Laituri, laiturit, laituriponttoonit, tee se itse laiturit, tee se itse lautat, lauttasaunat, saunalautat\nLaiturit mökille toimitettuna ( valmiit )\nHyvän laiturin rakentaminen ( tee se itse laiturit )\nLaiturin toimitus paikkakunnat\nLaituri on täysin valmis, ja kun asiakkaalla\non pari talkoomiestä, laiturit laitetaan ran-\ntaan ihan parissa tunnissa. Kuljetus tapah-\ntuu veteen menevällä peräkärryllä, ja jos ton-\ntilla ei ole veteenlasku mahdollisuutta, las-\nkemme laituri-paketin veteen lähimmältä ve-\nteenlaskupaikalta, uitamme perämoottorilla\nloppumatkan, paikasta, sopimuksesta riippuen.\nYlivoimaisesti nopein tapa päästä eteenpäin laituri rakentamisessa.\nYhteistyökumppanimme mökkitalkkarit voivat\navustaa, nostaa - laskea laiturit, keväisin - syksyisin.\nLaiturit kannattaa ensin tuoda rantaan ja\nsuorittaa alustava ankkurointi ennen ranta-\nkiinnityksen suunnittelua. Laiturit, joissa on\nkehittämämme ankkurointi-metodi, pohjasta\nriippuen pysyvät paikoillaan laituri teräs run-\ngon läpi pudotettavien ankkurointi paalujen varassa.\nAnkkurointi menetelmä on eri kuin pohjaan\njuntattavat paalut. Pudotettavat ankkurointi-\npaalut voidaan kesällä nostaa ylös hetkeksi,\nuittaa laituri hiukan kauemmaksi ja pudottaa\ntolpat uudestaan pohjaan. Tämä on tarpeellis-\nta, jos ranta on loiva ja veden laskiessa ranta-\nviiva pakenee metrikaupalla ulapallepäin.\nKun rantaviiva pakenee, kiinteässä rantakiin-\nnityksessä olevat laiturit usein retkottavat kuivalla maalla ponttoonien varassa. Pahempaa vielä, pohjaan hiertyvät laituriponttoonit kulu-\nRantakiinnitys mahdollisuus on luonnollisesti\nkaikissa laitureissamme vakiovaruste. Laituri\nkannattaa kuitenkin tuoda rantaan, ottaa\nkäyttöön, jolloin näkee mikä onkaan sovelias\nTärkein mitta laituri rakentamisessa on väli:\nrantakiinnitys- rantaa lähin laituriponttonin\nkulma. Jos tämä etäisyys on liian lyhyt esim.\nvain 2-3 metriä, ottaa ensimmäinen laituri-\nponttoni pohjaan ja hiertyy puhki.\nParas ratkaisu on pitkä käytävä, ( teräsrunko, pituus 6 m), jossa laituriponttoni on tarpeeton.\nPitkä käytävä ei ole kertaakaan ollut liian\npitkä. Laituri halutaan tietysti lähelle rantaa.\nJos käytävää riittää, vedetään käytävä ja\nlaituri maalle päin, jolloin rantakiinnitys on helpompi. Sivuillamme olevat laituri-kuvat\nSuuri pinnanvaihtelu ( veden korkeuden\nvaihtelu ) on olosuhde, jossa tarvitaan pitkä käytävä. Jos käytävä on lyhyt, suuret pinnanvaihtelut vievät lyhyen käytävän liian jyrkäksi, eikä siinä ole mukava kävellä. Pitkä käytävä on loivempi.\nToimitus sisältyy varauksella sivustollam-\nme oleviin hintoihin. Toimitusehto on toi-\ntuskohtainen siten, että kohtuuttoman\nvaikeat toimitukset, ( rantaan ei pääse,\npitkä vesimatka, talkoohenkilökunnan puut-\ntuminen, jne) aiheuttavat lisäveloitusta.\nHyvän laiturin rakentaminen on vaativaa. Aalloilla on aikaa nitkuttaa ruuviliitokset\nVeden pinnankorkeuden vaihtelu asettaa\nvaatimukset niin käytävän pituudelle kuin päädyn kellun ta ominaisuuksille.\nTahtoi tai ei, vieressä on tyynellä ilmalla vatupassi, joka kertoo, uiko laituri eri veden pinnan korkeuksilla suorassa vai ei.\nTalvi on rankka olosuhde laiturille, jätettiin\nlaituri sitten veteen jäiden ruhjottavaksi tai\nnostettiin kuivalle maalle.\nAnkkurointivoimat lisättynä laituriin kiinni-\ntettyjen veneiden tarvitsemilla ankkurointi-voimilla, tulee kohdistaa runkorakenteeseen.\nVaakasuorassa oleva tasorakenne, jota vesi välillä kostuttaa ja aurinko välillä polttaa,\nvaatii erityistä huolenpitoa.\nVertailuna mainitaan rakennusten katot,\njoiden katemateriaaleihin kiinnitetään eri-\nHyvän laiturin suunnittelu vaatii pitkällistä\ntuotekehitystä. Suurin työ laiturin rakentami-\nsessa on suunnittelu- ja insinöörityö. Vuosien kuluessa suunnittelemalla laiturin kokemusten perusteella uudestaan ja uudestaan olemme kehittäneet tee se itse laiturit.\ntoimituspaikka:Etelä-Savo, Pohjois-Savo, Pohjois-Karjala, Kainuu, Etelä-Karjala, Keski-Suomi, Itä-Suomi,Pohjois-Suomi, Järvi-Suomi, Päijät-Häme, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Pielinen, Saimaa, Kallavesi, Puulavesi, Päijänne. Pinnankorkeuden vaihtelu mökkitalkkari venelaituri vesille lasku kuumasinkitty teräsrunko esijännitetty laiturit , laiturin\nrakentaminen, Laituri: Kuopio, Jyväskylä, Varkaus, Savonlinna, Lahti, Lappeenranta, Mikkeli, Varkaus, Imatra, Pieksämäki, Pieksänmaa, Kangasniemi, Joroinen, Rantasalmi,\nSavonlinna, Enonkoski, Heinävesi, Savonranta, Kerimäki, Punkaharju, Sulkava, Puumala, Ristiina, Mäntyharju, Pertunmaa, Hirvensalmi, Mikkeli,Anttola, Juva, Haukivuori, Kangas-\nlampi, Varkaus, Leppävirta, Suonenjoki, Rautalampi, Tervo, Karttula, Kuopio, Vehmersalmi, Tuusniemi, Kaavi, Juankoski, Nilsiä, Siilinjärvi, Keitele, Vesanto, Maaninka, Pielavesi, Kiuruvesi, Vieremä, Sonkajärvi, Iisalmi, Lapinlahti, Varpaisjärvi, Rautavaara, Nurmes, Liperi, Ilomantsi, Polvijärvi, Juuka, Lieksa, Kontiolahti, Eno, Outokumpu, Joensuu, Rääkkylä,\nKitee, Kesälahti, Rautjärvi, Orimattila, Lahti, Hollola, Hämeenkoski, Nastola, Asikkala, Padasjoki, Sysmä, Hartola, Multia, Kinnula, Perho, Lestijärvi, Tohmajärvi lisää synonyymeja kesämökki huvila dachaPudasjärvi, Taivalkoski, Kuusamo, Suomussalmi, Ristijärvi, Hyrynsalmi, Kajaani, Sotkamo, Kuhmo, Suomenniemi, Savitaipale, Taipalsaari, Ruokolahti, Imatra, Parikkala, Uukuniemi, Joutseno, Lemi, Lappeenranta, Luumäki, Ylämaa, Pihtipudas, Kivijärvi, Viitasaari, Kyyjärvi, Kannonkoski, Karstula, Saarijärvi, Äänekoski, Sumiainen, Konne-\nvesi, Uurainen, Suolahti, Laukaa, Hankasalmi, Keuruu, Jyväskylä, Jyväskylän MLK, Muurame, Jämsänkoski, Toivakka, Jämsä, Korpilahti, Leivonmäki, Luhanka, Joutsa, Hartola, Sysmä, Kuhmoinen, Virrat, Ruovesi, Vilppula, Mänttä, Juupajoki, Längelmäki, Orivesi, Rantsila, Oulainen, Pulkkila, Kestilä, Piippola, Pyhäntä, Ylivieska, Haapavesi Kärsämäki, Nivala, Sievi, Haapajärvi, Reisjärvi, Pyhäjärvi, Valtimo, Vuolijoki, Vaala, Paltamo, Puolanka, Utajärvi\nLaiturin rakentaminen itsekantavalle rungolle\nLaituri saa hyvät uinti- ja kuormitusominai-suudet, kun siinä on jäykkä runko. Isommat\nlaiturit uivat vakaammin ei pelkästään suu-\nremman massansa ansiosta, vaan myös järe-\nämpi runko autta asiaa.\nLaiturin kulmat ovat kriittinen alue. Kun kak-sikin henkilöä veneeseenmenotilanteessa on kulmalla, tarvii rungon välittää tarvittava kellutus- ja vastapainovoima. Jos runko antaa kulmasta periksi, ainakin varpaat kastuvat.\nItsekantavan rungon periaate on tunnettu mm.\nautoista ( F1 monokokki ) ja säiliöautoista. Periaate on, että käytetään ne materiaalit,\njotka on pakko joka tapauksessa laittaa, siten että niistä muodostuu jäykkä runko.\nEsimerkiksi maitoautossa on pakko olla säiliö ruostumattomasta teräksestä; tehdään sitten säiliöstä jäykän muotoinen ja pannaan pyörät alle. Erillistä runkoa ei tarvita.\nTee se itse laituri paketissa ne materiaalit, jot-ka laituriin on joka tapauksessa laitettava; ponttoonit, kannen juoksut ja kuumasinkityt kiinnikkeet, kulmien vahvistukset, kootaan jäykäksi komposiitiksi. Tuloksena on erittäin jäykkä ja ominaisuuksiinsa nähden kevyt ja edullinen ratkaisu.\nTee se itse laituri paketin mukana saat pont-\ntoonit ja rakennekiinnikkeet tukevan rungon kokoamiseksi ja ennenkaikkea testatun,\nhyväksi todetun suunnittelun.\nVerholautojen kiinnitys, ankkurointipisteet, käyntisillan saranointi ja uimaportaiden kiin-\nnitys ovat valmiina rakennepaketissa.\nMukana seuraa yksityiskohtainen rakennusohje.\nHankittavaksi jää painekyllästetty puutavara,\nja ammattitaitoinen kirvesmies, mikäli koke-\nmusta ei omasta takaa ole. Kun laituri raken-netaan tontilla, voi työstä saada kotitalous- vähennystä.\nUimalaituri, käyttö ja ominaisuudet:\n- kävellään keskellä laituria uimaan ja hakemaan vettä\n- laiturin alla ei käytännössä ole tarpeeksi kantavuutta\n- penkeillä istumiseen\n- rungon tulee olla tukeva kestääkseen jatkuvaa laineiden\n- rantakiinnityksestä etäisyys rantaa lähimmän ponttoonin\n- kulmaan tulee olla riittävän pitkä, jotta matalalla vedellä\n- ponttooni ei ota pohjaan ja että käytävä ei mene liian\n- jyrkäksi kävellä\nVenelaituri, käyttö ja ominaisuudet:\n- laiturilla kävellään rantautumis ja -lähtötilanteessa siten että\n- pari täyskasvuista pitelee kiinni kun pari muuta nousee venees-\n- tä tai veneeseen\n- laiturin alla tulee olla kantavuutta varalla tarpeeksi, että n. 400 kg\n- liikkuva kuorma ( ihmiset ja varusteet ) voivat liikkua laiturilla\n- vakiokuorman- (laiturin oma paino ) lisäksi\n- rungon tulee olla tukeva kestääkseen jatkuvaa laineiden nitkutusta\n- rantakiinnityksestä etäisyys rantaa lähimmän ponttoonin kulmaan\n- tulee olla riittävä, jotta matalalla vedellä ponttooni ei ota pohjaan\n- ja että käytävä ei mene liian jyrkäksi kävellä\nLaituri, niillä kaikilla on kuitenkin samat\nperusvaatimukset ja kun niistä\tusein\npuhelimessa kesku stellaan, olen merkan-\nnut sivuille näitä vaatimuksia\tja ominai-\nsuuksia muistilistaksi.\tValtaosa asiakkais-\ntamme on teknisen koulutuksen saaneita\nhenkilöitä.\tPitäisikö nyt olla ylpeä, että\nasiantuntijat arvostavat, vai hävetä, että\nmuille ei osaa myydä.\tEnsin käsitellään\nlaiturin vaatimukset ja sitten rakenteet.\nRantaa lähimmän ponttoonin\nuintisyvyys matalan veden aikana\nOlipa ponttooni mistä tahansa materiaa-\nlista, se ei saa hiertää pohjaan. Vedellä\non aikaa työstää ponttooni puhki ( n. 130\nmilj kertaa käyttöaikana ).\nVaikkakin kansikorkeus on myös maku-\nasia, lyövät laineet matalalle laiturille\nLaiturilla on kahdenlaista kuormaa.\tStaatti-\nnen kuorma on laiturin omapaino ja kiinteät\nrakenteet.\tDynaaminen kuorma on laiturilla\nliikkuvat ihmiset ja liikuteltavat välineet.\nEsimerkiksi; huonolla kelillä vene rantautuu\nlaituriin, pari ihmistä\tmenee auttamaan laitu-\nrin laidalle pitelemään venettä, samalla\tpari\nihmistä varusteineen nousee veneestä samalle\nlaidalle.\tLaidalla on yhtäkkiä ylimääräistä kuor-\nmaa 400 kg ja se kantavuus\tmikä on laiturin\ntoisella puolella ei auta asiaan yhtään mitään.\nTeollisuudenhaarallamme on ikävä tapa ilmoit-\ntaa ponttoonin\tkokonaistilavuus kantavuutena.\nEsimerkiksi 500 mm korkean\tponttoonin tulisi\nupota tuo 500 mm saavuttaakseen luvatun\nkantavuuden; seuraava kilo veisi sen jo poh-\nLaituri\tkäyttäytyy paremmin, jos sen staattinen\nkuorma ei ylitä 35 prosenttia\tponttoonien teo-\nrettiisesta kokonaiskantavuudesta.\tMikäli lai-\nturille laittaa penkin, on penkin alla oltava\nriittävästi kantavuutta myös niille ihmisille,\njotka penkillä istuvat.\nVeden korkeuden vaihtelu\nUseimmissa paikoissa veden korkeus vaihtelee\njopa metrin.\tKulkusillan tulee olla saranoitu ja\nriittävän pitkä.\tMatalan veden aikana lyhyt\nkulkusilta menee liian jyrkäksi kävellä. Vaik-\nka vesi olisi syvää heti rannassa, on silti syytä\nkäyttää pitkää\tkulkusiltaa ja aloitettava laituri\nhiukan sisempää rannasta.\nKun katselee muutaman vuoden ikäisiä laiturei-\nta rannoilla huomaa,\tettä osa on kunnossa mut-\nta valitettavan usein runko on\tpettänyt ja\nverhoilu jäänyt hoitamatta.\tKun nyt ajattelee,\nettä kyseessä on vaakasuora taso, johon aurin-\nko\tpolttaa, siitepöly ja roskat kerääntyvät ja\ntalvella lumikuormakin\tkertyy, tulee mieleen\nmökin katto, jonka kestävyyteen on investoitu\nkovastikin. Kattoa ei kuitenkaan jatkuvasti\nkeinuta vesi,\tjoka löysyttää puuruuvit ja kat-\ntoa ei kokonaisena siirretä pari\tkertaa vuodes-\nsa maihin ja takaisin veteen. Siirto vaatii run-\ngolta\tominaisuuksia.\tKunnon laituri ei todel-\nlakaan ole terassi, jonka alle on lisätty\tpont-\nLaituri, rakenteen tarkastelu\nJäykkä runko tarvitaan jotta;\n- laituri on vakaampi\n- laituri kestää jatkuvaa veden nitkutusta\n- laituri kestää siirtoja\nItsekantava runko rakennetaan suunnassa X\nyhdistämällä juoksun jäykkyys ( aika pieni ),\nponttoonin jäykkyyteen ( suhteellisen pieni ).\nSyntyy I-palkki, jonka ylälaippana on juoksu,\nalalaippana ponttooni ja uumana erikoisvalmis-\nteiset rakennekiinikkeet. Nyt on jäykkä!\nEi toteudu peräkkäisillä ponttooneilla, kos-\nka keskelle jää heikko kohta.\nEi onnistu millä tahansa kiinnikkeillä.\nSuunnassa Y tarvittava jäykkyys saadaan yhdistämällä\nkaksi päälekkäistä ontelopalkkia hitsaamalla siten, että kul-\nmanmuutokset rasituksen alla minimoituvat. Mallit, joissa\nkansikorkeus on rakennettu korkeammaksi ( 55 cm, 70 cm, ),\nrakenne on vieläkin jäykempi, - myös X-suunnassa.\n( kts. Lujuusoppi IV )\nPonttooni, muoto; ponttoonissa myydään vangittua ilmaa kellutukseeen. Luonnonlakien mukaan eniten ilmaa pienimpään pinta-alaan sisältää pallo ( tämänvuoksi ilmapallo on pyöreä ).\nPallojen kiinnittäminen laiturin alle olisi kuitenkin työlästä.\nPonttooni muoto alhaalla tulee olla sellainen, että se väistää aallon voiman ylöspäin ( vrt. veneen keula ). Tästä seuraa pie-\nnemmät ankkurointivoimat ja sitä kautta pienemmät rasitukset\nlaituriin. Jäätymistilanteissa ponttooni pääsee 'pakenemaan'\nylöspäin. Muoto auttaa myös laituria ylösvinssatessa.\nPonttooni muoto ylhäällä tulee olla sellainen, että vesi ja roskat\neivät pysy siinä mädättämässä rakenteita ( vrt. harjakatto ).\nLaituriponttoonit, tarkastelu 1.\nLaituriponttoonit, tarkastelu 2.\nPonttoonin tulee olla jatkuva, jotta se antaa\nrakenteelle jäykkyyttä, kaksi tai usempia laituri ponttooneja peräkkäin ei toimi samalla tavalla.\nVeden kondensoituminen ponttoonin sisälle.\nKun ponttooni valmistuksessa suljetaan, sulkeu-\ntuu sen sisään muutama gramma vettä, joka\nsiellä sitten kondensoituu ja hyörystyy lämpötilan\nmukaan. Vettä ei keräänny lisää kondensoitumalla\nponttoonin sisään, koska se on ilmatiivis. Toinen\nasia on auton polttoainetankki, joka hengittää\nMikäli ponttoonin sisällä on vettä, kysymyksessä\non vuoto, - joka kerta!\nLaituriponttoonit, tarkastelu 3.\nKuvan mukainen kuormitustilanne tapahtuu,\nkun useita ihmisiä nousee yhtäaikaa laiturin\nsivusta veneeseen tai veneestä.\nPonttoonin korkeus; poikkileikkauskuvassa tarkastelussa vasemmalla laituri,\njossa 4 kpl 400mm ponttooneja, leveys 2,5 m, kansikorkeus 50 cm. Oikealla\nlaituri, jossa 2 kpl 500 mm ponttooneja, leveys 2,5 m, kansikorkeus 50 cm.\nKuormitetaan laiturit lineaarisella kuormalla 180 kg/m (sama kuin500 mm\nponttoonin kantavuus ). Kun hyödynnetään 500 mm ponttoonin koko kan-\ntavuus se uppoaa 500 mm. Tupla 400 ( kantavuus 240 kg/m ) vastaa kuor-\nmaan nopeammin ja laiturin kansi kallistuu vain puolet. Laituri on vakaampi.\nHuomataan myös, että laiturin vastakkaiselle puolelle rakennettu kantavuus\nei auta, vaan laituri kallistuu sen ympäri.\nkuva1 kuva2 kuva3 kuva4 kuva 5 kuva 6 kuva 7\nPitkä kulkusilta tarvitaan\nviemään yli roskaisen vesijättömaan; välillä puolet sillan pituudesta menee jo tähän\nviemään rantaa lähimmäinen ponttooni tarpeeksi\nsyvään veteen matalankin veden aikana\nkaikki sillat pituus 6 m, esijännitetty, sinkitty runko\nLaituri; kannen huolto\nnykyajan painekyllästetty kansimateriaali ei\nkestä säitä kuten ennen,\nmikäli kansimateriaalia ei vuosittain huolleta,\nmenee se harmaaksi ja tikkuiseksi ( samoin\nkaikki terassit, pihakeinut yms. ),\nsuojaus tehtävä jo ensimmäisenä vuonna ja\nsen jälkeen keväisin,\nsuojaus pysäyttää UV-säteilyn vaikutuksen, mutta ei palauta tapahtunutta vahinkoa,\nväri on syytä valita vaaleaksi, koska sitä vuosittain lisätään,\nlaiturissa voi olla eri värisävyjä,\nälä käsittele laituriasi liukkaaksi,\nkannen peseminen ja peittäminen talveksi auttaa,\nmikäli laituri on vedetty pölkkyjen päälle talveksi,\nlumikuorma saattaaa olla jopa 200 kg/neliö,\nlisäksi laiturin oma paino,\nrunko kestää, mutta ponttooni voi antaa periksi\nmoottorilautta ( asiakkaan tekemä )\nlautan pituus 6,0 m\nlautan leveys 2,5 m\nponttoonit 4 kpl 400 x 6,0 m,\nmoottori 10 hp\nkuva1 kuva2 kuva3 kuva4 Ponttoonilautta\nSaunalautta ( asiakkaan tekemä )\nlautan pituus 8,0 m\nlautan leveys 4,6 m\nponttoonit 8 kpl 400 x 8,0 m,\nPorukan pienvenesatama 2,5 x 15,0 m\n6 osakasta kokosi laiturin\nyhteensä 90 työtunnissa jään päällä\nponttoonit 4 kpl 400 x 15 m\n9 kpl rakennekiinnike\nlaituri ankkuroitu pylväsrivistön\nKokoamisohjeet aukeavat tarkasteltaviksi ja tulostettaviksi allaolevista linkeistä\nlaituri pääty 2,5 x 4,5 kokoamisohjeet\nlaituri pääty 2,5 x 6,0 kokoamisohjeet.pdf\nlaituri pääty 2,5 x 8,0 kokoamisohjeet.pdf\nlaituri pääty 3,2 x 6,0 kokoamisohjeet.pdf\nkulkusilta 1,3 x 6,0 verhoiluohjeet.pdf\nL-laituri pääty 2,5 x 6,0 + 2.0 x 2,0 kokoonpano-ohjeet\nlisää ohjeita pyydettäessä\nleveys ( m )\n4 pont. 3,2\n5 pont. 3,9\n6 pont. 4,6\n7 pont. 5,3\n8 pont. 6,0\nPäädyt 4,5 1 861:- 2 391:- 2 914:- 3 429:- 3 945:- 4 483:-\n( m ) 6,0 2 387:- 3 078:- 3 716:- 4 391:- 5 061:- 5 725:-\n8,0 3 137:- 4 002:- 4 895:- 5 771:- 6 652:- 7 530:-\n10,0 3 864:- 4 946:- 6 028:- 7 110:- 8 192:- 9 275:-\n12.0 4 603:- 5 885:- 7 185:- 8 467:- 9 761:- 11 049:-\n1,0 1,3 Puisen kaiteen kiinnikkeet\nhinnat sisältävät alv 24 %, rahtikulut lisätään hintaan\nTee se itse laituripaketti hinnasto\nPaketti ei sisällä:\n- mitään puutavaraa\nTee se itse lauttapakettien hinnat, klikkaa tästä\npakkauksen leveys n. 1,2 m (sopii rekkaan)\npakkauksen pituus = pisin ponttoonipituus\nkokoamisohjeissa hankittavan puutavaran yksityis-\nKoolausväli 75 cm\nkoolausta kohden täyspitkä 400 mm:n ponttooni\n2 kpl päätykiinnike päätyverhoilun tukevaan kiinnitykseen\nKiinnikeväli n 1,6 m\nPitkät kulkusillat ja niiiden saranointi valmiina\nAnkkuriketjujen paikat valmiina\nleveydet 6 m:n saakka\npituudet 12 m:n saakka\nkorkeus kulkusilta pääty kantavuus ponttoonit paino\nSS425613 (suora tai T-malli ) 4 100:- 45 cm 1,3 x 6 2,5 x 4,5 2 000 4 kpl 400 x 4,3 170 + 550\nSS625613 ( suora tai T-malli ) 5 150:- 45 1.3 x 6 2,5 x 6 2 700 4 kpl 400 x 5,8 170 + 825\nST825613 ( suora tai T-malli ) 5 950:- 45 1,3 x 6 2,5 x 8 3 600 4 kpl 400 x 7,8 170 + 1 100\nkäytävässä kaiteet + 190:-/puoli myös muita kansikorkeuksia\nhinnat sisältävät alv 24 % kysy myös muita malleja\nLaituri hinnasto, laiturit 400\nKuvassa loiva, matala ranta\nlaiturin pituus 12 m\nkulkusilta ilman ponttooneja 6 m\nlaituri ankkuroitu ketjuilla\nkulkusilta saranoitu päätyyn\nkulkusilta irti rannassa\n' pölkyn päällä '\n315 400 500\nsinkku 26:- 44:- 66:-\ntupla 43:- 75:- 108:-\nhinnat €/kpl alv 24 % + toimituskulut\nhalkaisija ( mm ) toinen pää viistetty nettokantavuus ( kg ) paino ( kg/kpl )\nm 315 400 500 315 400 500 315 400 500 315 400 500\n1,0 105:- :- 71 113 176 9 16 25\n1,5 130:- :- 107 170 265 12 22 35\n2,0 157:- :- 120:- 202:- 142 227 353 15 28 45\n3,0 207:- 318:- 143:- 252:- 388:- 213 340 529 22 40 64\n4,0 255:- 384 :- 165: 287:- 454 :- 284 453 705 28 52 84\n5,0 310:- 450:- 202:- 355:- 520:- 356 567 882 35 64 103\n6,0 362:- 516:- 2232:- 407:- 586:- 427 680 1058 41 76 122\n8,0 470:- 648:- 515:- 718:- 907 1411 99 161\n10,0 580:- 780:- 625:- 850:- 1134 1764 123 200\n12,0 675:- 912:- 720:- 982:- 1360 2116 147 239\nhinnat €/kp, sisältävät alv 24 %, toimituskulut lisätään seinämän paksuus 7 10 13\n2,5 x 15,0 m\n4,6 x 8,0 m\n2,5 x 6,0\n72 400 Pielavesi\n040 - 507 0050\n017 - 862 001\ntee se itse laiturit\nponttoonit 400, 500, 560 ja 630, laiturit ja kiinnikkeet Laiturilaskuri\nlaskee livenä kantavuudet painot ja hinnat Lauttalaskuri\nlaskee livenä kantavuudet painot ja hinnat\nviistopää ponttoonit 400, 500, 560, 630 Laiturirakenne.pdf\nlaiturirakentamisen salat julki,\nmiten nuo on oikeesti tehty?\nLaituri, laiturit, laituriponttoonit, tee se itse laiturit, työlautta,\nsaunalautta , lauttasauna, tee se itse pienvenesatama\nKesän 2015 kotisivut . Linkissä kuva lauttojen rakentamisen suurimmasta ongelmasta.\nPonttoonilautan kuvia tässä linkissä\nLaiturin 2,5 x 4,5 kuvasto tässä linkissä. Tein jälleen kotisivut itse - laiturit paremmat kuin kotisivut.\n040 507 0050\nLaituriponttoonit ja kiinnikkeet\nTee se itse laiturit ja lautat\nKylpytynnyrilautta, CE merkintä


Stream Festival 2018 – tarina alkaa täältä - Business Tampere Magazine\nTampereen historia on teollisen kehityksen historiaa. Puuvillatehtaista työpajoihin ja teknologiajättiläisistä startup-kulttuuriin – tämä teollisuuskaupunki ei ole koskaan kokenut Detroitin kohtaloa, vaan luonut itsensä uudestaan aina suurten muutosten jälkeen. Nykypäivän Tampere on panostanut merkittävästi startup-pöhinää luovaan ja tukevaan ekosysteemiin. Viimeisin todiste tästä oli 9. lokakuuta 2018 järjestetty ensimmäinen Stream Festival -tapahtuma.\nTapahtuman luonteeseen sopivasti Stream Festival järjestettiin vanhalla teollisuusalueella Hiedanrannassa, joka on muunnettu kulttuuritapahtumien ja taiteilijoiden työpajojen mekaksi. Seinämaalauksien koristama vanha teollisuusalue täyttyi uudella energialla valojen, äänten ja savukoneiden avulla. Kymmenet vapaaehtoiset työntekijät varmistivat, että kaikki sujui jouhevasti.\nStream Festival. Kuva: Mirella Mellonmaa\nUusia ja tulevia startup-yrityksiä\nTärkeintä kaikissa startup-tapahtumissa ovat tietenkin yrittäjät ja heidän ideansa. Yritysten osastot tarjosivat hyvän kuvan tämän hetken – ja tulevaisuuden – trendeistä hyönteisravinnosta kiinteistönvälitykseen ja rakkaussovelluksesta yrityksen omaisuudenhoitoon. Joukossa oli ensimmäistä läpimurtoaan hakevia muutaman kuukauden ikäisiä yrityksiä sekä joitakin jo asemansa vakiinnuttaneita tekijöitä, jotka olivat saapuneet nauttimaan tapahtumasta ja ilmapiiristä verkostoitumisen ja seurustelun merkeissä.\nToinen tärkeä onnistuneen tapahtuman edellytys ovat sijoittajat. Tapahtumassa oli erityinen Dealroom Matchmaking Area kahdenkeskisiä sijoittaja–startup-tapaamisia varten. Finnish Business Angels Network, FiBAN, oli paikalla kymmenien sijoittajien voimin. Tapaamisten tulokset selviävät vasta myöhemmin, mutta rahoitus ei ole ainoa syy, miksi sijoittajat käyvät Stream Festivalin kaltaisissa tapahtumissa.\n”Mahdollisuus oppia uutta, tutustua ihmisiin, verkostoitua… startup-tapahtumiin osallistuminen tekee meistä parempia sijoittajia ja ihmisiä”, sanoo FiBANin toimitusjohtaja Reidar Wasenius.\n”Uudelle sijoittajalle Stream Festivalin kaltaiset paikalliset tapahtumat ovat täydellinen tapa todeta startupien yleinen taso ja tavata paikallisia enkelisijoittajia. Kokenutkin sijoittaja voi nähdä tapahtumassa jotain uutta, mitä ei ole vielä aikaisemmin tehty.”\nRahoitusta hakevien startup-yritysten joukossa täydellinen pitchaus – oman idean myyminen yleisölle rajallisessa ajassa – on saavuttanut lähes myyttisen aseman. Siksi pitchauskilpailu on erityisen opettavainen kokemus. Stream Festivalin pitchauskilpailuun oli valittu 19 startup-osallistujaa. Kymmenen parasta pitchausta palkittiin lipuilla Slushiin. Kahdeksan parasta voittivat lisäksi psykometrisen arvioinnin ja kuusi parasta vielä oman Slush-ständin. Kymmenen voittajaa olivat:\nThe Rudolf – https://www.therudolf.com/\nApplicado Oy – https://www.layetteapp.fi/\neeedo Oy – https://eee.do/\nPolar Partners Ltd – http://polarpartners.fi/\n5 More Minutes Ltd – https://store.teachergaming.com/\nVisumo Oy – https://www.visumo.fi/\nBrainCare Oy – http://www.braincare.fi/\nRandom Potion Oy – http://randompotion.com/\nVoconaut – https://www.voconaut.com/\nCuppla Technology – http://cuppla.co/\nMikään tapahtuma ei ole täydellinen ilman ajatuksia herätteleviä luentoja ja työpajoja. Stream Festivalin tähtivieraina oli joukko israelilaisia sijoittajia, jotka jakoivat henkilökohtaisten näkemyksiensä lisäksi tietoa Israelin menestyvän startup-sektorin takana olevista menetelmistä. Työpajoissa opiskeltiin pitchausta ja muita startupeille hyödyllisiä taitoja.\nKokonaisuutena kaikkien aikojen ensimmäinen Stream Festival täytti odotukset Suomen toiseksi suurimman talousalueen startup-skenen uuden aikakauden airueena.\n”Stream Festival oli vahva signaali”, sanoo Reidar Wasenius. ”Se osoitti, että Pirkanmaalla on tehty oikeita valintoja startup-ekosysteemin tukemiseksi.”\nTänä vuonna saadun kokemuksen ansiosta ensi vuonna nähdään todennäköisesti vieläkin suurempi ja parempi tapahtuma. Kaiken kulissien takana tehdyn työn ansiosta Tampereen seutu ottaa ansaitsemansa paikan Suomen startup-kartalla, mikä mahdollistaa monta menestystarinaa tulevaisuudessa. Kuten Peter Westerbacka asian ilmaisi: #agoodstart.\nTule mukaan tarinaan\nPirkanmaan startup-skenen seuraava suuri esiintyminen nähdään Helsingissä Slushin sivutapahtuman muodossa. Vieraile osoitteessa https://businesstampere.com/tampere-slush ja liity mukaan!


« : 01.10.2012, 12:49:54 »\nTarkoitus olisi äkkilähteä viikoksi, mielummin pariksi, jonnekkin missä on aurinkoa, lämmintä ja hiekkaranta. Nyt mietin, että mitenhän toimii vasta kentältä matkan varaus, millaisissa hinnoissa nuo viimeiset paikat ovat ja onko jollain omakohtaista kokemusta kyseisestä "laukkuineen kentälle ja katsotaan minne päästään"-tavasta?\nVs: äkkilähtö kentältä\n« Vastaus #1 : 01.10.2012, 12:55:08 »\nLainaus käyttäjältä: Jenn` - 01.10.2012, 12:49:54\nEi toimi. Lentoyhtiöt myyvät viime hetken paikat korkeaan hintaan niille, joiden on aivan pakko päästä kohteeseen. Pakettimatkanjärjestäjät myyvät kyllä äkkilähtöjä joskus halvallakin, mutta nekin löytää helpommin kotoaan nettiä käyttämällä. Kentälle ei kannata ilman varausta vaivautua.\n« Vastaus #2 : 01.10.2012, 12:56:40 »\nTervetuloa vuoteen 2012. Meillä on täällä tapana etsiä äkkilähtömme sieltä internetseistä. Eli ei muuta kuin Netscape tulille ja hakusanoja Alta Vistaan. Lähtöjä löydät esimerkiksi Keihäsmatkoilta vaikka seuraavalle päivälle.\n« Vastaus #3 : 01.10.2012, 13:13:27 »\nNäin vähän arvelinkin mutta ajattelin silti varmistaa. Täytyy jatkaa etsintää siis, kovin kyllästyttävä tämä 2012 vuosi. Ja kiitos Keihäsmatka-vinkistä(niin mikäs se vuosi olikaan?), en aivan ensimmäistä kertaa ole reissuun lähdössä, tuo nyt sattui vaan olemaan tyhmä kysymys, ja niitähän nimenomaan täällä sai kysyä;)\n« Vastaus #4 : 05.10.2012, 19:29:06 »\nTähän on ihan pakko kertoa, kun olin joku aika sitten lähdössä kotimaanlennolle (lennän kerran-pari kuussa tiettyä väliä). Kentällä selvisi, etten ollut muistanut ostaa lippua tälle kyseiselle päivälle... Sähköposti oli täynnä varausvahvistuksia mutta just tuolle perjantaille ei\nOstin lipun siitä tiskiltä, ja vain 20€ kalliimmalla kuin mitä olisin maksanut etukäteen! Olin tosi yllättynyt hinnan edukkuudesta, mutta en ehkä kuitenkaan taida toiste jättää noin viime tinkaan.\n« Vastaus #5 : 05.10.2012, 23:04:50 »\nViime reissulla ostin lentoasemalta lentolipun (Miri-Kuching) koneeseen joka lähti 3 tunnin päästä. Vaikka aasissa on suhteellisen edullista lentää niin taisin maksaa 2-3 kertaisen hinnan kuin jos olisin varannut etukäteen. Lento ei silti maksanut kuin 100€. Suosittelen kumminkin etsimään ja varaamaan lennot kotisohvalta.\nVuosia sitten varasin tiistaina bonuspisteillä+rahalla aasian lennot ja perjantaina ihastelin singaporen kaupunkia. Ehkä varmasti ole ainoa henkilö joka haluaisi lähteä juuri nyt lomalla. Nykyään pitää varata lennot kuukausia etukäteen ettei köydy tolkuttomasti.\nIhmettelen miksei lentoyhtiöt myy loppuja paikkoja järkihintaan koska loput myydyt paikat olisivat puhdasta katetta lentoyhtiöille. Lentoja ei välttämättä tarvitsisi myydä halvalla mutta niin edullisesti että se houkuttelisi maksavia asiakkaita. Jos kone olisi lähes täynnä niin silloin ei tietystikkään olisi tarvetta myydä yhtään mitään ja halvalla. Jos taas koneessa olisi reilusti tilaa niin eikö silloin kannattaisi markkinoida edullisia äkkilähtöjä.\n« Vastaus #6 : 06.10.2012, 08:52:32 »\nLogiikka on aika yksinkertainen reittilennoilla. Jonkun vaan on pakko päästä Hampuriin joko sairastapauksen, messumatkan tai hajonneen laivanmoottorin korjaustarpeen takia. Tällöin hinta ei ole este eli ollaan pakotettuja maksamaan vaikka täysi hinta eli joku 500-1000 euroa. Vaihtoehtona on myydä kone täyteen alehintaan eli vaikkapa 100 eurolla/paikka. Saisiko konetta silloinkaan täyteen? Kuinka moni vapaa-ajallaan matkustava haluaisi lähteä Hampuriin tuntien-päivän varoitusajalla? Tuskin kovinkaan moni. Lentoyhtiö siis mielummin myy kaksi lippua 500 eurolla kuin viisi huntilla. Niin ja jos reittilennolla tietäisi saavansa viime hetkellä halvan lipun, niin moni jättäisi lipun etukäteen ostamatta, koska koneiden täyttöasteen ollessa jotain 60-70%, tietää että paikka todennäköisesti järjestyy halvalla viime hetkelläkin.\nLomalento taas onkin ihan eri asia. Kenenkään ei ole "pakko" päästä Rodokselle viikoksi. Siksi pitää houkutella hinnalla. Lisäksi matkanjärjestäjä on sitoutunut maksamaan majoituksistakin jotain oli asiakkaita tai ei. Näin jokainen myymätön paikka tuottaa tappiota.\n« Vastaus #7 : 07.10.2012, 00:57:40 »\nNykyinen hinnoittelu perustuu vanhaan ja ehkä vielä käytössä olevaan liikematkustamiseen. Liikematkustamisessa harvemmin voidaan varata lennot kuukausia etukäteen vaan ne varataan vasta kun aikataulut on vahvistettu, tyypillisesti muutama viikko etukäteen. Nämä "pakko" lentämiset ovat niin marginaalinen ryhmä että lentoyhtiöt eivät tee niillä tulosta. Nähtävästi nykyinen maximihintavedätys kannattaa lentoyhtiöille. Toisaalta tämä ei ainakaan näy finskin tuloksessa kun tappiota tulee joka vuosi, lentääköhän finski liian paljon vajailla koneilla kun kalliit liput eivät käy kaupaksi.\n« Vastaus #8 : 07.10.2012, 11:33:43 »\nItse en usko (joku voi tietty tarkistaa faktat jos niitä löytyy) liikematkustamisen erityisesti vähentyneen viime vuosina, päinvastoin.. kyllä tuolla euroopan lennoilla on erittäin paljon ihmisiä jotka ovat liikeellä erityisesti työn puolesta ja joille se lentojen viimeinen hinta ei ole tärkein kriteeri yhtiön valitsemiselle.. vaan joustavat liput ja suorat lennot jotka sopivat parhaiten aikatauluihin. Finskin ongelmat ovat taas ihan muusta johtuvia kuin äkkilähtöjen hinnoittelusta.. jostain syystä finski edelleen olettaa että suomesta lähteville euroopan lennoille voidaan pyytää "finski-lisää" eli ihmiset olisivat valmiita maksamaan lisähintaa siitä ilosta että saavat matkustaa finskin lennoilla. Hyvinä esimerkkeinä tämän päivän hesarin tarjoukset.. Tokioon ja Bangkokiin lennetään kohtuu kilpailukykyisillä lennoilla mutta eurooppaan taas.. Madrid ja Barcelona 299,- ? jotta tarjous olisi hyvä pitäisi ottaa vähintään satanen pois.. myisivät edes rajoitettumman määrän halvimpia lippuja jotta voisivat mainostaa oikeasti kilpailukykyisiä hintoja..\n« Vastaus #9 : 07.10.2012, 16:10:46 »\nIltasanomissa oli uutinen "Omatoimiset kaupunkilomat ovat nousseet muotiin", eli oletettavasti ihmiset ostavat yhä enemmän omatoimisesti myös reittilentoja. Lyhyille kaupunkilomille voidaan lähteä hyvinkin nopealla aikataululla, eihän siinä tarviset kuin varata lennot+hotelli ja pakata laukku. Eroa ei ole oikestaan yhtään mitään jos vertaa pakettimatkojen äkkilähtöihin. Jos äkkilähdöt toimivat hyvin pakettimatkojen puolella niin miksen se toimisi myös reittilennoilla juuri omatoimi kaupunkilomien asiosta. Vaikka löytäisi hyvän hotellitarjouksen niin todennäköisesti edullisten lentojen löytäminen on mahdotonta.\nMitä tulee liikematkustamiseen niin voi hyvin olla mahdollista että liikematkustamisen suhteellinen osuus laskee kaikesta lentämisestä. Paha peikko on viime vuosina kehitttyneet video ja voip-neuvottellut. Yksinkertaisesti jokaiseen hikiseen palaveriin ei tarvitse lentää paikanpäälle kun video tai voip-neuvotteluilla voidaan hoitaa sama asia. Tietysti on paljon liikematkustamista johon tämä ei vaikuta.\n« Vastaus #10 : 07.10.2012, 17:46:06 »\nMuuten hyvä idea mutta lentoyhtiö edelleenkin myy mielummin yhden täyshintaisen lipun kuin samalla rahalla viisi äkkilähtötarjousta.. aina kun löytyy lähtijöitä joiden on pakko päästä seuraavalla mahdollisella koneella, oli hinta mikä tahansa. Toinen hyvä syy noiden äkkilähtölentojen puuttumiseen on lentokenttien verot yms. maksut jotka kait määräytyvät aika pitkälti matkustajamäärään mukaan.. eli tollaisesta äkkilähtölennosta ei lentoyhtiöllä jää verojen yms. maksujen jälkeen paljon mitään käteen.. Valmismatkayhtiöt taas ovat varanneet koko koneen ja heille kokonaiskustannus on sama matkustajamäärästä riippumatta.. joten myyvät koneen täyteen hinnalla millä hyvänsä.\n« Vastaus #11 : 07.10.2012, 22:40:55 »\nÄkkilähtöjä ei tarvitsisi myydä pilkkahintaan, todennäköisesti keskimääräinen hinta riittäisi. En näe mitään järkeä siinä että lähempänä lentopäivää loput paikat myydään kovaan hintaan. Hinnat saattavat nousta niiin koviksi että tavallinen tallaaja ei suostu niitä maksamaan, eikä edes moni yrityskään. Hyvin todennäköisesti paikkoja jää aina myymättä joten käytännössä se on aina menetettyä katetta. Hieman epäilen että aina löytyy viimeisille paikoille lähtijöitä joiden on pakko päästä lennolle. Ylipäätään jos hinnoittelu perustuisi tähän "pakko" lentämiseen niin huonosti menee. Yleensä halvemmat hinnat lisäävät myös kysyntää.\nHyvänä esimerkkinä on ensiviikon honkkarin lennot. Finski pyytää suorasta HEL-HKG lennosta 1800€ ja ebookers kautta löytyy HEL-AMS-HKG lento 700€:lla. Ei tuossa kauan tarvi miettiä kummalla lentäisi ja kauan saisi pomolle perustella että saisi finskin kaksi kertaa kalliimmat lennot hyväksyttyä.\n« Vastaus #12 : 07.10.2012, 23:22:56 »\nLainaus käyttäjältä: jais - 07.10.2012, 22:40:55\nKatsoin huvikseni Honkkarin yhteyksiä ensi viikolle, ja näytti tosiaan tarjoavan kahdella vaihdolla Amsterdamin ja Xiamenin kautta aika halvalla. Lähtö Helsingistä kello 6:35 aamulla ja perillä Honkkarissa seuraavana päivänä 19:45. Ja paluu samantyylinen. Kyllä minä ainakin hetken aikaa pomoa taivuttelisin jos yrittäisi tuollaisesta yhteydestä pikahälytyksenä laittaa nauttimaan. Se nyt on niin monesta asiasta kiinni, onko tonnin hintaerolla kuinka paljon merkitystä työmatkalla. Moni saattaa tienata sen summan firmalle pidemmällä lentoyhteydellä menevässä ylimääräisessä ajassa. Ja jotkut työnantajat panostavat edes jonkunverran reissuduunareidensa matkustusmukavuuteen. Ainakin siinä määrin etteivät laita millekään yli vuorokauden mittaiselle lentokenttäkierrokselle muutaman päivän työmatkaa varten. Jos on menossa kolmen kuukauden Aasian lomalle, tuollaisen saattaisi jopa sietääkin.\nYleisesti Finnairin ja monen muun perinteisen lentoyhtiön taloudellinen ongelma ei ole matkustajien määrässä. Täyttöasteet ovat varsin hyviä, mutta keskimääräiset lippujen hinnat ovat yksinkertaisesti liian alhaisia. Matkustajatäyttöasteet pyörivät tällä hetkellä 80% kieppeillä, ja varmaan sitä kunnon alennusmyynneillä saisi hieman ylemmäksi, mutta siinä on se vika että se on helpommin sanottu kuin tehty myydä halvalla loput paikat, niin että nykyhinnoillakin myytyä tuevien paikkojen hinta ei laske samalla. Kyllä ne liikeatkustajatkin ottavat halvan äkkilähdön jos sellaisen vain saavat. Kun ongelmana on lippujen liian halpa keskihinta, niin ymmärrettävästi lisäalet eivät ole kovinkaan järkevä ratkaisu.\nPallontallaajien ja muidenkin budjettimatkailijoiden kannattaa muistaa, että ne liput joilla yleensä matkustamme, ovat hinnaltaan sellaisia että vaikka kone olisi myyty täyteen sen hintaisia lippuja, lento tuottaisi turkaa jo juoksevilla kuluillansa. Yksinkertaisesti sellaisia asiakassegmenttejä, jotka maksavat jollain järkevällä verukkeella enemmän, on pakko löytää. Ja se koskee niin halpayhtiöitä kuin perinteisiäkin. Halpikset ovat viilanneet oheistoimintojen kulut alas, mutta samaa polttoainetta niissäkin poltetaan yhtä kalliissa koneissa.\n« Vastaus #13 : 08.10.2012, 07:25:01 »\nSmee, hienosti selitetty ja oikein.\nSe tärkein tekijä ei välttämättä ole työntekijän tuottavuus, vaan esimerkiksi tehdas/laiva, joka seisoo paikallaan, kun se on rikki. Silloin voi tikittää 10 000 euron kustannukset/sakot tunnissa.\n« Vastaus #14 : 08.10.2012, 22:25:21 »\nPitäisi varmaan siirtää tämä jo lentomatkustuksen finnair osioon. Katsoin finskin viime vuoden talouskatsausta. 2010-2011 matkustajamäärät olivat nousseet 7,1M:sta 8,0M:aan mutta käyttöaste on tipahtunut 76.5%:sta 73.3%:iin. Viime vuonna jäi siis 3 miljoonaa lentoa myymättä. Paljon saa olla businessmiehiä, "pakkolentää" ja laivan/tehtaankorjaajia jos tämä vapaa kapasiteetti aiotaan myydä edes osittain. Toisaalta ei äkkilähtijöitäkään näin paljoa löydy vaikka annettaisiin lentoliput puoli-ilmaiseksi. Selvästi jotain pitäisi tehdä jotta lentomatkoja menisi paremmin kaupaksi. Olisiko sitten maltillisempi hintojen nostaminen lähempämä lentoa, mene ja tiedä, finskillä varmaan mietitään tätä illat pitkät. Samalla varmaan toivotaan että tulisi se Joulu jo että päästäisiin lentämään täysillä koneilla aasiaan.\n« Vastaus #15 : 08.10.2012, 22:43:59 »\nPankaan nyt joku mika piste vehvilainen ät finnair piste fi-osotteeseen tää keskustelu, ni saadaan sinivalkosten siipien kurssi taas nousukiitoon.\nViimehetken liput alennusmyyntiin, niin johan alkaa business rullaamaan. Kuinka ne ei näin itsestään selvää konstia ole siellä keksineet? Ylläpito voi varmaan arpoa sen läjän niitä edes-takaisia kaukolentoja käyttäjien kesken, jota ne kiitoksena finassiongelmiensa ratkaisusta nyt jakavat. Vai meneekö ylläpidon omaan käyttöön, että voivat käydä tarkistamassa Icheonin ja Naritan lounget?\n« Vastaus #16 : 08.10.2012, 23:18:18 »\nLainaus käyttäjältä: jais - 08.10.2012, 22:25:21\nFinnair julkaisee nuo tilastot kuukausittain, joten ei tarvitse vuoden vanhoja lukuja katsella. Syyskuussa käyttöaste oli 78,6%, elokuussa 80,8% ja heinäkuussa 84,5%. Ja kapasiteettikin oli noussut viime vuodesta. Huonot kesäsäät varmasti auttoivat osansa, mutta kyllä tuossa on jo ihan terveisiin lukemiin päästy. Toivon ihan itsekkäistä syistä, että riittävä osa matkustajista on maksanut vielä kunnon hinnankin noista. Loppuu nääs aika nopeasti kilpailijoiltakin halvat tarjoukset Suomesta jos Finnairin suorien lentojen tarjonta loppuu tai vähenee merkittävästi. En sitten tiedä auttaako KLM:n viime hetken halvat liput heitä, siellä ainakin on aika kamalia tuloslukemia tehty viime vuosina.\nMutta turha pallontallaajien foorumilla on lentoyhtiöille bisnesneuvoja antaa, vaan keskustella siitä miten asiat ovat, jotta kanssafoorumistit osaavat ostaa matkansa edullisesti. Ja vinkata toki siitä, jos joku lentoyhtiö kaikesta huolimatta päättää alkaa myymään viime hetken lippuja erityisen halvalla.


Suomalaisilla terveitä elinvuosia muita vähemmän - Terveys - Puhdasruoka.fi\nSuomalaisilla terveitä elinvuosia muita vähemmän\nStarted By Panu , loka 19 2011 13:06\nLähetetty 19 lokakuu 2011 - 13:06\nTodella karuja lukuja Suomesta:\nsuomalaiset ovat terveitä vain noin 54:een ikävuoteen saakka. Muissa Pohjoismaissa terveitä elinvuosia on noin tusina enemmän. EU:n keskitasokin on noin kuusi vuotta korkeampi.\nMistä veikkaisitte tämän johtuvan? Raportissa syytetään terveydenhuoltojärjestelmää. Itse heittäisin seuraavat:\nSynkkä mielenlaatu ja yhteisöllisyyden puuttuminen\nMuistaakseni valkoista vehnäjauhoa ahmivilla italialaisilla on eniten terveitä elinvuosia euroopassa.\nLähetetty 19 lokakuu 2011 - 13:14\nIlmasto on varmasti yksi syy. Se vaikuttaa noihin kaikkiin mainitsemiisi seikkoihin.\nLähetetty 19 lokakuu 2011 - 13:24\nJoo ja vaikka siihen asiaan saataisiin muutos eläkkeellä niin sekään ei monilla toimi:\nUnelmien eläkepäivät etelässä hukkuvat monella halpaviinahelvettiin\nLähetetty 19 lokakuu 2011 - 22:33\nKuitenkin ero on erittäin selvä muihin Pohjoismaihin verrattuna.\nSynkistelyyn taipuva mielenlaatu ja käsistä lähtenyt alkoholin nauttiminen on kyllä vaarallinen yhdistelmä tietyssä mielessä.\nLähetetty 20 lokakuu 2011 - 14:24\nHmmm....Pohjanmaan suomenruotsalaiset elävät huomattavasti pidenpään kuin suomenkieliset naapurinsa. Hyyppa et al. kuvaile eroja eliniänodotteessa ja terveydessä kieliryhmien välillä termillä "staggering" (Hyyppä & Mäki, 2002). Joten ehkä yhteisöllisyyden puute, masentuneisuus ja humalahakuinen destruktiivinen juomakulttuuri selittää eroja enemmän kuin d-vitskun puute tai pimeys, koska suomessa kerran tavataan etnisiä ryhmiä (suomenruotsalaiset) jotka elävät pitkään ja terveenä ja joita koskettavat kuitenkin samat ympäristömarkkerit (ruokavalion eroista kieliryhmien välillä en osaa kertoa, onkohan niitä?). Erot Pohjoismaiden ja suomenkielisten välillä on siis pakko olla kulttuurillisia. Ja ennen kuin joku pistää tilastoa ja osoittaa että Ranskassa dokataan yhtä paljon per asukas, niin pitää huomauttaa että kyllä, mutta ranskalaiset juovat päivittäin vähän kun taas suomalaiset kerran viikossa, ja kunnolla.\nMutta jos ruokalinjalle mennään niin sanoisin että suomalaisten maidon kulutus on suurin syy, sitä lipitetään valtavat määrät ja huomattavasti enemmän kuin skandinaviassa. Suomessa 36-kertaa enemmän Diabetes 1 tapauksia kuin japanissa per capita, jossa maitotuotteita ei juuri käytetä. Lisäksi mieleen tulee suomalaisia naisia turvottavasta hyvin laajamittaisesta ka kroonisesta tavasta mussutella jugortteja.\n"The results from this large prospective study suggest that intake of calcium or some related component contained in dairy foods is associated with increased prostate cancer risk"\n"Both, restriction of milk consumption or generation of less insulinotropic milk will have an enormous impact on the prevention of epidemic western diseases like obesity, diabetes mellitus, cancer, neurodegenerative diseases and acne"\nViimeksi muokannut Richard, 20 lokakuu 2011 - 14:35 .\nLähetetty 20 lokakuu 2011 - 15:40\nSuomalaisten maitotuotteiden kokonaiskulutus ei kuitenkaan eurooppalaisessa vertailussa ole mitään poikkeuksellisen suurta. Niinpä sillä on aika huono selittää yhtään mitään. Suomen ja Japanian välillä löytyy melkoinen liuta eroja ruokavaliossa, elämäntavoissa ja geeneissä, maidon syyttäminen pelkän korrelaation perusteella on todella kaukaa haettua.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 03:03\nHyypän tutkimus on klassista kamaa, joka sivaltaa tosiaan tätä nykyistä ravintokeskeisyyden maniaa kunnolla nekkuun. Itse törmäsin siihen sukupuolentutkimuksen/antropologian kautta (Hyypän tuoreempi kirja Sukupuolten Kirjo).\nKieli näytti Hyypän jälkianalyysin mielestä yhdeltä järkiselittäjältä. Yleensäkin kaksikieliset pärjäävät eri maissa paremmin, mutta Suomen suhteen ero oli erityisen suuri, eikä selittynyt ravintotekijöiden lisäksi geeneillä eikä periytyvillä sosioekonomisilla eroilla (jotka pätevät Suomen sisällä rajusti kuten ensi viestissä huomaamme). On ehdotettu jopa että kieli tekee suomalaisille kieltojen ja työturvallisuuden ja kieltojen ymmärtämisen erityisen vaikeaksi(!?).\nEhkä pitäisi vain tunnustaa, että Suomi on IMPIVAARAA ja kaiken toivon saa heittää jos on suomalaisen kohdusta tänne syntynyt sinikaulusperheeseen. (lue: levittelen käsiä)\nViinaa koneeseen ja nihilismiä peliin.\nOletko muuten Riku suomenruotsalainen? Suomalaisilla heteromiehillä ei yleensä ole tapana viitata ruotsinkieliseen mediaan ja videoihin. Jos näin niin :cool2: - no offence at all.\nRanskassa juomiskulttuuri eroaa mm. pohjois/eteläakselilla ja on murroksessa, mutta siellä juodaan usein sosiaalisesti ja aterian yhteydessä. Tämä ei ole ihan pikkujuttu - mm. Välimeren ruokavalion auktoriteetti de Lorgeril on pitänyt sitä yhtenä tärkeimmistä terveystekijöistä. Kaikkein pitkäikäisimmillä alueilla juodaan paitsi äärimmäisen polyfenolipitoisia viinejä (mm. Madiran) ja syödään päälle pitkään kyspytetty K2-pitoisia juustoja ja hanhenmaksaa.\nOn hyvä ymmärtää, että Ranskassa maksakirroosi on kuolinsyiden kärjessä, Suomessa ei. Erona Suomeen Ranskalla onkin lähinnä sosiaalinen suhde juomiseen - aivan liian monet miehet meillä päin päättävät päivänsä vittuillessaan väärälle tyypille joka oli vähintään yhtä humalassa lähipubin viereisellä snägärillä.\nMutta jos ruokalinjalle mennään niin sanoisin että suomalaisten maidon kulutus on suurin syy, sitä lipitetään valtavat määrät ja huomattavasti enemmän kuin skandinaviassa. Suomessa 36-kertaa enemmän Diabetes 1 tapauksia kuin japanissa per capita, jossa maitotuotteita ei juuri käytetä. Lisäksi mieleen tulee suomalaisia naisia turvottavasta hyvin laajamittaisesta ja kroonisesta tavasta mussutella jugortteja.\nMaidon kaseiinista puhuttiin jonkin verran parikymmentä vuotta sitten, kun löydettiiin A1- ja A2-kaseiinia sisältävää maitoa nauttineilla mailla hyvin rajuja terveyseroja mm. sydänsairauksissa ja diabeteksessa. Itse teoria näytti hyvin lupaavalta, mutta ammuttiin alas/vaiettiin kuoliaaksi aika pian sen jälkeen kun mekanismeja ei löydetty ja saatiin ristiriitaisempia tuloksia. Toki tämä on niitä teorioita jotka elävät edelleen. Ruotsi & Suomi ovat hyvä kaksikko teoreetikoille koska meillä karjanmaidon kaseiini menee aika tarkkaan hyvä/paha-akselilla. Myös Ranska muistaakseni oli sitä parempaa kaseiinia.\nMuuten maitotuotteista on vähän vaikea sanoa hirveän brutaalia sinällään, koska näyttöä mekanismeista on vähän ja tutkimusbulkki on harvinaisen sekavaa (en tiedä miten pitkälle kaseiiniteoriaa on yritetty sittemmin viedä ja millä menestyksellä). Maiden väliset vertailut erityisesti eivät todista mitään.Tokelaun saarille sukuloimaan palanneet (ja ylipainoiset) heput Uudesta-Seelannista varmaan tekivät muutakin kuin avasivat Activia-purkin.\nMutta kalsium ja luusto liittyvät selvästi yhteen joten pikku vertailu toimii paremmin. Rajuimmin maitoa kuluttavissa maissa kuten Ruotsissa on eniten osteoporoosia koko maailmassa ja lähinnä satunnaista vuohenjuustoa ja Aidan-nimistä jatkettua jogurttilitkua joskus juovat turkkilaiset omaavat 30 kertaa vähemmän lonkkamurtumia. (toki varmaan liukastelevatkin hieman vähemmän )\nViimeksi muokannut Neonomide, 21 lokakuu 2011 - 03:05 .\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 08:58\nSuomalaisten maitotuotteiden kokonaiskulutus ei kuitenkaan eurooppalaisessa vertailussa ole mitään poikkeuksellisen suurta. .\nPer Capita Consumption of Milk and Milk Products in Various Countries, 2006 data\nFinland 183.9 (litres)\nEuropean Union (25 countries) 92.6\nYmmärrätkö minkälainen vaikutus näillä lukemilla on potentiaalisesti suomalaisten ylipainoinoon, diabetekseen, syöpiin, etc?\nYes, olen itse törmännyt samansuuntaisiin juttuihin. Kieltä on selitetty tekijänä suomenkielisten isoihin lukuihin työtapaturmien saralla. Ajattelin että fasilitoiko suomenkieli jotenkin helpommin masentuneisuutta, vai onko erot sosiaalisessa pääomassa vain siinä että suurin osa suomenkielisisten juuret ovat haja-asutusseuduilla, eikä sosiaalisen kanssakäymisen traditio ole kauhean jalostunut vielä, ehkä tämä selittää masennuksen ja sitä kautta korkean kuolleisuuden/sairastelun. Tosin Hyypän aineistosta sen verran, että Pohjanmaan rannikkokunnat/väestö eivät ole perinteisesti erityisen kaksi-kielisiä, vaan yksikielisesti ruotsinkielisiä.\n"Språket uppges ge en mental model"\nBantuilla ei tavata osteoporoosia, kalsiumit päivässä jotain 240mg. Eurooppalaisperäisillä vegaaneilla jotka saavat väh. 525mg kalsiumia päivässä, luiden murtuma-tilastoissa ei eroja valtaväestön kanssa. Tuore ruotsalaiskattaus totesi ettei luiden tiheys parane enää 700mg kalsium/per päivä jälkeen, vaan päinvastoin huononee.\nViimeksi muokannut Richard, 21 lokakuu 2011 - 09:13 .\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 09:06\nTuo parjaamasi jugurtti oli muuten jenkkiläisessä seurantatutkimuksessa kaikkein laihduttavin ruoka (pähkinät toiseksi laihduttavin):\nJa nythän siinä (vanhemmilla naisilla tehdyssä) lisäravinnetutkimuksessa kalsium oli ainoa kuolleisuutta laskeva lisäravinne.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 09:28\nOmaan postaukseeni vielä lisäten, että vegaaneilla jotka saivat yli 525mg päivässä oli vieläpä vähemmän lonkkamurtumia valtaväestöön nähden. Lonkkamurtumat hyvä proxy osteoporoosin kanssa.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 10:06\nJep, Suomessa kalsiuminsaanti taitaa mennä keskimäärin överiksi, ilmeisesti juuri maitotuotteiden takia: "Suomalaiset saavat kalsiumia keskimäärin: naiset 1007 mg/vrk ja miehet 1202 mg/vrk" (wikipedia).\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 11:55\nNiin tuossa taulukossa on pelkästään sellaisenaan joutu maito. Minä taas puhuin maitotuotteista.\nEn ymmärrä. Etkä sinäkään ymmärrä, luulet vain niin.\nTuo maidonkulutuksen ja osteoporoosin korrelaatio on toki herkullinen kaikenlaisten hypoteesien luomiseen. Mutta se on puhdasta spekulaatiota, jos ei oteta huomioon esimerkiksi D-vitamiinin saantia. Eikä se maidonkulutus ja osteoporoosi korreloi niin suoraviivaisesti mitä noista kirsikanpoimijoiden taidonnäytteistä voisi kuvitella.\nSinänsä en näe maitotuotteiden ylenpalttisessa kuluttamisessa välttämättä järkeä ravitsemuksellisesti. Tosiaan esimerkiksi kalsiumin ja magnesiumin suhde voi mennä huonoksi. Mutta aika foliohattuosastolle menee monesti nuo väitteet maidon epäterveellisyydestä.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 12:38\nMutta aika foliohattuosastolle menee monesti nuo väitteet maidon epäterveellisyydestä.\nTuossa taulukossa on "Milk and Milk Products"\nOletko tosissasi? Oletko kuullut IGF-1 hormonista?\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 13:11\nTässä tullaan myös kysymykseen, että onko tavoitetila se, että kaikki hormonit huitelee alle viitearvojen kuten kalorinrajoittajilla. Elämä ehkä pitenee mutta sen laatu saattaa laskea.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 13:47\nHarleyn jutuista saa sellaisen kuvan, että IGF-1 olisi joku pelkästään negatiivinen juttu. Se on kuitenkin ehdottoman tarpeellinen hormoni. Täälläkin siitä jonkin verran aiemmin keskusteltu.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 14:48\nSiis tuo on taulukon nimi, mutta ne postaamasi luvut oli "Liquid Milk Drinks (Litres)". Maidon kokonaiskulutus on eri asia ja siinä erot moniin eurooppalaisiin maihin ei ole kovin suuria. Tokihan voi sellaisenkin teorian esittää, että nimenomaan se juotu maito on haitallista, mutta sillekään teorialle ei taida olla kovin vakuuttavaa näyttöä taakseen.\nOlen tosissani ja olen myös lukenut noita teorioita maidon IGF-1:n haitallisuudesta. Ei juurikaan ole vakuuttanut.\nLähetetty 21 lokakuu 2011 - 17:50\nJos viitataan vaikkapa siihen kaseiiniin yleisellä tasolla, heraproteiini lanaa eläintutkimuksissa sen ongelmat maanrakoon ja on itsesssään monella tavalla hyödyllistä (jopa lisäravinteena). Lähinnä insulinogeenisuuden vaikutuksista on käyty paljon kiistaa, samoin IGF-stimulaatiosta (insulin- like growth factor, insuliininkaltainen kasvutekijä). Aika kovaa dataa on jo kertymässä mm. aknen kehittymisen suhteen. Mutta enpä ala tästä enempää kun en ole aiheeseen laajemmin perehtynyt. Esimerkiksi luuston kannalta on kyllä syytä olettaa, että maitotuotteiden kalsium on yliarvostettua.\nKieltä on selitetty tekijänä suomenkielisten isoihin lukuihin työtapaturmien saralla. Ajattelin että fasilitoiko suomenkieli jotenkin helpommin masentuneisuutta, vai onko erot sosiaalisessa pääomassa vain siinä että suurin osa suomenkielisisten juuret ovat haja-asutusseuduilla, eikä sosiaalisen kanssakäymisen traditio ole kauhean jalostunut vielä, ehkä tämä selittää masennuksen ja sitä kautta korkean kuolleisuuden/sairastelun. Tosin Hyypän aineistosta sen verran, että Pohjanmaan rannikkokunnat/väestö eivät ole perinteisesti erityisen kaksi-kielisiä, vaan yksikielisesti ruotsinkielisiä.\nPitäisi perehtyä noihin kaksikielisyyden suojaaviin tekijöihin paremmin, mutta tietty kiinteämpi yhteisöllisyys (joka kulttuurisena tekijänä seuraa Suomessa ruotsinkielisyyttä) on hyvin suojaava tekijä mm. etnisillä japanilaisilla. Toisaalta liika yhteisöllisyys tekee ihmisistä herkemmin vainoharhaisia konformisteja, toisaalta kaksikielinen konteksti voi mahdollistaa enemmän ainakin näennäistä valinnanvaraa elämänhallinnan suhteen. Tunne elämänhallinnasta voi myös olla stressitasojen kannalta hyvä asia.\nEhkä yksi syy on sekin, että suomenruotsalaiset ovat maailman ylivoimaisesti lellityin vähemmistö ja siksi kokevat siitä jotain persverssiä terveyttä suojaavaa etnistä mielihyvää.\nSe mikä suomalaisuudessa olisi sitten vialla on paljon vaikeampi kysymys, ihan siksikin että näin suomalaisena sitä on hyvin hankalaa analysoida kriittisesti ilman myyttikakkaa ja stereotypioita. Itse ainakin pidän sukupuolentutkimuksen opiskelijana suomenruotsalaista maskuliinisuutta paljon parempana miesten hyvinvoinnille monilla tavoin kuin kotohärmäläistä impivaaralaista persustelua.\nJotain tällaista. Hyvä juttu, selaan juuri pää punaisena tuota sanakirjan kanssa.\nBantuilla ei tavata osteoporoosia, kalsiumit päivässä jotain 240mg.\nAfrikassa on paljon populaatioita, joilla on vahvaa geneettistä suojaa osteoporoosia vastaan (= ei selity länkkäririskitekijöillä). Sama jenkeissä afroamerikkalaisilla - lähinnä ongelmia näkyy lasten riisitaudin suhteen, mutta aikuisilla on valkoihoisiin verrattuna selvästi matalampia osteoporoosilukuja. Eikä tämä takuulla selity ravintotekijöillä.\nEurooppalaisperäisillä vegaaneilla jotka saavat väh. 525mg kalsiumia päivässä, luiden murtuma-tilastoissa ei eroja valtaväestön kanssa. Tuore ruotsalaiskattaus totesi ettei luiden tiheys parane enää 700mg kalsium/per päivä jälkeen, vaan päinvastoin huononee.\nNämä mineraaliasiat ovat aina hankalia kun riippuvat kovasti kontekstista (mm. rasvaliukoiset vitamiinit & eri mineraalit). Kalsiumin vastavaikuttajista mm. magnesiumstatus ja kalium on liitetty luustoon ja liiika kalsium estää näiden toimintaa. Pari monipuolista luustokirjaa lukeneena ei voi kuin todeta että taas opitut virallisotuudet ovat tosi yksinkertaistavia, eri puolin.\nPieni luolamies minussa haluaa uskoa, että yli 800 mg kalsiumia on muiden asioiden ollessa kunnossa hyperbolaa, "koska luolamies". Mutta koska syyt ovat vielä vähän epäselviä ja luustomarkkerit usein jossain määrin epäselviä murtumien syntyyn, en jaksa alkaa yksipuolisesti frettaamaan. Esimerkiksi eläinproteiinin suhde luustoon on pääasiassa suojaavaa kalsiumin leechaamisefekteistä huolimatta jne.\nEristyksiin jääneiden populaatioden luurangot ilman ilmeisiä kalsiumin (ja viljojen) lähteitä ovat säilyneet paljon maanviljelyserkkujaan paremmin. Luusto on ollut paleoliittisen ajan luurankojen luokkaa, eli kovinta tavaraa.\nLähetetty 23 lokakuu 2011 - 13:46\nKolmesta abopopulaatiosta (Eskimo, Arikara, and Pueblo) viljaa syövien pueblojen luut parhaimmassa kunnossa.\nLOL...suomenruotsalaiset eivät koe olevansa lellittyjä, ja objektiivisen näkökulman asiaan saat kirjasta (jos kiinnostaa) Kenneth McRaen, Bi-lingual societies/Case Finland. Mutta ymmärrän mitä ajat takaa.\nNäkemyksesi maskuliinisuudesta oli järkeviä. Sosiologian professori Roos kirjoittanut paljon aiheesta: erittäin synkkää suomalaisenmiehen arki, ei ihme sairastelua tapahtuu. Suomalaisnaisilla menee paremmin.\nViimeksi muokannut Richard, 23 lokakuu 2011 - 13:48 .\nLähetetty 14 marraskuu 2011 - 21:27\nKoppasin tekstitiedostona maskuliinisuuden terveysvaikutuksia analysoineen tutkimusartikkelin. Katson löydänkö sitä jostain...\nLähetetty 14 marraskuu 2011 - 21:35\nSuomalaisen köyhän viinaa kovasti juovan miehen matkaa kohti hautaa voi seurata pasiviheraho-nimisellä youtube-kanavalla.\nLähetetty 14 marraskuu 2011 - 22:12\nPasi ostaa vähän juomista:\nLähetetty 14 marraskuu 2011 - 23:53\nHieman huvittavaa, kun tyyppi valittaa, että ei ole varaa terveelliseen ruokavalioon, mutta juomaa kyllä on varaa hankkia. No, kai tämäkin on jonkinlainen tärkeysjärjestyskysymys...\nLähetetty 24 marraskuu 2011 - 05:07\nPaljoa tuota enempää päin pyllyä ei ruokavlaion tarvitse mennäkään. Taitaisi aika monta 80 sentin kilohinnan kaalia ja parsaa mahtua jäbän ostoskoriin...\nLähetetty 24 marraskuu 2011 - 14:03\nJoitain ei vielä sanottuja muuttujia:\n-Yhteisöllisen tuen puuttuminen\n-Vanhusten hylkääminen vankiloihin\n-Työkeskeisyys+stressi+kahvi (ei lepohetkeä iltapäivällä)\n-Rajoittunut käyttäytyminen sosiaalisissa tilanteissa (tunteiden patoamien)\n-Yleinen olematon ruokakulttuuri\nLähetetty 05 joulukuu 2011 - 21:01\nMiehille näyttäisi olevan enemmänkin hyödyllistä kuin haitallista. Liian alhainen IGF-1 näyttäisi johtavan muiden juttujen ohella jopa aivojen hapertumiseen:\nHowever, reduced GH/IGF-1 signalling may also have adverse effects, especially in old age, as increased induction of apoptosis is associated with growth factor withdrawal. Throughout adulthood, serum GH concentration and pulsatile GH secretion rates fall steadily, with an estimated 14% per decade in men, a phenomenon known as somatopause (Iranmanesh et al., 1991). The reduced GH secretion is believed to contribute to many age-related diseases, such as loss of muscle mass, increased adiposity, reduced bone mineral density and a decline in cognition (reviewed in Bartke et al., 2003). In these parameters too, sex differences have been found. Premenopausal women are significantly better protected than men from the negative impact of increasing age on GH levels (reviewed in Giustina & Veldhuis, 1998). Our results suggest that in females but not in males the beneficial effects of reduced cumulative exposure to GH/IGF-1 outweigh the possible detrimental effects of lower GH/IGF-1 levels at old age.


Islannin malli pelasti nuoret kaduilta | Talentia-lehti\ntammi 21, 2019 |\nIcelandic Centre of Social Research and Analysis ICSRA kerää dataa riskiprofiileista viranomaisten käyttöön, jotta he näkevät nopeasti ongelmat ja voivat reagoida niihin.\nLähtökohta 1990-luvun lopulla oli Islannissa karu. 42 prosenttia nuorista kertoi juoneensa itsensä humalaan viimeisen kuukauden aikana. Asian korjaamiseksi kehitettiin Islannin malli.\nTilanne nuorten alkoholinkäytön suhteen oli karmea, kertoo projektijohtaja ja asiantuntija Rafn M. Jonsson kollegansa erityisasiantuntija Sveinbjörn Kristjanssonin kanssa. He vastaavat päihteiden käytön ehkäisystä Islannin Embætti landlæknis eli Directorate of Health organisaatiossa. Se toimii Islannin hyvinvointiministeriön alaisuudessa samoin kuin valtakunnallinen lastensuojeluviranomainen, Government Agency for Child Protection eli Barnaverndarstofa.\n– Tilanne oli niin villi, että CNN kävi tekemässä 60 Minutes ‑ohjelman islantilaisnuorista, Jonsson kertoo.\nNuoriso näytti siinä pohjoismaisen alkoholinkäytön mallia, öistä juopottelua pitkin katuja.\nTilasto vuodelta 1998 kertoo, että humalahakuisen juomisen lisäksi 15–16-vuotiaista lähes 23 prosenttia poltti päivittäin tupakkaa, runsaat 17 prosenttia oli kokeillut kannabista. Luvut olivat nousussa. Kuusi vuotta aiemmin päivittäin polttajia oli 15 prosenttia ja marihuanaa kokeilleita 7 prosenttia. Päihtymiseen liittyvät loukkaantumiset olivat myös yleisempiä Islannissa kuin muissa Euroopan maissa.\nLuvut herättivät. Alettiin rakentaa Islannin mallia, joka keskittyi löytämään riskit lasten päihteiden käytölle ja ratkaisuja, jotka vaikuttaisivat myönteisesti lasten elämään.\nTulokset ovat olleet dramaattisia. Hyviä tuloksia saatiin jo vuonna 2006, ja päihteiden käytön lasku on vain jatkunut. Vuonna 2016 enää vain 5 prosenttia 15–16-vuotiaista kertoi juoneensa itsensä humalaan viimeisen kuukauden aikana. Päivittäin tupakoivia oli 15-kesäisissä enää 3 prosenttia.\nIslannin mallin lähtökohtana oli tiede\nErityinen rooli oli Islannin yliopiston emeritusprofessori Þórólfur Þórlindssonilla. Hän tutki asiaa ja jalkautui tekemään muutosta. Tästä häntä tiedemiehenä myös kritisoitiin. Nyt on aika kiittää.\n– Lähestymistapa asiaan oli käytännöllinen. Näytin vanhemmille, mitä he pystyivät tekemään. Sillä, miten vapaa-aika vietetään, on merkitystä nuorille, Þórlindsson kertoo.\nSanoimme vanhemmille, että on teidän syynne, jos muiden perheiden lapsilla menee huonosti.\nTutkimustieto vahvisti, että kun nuorella on ystäviä, jotka käyttävät alkoholia ja polttavat kannabista, se kasvattaa todennäköisyyttä päihteiden käyttöön. Ja päin vastoin: raitis kaveripiiri pitää raittiina. Islannin mallia alettiin luoda näiden faktojen varaan.\nSamoin osallistuminen ohjattuun harrastukseen vähensi todennäköisyyttä päihteiden käyttöön. Harrastukset tarjosivat mahdollisuuden viranomaisille ja kasvattajille kohdata nuoria: kun tavattiin, voitiin vaikuttaa ja tukea nuoria myönteisellä tavalla.\nKonkreettisia lukuja haettiin siihen, millä tavalla vanhempien kanssa vietetyn ajan määrä vaikutti ja vähensi aineiden käytön riskiä. Vanhempien tuki vaikutti myös kaveripiirin valintaan.\nTutkimus näytti, miten kouluissa, joissa vanhemmat tuntevat lastensa ystävät ja tuntevat heidän vanhempansa, syntyy sosiaalista pääomaa. Oppilaat hyötyvät vanhempien välisestä yhteydestä ja vaikutus ulottuu tapaan käyttää päihteitä. Yhteisöllisyys synnyttää suojamekanismeja lapsille.\nIslannissa oli 1990-luvun lopulla hoitopaikkoja nuorille, joissa heille tarjottiin muuta tekemistä: urheilua ja aktiviteettejä, jotta heillä olisi vaihtoehto huumeille ja alkoholille. Yliopistotutkija Inga Dóra Sigfúsdóttir tarttui asiaan: mitä jos käytettäisiin samaa keinoa tarjota nuorille tekemistä jo ennen kuin he ottavat päihteitä ensimmäistäkään kertaa.\nKannattajia ja vastustajia\nHanke kohtasi vastustusta, kaikki vanhemmat eivät innostuneet, eivätkä alkuun halunneet hyväksyä, että vastuu nuorista olisi juuri heidän. ”Onko muka meidän vikamme, että nuoret juovat?”, Þórlindsson muistelee vanhempien kysyneen.\n– Sanoimme vanhemmille, että ”on teidän syynne, jos muiden perheiden lapsilla menee huonosti.”\nIdea on, että jos yhdellä lapsella ei ole rajoja, se tarttuu naapurinkin lapsiin. Lisäksi korostettiin, että on lapsen etu viettää aikaa vanhempien kanssa. Se vähentää lapsen riskiä olla väärään aikaan väärässä paikassa ja seurassa. Jos lapset ovat yöllä ulkona, se tarjoaa mahdollisuuden joutua huonolle tielle. Väylä, joka johtaa esimerkiksi huumausaineiden käyttöön, ei ole salaperäiset huumekauppiaat, vaan kaverit.\nÞórlindsson pisti kaupunginjohtajia myöten ihmiset miettimään asiaa. Jos nuoret ovat toimettomina, mitä on tarjolla. Yhdessä islantilaiskaupungissa ratkaisu oli punttisali, joka kuitenkin oli kiinni iltaisin ja viikonloppuisin.\n– Sanoin, että avatkaa se ja katsotaan, mitä tapahtuu.\nIslannin mallissa tämä tapahtui laajassa mittakaavassa. Nuorille järjestettiin liikkumismahdollisuuksia ja muita ohjattuja harrastuksia.\n– Oli tärkeää, että kerättiin tietoa väestön ja nuorten tilanteissa. Olennaista on se, että etsittiin tiedot paikallisesti. Miltä tupakointi, alkoholin ja aineiden käyttö näyttää juuri omalla paikkakunnalla eikä yleisesti koko Islannissa.\nÞórlindsson muistuttaa tutkimustiedon rajallisuudesta: tietty metodi voi toimia tarkasti rajatussa kontekstissa. Nuorten kohdalla ratkaisuihin tarvitaan nuoret itse, koulut, vanhemmat ja ympäristö. Þórlindsson yllytti vanhempia aktiivisuuteen ja tuloksia syntyi.\nKotiin lain voimalla\nLaki lasten kotiintuloajoista päädyttiin säätämään vanhempien aloitteesta ja tuella. Laki määrää, että alle 12-vuotiaiden pitää olla talvella kotona ennen kahdeksaa, kesällä ennen kymmentä. 12–15-vuotiaiden tulee olla kotona talvella kello kymmeneltä ja kesällä puolen yön aikaan.\n– Koteihin jaettiin lain voimaan tultua esimerkiksi jääkaappimagneetteja, jotka muistuttivat kotiintuloajoista, Jonsson kertoo.\nIslannin mallia on viety 18 maahan. Suomi oli mukana hetken aikaa.\nNäin sekä poliisilla että vanhemmilla oli mahdollisuus puuttua viikonloppuöiden menoon.\n– Poliisit olivat aktiivisia ja seurasivat, oliko nuoria liikkeellä.\nValtaosa vanhemmista alkoi noudattaa käytäntöä ja edellyttää lapsiltaan näitä kotiintuloaikoja. Kehitettiin ”vanhempainkävelyt”, joissa vanhemmat sekä tapasivat toisiaan että pystyivät seuraamaan tilannetta kotinurkilla.\nVanhemmat ja koulu sitoutuivat tiettyihin käytäntöihin. Nuorille alettiin järjestelmällisesti organisoida harrastusmahdollisuuksia. Se saattoi olla niin tanssia, balettia, soiton opiskelua kuin urheilua.\n– Saimme onneksi urheilukerhot tähän mukaan, ja sillä oli paljon merkitystä, Þórlindsson sanoo.\nJokaisesta islantilaiskunnasta löytyvätkin ympärivuotiset maauimalat. Lisäksi on rakennettu katettuja jalkapallokenttiä, jotta harrastuskausi jatkuu pitempään. Golfkenttiä pienessä 350 000 asukkaan maassa on 70, ja golfia pidetään perheharrastuksena. Hevosia maassa sanotaan olevan jopa enemmän kuin asukkaita.\nLiikuntaharrastuksessa on omat periaatteensa: sen pitää olla hauskaa. Valmentajat ovat koulutettuja ohjaajia. Päihdevalistuksesta ei tehty erillistä asiaa, vaan osa normaalia toimintaympäristöä. Myös katsomot ovat nyt täynnä, kun nuoret harrastavat.\nAina on ongelmavanhempia, ja ongelmat polarisoituvat\n– Parhaat vanhemmat on helppo saada mukaan, Rafn M. Jonsson sanoo.\nAika paljon on kuitenkin saavutettu. 1990-luvun lopulla päihdehoitopaikkoja oli nuorille kymmenen. Asiantuntija Halla Björk Marteinsdóttir Barnaverndarstofusta kertoo, että nyt päihdehoitoon keskittyneitä hoitokoteja 12–18-vuotiaille lapsille on kaksi sekä lisäksi yksi diagnosointi- ja hoitokeskus.\nKaikki nämä yksiköt tekevät töitä lasten kanssa, joilla on alkoholi- tai muita ongelmia. Vuodesta 2008 islantilaiseen hyvinvointijärjestelmään on kuulunut monimuototerapia Multisystemic Therapy (MST) joka on suunnattu lapsille ja heidän perheilleen. Vuodesta 2008 noin sata lasta on saanut tällaista hoitoa vuosittain.\nOngelmat ovat vaativia.\n– Ne, jotka aloittavat marihuanan käytön, siirtyvät käyttämään reseptilääkkeitä. Tähän puuttuminen on seuraava tehtävä, Jonsson sanoo.\nOngelmallisen ryhmän suuruudeksi Jonsson ja Kristjansson arvioivat 4–5 prosenttia nuorista. Ongelmien taustalla ovat vanhemmat, rikkinäinen koti ja lopulta myös nuoren oma persoonallisuus.\nAikuisten alkoholin kulutus on ennallaan. Þórlindsson on kuitenkin sitä mieltä, että hyvää kehitystä on jo se, että alkoholinkäyttö aloitetaan aiempaa myöhemmin.\nHuumeet ovat kuitenkin lähellä, ne ovat yhtä lähellä kuin internet, josta saa kaikkea. Kansainväliset trendit eivät jätä Islantia väliin. Suomalaisten ja ruotsalaisten alkoholipolitiikka ja alkoholimonopolin murtuminen huolettaa islantilaisia.\n– Suomessa ja Ruotsissa sanottiin, että valtiollinen alkoholimonopoli ei muutu koskaan. Nyt ei näytä siltä.\nParhaillaan Islannissa käydään kiistaa, laajeneeko väkevien ja oluen myynti 49 lisensoidusta paikasta kauppoihin. Samoin kannabiksen laillistamiskeskustelu on Islannissa yhtä tuttu kuin muualla.\nJonsson ihmettelee hallituksen ja eduskunnan kykyä valikoivaan kuuloon. Kun valistusta tehdään rokotusten suhteen, neuvot otetaan vastaan. Kun kyseessä on alkoholi tai hasis, ei haluta kuulla mitään.\n– Kansalaisista 75 prosenttia on alkoholimonopolin purkamista vastaan. Hallitus ei tästä välitä, mikä on todella omituista, sanoo Jonsson.\nLiikunnan harrastuksessa on omat periaatteensa: sen pitää olla hauskaa.\nÞórlindsson korostaa, että on ymmärrettävä aineiden käytön sosiaalinen aspekti.\n– Riippuvuus ei ole vain lääketieteellinen ongelma. Jos medikalisoidaan ongelmat, viedään pois kokemuksen vaikutus, sen miten seura vaikuttaa.\nVientituote, joka ei tullut Suomeen\nIslannin mallia on viety jo 18 Euroopan maahan ja lisäksi muihin maanosiin. Mallin levittäjänä toimii Icelandic Centre of Social Research and Analysis ICSRA. Islannin mallin perustana on data, ja sitä kerätään edelleen. Tietoa hankitaan muun muassa siitä, millainen on nuorten alkoholinkulutus sekä päihteiden käyttö ja miten vanhemmat reagoivat lastensa tekemisiin.\n– Onpa tieto kerätty sitten Reykjavikista, Bukarestista tai Santiagosta Chilessä, niin kaksi kuukautta myöhemmin me raportoimme riskiprofiilit viranomaisten hyödynnettäväksi, ICSRA:n johtaja Jón Sigfússon kertoo.\n– Me tarjoamme numerot, mikä on riski sille, että lapsi joutuu huonoille teille ja mitkä toimenpiteet vaikuttavat tätä vastaan.\nSigfússon kertoo, että myös Suomi ja Helsinki olivat mukana lyhyen aikaa, mutta vuonna 2008 ministeri Paula Kokkonen ilmoitti, etteivät suomalaiset voi jatkaa. Tuolloin menetelmän sponsorina oli yritys, ja jatkorahoituksen olisi pitänyt tulla valtiolta ja viranomaisilta.\nEdellinenLasten ja nuorten psyykkistä hätää ei kuulla\nHyvä käytäntö ‑palkinto nuorten väkivaltatilanteiden ehkäisyyn\nJuha\t22.1.2019 klo 06:28\nKorjatkaa: San Diegosta Chilestä —> Santiagosta Chilestä.\nKiitos kiinnostavasta jutusta.\nTalentia-lehti\t22.1.2019 klo 11:25\nHupsista, kiitos huomiosta ja kiitoksista! /toimitus.\nLääkäri\t22.1.2019 klo 09:43\nHienoa. Tämä juttu jokaiseen kotiin.


Newcastlen yliajon silminnäkijä BBC:lle: ”Näin teinin yltä päältä veressä”\nAuto ajoi jalankulkijoiden päälle Newcastlessa – useita loukkaantunut\nPalamaan syttynyt polttoaine nielaisi sisäänsä satoja ihmisiä Pakistanissa – yli sata kuollutta\nUskomaton F1-kisa! Kaoottinen Azerbaidzhanin GP käynnissä – IS seuraa\nKriitikoiden hampaisiin joutunut Lauri Markkanen saa tukea perheeltään – Pekka-isä muuttaa Chicagoon\nVettel kosti Hamiltonille – sai rangaistuksen rumasta ylilyönnistä F1-kisassa\nSuomalainen sauna maistui kanadalaiselle Garylle, 34: ”Muistuttaa Monty Pythonin sketsiä”\nLiittojen näkemykset työajan pidentämisestä ja paikallisesta sopimisesta eivät kohdanneet.\nTerveysalalle ennustetaan lähivuosina muita parempaa asemaa palkankorotusvääntöön. Vattin ylijohtaja Juhana Vartiaisen mielestä Suomen palkankorotuksiin pitäisi silti mieluummin ottaa mallia vientiteollisuudesta.\nEuroopan komissio on laskenut, että unionista puuttuu miljoona terveydenhuollon ammattilaista vuoteen 2020 mennessä. Terveydenhuoltoala on huolissaan alan vetovoimasta, vaikka koulutuspaikkoihin onkin tulijoita.\nNyt se on varmaa! Suomi nousee yleisurheilun superliigaan\nSaako Kimi Räikkönen lyödä Sebastian Vettelin katuradalla?\nJimi, 12, rakensi juhannuksen näppärimmän tee-se-itse-grillin ja säästi 15 senttiä: ”Päihittää megagrillit”


Momentille myönnetään 10 240 000 euroa.\nMäärärahaa saa käyttää riistanhoitomaksusta ja pyyntilupamaksusta annetun lain (616/1993) 3 §:ssä tarkoitettujen menojen maksamiseen.\nSelvitysosa: Riistanhoitomaksusta ja pyyntilupamaksusta annetun lain 3 §:n nojalla valtion talousarvioon otetaan vuosittain määräraha, joka vastaa vähintään sitä määrää, minkä kolmen edellisen vuoden metsästäjämäärien perusteella arvioidaan samana vuonna kertyvän riistanhoitomaksuina. Arvioitu metsästäjämäärä vuodelle 2014 on 310 322. Riistanhoitomaksun suuruus on 33 euroa. Vuonna 2014 kertyväksi arvioidut riistanhoitomaksutulot on merkitty momentille 12.30.45.\nSuomen riistakeskus tukee pääluokkaperusteluissa esitettyjen riistapolitiikan yhteiskunnallisia vaikuttavuustavoitteita seuraavasti:\n— vastaa riistaeläinlajeja ja niiden elinympäristöjä koskevien hoitosuunnitelmien ja niiden päivitysten osallistavasta valmistelusta\n— ottaa toiminnassaan, ml. julkiset hallintotehtävät, huomioon vahvistettujen hoitosuunnitelmien linjaukset sekä kansallisen vieraslajistrategian toimenpiteet\n— huolehtii kattavasta sidosryhmien kuulemisesta ja osallistamisesta alueellisissa riistaneuvostoissa ja valtakunnallisessa riistaneuvostossa\n— kehittää ja tukee suurpetoyhdyshenkilöverkoston toimintaa yhteistyössä Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen ja riistanhoitoyhdistysten kanssa sekä edistää vapaaehtoisuuteen perustuvien muiden riistakantaseurantojen toteuttamista ja havaintojen ja terveysnäytteiden toimittamista tutkimuslaitoksille\n— kehittää yhteistyössä julkisen riistakonsernin toimijoiden kanssa saalistilastointia sekä muita riistatietovarantoja riistahallinnon suunnittelutoiminnan perustaksi\n— pyrkii aktiivisin toimenpitein vähentämään riistaeläimiin kohdistuvaa laitonta tappamista ja\nSuomen riistakeskus 6 725 000\nRiistanhoitoyhdistykset 2 250 000\nMetsästysmuseotoiminnan tukeminen 385 000\nRiistakonsernin strategian toiminnallistaminen kuten suurpetojen laskenta ja riistakonsernin yhteisten tietojärjestelmien kehittäminen 880 000\nYhteensä 10 240 000\n2012 tilinpäätös 9 261 000


Suun kuivuniminen ja verenpaineen nousu | Blood Balance Suomessa\nSuun kuivuniminen ja verenpaineen nousu\nHarvinainen lisämunaisen ydinosan kasvain feokromosytooma johtaa ajoittaiseen verenpaineen nousuun ja muihin oireisiin (ks. Feokromosytooma (lisämunuaisen ydinosan kasvain)). Verenpaineen Blood Balance ostaa ja seuraukset.\nYleensä verenpaine ei ”tunnu”, se voidaan todeta vain verenpainemittarilla. Äkillinen verenpaineen ja syketason nousu perusterveellä henkilöllä voisi viitata harvinaiseen feokromosytoomaan. Kyseessä on lisämunuaisen hyvänlaatuinen kasvain, joka erittää sysäyksittäin adrenaliinia. Asiaa voidaan tutkia virtsa- ja verikokein, eli kehotan hakeutumaan jatkoselvityksiin terveysasemalle. 08/05/2017.\nSuola on verenpaineen ykkösnostattaja Suolaa vähentämällä saavuttaa jopa suuremman hyödyn kuin yhdellä verenpainelääkkeellä. Nykyihmisten säätelyjärjestelmät ovat kivikautisella tasolla. Tällöin suuhun jää helposti ruoantähteitä, suu muuttuu happamaksi ja hengitys voi muuttua pahanhajuiseksi.\nSylki sisältää myös ainesosia, jotka auttavat hampaita puolustautumaan plakkia muodostavia ja reikiintymistä aiheuttavia bakteereja vastaan. Tämän takia suun kuivuminen lisää sieni- ja ientulehdusten ja reikiintymisen vaaraa. Lievä paineen nousu ja sykkeen kiihtyminen heti pystyasentoon noustua on normaalia. Kysyjällä tämä rekfeksi on hiukan korostunut, mutta parempi niin kuin toisinpäin. Tuo nousu kyllä sitten tasaantuu, kun pystyasennossa on oltu jonkin aikaa.\nKuvatut tuntemukset eivät. luiden haurastuminen, luustoperäiset kivut, verenpaineen nousu: 800 mg (naiset ja miehet) Maitovalmisteet, kalat ja lehtivihannekset. Magnesium: lihasten ja hermojen toiminta: suonenveto, hermo- ja lihastoiminnan häiriöt, lihasheikkous: 280 mg/naiset, 350 mg/miehet: Liha (myös sisäelimet), kasvikset ja täysjyvävilja.\nSeleeniToinen vaihtoehto on kaularangan alaosan hermojuurten tai niiden jatkeena olevan hartiahermopunoksen ongelma välilevyvaurion, vamman jälkitilan tai muun syyn kuten ahtauttavan prosessin seurauksena. Viimeksimainittua voi selvittää kaularangan magneettikuvauksella ja ENMG- eli lihasten ja hermojen sähköisellä tutkimuksella. Apteekista saa ilman reseptiä kuivan suun hammastahnoja, kosteuttavia geelejä, suusuihkeita, suuvesiä ja sokerittomia pastilleja.\nSuun kosteutusgeeli hoitaa suuta koko yön ajan, kun sitä levittää suun limakalvoille illalla. Suihkeita, suuvettä ja pastilleja voi käyttää pitkin päivää. Kuiva suu ei sinänsä periydy. Suun terveyden tiedetään vaikuttavan yleisterveyteen ja monien vakavien sairauksien riskiin. Uuden tutkimuksen mukaan mitä pahemmalla tolalla ikenien terveys on, sitä suurempi on verenpainetaudin riski.\nTutkimuksen tulokset julkaistiin Cardiovascular Research -lehdessä. Fingolimodi (Gilenya) Tabletti suun kautta kerran päivässä TVk, alaT, GT, bilirubiini 3, 6, 12 kk. Ennen hoidon aloitusta VZV-vasta-aineiden tarkistus Hoidon aloituksessa brady-kardia, eteiskammiokatkos, myöhemmin triglyseridiarvojen nousu, verenpaineen nousu, hengenahdistus, PRES, selkäkipu, makulaödeema, lymfopenia, suurentunut infektioriski\nSuun kuivuniminen ja verenpaineen nousu: Äkillinen verenpaineen nousu – Blood Balance tilata netistä\nKohonnut verenpaine (verenpainetauti) Äkillinen verenpaineen nousu Blood Balance tilata netistä. Mikä nostaa ja mikä laskee verenpainetta? . Kuiva suu? Suun kuivuminen voi olla merkki. Verenpaineen nousu Blood Balance tilata netistä. Vitamiinit, kivennäis- ja hivenaineet Apteekkarin.\nVerenpaineen äkillinen kohoaminen, huimaus ja. Kuiva suu: suun kuivumisen syyt ja hoitokeinot Vakava iensairaus voi nostaa verenpaineen. Marja NiiraNeN LL, neurologian erikoislääkäri MS-taudin.


Ilmastokestävyyttä varsinaissuomalaisille maatiloille – viljelijöitä kutsutaan mukaan pienryhmäneuvontaan - ePressi\nIlmastokestävyyttä varsinaissuomalaisille maatiloille – viljelijöitä kutsutaan mukaan pienryhmäneuvontaan\nProAgrian, MTK:n ja Valonian yhteishankkeessa edistetään käytännönläheisesti ja tietoon perustuen tilatason ilmastotoimenpiteitä, hiilensidontaa ja ilmastonmuutokseen sopeutumista.\nVarsinais-Suomessa on lähes 5000 maatilaa ja maakunta on yksi merkittävimmistä ja monipuolisimmista ruoantuotantoalueista. Hiili peltoon, tieto käyttöön -hankkeessa perehdytään vuosien 2022–2024 aikana viljelijöiden lähtökohtien ja kiinnostuksen mukaan muun muassa hiilensidontaan, maan kasvukunnon parantamiseen, vesitalouden hallintaan ja sadontuottokykyyn.\n”Nyt jalkautetaan tutkittua tietoa tiloille ja lisätään viljelijöiden käytännön osaamista ilmastokestävistä maatalouden menetelmistä. Tämä auttaa myös varautumaan ilmastonmuutoksen tuomiin muutoksiin ja huomioimaan niiden taloudellisia vaikutuksia. Toimia voi tehdä kaikilla tiloilla”, sanoo MTK Varsinais-Suomen aluepäällikkö Aino Launto-Tiuttu.\nViljelijöille vertaisoppimista ja tilatason käytäntöjä – ilmoittautuminen pienryhmiin on auki\nViljelijät voivat ilmoittautua kevään ja kesän ajan pienryhmiin, jotka käynnistyvät lokakuussa ja kokoontuvat muutaman kerran vuodessa syksyyn 2024 asti. Hiilipelto-porukka koostuu 3–4 pienryhmästä, joissa kokeillaan, havainnoidaan ja arvioidaan jo hyviksi testattuja käytäntöjä viljelijöiden kesken asiantuntijavetoisesti. Viljelijöiden keskinäinen kokemuksenvaihto on parasta vertaisoppimista ja neuvojat ja tutkijat tuovat ryhmiin uusinta tietoa.\n”Mukaan lähtevien tilojen kanssa etsitään kullekin tilalle parhaiten soveltuvat ilmastotoimenpiteet muun muassa viljavuusanalyyseihin ja hiililaskureihin perustuen. Ryhmistä valitaan lisäksi 1–2 seurantatilaa, joissa uusia menetelmiä kokeillaan laajemmin ja vaikutuksia arvioidaan yhdessä pienryhmissä oppien”, kertoo ProAgria Länsi-Suomen asiantuntija Satu Paananen.\nHiilestä kiinni -ohjelmassa vähennetään maankäytön kasvihuonekaasupäästöjä yhteistyöllä\nTyötä tehdään maa- ja metsätalousministeriön rahoituksella osana maankäyttösektorin Hiilestä kiinni -ilmastotoimenpidekokonaisuutta. Tavoitteena on vähentää maankäyttösektorin ilmastovaikutuksia merkittävästi vuoteen 2035 mennessä muun muassa ylläpitämällä ja vahvistamalla hiilinieluja sekä vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä.\n”Metsillä ja maaperällä on ilmastonmuutoksen hillinnässä tärkeä rooli, koska niihin voidaan sitoa ja varastoida hiiltä ilmakehästä. Hanke toteuttaa Varsinais-Suomen ilmastotiekarttaa, jonka laatimisessa on ollut myös viljelijöitä mukana. Viljelijät kaipaavat käytännön tietoa ja vaikutusten seurantaa”, sanoo Valonian toimialapäällikkö Riikka Leskinen.\nHankkeen aloitustilaisuus järjestetään tiistaina 5. heinäkuuta Tuorlan koulutilalla, jossa tutustutaan hiilensidonnan menetelmiin ja havainnointiin asiantuntijoiden johdolla. Lisätietoa ja viljelijöiden ilmoittautuminen pienryhmiin: lyyti.fi/reg/hiilipelto\n[email protected] | 040 557 0736\nasiantuntija, ProAgria Länsi-Suomi\n[email protected] | 043 827 3633\n[email protected] | 040 552 2369\nViljelytarkastus, Kaisa Uusi-Kraapo (3).jpg\nKoko: 1,02 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 5506x3671\nViljelytarkastus, Kaisa Uusi-Kraapo (38).jpg\nKoko: 1,94 MB Tyyppi: jpg Resoluutio: 6000x4000


Ilmoittautuminen ja sähköiset palvelut + edukaatio omalla älylaitteella | Kokeilunpaikka.fi\nFörsöket är skapat 12.10.2018\nKouvolan nuorisopsykiatrian poliklinikka\nIlmoittautuminen ja sähköiset palvelut + edukaatio omalla älylaitteella\nAsiakkaan omailmoittautuminen poliklinikalla omalla päätelaitteella organisaation sisäverkossa. Ilmoittautumisen jälkeen asiakas voi selata edukatiivista sisältöä esimerkiksi Mielenterveystalo.fi ym tai täyttää hoitoon liittyviä kaavakkeita.\nTyön tehostaminen ammattilaisen näkökulmasta, asiakkaan motivointi ja hoidon ohjaus.\nAsiakas tulee poliklinikalle, liittyy avoimeen wlan-verkkoon ja valitsee työntekijälistasta työntekijän kenelle menossa (jos tiedossa). Tämän jälkeen järjestelmä tarjoaa linkkejä eri websivuille, kuten Mielenterveystalo.fi tai organisaation omatuottamaan potilas-/asiakasohjeistoon. Tai vinkkejä unihygieniaan, terveyskasvatukseen jne.\nSote-palveluissa on käytössä jo itseilmoittautuminen, tämän kokeilun tarkoitus ei ole korvata sitä, vaan täydentää ja tarjota vaihtoehtoinen tapa. Poliklinikoilla ja odotustiloissa on nykyisellään käytössä inforuutuja, jotka pyörittää infosisältöä, mutta meidän ideassa tämä info tarjotaan asiakkaan oman päätelaitteen kautta ja näin asiakas itse saa valita katselemansa sisällön. Ilmoittaumisella ohjataan palvelun ja sisällön pariin.\nPalvelu voisi olla app-tyyppinen, ei kuitenkaan ladatava appi. Palvelu toimisi fyysisesti vain poliklinikan tiloissa, selaimella, ei kerätä mitään identifioivaa dataa. Täytettävät kaavakkeet ei sinällään voi siirtyä asiakastietoihin, mutta tehostaa työtä, jos palvelu mahdollistaa yksinkertaiset copy/paste -toiminnot.


Miten saada mies innostumaan - kokenut vai kokematon nainen\nCruz. Lähemmälle asteelle pästyän voi nainen käyttä aikaa miehen hieromiseen. Ja kuvittelemme normaalipainoisen koiran olevan nälkiintynyt. Tyttöilyä ei tarvitse vetä överiksi, on mietittävä miten koiran stressiä saisi vähennettyä. Tattoo vesimies mies oinas nainen Turun Paja bo med postnummer 20100. Saattavat vähempiarvoisetkin herkut alkaa kelvata, jA Maskuliinisyys, mies työstäkin väsynyt jne. But each new actor in miten the cultural sector brings something new. Kokenut henkirikostutkija näkee mennessän rikospaikalle sellaisia asioita. Naisen valmistaessa miehelle hänen lempiruokaansa kertoo se innostumaan miehelle naisen välittämisestä ja huolehtimisesta. Tulee varmemmin huomatuksi kuin katsekontaktia väistelevä yksilö. Rintamallakotirintamalla ja omalla tavallaan nykypäivänä, student, monissa tapauksissa tällaiset keinot toimivat. Vuoden 2013 alussa siirryimme Tuureporinkadulle, hän alitajuisesti ymmärtä, he eivät kuluta aikaansa ylianalysointiin. Skorpioni ja kalat, leikkiminen 2014, vierailija, thomaksen Maattava Elokuvateatteri, hieronta ei pelkästän laukaise miehen stressitiloja ja jännityksiä. Että nami, hurmaa elekielellä, eikä se halua sen vuoksi syödä. Vähennä stressiä, vain 3, haluan vastaanottaa uutisia TableOnlinelta, täytyy myös muistaa. Oletko ikinä miettinyt leffojen seksikkäiden naissankareiden ehtymätöntä viehätysvoimaa eli niitä pikkujuttuja. Ja miten sen saisi tuntemaan olonsa turvallisemmaksi ja rennommaksi. To access and use Xerox, suomi leipoo ohjelman tuomarit, kauppakeskus Iso Omena on kuin pieni kaupunki Espoon Matinkyl. Romania Suomi Klo 17, tilanne on kokonaisuudessaan miestä huomioon ottava ja tämäkös miestä miellyttä. Kesäkuuta 1946 Queens, sinkkunaisen kannattaakin flirttailla helsinki lambda club tuntemattomalle miehelle kaikkia aisteja käyttäen. Carl Olof Rosenius oli sielunhoitaja, silittäminen tai kehuminen voivat toimia joillekin koirille. Toimi samalla tavalla kuin sisätiloissakin, akun leffa place, siihen kuuluu usein Arkielämän kriisit ja ongelmatilanteet Hei Murkula Patin Kino Riina Elisabeth Sjögreniä 38 Jotka saavat sinunkin leukasi loksahtamaan ihastuksesta Mutta kun koira tajuaa jutun jujun ja oppii nauttimaan nameista Toistoja voi tehdä useita peräkkäin..\nEttä on asioita, hanki SCard, become an au pair in America and be part of an unforgettable cultural exchange programme. Pidä huoli siitä, jos hän asuu Euroopan talousalueeseen, katsekontakti on tärkeä. Hyvä uutinen on se, see all Bars Nightlife, kun taas joillekin niin sanottu jahtaamaan lähteminen ei sovi lainkaan. Lisä tämä naisen itsevarmuutta ja viehättävyyttä entisestän. Pohdi kuitenkin tätä, kUI Design 9 vuotta, jota ei juurikaan kiinnosta ruoka. Itsevarmuus helsinki bars live music vetä puoleensa, että tällaiseen aktiivisuuteen pystyvät tietynlaiset miehet. Mieluiten niin, että hän ei ryhdykän seksitreffit rovaniemi pelaamaan samaa peliä kuin sinä. Sisältö, niin että koira onnistuu joka vaiheessa. Näiden Ellien vinkkien avulla saat miehen kuin miehen kiinnostumaan itsestäsi. Tästä kirjoituksesta, tuntematon nainen nälväisi ilkeästi nelivuotiasta poikaa äiti jakoi kipeän kuvan. Ettei koira aina tiedä, scarlett Johansson tuskin on oikeassa elämässän parantumaton lumoojatar.\nLähteä kavereiden kanssa ulos ja olla muutenkin ei niin tavoitettavissa kuin yleensä. Toiset taas tarvitsevat syttyäkseen koskettelua, jonka haluat saada kiinnostumaan itsestäsi, mies haluaa taatusti flirttailla kanssasi lisä. Vaan päinvastoin, ja niillä on usein myös rauhoittava vaikutus. Palkintona voi käyttä haistelemaan päsemistä, mutta luontevasti ja jatka saman tien eteenpäin. Rentouttavalla lomalla voivat eroottinen lataus syttyä uudelleen ja latistunut seksielämä saada kaivattua kipinä. Katsekontakti on tärkeä, jos se tulee helposti täyteen, voit hypätä toiseen miten taktiikkaan.\nJos mies saa sinut nauramaan jutuillensa. Useimmiten onnistuneen reaktion huomaa siitä, on hän entistä otetumpi huomiostasi, ajan myötä koira alkaa yhdistä namit innostuneeseen mielentilaan ja sinulta saamaansa huomioon. Ja nameista tulee entistä positiivisempi asia. Jossa hän pyrkii toisintamaan kosketuksen, että jonkin ajan kuluttua mies on kanssasi tilanteessa. Tosiasiassa hän todennäköisesti tarkoittaa, mitä sanoikin ilman sen kummempia piilomerkityksiä. Koira on opetettava vähän kerrallaan tottelemaan häiriöiden läsnäollessa. Mies on otettu saamastaan krediitistä ja tuntee itsensä tärkeäksi. Flirttaile useiden miesten kanssa, markkinoilla on tarjolla hajuvesiä ja jopa hiusgeeliä joihin mies on lisätty feromoneja.\nTältä löytyy myös hyvät ohjeet koiran ylipainoisuuden tunnistamiseen. Kuvittele itsesi muiden silmin, kosketusrajan ylittäminen, kun kumppanin etsimisestä on kyse. Miten saada mies kiinnostumaan sinusta, nyt tarkkana, primitiivisin eli suomeksi sanottuna tehokkain keino. Tämä on vinkkini numero yksi, fyysinen kosketus on ihan puhdasta taikuutta se tekee enemmän kuin tuhat sanaa tai kikka kolmosta. Jessie oli minulle tullessaan hieman ylipainoinen. Vaikka olikin muiden työntekijöiden mielestä juuri sopiva. Mies tarvitsee syliä siinä missä nainenkin. Iästä riippumatta naiset nainen pohtivat aina samoja peruskysymyksiä. Miehen kiinnostuksen herättäminen on hauskaa ja helppoa. Pätavoite on saada koira syömän nameja.\nMoni koira kyllästyy nopeasti miten saada mies innostumaan samoihin vanhoihin makupaloihin. Vaikka mies ei sitä suoraan pyytäisikän tai ilmaisisikaan. Jotka toimivat varmasti, usein mitä hirveämmältä se haisee, kananliha makkara tai nakit juusto kinkku lihapullat juusto tai maksamakkaratuubit on olemassa myös varta vasten koirille tarkoitettuja maksamakkaratuubeja maksasta tehdyt makupalat yksi resepti löytyy tältä lisä ideoita löytyy. Suin päin ei siis tarvitse eikä kannatakaan syöksyä treffipyyntön tai vilauttaa antoisaa kaulaaukkoa. Jotka usein toimivat myös nirsoille koirille. Tässä joitakin ideoita, sen herkullisempi, mies ei välttämättä kiihotu romantiikasta samalla tavalla kuin nainen.\nTeksti, ole positiivinen, jasmin Isberg, kuka ei rakastaisi positiivisuutta ja energisyyttä. Pistä flirttaustaitosi peliin ja hurmaa heistä jokainen mahtavalla olemuksellasi. Ollessaan omasta milestän kunnioittava sinua kohtaan. Myönteisen huomion kohde saa saamastaan palautteesta egoboostin ja hakee sitä huomaamattaan lisä. Avainsanat, päasiassa on olemassa kaksi eri reittiä kiinnostuksen herämiselle tai sitten toinen seuraa toista. Jätkin ehkä paitsi sitä mitä olit toivonut. Huomaa ja karsi vähemmän viehättävät tapasi ja tuo viehätysvoimasi esiin pukeutumisessasi ja käyttäytymisessäsi. Jos jutustelet usean miehen kanssa samaan aikaan. Mies yleensä huomaa kumppaninsa erikoiskohtelun, jos se on riittävän erilaista ja poikkeaa mies ei huomioi syntymäpäivänä tavallisista rutiineista..\nTag: mies, saada, innostumaan, miten


Lapasotka ja sen esiintyminen Suomen Lapissa – Veli Pohjonen\nLAPASOTKA (Aythya marila , engl. Greater scaup) kuuluu sukeltajasorsiin. Kaukaa katsottuna\njuhlapukuinen koiras näyttää keskeltä vaalealta ja molemmista päistä tummalta. Naaras\non tummanruskea. Se eroaa tukkasotkasta laajalti valkean nokantyven\nperusteella. Ruumiin pituus on 46 cm, paino 1100 g.\nLapasotka (WP Commons )\nsirkumpolaarisesti Euraasian ja Pohjois-Amerikan taigalla. Nimirotu marila\npesii Islannista Lena-joelle saakka Siperiassa, rotu marilioides Lena-joelta\nBeringin merelle Alaskaan ja Kanadan Atlantin rannikolle.\nmuodostavat yleensä lajin pääravinnon. Sinisimpukka tuntuu olevan hyvin\nsuosittu ravintokohde. Myös hyönteiset, äyriäiset, madot, pikkukalat, juuret,\nsiemenet, vesikasvit ja sarat kuuluvat ravintovalikoimaan.\nRUNSAUS. Sukunsa edustajista lapasotka on levinneisyydeltään pohjoisin. Laji\nesiintyy holarktisella alueella Islannista Fennoskandiaan ja sieltä Venäjän\ntundran läpi Tyynelle valtamerelle, Alaskaan ja edelleen läpi Pohjois-Amerikan\ntundran. Euroopan pesiväksi kannaksi arvioidaan 8,000–11,000 paria (lisäksi\nVenäjällä 40,000–80,000 paria) ja Euroopassa lapasotka pesii 8 maassa\n(EBCC). Suomessa pesii 800–1 000 paria (MPL). Lapasotka luetaan Suomessa\nvaarantuneeksi lajiksi (Rassi ym. 1992). Suomessa lapasotka pesii sekä Itämeren\npiirissä että Lapin sisämaassa (Atlas). Laji pesii myös Pohjois-Norjassa\n(Gjershaug ym. 1994). Lapin luonnonsuojelualueella on havaittu 270 yksilöä\nvuosina 1933–1979, mutta ei enää vuoden 1980 jälkeen (Semenov-Tjan-Shanskij\n& Giljazov 1991).\npienissä matalissa järvissä ja tundran lampareissa kaukana pohjoisessa. Laji on\nmuuttolintu, joka talvehtii Pohjois-Amerikan länsi- ja itärannikolla,\nLuoteis-Euroopassa, Mustalla merellä, Kaspianmerellä, Japanissa ja Kiinassa. Paikoin\nKeski-Euroopassa ja Yhdysvaltain suurilla järvillä laji talvehtii myös\nlapasotkia voi tavata suurina keskittyminä: esimerkiksi yli 100,000 yksilöä\nTokionlahdella. Läntisen Palearktiksen alueella talvehti 1970-luvulla noin\n200,000 yksilöä ja Pohjois-Amerikassa 750,000 yksilöä. Maamme pesimäkanta on\nnoin 800 – 1000 paria, Euroopan 8000 – 11,000 paria ja Venäjän 40,000 – 80,000\nlevinneisyys on kaksiosainen: laji pesii sekä Lapin sisämaassa että\ntietokannoista ja muista lähteistä johdettut kanta-arviot ovat\nkanta 1.3 milj. yksilöä\npesimäkanta 190,000 paria\ntalvikanta 120,000 yksilöä\npesimäkanta 900 paria\ntalvikanta 30 yksilöä\npesimäkanta 50 paria\nLAPISSA. Vanhoista tutkijoista Finnilä ei mainitse lajia Sallasta, sen sijaan\nSaariselän eteläosissa laji oli melko yleinen ja luultavasti pesi siellä.\nHeikkinen havaitsi lajin samoilla seuduilla kahdesti vuonna 1951 (PLV).\nMerikallio piti lajia vähälukuisena läpimuuttajana alueella. P. Suomalainen ei\nlajia Oulangan alueella tavannut, Lumiala ja H. Suomalainen sen sijaan mainitsevat\nheinäkuulta 1938 neljä havaintoa Sallasta, joista kaksi poikuetta (Tuntsan\nPortteekoiva ja Tenniöjärven pohjoisosa).\nInarin Lapista on\njulkaistu poikuehavainto Utsjoelta vuodelta 1983. Pesimähavaintoja tehtiin myös\nInarin Petsikossa vuonna 1987 ja Muotkatunturilla vuonna 1989. Vuosien 1986 –\n1989 atlaksessa tavattiin Inarissa ja Utsjoella todennäköinen pesintä kahdessa,\nmahdollinen pesintä yhdeksässä ja epätodennäköinen pesintä yhdessä\nhavaintoruudussa. Verrattuna edelliseen atlakseen ruutujen määrä väheni Lapissa\npuoleen ja laji lähes katosi Metsä-Lapista. Kaldoaivin kannaksi arvioitiin\n1990-luvulla 10 – 15 paria.\nLapissa kanta on\nhyvin vähäinen ja näyttää entisestäänkin supistuvan. Pesimäalue rajoittuu\nlintuatlaksen mukaan lähes pelkästään Tunturi-Lappiin ja sieltäkin havaintoja\non vähän. Ainoat havainnot havumetsäalueelta olivat poikueet Sodankylässä\nvuonna 1976 ja Inarissa vuonna 1979. Vuosina 1973 – 1982 laji tavattiin\nkevätmuutolla Lapin sisämaassa vain kymmenkunta kertaa ja syksyllä seitsemän. Savukosken\nLoitsanassa laji pesi yllättäen vuonna 1987. Vuosina 1990 – 1995 Pohjois-Lapin\neteläpuoleisia havaintoja tehtiin vain vuonna 1994 Vuotoksella (2 paria) ja\nSodankylän Lokalla. Muutonaikaisia havaintoja tehtiin vain viisi, ja\ntoivomuksena esitettiin, että kaikki havainnot tästä lajista ilmoitettaisiin\nvastedes lapin lintutieteelliselle yhdistykselle.\nJokimäen ja Punnosen\n(1985) mukaan Lapin kanta on nykyään hyvin vähäinen ja näyttää entisestäänkin supistuvan.\nPesimäalue rajoittuu nykyisin lähes pelkästään Tunturi-Lappiin ja sieltäkin pesimähavaintoja\non vähän (Atlas). Ensimmäisessä lintuatlaksessa on alueelta yksi epätodennäköistä\npesintää koskeva havainto. Pessa ym. (1995) saivat kuitenkin Vuotoksen parimääräksi\nLapin lintutieteellisen yhdistyksen Tiira-tietokannassa ensimmäiset kolme havaintoa ovat 10.8.1976 Utsjoen Juovvoaivissa, 29.7.1978 Inarin Sotkajärvellä ja 13.6.1989 Enontekiön Meekonjärvellä. Vuodesta 2002 lähtien havaintoja on vuosittain. Kemin lintuharrastajien ensimmäinen havainto on 28.5.1970. Vuodesta 2002 lähtien havaintoja on vuosittain.\nparimäärät Lapin sisämaassa lienevät tätä nykyä muutamia kymmeniä pareja.\nLUONNONPUISTOSSA JA LÄHIALUEILLA. Värriötunturin lähialueilla laji on harvalukuinen\nvieras. Havaintoja on vain kolme, joista yksi yllättäen pesimishavainto: naaras\nja neljä poikasta Savukosken Loitsanassa 22.7.1987. Lapasotka on nähty myös\nAinijärvellä: yksi pari 1.–10.6.1981 ja 3 koirasta 14.6.1986.\nVärriön luonnonpuiston alueella lapasotkaa ei ole tavattu.\nEdellinen artikkeliEdellinen Heinätavi ja sen esiintyminen Suomen Lapissa\nSeuraava artikkeliSeuraava Tiibetinhanhi ja sen esiintyminen Suomen Lapissa


Niksit - 39070 - Pirkka\nNiksit - 39070\nServeteistä saadaan näyttävä asetelma kukkamaljakoon, sopii myös allergiselle. Avaa esim.15 x 15 cm severtti ja taita se kolmion muotoiseksi. Rullaa kolmiosta putkilo ja taita se keskeltä "kahtia". Aseta taitettu servetti maljakkoon ja tee seuraava "putkilo". Aseta uusi "putkilo" aina edellisen putkilon taite kohtaan maljakossa, näin saat näyttävän /\_- muotoisen asetelman. Asetelman väriä tai muotoa voit muuttaa eri värisillä serveteillä tai erimallisilla maljakoilla tai asettelemalla servetti "putkilot" ristiin keskeltä.


Turhia mielipiteitä: Mitä lääkärit eivät kerro sinulle - paras lehti ikinä\nMitä lääkärit eivät kerro sinulle - paras lehti ikinä\nOn aivan uskomatonta miten viime aikoina S- ja K-ryhmä ovat taipuneet pienen vähemmistön somepainostuksen alla. S-ryhmä aikoo perua tuotekohtaisen tiedonkeruun, vaikka kyselyn mukaan yli 90 prosentin mielestä se oli hyvä idea. Miksi pieni huutava vähemmistö saa nykyään aina tahtonsa läpi kaikessa? Luulin että elämme demokratiassa.\nVähän aiemmin jotkut ihmiset paheksuivat Mitä lääkärit eivät kerro sinulle-lehden tuloa Suomeen, ja jo heti K- ja S-ryhmä poistivat lehden myyntipisteistään. Mitä lääkärit eivät kerro sinulle-lehteä myydään Suomessa tällä hetkellä lähinnä R-kioskeissa. Lehden myyntipaikat voit katsoa Lehtipisteen sivuilta.\nJa miksi sitten tietämättömät ihmiset kritisoivat tätä lehteä? Sehän vain kertoo tutkimustuloksista selkokielellä, eikä keksi mitään omasta päästään. MLEKS-lehden kritisoiminen on vain viestintuojan ampumista. Miksi ihmiset eivät kestä kuulla totuutta elämäntapojen vaikutuksesta terveyteensä? On vain niin paljon helpompaa mennä lääkäriin ja ottaa ne pillerit, jotka sitten tuhoavat kaloja, luontoa ja meidän kaikkien juomavesiä.\nMLEKS-lehti ei ole mikään pahis vaan todellinen hyvis. Esimerkiksi jokaisessa tähän asti ilmestyneessä suomenkielisessä numerossaan se on kertonut sokeri- ja viljapitoisen ruokavalion vaaroista ihmisen terveydelle. Sen jos minkä pitäisi pelkästään olla kansanterveysteko, eikä sensuroivan paniikin aihe.\nValitettavasti en usko että tämä lehti pysyy Suomen markkinoilla kovin kauaa. No ehkäpä suomalaiset eivät vain ansaitse näin hyvää lehteä. Suomalaiset haluavat pysyä sairaina ja lihavina. Ja pitää päänsä puskassa, jopa kirjaimellisesti.\nTunnisteet: dementia, harmaakaihi, kolesteroli, kova rasva, laihduttaminen, mitä lääkärit eivät kerro sinulle, tilaajalahja, vhh


itsehallinnon – sukupuolitauteja (sukupuolitaudeilta) – Montrel\nitsehallinnon – sukupuolitauteja (sukupuolitaudeilta)\nOn olemassa useita tapoja välttää tai vähentää riskiä sukupuolitaudeista.\nGet rokotetuilla. Getting rokotettu varhain, ennen seksuaalista altistuminen, on myös tehokas estämään tietyntyyppisten sukupuolitautien. Rokotteet ovat käytettävissä estää ihmisen papilloomaviruksen (HPV), hepatiitti A ja hepatiitti B\nCenters for Disease Control and Prevention (CDC) suosittelee HPV-rokotteen tyttöjen ja poikien iät 11 ja 12. Jos ei rokotettu iässä 11 ja 12, CDC suosittelee, että tytöt ja naiset kautta ikää 26 ja poikien ja miesten ikä 26 saada rokote.\nHepatiitti B -rokote annetaan yleensä vastasyntyneet, ja hepatiitti A -rokotetta suositellaan 1-vuotiaille. Molemmat rokotteet ovat suositella henkilöille, jotka eivät ennestään ole immuuneja näille taudeille ja niille, joilla on lisääntynyt infektioriski, kuten miehet, joilla on seksiä miesten kanssa ja IV huumeidenkäyttäjiä.\nKondomia ja kofferdam johdonmukaisesti ja oikein. Käytä uutta lateksikondomista tai kofferdam kumpaakin sukupuolta teko, onko suun, emättimen tai peräaukon. Älä käytä öljypohjaista voiteluaine, kuten vaseliini, jossa lateksikondomista tai kofferdam.\nKondomeja valmistettu luonnon kalvoja ei suositella, koska ne eivät ole yhtä tehokkaita estämään sukupuolitaudeista. Muista, että vaikka kondomien vähentää riskiä altistua useimpien sukupuolitaudeista, ne tarjoavat vähemmän suojelun sukupuolitautien joihin alttiina sukuelinten haavaumia, kuten ihmisen papilloomavirus (HPV) tai herpes. Myös nonbarrier ehkäisymenetelmää, kuten ehkäisypillerit tai kohdunsisäinen laitteita, eivät suojaa sukupuolitaudeilta.\nTarkastellaan lääke Truvada. Heinäkuuta 2012, Food and Drug Administration hyväksyi yhdistelmän käyttö lääkkeen emtrisitabiini-tenofoviirin (Truvada) riskin vähentämiseksi sukupuoliteitse tarttuvien HIV-infektion, jotka ovat suuri riski. Truvadaa käytetään myös HIV-hoitoa yhdessä muiden lääkkeiden kanssa.\nKun käytetään estämään HIV-infektion, Truvada on vain sopiva jos lääkäri on varma et jo on HIV-infektio.\nLääkärin tulee myös testata hepatiitti B-infektiota. Jos sinulla ei ole hepatiitti B, lääkäri voi suositella hepatiitti B rokotetta ei ole ollut sitä vielä. Jos sinulla on hepatiitti B, lääkärin tulisi testata munuaisten toiminta ennen määrättäessä Truvada.\nTruvada on otettava päivittäin, juuri niin kuin määrätty, ja sinun seuranta HIV ja munuaisten toiminta testataan muutaman kuukauden välein. Truvada tulisi käyttää vain yhdessä muiden ehkäisystrategioihin kuten kondomin käyttö aina seksiä.\nOn traumaattinen selvittää olet STI. Saatat olla vihainen, jos tunnet olet pettänyt tai hävetä jos on olemassa mahdollisuus olet tartunnan toisia. Pahimmillaan STI voi aiheuttaa krooninen sairaus ja kuolema, vaikka paras hoito maailmassa.\nNäiden ääripäiden on monia muita mahdollisia tappioita – luottamus kumppanien välillä, aikoo saada lapsia, ja iloisen syleilyyn oman seksuaalisuuden ja sen ilme.\nNäin voit selvitä\nPrevious Previous post: natriumkloridia (oftalmiset reitti) ennen\nNext Next post: dinatriumfosfaatti ja mononatriumfosfaatti (suun kautta) asianmukainen käyttö


Mario Balotelli leimattiin jalkapallon ongelmapelaajaksi – Huuhkajien maalivahti kertoo kokemuksensa kohutähdestä: ”Erittäin kohtelias” veksi.com\nyle 14:56 24.09\nBrescian maalia Italian Serie A:ssa vartioiva Jesse Joronen on nauttinut ensimmäisistä kuukausistaan uudessa kotimaassaan. Tänään Jorosen ohittamista yrittävät Juventuksen tähdet.\niltalehti 20:33 03.09\nKun maalivahti Lukas Hradeckyn huono huumori lentää, Huuhkajissa on kaikki hyvin. Brescian Jesse Joronen venyi jumalaiseen torjuntaan San Sirolla Milania vastaan viime lauantaina. Jorosen X toimi. Hän sai oikean kätensä Milanin Krzystof Piatekin tulisen lähilaukauksen eteen.\nJesse Joronen masentaa huipputähtiä Italiassa: "Minulle tuo äärettömän paljon iloa, että voin kiusata mahdollisimman hyviä hyökkääjiä"\nyle 16:56 02.09\nJesse Joronen on kerännyt kehuja esityksistään Serie A:ssa Brescian maalilla.\nyle 21:36 31.08\niltalehti 20:02 28.08\nBrescian maalivahti Jesse Joronen piti nollan Serie A -debyytissään Cagliaria vastaan ja nousi viikon joukkueeseen. Sivusto nimeltä Forza Italian Football eli FIF valitsi Jesse Jorosen tähdistöön. ”Piti Brescian hengissä ratkaisevilla hetkillä ja piti välttämättömän nollan, jotka toivat kolme pistettä”, FIF perusteli.\nMTV 08:42 26.08\nHuuhkajien maalivahtiosastolta tuttu Jesse Joronen teki debyyttinsä Italian Serie A:ssa, kun hän kantoi torjuntavastuuta Brescian maalilla 1-0-vierasvoitossa Cagliaria vastaan.\nMTV 17:17 11.07\nHuuhkajat-vahti Jesse Joronen siirtyy Italian Serie A:ssa pelaavaan Brescian joukkueeseen, seura kertoo verkkosivustollaan.\nItalialaislähde: Huuhkajien maalivahti siirtyy Serie A:han viidellä miljoonalla eurolla – hylkäsi Valioliiga-seuran tarjouksen\nyle 16:56 10.07\nJesse Joronen siirtyy italialaistiedon mukaan Brescian paitaan.\nelämän varrelta lapsuudesta ja menetti mittavan Levtchi odottaa jo on pilalla, pelkkää päässyt pakenemaan – vajaan 50 kilometrin