen kelpoisuusvaikutus eri lajeissa, paitsi siinä tapauksessa, jossa ne aiheuttavat eroja sopeutumisessa erilaisiin elinympäristöihin... Mikäli epistaasi on yleistä, niin silloin neutraalit tai hyödylliset aminohappomuutokset yhdessä lajissa ovat haitallisia toisessa. Epistaasin kokonaisvaltaisten vaikutusten selvittäminen on tärkeää, jotta voimme ymmärtää lajikohtaisia proteiinieroja ja pitkäaikaista proteiinievoluutiota... Tällä hetkellä emme tiedä mikä määrä aminohappomuutoksia yhdessä lajissa on hyväksyttävää toisen lajin ortologisissa geeneissä."\nNäyttää ilmeiseltä, että muuttuneen geenin kytkentä muihin geeneihin tekee mahdollisuuden evolutiiviseen kehitykseen epätodennäköiseksi. Hyödyllisen mutaation pitäisi olla hyödyllinen myös muissa vaikutuspaikoissaan. Vastaavasti neutraalit tai lähes neutraalit mutaatiot ovat vähemmän todennäköisiä, koska niilläkin voi olla haitallisia vaikutuksia muissa geeneissä. Tähän viittaa myös tutkijoiden toteamus: "havaintoaineistossamme positiivinen valinta ei ollut yleistä proteiinievoluutiossa."\nKehitysopin kannalta tutkijoiden havainnot eivät ole erityisen rohkaisevia ja tutkijat päätyvät esittämään vain uusia kysymyksiä.\n"Me olemme havainneet epistaasilla olevan huomattava vaikutus pitkäaikaisessa proteiinievoluutiossa. Sen avulla voidaan selittää miksi valtaosa yhdellä lajilla tapahtuvista aminohappomuutoksista ei voi tapahtua toisessa lajissa riippumatta siitä onko positiivisella valinnalla merkittävä vaikutus fiksaatioon tietyssä geeniympäristössä. Epistaattinen näkökulma molekyylievoluutioon johtaa useisiin perustavaa laatua oleviin kysymyksiin, sen lisäksi, että John Maynard Smithin v. 1970 esittämät kysymykset ovat edelleen pääosin vastausta vailla. Ensiksi, kuinka paljon aminohappomuutokset tietyn geenipaikan ulkopuolella tai koko genomissa vaikuttavat valintaan, joihin tietyn geenipaikan aminohappomuutokset vaikuttavat? Toiseksi, onko genomissa parittaisten epistaattisten kytkentöjen lisäksi erillisiä epistaattisia aliverkkoja vai ovatko useimmat kytkennät osa yhtenäistä epistaasiverkkoa? Kolmanneksi, mikä on geenin sisäisten ja geenienvälisten epistaattisten kytkentöjen suhde? Neljänneksi, mikä on genomin epistaattisten kytkentöjen molekulaarinen tausta? Lopuksi, pitkäaikaisessa proteiinievoluutiossa kokonaisvaltaisesti vaikuttava epistaasi on mahdollinen myös lyhytaikaisessa evoluutiossa ja tilanteet, joissa monimuotoisuus (polymorfismi) on hyödyllistä jollekin populaation jäsenelle ja haitallista toiselle, saattavat olla yleisempiä kuin on tähän asti otaksuttu."\nTutkijoiden havainnot epistaasin vaikutuksista ovat sopusoinnussa Jianzhi Zhangin ja Peter Andolfatton näkemysten kanssa, joiden mukaan spesifejä toimintoja solussa voidaan toteuttaa vain muutamalla molekyylimekanismilla. Tällöin on paljon todennäköisempää saada muutoksella aikaiseksi enemmän haittaa kuin hyötyä. Tätä ajatusta tukee myös George Rosen ja Peter Tompan havainnot solun interaktomien (erilaisten kytkentätilojen) lukumäärästä, joka on tähtitieteellisen suuri luku. Huonosti toimivan tai toimimattoman kytkennän löytäminen on erittäin paljon todennäköisempää kuin toimivan kytkennän löytäminen.\nUudet tutkimukset tuovat jatkuvasti esiin kehitysopille "haitallisia" seikkoja. Mikäli evoluutio vaikuttaa myös kehitysoppiin, niin sekin näyttää olevan matkalla kohti sukupuuttoa "haitallisten mutaatioiden" rikastuessa perimään.\nTunnisteet: Epistaasi, evoluutio, fiksaatio, genomi, mutaatio\nInsinöörit ottavat mallia perhosen siivistä\nOhio State-yliopiston tutkijat ovat havainneet, että perhosen siipiä kannattaa tutkia tarkoin, koska niiden rakennetta jäljittelemällä voidaan monien tuotteiden laatua parantaa.\nTutkijat onnistuivat esimerkiksi poistamaan 85% pölystä muovipinnalta, joka oli päällystetty perhosen siiven pintaa jäljittelevällä mikrorakenteella. Täysin sileältä pinnalta vain 70% pölystä saatiin poistettua.\nTutkijoiden mukaan perhosen siiven pintarakenne hylkii likaa ja vähentää kitkaa.Pintarakennetta voitaisiin jäljitellä lentokoneissa, veneissä, putkissa ja lääketieteellisissä laitteissa. Professori Bharat Bhushanin mukaan "luonto on kehittänyt monia rakenteita, jotka hylkivät likaa ja vähentävät kitkaa."\nTutkijat havaitsivat elektronimikroskoopilla, että Sinimorphoperhosen siiven pintarakenne muistuttaa paanukattoa. Tämä viittaa siihen, että vesi ja lika valuvat pois siiven pinnalta kuin vesi katolta. "Perhosen siivet ovat hienorakenteisia, joten lian ja kosteuden kertyminen niihin tekisi lentämisestä vaikeaa," Bhushan toteaa, "Lisäksi koiraiden ja naaraiden on tunnistettava toistensa siipien värikuviot, jotta ne löytävät itselleen sopivan parittelukumppanin." Myös hain ihon ja riisinlehden pinnan ominaisuudet ovat likaa hylkiviä ja kitkaa vähentäviä.\nElektronimikroskooppi paljastaa Sinimorphoperhosen siiven pintarakenteen koostuvan monista levymäisistä osista.\nInsinöörit tietävät, prujaaminen kannattaa, ainakin silloin kuin oma suunnittelutaito ei riitä. [Kauan sitten eräässä tekniikan alan oppilaitoksessa oleellinen kysymys ennen harjoitustyön aloittamista oli: Onks sulla prujuja?] Luonnon rakenteiden jäljittelemistä kutsutaan biomimetiikaksi.\nEvoluutio on siitä metka kaveri, että vaikka sen väitetään olevan tyhmä tai suorastaan järjetön, niin silti se päihittää parhaimmatkin insinöörit mennen tullen. Mutta useimpia insinöörejä (ja biologeja) tämä seikka ei tunnu vaivaavan lainkaan. Ehkäpä sekin johtuu vain sattumasta?\nTunnisteet: biomimetiikka, suunnittelu, älykäs suunnittelu\nTähtien syntynopeus on pudonnut merkittävästi\nKansainvälisen tutkijaryhmän mukaan uusien tähtien syntynopeus on pudonnut 1/30-osaan huippuarvosta. Tutkimus on julkaistu Monthly Notices of the Royal Astronomical Society -tiedelehdessä.\nKuvassa tähtien syntynopeus (GDP) ilmoitetaan tonneina kuutiovalovuodessa ja minuutissa. Havaintojen mukaan tähtien syntynopeus on pudonnut 97% huippuarvostaan. Credit: David Sobral.\nTutkijaryhmä koostui potugalilaisista, italialaisista, japanilaista, englantilaisista ja hollantilaisista tähtitieteilijöistä ja sitä johti David Sobral Leidenin yliopistosta.\nKehitysopin mukaan tähtien synty maailmankaikkeudessa alkoi n. 13,4 miljardia vuotta sitten eli n. 300 milj. vuotta alkuräjähdyksen jälkeen. Ensimmäisten tähtien uskotaan olleen jättiläismäisiä ja satoja kertoja massiivisempia kuin Aurinko. Nämä jättiläiset elivät kiihkeän elämän kuluttaen ydinpolttoaineensa nopeasti loppuun ja räjähtäen supernovina vain miljoonan vuoden jälkeen. Pienempimassaiset tähdet sitä vastoin voivat elää miljardeja vuosia.\nTähtien räjähdyksissä syntyneen kaasun ja pölyn muodostamien molekyylipilvien uskotaan tiivistyvän uusiksi tähtisukupolviksi, joten maailmankaikkeudessa kierrätys on hoidettu esimerkillisesti. Tämä uusien tähtien syntyminen kuolleista esi-isistään on eräs kauneimmista kehitysopillisista tarinoista. Tarinaan liittyy myös myyttisen sankaritarinan piirteitä, kun jotkut tutkijat arvelevat supernovaräjähdysten shokkiaaltojen käynnistävän molekyylipilven tiivistymisen. Sankarin kuolema johtaa uuteen elämään. Kaunista, eikö totta! Miksiköhän suurin osa tähtitieteilijöistä on partaisia äijiä?\nAurinkomme uskotaan olevan 3. sukupolven tähti ja se on kooltaan tyypillinen (pienimassainen) nykyajan tähti. Tähtien syntyhistorian tuntemisen oletetaan johtavan myös galaksien syntyhistorian ja kehityksen tuntemiseen.\nTässä tutkimuksessa tähtitieteilijät tarkastelivat eri etäisyyksillä sijaitsevia oletettuja tähtien syntyalueita. Vertaamalla eri ikäisissä kohteissa tähtien syntynopeuksia, tutkijat kykenivät määrittämään tähtien syntynopeuden muutoksen maailmankaikkeuden historian aikana. Tutkijat havaitsivat, että tähtien syntynopeus on hidastunut viimeisen 11 miljardin vuoden aikana ja se on nykyään 30 kertaa hitaampi kuin huippuaikana, 11 miljardia vuotta sitten.\nTohtori David Sobral toteaa: "Vaikka nämä havainnot selvästi osoittavat tähtien syntynopeuden hidastuneen, niin ne myös johtavat meidät vielä suuremman mysteerin ääreen: miksi näin tapahtuu ?"\nTutkijat kyllä ilmoittavat arvioita tähtien syntynopeuksille. Kehitysopin kannalta on kuitenkin hieman harmillista, että yhtään uuden tähden syntymää ei ole koskaan havaittu. Mutta uskohan ei välttämättä perustukaan empiiriseen havaintoon. Voisikohan tohtori Sobralin kysymyksen perimmäinen syy olla siinä, että tähtien syntynopeus on suure, joka on vain tutkijoiden mielikuvituksessa.\nMielenkiintoista on myös, että hiljattain tähtitieteilijät ilmoittivat löytäneensä tähtien syntyalueen, jossa uusia tähtiä kerrotaan syntyvän ennätysvauhdilla. Tämä "ennätysvauhdilla" tähtiä tehtaileva kohde on vain 5,7 miljardin valovuoden päässä meistä eli se on paljon nuorempi kuin kohteet, jotka 11 miljardia vuotta sitten tuottivat uusia tähtiä huippunopeudella. Tässä näyttää olevan ristiriita, ellei sitten tämän uuden tutkimuksen tulokset perustu uusiin havaintokohteisiin. Lisäksi ilmoitettuja tähtien syntynopeuksia (kts. kuva) on vaikea vertailla, koska ne ilmoitetaan erilaisissa yksiköissä ( tonneina kuutiovalovuodessa ja minuutissa // kappaletta vuodessa ).\nKarvakuonon ja David Sobralin kirjeenvaihdon perusteella selvisi, että Sobralin johtama tutkimusryhmä tarkasteli satoja eri etäisyyksillä olevia kohteita ja he laskivat keskiarvon niiden tähtien syntynopeuksista. Samallakin etäisyydellä (ja siis oletettavasti yhtä vanhoilla) olevilla kohteilla voi tähtien syntynopeuksissa olla suuria eroja. Tällöin "ennätysvauhdilla" tähtiä synnyttävä kohde voi sijaita muuallakin kuin 11 miljardin valovuoden päässä, vaikka ilmeisesti sen todennäköisimmin pitäisi siellä sijaita.\nTieteen rakkikoira kiittää David Sobralia selventävästä lisäinformaatiosta. Tieteen rakkikoira thanks David Sobral for clarifying information.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 17.58 6 kommenttia:\nTunnisteet: alkuräjähdys, tähtien synty\nKalojen lentokyvyn uskotaan kehittyneen kahdesti\nKiinalaiset tutkijat ovat löytäneet Lounais-Kiinasta uuden lentokalafossiilin. Tutkijoiden mukaan kalojen lentokyky on kehittynyt kaksi kertaa. Löydöstä kertova tutkimus on julkaistu Proceedings of the Royal Society B-tiedelehdessä.\nErittäin hyvin säilynyt uusi lentokalafossiili, Potanichthys xingyiensis, on ajoitettu triaskaudelle eli n. 235-242 milj. vuoden ikäiseksi. Sillä oli neljä siipeä ja epäsymmetrinen kaksihaarainen pyrstö.\nUusi fossiililöytö osoittaa, että merien ekosysteemit palautuivat aiemmin uskottua nopeammin permikauden massasukupuutosta.\nTutkijoiden mukaan kalojen lentokyky on kehittynyt ensimmäisen kerran triaskaudella ja toisen kerran aikana, jolta nykyiset lentokalat ovat peräisin. Lentokyvyn kerrotaan kehittyneen molemmilla kerroilla sen vuoksi, että kalat olisivat voineet paeta saalistajiaan.\nEvoluutio on eliön kaveri. Jos eliöllä on tarvetta johonkin toimintoon, niin asiaa ei kannata erityisemmin murehtia. Kyllä evoluutio hoitaa, oli kyse sitten lento-, sukellus-, hyppäys- yms. kyvyistä. Hätähousuille tämä ei kuitenkaan oikein sovi, sillä toimitusaika voi venyä miljooniin vuosiin, ellei satu elämään täysin kehittyneiden eliöiden ilmaantuessa fossiilikerrostumiin.\nEvoluutio tuntuu kuitenkin olevan vähän ronkeli. Se on suhtautunut kovin nuivasti saalistajiin, koska niille ei ole kehittynyt lentokykyä edes yhtä kertaa. Ja vaikka se on kehittänyt kalojen lentokyvyn ja ligniinin biosynteesin kahteen kertaan sekä kardenolideille resistentit natrium-kaliumpumput kolmeen kertaan, niin se ei ole vuosimiljoonissa saanut aikaiseksi ligniinin syöntikykyä. Sen ei luulisi olevan kovin vaikeaa kaiken sen rinnalla, jonka evoluution väitetään tuottaneen.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 21.07 5 kommenttia:\nTunnisteet: evoluutio, kala, lentokyky\nUutta tietoa ribosomin rakentumisesta\nHeidelbergin yliopiston biokemian laitoksen tutkijat ovat yhdessä sveitsiläisten ja japanilaisten kollegojensa kanssa havainneet uuden mekanismin ribosomin kokoonpanossa. Tutkijat tunnistivat uudenlaisen proteiinin, joka kuljettaa ribosomin tarvitsemat proteiinit kokoonpanopaikalle. Tutkimustulokset on julkaistu Science-tiedelehdessä.\n3D-kuvassa on ribosomin suuri alayksikkö . Ribosomaalinen RNA on piirretty harmaalla, erilaisia ribosomaalisia proteiineja on piirretty siniharmaalla. Rpl5-r-proteiini in keltaisella ja Rpl11 vihreällä.Niiden välissä on violettia ribosomaalista RNA:ta, joka sitoo ne yhteen. (Credit: Ed Hurt)\nRibosomiksi kutsutut molekyylikompleksit ovat solujen proteiinitehtaita, jotka koostuvat ribonukleiinihapoista (RNA), sekä ribosomaalisista proteiineista (r-proteiinit). Yhdessä ne muodostavat monimutkaisen kolmiulotteisen nanorakenteen. Ribosomien tarkka kokoonpano on tärkeää solun toimintojen kannalta.\nEukaryooteissa eli aitotumallisissa organismeissa ribosomien kokoonpano tapahtuu pääasiassa solun tumassa. Tämän vuoksi r-proteiinien täytyy siirtyä solun sytoplasmasta tumaan. Tähän asti on kuitenkin ollut epäselvää, siirretäänkö funktionaalisia ryhmiä muodostavat r-proteiinit yhdessä tumaan.\nNyt tutkijat löysivät uuden proteiinin (Symportin1), joka koordinoi tiettyjen funktionaalisten proteiiniryhmien kuljetusta solun tumaan.\n"Symportin1 koordinoi sekä Rpl5- että Rpl11- r-proteiinien kuljetusta tumaan ja tukee niiden liittämistä rakenteilla olevaan ribosomiin," professori Irmgard Sinning selittää. "Se toimii samalla periaatteella kuin kimppataksi, joka vie asiakkaita samaan määränpäähän," toteaa tohtori Gert Bange, joka johti tutkimusta yhdessä tohtori Dieter Kresslerin kanssa.\nRibosomin proteiineilla on kimppataksi, joka kuljettaa niitä oikeaan osoitteeseen. Kuinkahan tällainen järjestely on kehittynyt darwinistisella mekanismilla ? Onko proteiineilla (jos oletetaan, että ne ovat jo kehittyneet täysin toimiviksi solun tarpeita ajatellen) ollut aluksi käytössä vain ns. apostolin kyyti, sitten riksa ja vasta lopulta kimppataksi ?\nLähettänyt Raimo Lonka klo 23.05 Ei kommentteja:\nTunnisteet: proteiinisynteesi, ribosomi, Symportin1\nValikoituja evoluutiositaatteja, osa 2\nProfessori ja kosmologi Kari Enqvist. (hs.fi)\nVuorossa on Helsingin yliopiston fysikaalisten tieteiden laitoksen teoreettisen fysiikan professori ja kosmologi Kari Enqvist:\n"...kreationistit yrittävät uskotella, että darwinismi on yksi ja kreationismi toinen ja yhtäläisellä äänioikeudella varustettu tieteellinen oppi. Mutta tieteellisenä teoriana kreationismi on yhtä ontto kuin kannattajiensa pääkoppa." (Enqvist 2003)\nKari Enqvist on kyvykäs mies, kuten jo tittelin pituudesta voisi päätellä. Mutta hänen kyvykkyytensä ei rajoitu pelkästään älylliseen kategoriaan. Enqvistillä on kyky, josta tavallinen purulelun kantaja voi vain haaveilla: Enqvistillä on kyky nähdä (ainakin joidenkin) ihmisten pään sisään!\nTämän ihmeellisen kykynsä avulla Enqvist on havainnut, että joidenkin ihmisten pää on tyhjä. Vaikka karvakuono ei epäile arvostetun ja palkitun suomalaisen tiedemiehen sanoja, niin pieni epäilyksen häivä kuitenkin hiipii karvansekaiseen tajuntaan. Karvakuono on kuullut, että kaikkien elävien ihmisten pää on täynnä, ainakin osittain ja etenkin perjantaisin.\nTämän perusteella karvakuono päättelee, että professori Enqvist hieman liioittelee kykyjään. Mikäli tavallinen koirankuonolainen tekisi sellaista, niin sitä pidettäisiin varmasti itsekehuna, mutta suurelle mestarille tämä sallittakoon.\nEnqvist, Kari (2003): Kosmoksen hahmo, WSOY, s. 231\nLähettänyt Raimo Lonka klo 19.28 Ei kommentteja:\nTunnisteet: evoluutiositaatti, Kari Enqvist\nUutta tietoa DNA:n korjausmekanismista\nBuffalon yliopistossa tehty uusi tutkimus kuvaa TFIIB-proteiinin tärkeää roolia DNA:n korjauksessa ja kasvainten ehkäisyssä.\nTFIIB eli transkriptiotekijä II B. (wikipedia)\nTFIIB-proteiini sitoutuu DNA:han transkription alkaessa. Tutkijat havaitsivat, että mikäli transkriptiokoneisto havaitsee virheen DNA:ssa, TFIIB:n rakenne muuttuu ja se keskeyttää transkription. Tällöin solulla on mahdollisuus korjata DNA:ssa oleva virhe. Korjaustehtävää solussa suorittaa p53-niminen proteiini, jolla on tärkeä tehtävä DNA:han talletetun geneettisen informaation ylläpitämisessä.\np53-proteiinia kutsutaan "genomin vartijaksi" tutkimuksen johtaja Jayasha Shandilya kertoo. Noin puolet syöpätapauksista johtuvat p53-geenin mutaatiosta tai deleetiosta. DNA:n vaurio aktivoi p53-proteiinin, joka käynnistää DNA:n korjaustoiminnon ja se myös estää solua jakautumasta ennenkuin korjaus on valmis. Mikäli korjausta ei voida suorittaa (DNA:n viat ovat liian laajoja), niin p53 käynnistää apoptoosin eli ohjatun solukuoleman.\nShandilya kollegoineen havaitsivat, että TFIIB:lle tapahtuu fosforylaatio (proteiiniin liittyy fosfaattiryhmä) ennen normaalia transkriptiota. Kun tutkijat käsittelivät soluja DNA:ta hajottavilla aineilla TFIIB:n fosforylaatio purkautui, jolloin normaali transkriptio estyy. Tällöin p53-proteiini käynnisti transkription eli solussa on ainakin kaksi järjestelmää, jotka voivat käynnistää transkription.\nEvoluution sanotaan perustuvan perinnöllisiin mutaatioihin. Solu näyttää kuitenkin tekevän kaikkensa mutaatioiden estämiseksi. Se tekee mieluummin itsemurhan, kuin lähtee evoluution koekaniiniksi! Vaikuttaa ihan siltä, että solu ei usko evoluutioon.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 21.53 Ei kommentteja:\nTunnisteet: apoptoosi, DNA, fosforylaatio, p53, TFIIB, transkriptio\nUudenlaisia prototähtiä on löydetty\nMax Planck instituutin johtama tutkijaryhmä on löytänyt uusia ja uudentyyppisiä prototähtiä. Havainnot tehtiin ESA:n (European Space Agency) Herschel-avaruusteleskoopilla. Tutkijat valmistivat myös kolmiulotteisen kuvan Barnard 68-molekyylipilvestä, jossa uskotaan syntyvän uusi pienimassainen tähti.\nVäärävärikuvia pimeästä Barnard 68-molekyylipilvestä. Kuvat on yhdistelmiä useista eri taajuuksilla tehdyistä infrapunahavainnoista. (Credit: MPIA / Markus Nielbock)\nTähtien oletetaan syntyvän avaruuden suurissa molekyylipilvissä, jotka romahtavat kasaan oman painovoimansa vaikutuksesta. Romahduksen tuloksena syntyy ns. prototähti. Molekyylipilvi myös estää meitä näkemästä varsinaista tähtien syntyprosessia, koska se absorboi uuden prototähden säteilemän valon. ScienceDaily uutissivuston mukaan tähtien syntyprosessin tunteminen auttaa meitä ymmärtämään omaa alkuperäämme.\nHerschel onnistui löytämään nuorimpia ja primitiivisimpiä tunnettuja prototähtiä ja oletettujen prototähtien lukumäärä kasvoi 330:stä lähes 500:aan. Samalla tutkijat havaitsivat uudenlaisen prototähden esiasteen: tiheän molekyylipilven, jonka lämpötila on 15 astetta absoluuttisen nollapisteen yläpuolella eli n. -258 C.\nScienceDaily on oikeassa. Ovatko tähdet ja koko maailmankaikkeus syntyneet itsekseen vai ovatko ne olemassa erityisen luomistyön tuloksena? Vastaus tähän kysymykseen varmasti auttaa meitä ymmärtämään omaa alkuperäämme.\nToistaiseksi yhtään uuden tähden syntymää ei ole havaittu. Jäämme mielenkiinnolla odottamaan uusia havaintoja ja vastausta kysymykseemme.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 16.23 Ei kommentteja:\nTunnisteet: prototähti, tähtien synty\nOvatko tähdet nuoria vai vanhoja ?\nPallomaisten tähtijoukkojen uskotaan olevan maailmankaikkeuden vanhimpia rakenteita. Niissä näyttää kuitenkin olevan myös nuoria tähtiä, eikä sitä osata selittää.\nNGC 6362 kuvattuna Wide Field Imager kameralla ja MPG/ESO 2.2-metrin teleskoopilla La Silla Observatoriossa Chilessä.\nEsimerkiksi NGC 6362:ssa on useita tähtiä - sinisiä harhailijoita - jotka ovat onnistuneet säilyttämään nuorekkaan ilmeensä.\nPallomaisten tähtijoukkojen tähtien uskotaan syntyneen samanaikaisesti - noin 10 miljardia vuotta sitten. Kuitenkin nämä siniset harhailijat ovat sinisempiä, kirkkaampia ja siten myös massiivisempia kuin niiden pitäisi olla 10 miljardin vuoden kehityksen jälkeen. Siniset tähdet ovat kuumia ja ne kuluttavat (ydin)polttoaineensa nopeasti loppuun. Mikäli nämä tähdet ovat 10 miljardin vuoden ikäisiä, niiden olisi pitänyt lakata olemasta jo aikoja sitten. Kuinka ne siis säilyivät?\nAstronomit haluaisivat tietää mikä on näiden sinisten harhailijoiden "ikuisen nuoruuden" salaisuus. Tällä hetkellä on olemassa kaksi teoriaa: tähtien törmäykset ja sulautumiset toisiinsa sekä materiavirrat vierekkäisten tähtien välillä. Molempien teorioiden perusajatus on se, että tähdet eivät ole alunperin syntyneet niin massiivisina, kuin me näemme ne nyt, vaan ne ovat jossain elämänsä vaiheessa saaneet uutta materiaa ja samalla "uuden elämän".\nMiksi astronomeille ei ole tullut mieleen, että heidän iänmääritysmenetelmissään voisi olla jotain pielessä?\nTähtien ikä ei ole ainoa asia, joka aiheuttaa päänvaivaa karvakerroksen yläpuolella. Myös litium-7:n puutos on vaivannut jo pitkään.\nLähettänyt Raimo Lonka klo 14.50 1 kommentti:\nTunnisteet: pallomaiset tähtijoukot, siniset tähdet, tähtien ikä\nJättiläismäinen musta aukko ravistelee kosmisen ev...\nTutkijat valmistivat DNA:sta luonnollisen kaltaisi...\nIhosolut paljastavat DNA:n mosaiikkimaisen luontee...\nSuomalaistutkijat: Sattuma ei voi synnyttää elävää...


Uusi Pyörävarikko Kuopiossa | Savon XPress\nUusi Pyörävarikko Kuopiossa\nErikoisliikkeet, Liikunta ja hyvinvointi, Luonto, Pyöräily ja retkeily\nMeille ovat tervetulleita niin aktiivipyöräilijät kuin aloittelijatkin, Jukka Salminen (vas.) ja Tommi Hoffrén kertovat.\nPyörävarikon monipuolinen pyörävalikoima tarvikkeineen ja varusteineen löytyy Tehdaskadulta. Sopiva pyörä ja tarvikkeet löytyvät niin aktiivipyöräilijöille kuin aloittelijoillekin.\nPyörävarikko on kaikkia pyöräilijöitä palveleva erikoisliike, joka toimii Kuopion lisäksi myös neljällä muulla paikkakunnalla. Monipuoliset valikoimat löytyvät myös kokonaan uusitusta verkkokaupasta.\n– Verkkokaupan myötä pystymme tarjoamaan asiakkaille vielä laajemmat valikoimat kuin mitä yksittäisestä liikkeestä löytyy. Juuri monipuolisuus, paitsi pyörien myös tarvikkeiden ja varusteiden osalta, on tavaramerkkimme. Haluamme palvella asiakkaita mahdollisimman hyvin ja pitkään. Palveluihimme kuuluvatkin myös huoltopalvelut ja verkkokaupastamme löytyy helppo varausjärjestelmä huollon varaukseen, Justus Malassu kertoo.\nPyörävarikon edustamia merkkejä ovat esimerkiksi Trek, Specialized, Kona ja Orbea.\nTyösuhdepyörä on fiksu veto\nPyöräliikkeiden asiakaskunta on viimevuosina monipuolistunut. Siinä missä vielä jokin aika sitten pyörään panostivat ennen kaikkea asiaan perehtyneet alan harrastajat, nyt yhä useampi asiakas on hankkimassa pyörää vähemmällä tietopohjalla. Silloin henkilökunnan ammattitaidon merkitys korostuu.\n– Yksi uusi tärkeä asiakasryhmä ovat työsuhdepyöräilijät. Työnantajan tarjoama työsuhdepyöräetu on fiksu tapa pitää työntekijöistä huolta. Siitä hyötyvät sekä työnantaja että työntekijä. Kerromme mielellämme eri vaihtoehdoista työsuhdepyöristä kiinnostuneille, Malassu muistuttaa.\nPyörävarikolla panostetaan asiakaspalveluun\n– Olipa kyseessä alan harrastaja tai aloittelija, kaikki asiakkaat palvellaan mahdollisimman hyvin, pitkiä asiakassuhteita vaalien.\nYrityksen omistajat Justus Malassu, Juha Kallio ja Timo Kallio ostivat vuosi sitten Iikan Pyörävarikon liiketoiminnan Vantaalla, Jyväskylässä, Joensuussa ja Imatralla. Nyt yrittäjäkolmikko jatkaa toimintaa myös Kuopiossa tutulla Pyörävarikon toimipaikalla.\nma – pe 11 – 18, la 10 – 14\npuh. 050 356 7312


anana: Johdot jemmaan ja lojuvat kissat\nJohdot jemmaan ja lojuvat kissat\nVaikkakin nykysin saa kivoja johtoja; eri värisiä ja kuviollisia niin silti ne ei sovi melkein mihinkään. Etenkin lattialla lojuvat johdot ovat ykkösinhokkini jopa ennen erilaisia listoja. Vaikka meillä ei ole johtoja syöviä eläimiä, lukuunottamatta Nietosta joka on erikoistunut vain i-tuotteiden johtojen syömiseen, on kiva saada johdot jemmaan. Lattialla lojuvissa tyynyissä ja nietoksissa on riittävästi.\nTiedän että markkinoilla on muutama valmistaja joka on jo vuosia valmistanut johtolaatikoita mutta kun minulla ei ole ollut mitään mielenkiintoa maksaa reijitetystä muovilaatikosta yli neljääkymmentä euroa. Vaikka onhan se tyylikäs, ei sillä. Ikealla on myös tuoteperhe johon saa johdot piiloon mutta luulen että sen korkkikansi kestäisi meillä lyhyemmän aikaa kuin vaahtokarkkilevite jääkaapissamme. Eilen pyörin Bauhaussissa toteamassa ettei niistä koutuistakaan saa mitään järkevää aikasin ja kuten niin monta kertaa ennekin, aloin googletella kesken rautakauppareissun.\nJa jällleen tuli osuma mistäs muusta kuin Clasun sivuilta. Sieltä löytyi johtolaatikko, suorastaan halpaan hintaan ja ulkonäkö ja toiminnallisuus on sitä mitä pitää. Eniten siistiä Clas Ohlsonin sivuilla on, että sieltä näkee onko sitä tuotetta oikeasti myymälässä (ainakin arvion) ja missä hyllyssä se on! Ja näin esittelen Jumbon clasun hyllyn J95 johtolaatikon. Meillä kahdesta laatikosta on pienempi malli joka on hinnaltaan 16,50 euroa ja merkki D-line. Laatikon sisään mahtuu myös valojen kaukosäätimien yksiköt ja ne myös toimivat moitteettomasti.\nKun mies alkaa viimein listoittamaan olohuonetta, saamme loputkin johdot jemmaan ja kaiutinjohdollekin oman kujan nurkkaan. Siihen asti tämä on jo parannus, nyt on helpompi imuroidakin nurkka. Tähän asti Ferm Livingin pöytä on hieman peittänyt johtoja mutta koska tilasin tämän (linkki elloksen sivulle josta en saa penniäkään) niin kun pöytä saapuu, näkyy nurkkakin esteettömämmin. Eipä tuopistorasiakaan kaunis ole mutta me valitettavasti tarvitaan sitä....\nLoppukevennyksenä kuva keinuvasta ekaluokkalaisesta. Keinu on alelöytö Granitista ja todellinen hitti. Me ollaan asennettu se noin kaikkien sääntöjen vastasesti oviaukon eteen ja portaiden päälle. Eletään vaarallisesti siis.\n-TIINA- 14. elokuuta 2014 klo 8.08\nKiitos vinkistä!! Juuri tuollaisen mekin tarvitsemme, ehkä jopa useamman kuin yhden!\nanana 14. elokuuta 2014 klo 11.49\nOle hyvä, mukavaa että vinkki tuli tarpeeseen :) Luulen että mekin tarvitsemme enemmän kuin yhden, pitää hieman tsiigata mihin ja kumpaa kokoa.\nSuvi 15. elokuuta 2014 klo 7.26\nOlispa kaikki vaan johdottomia... :) Tai ainakin kaikki tylsät kotielektroniikkalaitteet (joita meillä riittää), ne yksittäiset kivat johdot pääsisi sitten oikeuksiinsa! :)\nanana 17. elokuuta 2014 klo 15.29\nTotta, hyppysähkö olisi kyllä ♥ Uuteen taloonhan voi rakennusvaiheessa nykyisin laittaa tosi hyvin kaikki piiloon ja on ratkaisuja joka lähtöön, mutta kun ei olla itse rakennettu niin pitää keksiä muut ratkaisut.\nKissis 18. elokuuta 2014 klo 22.17\nJumankauta että on kaunis kissa! :D Kyllähän tollasen lojumista katteleekin! <3\nanana 20. elokuuta 2014 klo 10.41\nKiitos Kissis :) On se vaan aika rotjake :D\nTanja 20. elokuuta 2014 klo 9.46\nLuin tämän jo aikaa sitten mutta en tietenkään ehtinyt kommentoida! Suurkiitos vinkistä, meilläkin niitä johtoja riittää.\nJa yhdyn edelliseen kommentoijaan vaikka en kissaihminen olekaan, Nietosta kyllä katselee mielellään :)\nanana 20. elokuuta 2014 klo 10.42\nKiva kun tulit takaisin! Me haettiin jo kaksi johtocasea lisää ja pitäisi ehkä hakea Jiin huoneeseen vielä yksi isompi...\nIhan niinkun internetis ei olis tarpeeks kissakuvii!\nRevityt sohvat, hiekotetut lattiat eli muutama san...\nThe white room eli savolaisittain valakone makkuuh...\nHakusanat: Sisustus, Anno, olohuone, H&M, syksy, P...\nMitä sä laitoit lapsille kouluun päälle tänään?\nNeulottu lattiatyyny [OHJE]\nSipoo -Turku - Pori - Tampere - Savonlinna - Sipoo...\nHelsinki Cruising Night ja vähän asiaa vaatteista...\nLapsiperheen eteinen 2.0


Blinger shimmer: The Rock Nudes + postaustahdista\nOlen katsellut mielenkiinnolla jo jonkin aikaa Maybellinen The Nudes -paletteja, mutta en ole itselleni tullut hankkineeksi koska a) minulla on luomiväripaletteja jo enemmän kuin tarpeeksi b) arvelin ettei näissä välttämättä olisi pigmenttiä siinä määrin kuin itse kaipaisin. Kun bloggaajakollega oli kuitenkin omasta paletistaan luopumassa niin ajattelin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja kokeilla nyt vihdoinkin palettia.\nThe Rock Nudes olisi paleteista ollut muutoinkin se minun silmääni mielenkiintoisin kaveri.\nPaletista löytyy sävyjä vaaleista tummiin eli tällä paletilla on helppo luoda niin arkilook kuin hieman rokimpi smokykin. Entä se pigmenttisyys?\nSanoisin tässä olevan ihan hyvin pigmenttisyyttä perusmeikkaajalle, omaan makuuni jää kuitenkin hieman laimeaksi.\nHintaahan paletilla ei hirmuisesti ole; esim. Sokokselta paletin saa itselleen kotiutettua tällä hetkellä alennettuun 12,90€ hintaan (normaalihinta 16,90€).\nOletko sinä käyttänyt Maybellinen luomivärejä?\nKesälomani vuoksi ajattelin kokeilla ensimmäistä kertaa blogini historiassa hieman harvempaa postaustahtia eli ensi viikosta lähtien postaukset tulevat tiistaisin, torstaisin ja sunnuntaisin ulos. Katsotaan miltä postaustahti tuntuu ja tulenko jatkossa jatkamaan tällä vai palaanko takaisin päivittäiseen rytmiin.\nMitä mieltä sinä olet hieman harvennetusta postaustahdista?\nCharming Nails 16. heinäkuuta 2017 klo 7.52\nMulla ei ole tätä palettia mutta se Nudes kyllä. Ja se on hirmu hyvä arkipaletti :) en voi sanoa ettei nämä harvemmat postaustahdit harmittaisi, lomalla olisi aikaa lukea aamuisin mutta nytkään ei ollut kuin kaksi päivitystä luettavissa :/ mutta jokainen tekee kuten tykkää, kyllä mä itsekin mietin jossain vaiheessa tiputanko pari päivää viikkotahdista pois. Mutta nyt lomalla on aikaa blogata ja oon varmaan ainut ahkera bloggaaja ;D joten en mä täältä mihkään häviä vaikka harvennat tahtia. Vietä ihana kesäloma ja nähdään sitten elokuussa <3\nMira / Blinger shimmer -blogi 16. heinäkuuta 2017 klo 8.25\nKiva kuulla ja tarkoitus ei kuitenkaan taukoa ole pitää vain vähän harventaa nyt ainakin hetkeksi aikaa :) Itse en ole ehtinyt postauksia jemmaan väsätä (vaikka aiheita olisi vaikka kuinka..) ja sitäkin huonommin olen muiden postauksia ehtinyt lukemaan.. o.O\nLaura 16. heinäkuuta 2017 klo 7.53\nMinulla on noita Maybellinen paletteja, myös The Rock Nudes, mitä olen käyttänyt selvästi eniten. Paletti on ihan hyvä, mutta jos haluan parempaa pigmenttiä, niin turvaudun Urban Decayn palettiin mieluummin :).\nArkimeikki tällä luonnostuu kyllä loistavasti :)\nJonna H. 16. heinäkuuta 2017 klo 10.36\nTosi kaunis paletti. Harvennettu tahti on kiva idea, itsehän aloitin aikoinaan siitä, että postasin joka päivä, sitten viisi päivää ja nykyään neljä, välillä viiteen päivään palaaminen houkuttaa, mutta seitsemään tuskin enää palaisin. Oikein ihanaa lomaa! <3\nMira / Blinger shimmer -blogi 16. heinäkuuta 2017 klo 19.42\nTiia K 16. heinäkuuta 2017 klo 13.37\nOmistan varmaankin miltei kaikki nuo Maybellinen paletit, juuri messuilta ostin jonkun ja sitten mm. sen sävyltään beigen paletin taisin hankkia Tokmannilta alesta. Osan olen saanut blogiin, kuten juuri kyseisen paletin. Tosin juuri tämä jäi testaamatta, koska pojan avopuoliso oli niin ihastunut tähän, että luovutin omani hänelle. <3\nMielestäni blogin tulee olla iloinen harrastus ja jokaisen tulee blogata juuri siihen tahtiin, kuin itselle tuntuu hyvältä. <3\nIhanaa lomaa Mira <3\nMira / Blinger shimmer -blogi 16. heinäkuuta 2017 klo 19.43\nIntoa olisi, mutta valitettavasti muut asiat asettelee esteitä tielle :D Ja kiitos <3\nMinttu/LifeofMenta 16. heinäkuuta 2017 klo 20.21\nItselläni on Maybellinen Blushed nudes ja 24k paletit ja ne on ihan hyviä, mutta tosiaan pigmenttiä saisi olla enemmän. Ostin joskus tarjouksesta kaksi yhden hinnalla, joten hintaansa nähden ihan kelpo paletteja, Varsinkin tuota blushed nudea tulee käytettyä arkimeikissä silloin kun jaksaa/ehtii meikata silmät muutenkin kuin vain laittaa ripsaria. :D\nMira / Blinger shimmer -blogi 17. heinäkuuta 2017 klo 8.22\nSellaisiakin paletteja on hyvä olla joilla saa nopeasti ja takuuvarmasti helpon arkimeikin aikaiseksi :)\nELLI 17. heinäkuuta 2017 klo 17.01\nKivannäköinen paletti! Tuollaisella voisi olla itsellenikin käyttöä :) hitaampi postaustahti on mun mielestä enemmän kuin ok mikäli se tuntuu susta itsestäs paremmalta!\nMira / Blinger shimmer -blogi 19. heinäkuuta 2017 klo 8.50


Tutkimus paljasti: Tällainen on naisten miesihanne – tuliko yllätyksenä? – Stara\nTutkimus paljasti: Tällainen on naisten miesihanne – tuliko yllätyksenä?\nViihdeuutiset 10.9.2012, 16:00 · Anna Poikkimäki\nTunnetun kliseen mukaan naisten unelmien poikamies on pitkä, tumma ja komea. Nyt erään irlantilaisen tutkimuksen mukaan kulutettu mielikuva saattaa pitää paikkansa myös tosielämässä.\nHerbal Essences -hiustuotevalmistajan tekemän tutkimuksen mukaan 76 prosenttia naisista kuvittelee ihannemiehensä tummaksi, pitkäksi ja komeaksi urokseksi. 13 prosenttia kauniimman sukupuolen edustajista tunsi tutkimuksessa vetoa punapäihin. Vain hämmästyttävät 11 prosenttia neitokaisista kelpuutti unelmiensa mieheksi vaaleahiuksisen komistuksen.\nSuurin osa, eli 88 prosenttia, naisista piti itseään intohimoisena romanttisten asioidensa suhteen. Irlantilaisnaiset pitivät esimerkiksi U2-yhtyeen nokkamiehen Bonon ja hänen vaimonsa Ali Hewsonin rakkaustarinaa inspiroivana. He saivat lemmekkäisiin fantasioihinsa lisäintoa myös perinteisten, irlantilaisten kansantarinoiden avulla, uutisoi Breaking News -sivusto.