DOSIn päämääränä on tieteen, teknologian, päättäjien, lainsäätäjien ja talousmaailman yhdistäminen ohjaamaan syvänmeren luonnonvarojen ekosysteemipohjaista käyttöä ja luomaan toimintasuunnitelmia syvänmeren ekosysteemien koskemattomuuden säilyttämiseksi sekä maiden sisällä että yli kansallisen lainsäädännön.\nMaailmanlaajuista aloitetta tarvitaan\nIhmisen toiminta syvissä valtamerissä lisääntyy huomaamatta. Ilmastonmuutoksen ulottuessa syviin vesiin pH ja happipitoisuus laskevat vaarantaen syvänmeren ekosysteemien sietokyvyn ja niiden tarjoamat tärkeät ekosysteemipalvelut. Syvänmeren ympäristönhoidossa on puutteita: useimmista lainsäädännöistä, sekä kansallisista että kansainvälisistä, puuttuvat olennaiset järjestelmät valtamerten luonnonvarojen hallintaan ja suojeluun. Monilta syvänmeren luonnonvaroja omistavilta mailta puuttuu asiantuntemusta näiden luonnonvarojen kestävästä hallinnasta kansainvälisillä vesillä, eikä ympäristöarviointien soveltaminen ole yhdenmukaista. Ilman riittävää ympäristösuunnittelua uhka syvänmeren teollistumiselle on todellinen.\nSyvänmeren monimuotoisuus ylläpitää tärkeitä ekosysteemin toimintoja ja palveluita kuten ravinteiden kiertoa, hiilen sitoutumista ja geneettisten luonnonvarojen varastoa – elävää kirjastoa – joka voi hyödyttää ihmiskuntaa, ja olla tärkeä lajien sopeutumiselle tulevaisuudessa. Tämän vuoksi on elintärkeää hallita syviä valtameriä maailmanlaajuisesti, monialaisesti ja monitieteellisesti, jotta merellistä luontoa suojellaan samalla mahdollistaen sen kestävä käyttö.\nDeep Ocean Stewardship Initiative (DOSI), on joukko eri sektoreiden ja alojen asiantuntijoita päämääränään kehittää uusia keinoja syvänmeren luonnonvarojen kestävälle käytölle ja hallinnalle. Päätavoitteena tulee olemaan koulutuksen ja valistuksen tarjoaminen kehitysmaille, joiden alueella monet syvänmeren pohjan luonnonvarat sijaitsevat. DOSI kokoaa asiantuntijat yhteen keskustelemaan etusijalla olevista alueista, kehittämään työkaluja, toimintasuunnitelmia ja resursseja ekosysteemin toiminnan ylläpitämiseksi, ja luomaan ohjelmia, jotka edistävät kestävää kehitystä ja syvänmeren luonnonvarojen vastuullista käyttöä. DOSI työskentelee yhdessä teollisuuden ja lainsäädännön, tiedemiesten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa lisätäkseen tietoisuutta ja mahdollistaakseen aloitteita, joiden avulla turvataan syvänmeren luonnonvarojen kestävä käyttö ja hallinta nyt ja tulevaisuudessa.\nMitkä asiat ovat DOSIssa etusijalla?\nDOSI toimii kaikki sidosryhmät yhdistävien työpajojen ja tiedotustilaisuuksien, julkaisujen ja selvityksien, sekä ympäristön tilan arviointien, verkkopalveluiden ja oman osallistumisensa kautta. DOSI toimii kansallisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten päättäjien, kasvattajien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa:\nTunnistaakseen etusijalla olevat luonnonvarojen hallintatarpeet syvissä valtamerissämme, mukaan lukien:\nTyöskentelemällä International Seabed Authorityn ja muiden sidosryhmien kanssa merenpohjan kaivuuseen liittyvän ympäristönhoitosuunnitelman kehittämiseksi kansainvälisille merenpohjille, johon sisältyy kasautuvien ja taloudellisten vaikutusten arviointi, alkaen Keski-Atlantin selänteestä;\nVaalimalla uusia yhteistöitä ja keskustelua koskien syvänmeren toiminnasta syntyvien jätteiden sijoittamista;\nPohtimalla syvänmeren hallinnan läpinäkyvyyteen ja toimenpiteiden noudattamiseen liittyviä kysymyksiä.\nParhaiden käytäntöjen kehittäminen liittyen ihmisen toimintaan syvissä valtamerissä, mukaan lukien:\nVaikutusten arvioinnin kehittäminen tulevaisuuden syvänmeren kalastuksessa, mukaan lukien opas näiden arviointien suorittamiseen;\nSyvänmeren geneettisten varojen käyttökohteita, kestävää käyttöä ja hyötyjen jakamista koskevan keskustelun alullepano, sekä siihen liittyvä ohjeistaminen;\nSyvänmeren öljyn- ja kaasunporauksen parhaiden käytäntöjen kehittäminen vertailemalla avomerellä tapahtuvaa öljyn- ja kaasunporausta koskevia säädöksiä yli kansallisten rajojen.\nTietoisuuden lisääminen, asiantuntemuksen kehittäminen, mukaan lukien:\nKoulutuksen vahvistaminen kehitysmaissa ja kasvavissa talouksissa syvänmeren luonnonvarojen kestävän hallinnan ja suojelun edistämiseksi;\nKaikkien sidosryhmien koulutuksen lisääminen (esim. syvänmeren ekologiaa ja tilanhoitoa käsittelevän avoimen verkkopohjaisen kurssin kehittäminen).\nSyvänmeren havaintojen ja tiedon keskittäminen ja edistäminen, mukaan lukien:\nSyvänmeren ympäristöjen huomattavan mukanaolon varmistaminen merkittävissä valtamerten tilan arvioinneissa;\nSyvänmeren hallinnassa auttavien tieteellisten puutteiden tunnistaminen;\nSektorit, lainsäädännöt ja alat ylittävistä syvänmeren tilanhoidollisista toimista tietoa tarjoavan keskeisen paikan määrittäminen;\nTyöskentely teollisuuden kanssa valtamerissä tehtävien havaintojen ja tutkimustiedon jakamiseksi, sekä yhtenevien ongelmien ratkaisemiseksi;\nSellaisten havaintojen ja tiedon keskittäminen, joiden avulla voidaan määritellä syvien valtamerten merkitys ilmastolle ja ilmastonmuutoksen vaikutukset syvänmeren ekosysteemeille ympäristönhallintaa ja ilmastopolitiikkaa ajatellen.\nEnsimmäinen DOSI työpaja – Mexico City, huhtikuu 2013\nYhteensä 28 osanottajaa neljästätoista eri maasta kokoontui keskustelemaan tarvittavasta tieteellisestä tutkimuksesta, hallinnasta ja päätöksenteosta, jotta syvien valtamerten koskemattomuus, toiminnot ja palvelut voidaan säilyttää tuleville sukupolville. Ryhmä oli yhtä mieltä siitä, että ihmisen lisääntynyt toiminta syvissä valtamerissä on luonut tarpeen biologian, oikeustieteen, talouden, liiketalouden, lainsäädännön ja ympäristönsuojelun asiantuntijoiden sitouttamiselle tilanhoitoon. Kolme päivää jatkuneiden keskustelujen tuloksena syntyi aihealueiden ja toimien ydin, joka käynnisti syvänmeren tilanhoidon hankkeen, Deep-Ocean Stewardship Initiativen (DOSI).\nTyöpajaa isännöivät yhdessä Instituto de Ciencias del Mar y Limnologia, CMARL (Universidad Nacional Autónoma de México, UNAM), Center for Marine Biodiversity and Conservation (Scripps Institution of Oceanography, SIO), University of California San Diego ja International Network for Scientific Investigation of Deep-sea Ecosystems (INDEEP). Työpajaa tukivat Kaplan Foundation, INDEEP (rahoittajana Fondation Total), the National Commission for Knowledge and Use of Biodiversity (CONABIO, Mexico) ja La Comisión Nacional de Áreas Naturales Protegidas (CONANP, Mexico).\nKindly translated by Laura Kauppi, University of Helsinki, Finland


Eläkkeelle jo enemmän väkeä kuin töihin tulee - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nEläkkeelle jo enemmän väkeä kuin töihin tulee\nEläkepako ei poista työttömyyttä. Kuvaaja: Pekka Sakki (KUVA: )\nJulkaistu: 7.1.2005 12:31 , Päivitetty: 16.8.2006 15:38\nTyöelämästä poistui eläkkeelle viime vuonna ensi kertaa enemmän ihmisiä kuin työelämään tuli uutta väkeä. Seuraavien vuosien aikana tilanne vain pahenee, kun suurten ikäluokkien pako eläkkeelle alkaa.\nPeräti kolmasosa suomalaisyritysten työntekijöistä poistuu työelämästä eläkepäivien viettoon seuraavan kymmenen vuoden aikana.\n- Tämä ei kuitenkaan välttämättä johda työvoimapulaan eikä se yksin riitä myöskään hoitamaan työttömyyttä, huomauttaa työministeriön neuvotteleva virkamies Pekka Tiainen.\nTiaisen mukaan julkisuudessa on maalailtu asiasta liian yksioikoista kuvaa suurten ikäluokkien eläköitymisen vaikutuksesta. Eläköityminen ei yksin ratkaise työmarkkinoiden kehitystä, vaan pahimmassa tapauksessa Suomessa voi tulevaisuudessa olla työvoimapulan sijaan iso eläkeläisjoukko ja korkea työttömyys.\nLue lisää eläkepaon vaikutuksista huomisen Taloussanomista.\n90-luvun lama iski myös seuraavaan sukupolveen – vaikutti uravalintoihin 16.10. 6:10


Apu taloyhtiön kustannusten nousuun - ProHabitor\nApu taloyhtiön kustannusten nousuun\nProHabitorin avulla löydät remontillesi tekijän, löydät lähitaloyhtiöt, kilpailutat taloyhtiön palvelut ja teet yhteistyötä muiden taloyhtiöiden kanssa helposti, nopeasti ja turvallisesti.\nPalvelu on täynnä helppokäyttöisiä ominaisuuksia, jotka auttavat sinua tekemään tarjouspyynnön, seuraamaan vastauksia ja antamaan arvioita toteutuksista.\nPalvelu sisältää seuraavia ominaisuuksia:\nHelppo rekisteröityminen palveluun, taloyhtiön tiedot ovat valmiina palvelussa\nYhdellä helppokäyttöisellä haulla yritykset ja lähitaloyhtiöt\nHaku yrityksen osaamisen ja sijainnin mukaan, lähitaloyhtiöiden haku mm. sijainnilla ja tulevilla remonteilla\nViestintä (chat) yritysten ja taloyhtiöiden kanssa\nTarjouspyyntö-, tarjous- ja sopimuslomakkeet. Syötä vain tarpeelliset tiedot ja me luomme taloyhtiöllesi selkeän, valmiin ja tyylikkään tarjouspyynnön ja sopimuksen.\nSopimuksen digitaalinen allekirjoitus\nPalvelu on auki paikasta ja ajasta riippumatta. Tee työsi silloin, kun se sopii sinulle parhaiten\nKaikki toiminnot yhdessä paikassa ilman paperinpyörittämistä\nTÄSMÄVALINTA SEURAAVILLE TOIMIJOILLE:\nPienille taloyhtiöille, jotka suunnittelevat isoa remonttia\nIsoille taloyhtiöille, jotka harkitsevat ulkoalueiden uudistusta\nNiille taloyhtiöille, jotka haluavat kilpailuttaa palvelujaan\nUusille taloyhtiöille, jotka haluavat löytää luotettavat tekijät\nVanhoille taloyhtiöille, jotka haluavat parhaat tarjoukset\nHallituksille, jotka haluavat tukea paikallisia toimijoita\nRyhmähankkeista kiinnostuneille ja sellaista harkitseville\nHallituksen puheenjohtajille, jotka haluavat säästää taloyhtiön rahoja\nIsännöitsijöille, jotka ajattelevat ensisijaisesti taloyhtiön etua\nAsukasyhdistyksille, jotka haluavat löytää luotettavia kumppaneita erilaisiin projekteihin\nJa monelle muulle…\nPalvelu avataan toukokuun aikana julkiseen käyttöön. SINÄ voit ottaa ensimmäisten joukossa palvelun käyttöösi alle kahvikupillisen hinnalla per päivä. Laita postia osoitteeseen info@jhps.fi ja pääset ensimmäisen joukossa hyödyntämään lyömättömiä ominaisuuksia.


Vyöhyketerapia ja aurikuloterapia-yhdistelmähoito\nAvainsana: veden juonti\nMuistettavaa hoidon jälkeen\nHoidon jälkeen olo tuntuu rennolta ja lihasjännitys tai -kipu, joka on aiemmin ehkä jäytänyt, voi olla vähäisempänä tai helpottanut.\nOn kuitenkin tärkeä muistaa, että hoidon vaikutus jatkuu parisen viikkoa ja varsinkin heti hoidon jälkeen pari tuntia on herkkää aikaa, eikä silloin kannata tehdä mitään ääriliikkeitä, kiertoja, vääntöjä tai kantaa mitään raskasta. Kehon tasapainottumisprosessi on hoidon vaikutuksesta alkanut ja se saattaa häiriintyä. Se, mitä on jo saatu rennoksi tai auki, saattaa herkästi mennä takaisin entiseen epätasapainon tilaan.\nJotenka hoidon jälkeen ollaan pari tuntia todella iisisti, kehoa kuulostellen ja vielä seuraava päiväkin mennään rauhallisemmin. Tämä muistettava erityisesti jäsenkorjauksen mutta myös vyöhyketerapian jälkeen.\nJA MIKÄ TÄRKEÄÄ: Muistetaan hoidon jälkeen myös juoda vettä, niin aineenvaihdunnan aktivoitumisen myötä kuona-aineet huuhtoutuu kehosta pissan mukana pois. Jos unohtaa juoda vettä, voi tuloksena olla huonoa oloa, päänsärkyä, kipuja yms.\nKirjoittaja Nina VähäkoskiJulkaistu 1.10.2019 Avainsanat hoidon jälkeen, kehon puhdistuminen, kuona-aineiden poistuminen, veden juonti


Lahden lyseosta peruskorjattiin vanhaa kunnioittaen moderni ja toimiva koulu. Vuosina 2012-14 tehdyssä peruskorjauksessa uusittiin talotekniikka, sisätilat ja pinnat. Energiatehokkuutta parannettiin mm. lisäeristämällä ja rakenteita tiivistämällä.\nLahden Kisapuistoa vastapäätä sijaitseva Lahden lyseo kuuluu kaupungin merkittäviin arvorakennuksiin. Koulun päärakennus edustaa 1920-luvun kouluarkkitehtuuria näyttävimmillään. Vuonna 1963 valmistunut siipirakennus puolestaan osoittaa, että laajennusrakentamista on aina osattu suunnitella ja toteuttaa hienovaraisesti. Vanhemman, 1928 valmistuneen suunnittelivat arkkitehdit Hjalmar Åberg ja Toivo Salervo. Lisärakennus on Ahti Korhosen käsialaa.\nLahden lyseon oli ensimmäinen itsenäisessä Suomessa perustettu valtion oppikoulu. Lukuvuoden alussa 2014 Lahden lyseo ja Salpausselän lukio yhdistyivät uudeksi Lahden lyseoksi, jossa on opiskelijoita noin 800. Yleislinjan lisäksi Lahden lyseossa opiskellaan urheilulinjalla ja matemaattis-luonnontieteellisellä linjalla. Liikuntapainotteinen linja on toiminut Salpausselän lukiossa vuodesta 1976 ja lukio on ollut yksi Suomen urheilulukioista vuodesta 1994.\nVuosina 2012-14 toteutetun täydellisen peruskorjauksen yhteydessä lukio sai siipirakennukseensa myös laajennusosan, jossa sijaitsee kauan kaivattu kuntosali.\nLahden lyseo ei ole kuulunut Suomen surullisen kuuluisien, sairaiden koulurakennusten joukkoon. Korjauksetkin siinä on tehty ajallaan. Rakennuskompleksin edellinen peruskorjaus toteutettiin vuosina 1988 - 1990. Vanhan osan savitiilikatto puolestaan remontoitiin Vittinge-savitiilillä vuonna 2003.\nTuoreimmassa peruskorjauksessa ennalleen jäi oikeastaan vain kantavat rakenteet. Talotekniikka, sisätilat ja pinnat uusittiin. Koko LVIS on uutta ja vanhaan osaan rakennettiin hissi. Energiatehokkuutta parannettiin mm. lisäeristämällä ja rakenteita tiivistämällä. Remontin yhteydessä toteutettiin myös rakennusteknisiä korjauksia.\nUrakka oli laajuutensa ja rakennusten iän vuoksi erittäin haastava\nKoulu korjattiin kahdessa osassa. Vahan osan korjaus aloitettiin koulujen loputtua kesällä 2012 ja se jatkui seuraavaan kesään. Koulun käynti jatkui lukukauden aikana laajennusosassa normaaliin tapaan. B-osan korjaus käynnistyi kesällä 2013 koulujen loputtua.\nLahden lyseon vanha rakennus on lahtelaisille tuttu ja rakaskin rakennus. Se muodostaa arkkitehti Åbergin suunnittelemien Lahden kartanon (nykyisen Historiallisen museon), Lahden yhteiskoulun vanhan osan kanssa harvinaisenrakennustaiteellisen kokonaisuuden Lahden keskustassa. Lyseo on kulttuurihistoriallisesti arvokas, kaavalla suojeltu koulurakennus, jonka suojelumerkintä on sr-1. Kohteen arkkitehdit, urakoitsija sekä Lahden tilakeskus hankkeen tilaajana tekivät tiivistä yhteistyötä myös Lahden Kaupunginmuseon kanssa. Tarkoituksena oli säilyttää mahdollisimman paljon arkkitehtonisesti merkittäviä pintarakenteita sekä rakennuksen tunnelma.\n–Tavoitteena oli, että tilat peruskorjauksen jälkeen vastaavat käyttötarkoitustaan aikaisempaa paremmin ja täyttävät nykyaikaiselta oppilaitokselta ja liikuntapainotteiselta lukiolta edellytettävät vaatimukset. Rakennusten alkuperäinen henki piti kuitenkin säilyttää ja siinä onnistuttiin hienosti, sanoo projektipäällikkö Sari Honkanen Lahden Tilakeskuksesta.\nSisätiloissa hienot mosaiikkibetonilattiat ja -portaat korjattiin ja paikoitellen uusittiin. Juhlasalin pilarit, koristelistat yms. pyrittiin säilyttämään huolella. Porraskäytävien freskot suojattiin töiden ajaksi. Alkuperäistä tunnelmaa haettiin esimerkiksi pihan betonilaatoituksella sekä sisätilojen pintoihin valituilla värisävyillä.\nJulkisivut säilytettiin pääosin ennallaan. Suurin osa ikkunoista huoltomaalattiin ja tiivistyksen uusittiin. Vanhassa osassa uusittiin yksittäisiä tiiliä ja tiilisaumoja. Siipirakennuksen tiilisienien painumien aiheuttamat halkeamat korjattiin. Uusi rappaus tehtiin kolmikerrosrappauksena.\nSuurimmat rakenteelliset muutokset toteutettiin vanhassa osassa. Sen pohjakerrokseen rakennettiin uusi kirjasto ja keittiö uudistettiin kokonaan. 1960-luvun siipirakennuksen laajennukseen toteutettiin kuntosali oheistiloineen ja keittiön lähettämö.\n– Välipohjien betonilaattojen puhdistamisessa oli melkoinen työ. Osa koteloitiin kaksinkertaisella kipsilevytyksellä, Mäntylä kertoo. Rakennuksen energiatehokkuutta lisättiin lisäeristämisellä. Ensin tosin vanhan osan yläpohjasta oli poistettava vanhat eristeet, kuten kuormalavoittain sammalta.\nEntistä tasaisemman sisälämpötilan, vedonpuutteen ja modernin ilmanvaihdon lisäksi koulurakennuksen käyttäjät arvostavat entistä parempia akustisia olosuhteita. Luokkatiloissa puhetyöläisten tarpeet otettiin huomioon ja viihtyisyyttä parannettiin sekä akustisilla pinnoilla että esimerkiksi olemassa olevien ovien tiivistyksellä. Liikuntasalin ja näyttämön välille asennettiin ääntäeristävä seinä.\nAlkuperäinen arvioitu rakennusaika on 24 kuukautta ja hankkeen kustannusarvio 12,5 M€. Lisätöiden vuoksi kohteen aikataulu myöhästyi neljällä viikolla.\nJotta kaikki modernin koulun edellyttämä talotekniikka saataisiin asennettua kätevästi ja piiloon sekä samalla parannettua tilojen ääneneristystä, peruskorjauksessa asennettiin kaikkiaan 300 m2Gyproc Debel-kerroslattioita.\nConsti Korjausurakointi Oy.\nArkkitehtitoimistot Hormia Oy ja Minkkinen Oy\nLVI- ja automaatiosuunnittelu:


Popcult Nights 2014 – Popcult\nPopcult Nights 2014\nEnsimmäinen Popcult Nights on nyt takanapäin. Lue blogauksemme tapahtumasta. Ilmoitamme, kun seuraava saapuu!\n13.6.2014 @ Ravintolalaiva Wäiski (Hakaniemenranta 11, Helsinki)\nOvet auki klo 21.00, kaikki ulos botskista klo 03.00\nIlta on K-18 ja sisäänpääsy maksaa 5 euroa (sis. 2,5 e pakollinen narikka.)\nAlan harrastajat, tekijät sekä muut uteliaat – tulkaa minglaamaan ja jutskailemaan toistenne kanssa, kerratkaa vanhoiksi todetut hyvät kaskut ja luokaa alkuja uusille tarinoille. Onko illan genre sit-com, sci-fi, romanssi vai jokin muu, sen kokevat ne jotka ovat läsnä! ✌\nRavintolalaiva Wäiskin tilat mahdollistavat sekä rauhallisen keskustelun että tiiviimmän sykkeen tanssilattialla. Mitä tulee yön musiikkiin, luvassa on tv-, peli- ja elokuvamaailmasta tuttuja soundeja joiden tahdissa on mukava tampata Wäiski syvään veteen. Illan esiintyjinä upeat DJ :t Movestache ja Ensilumi!\nCosplay-asu ei ole missään nimessä pakollinen, mutta ehdottomasti sallittu! Popcult Helsingin vastaavista koostuva pieni tuomaristo valitsee illan aikana kävijöiden joukosta parhaan asun ja tämä saa siistin palkinnon! Otathan kuitenkin huomioon tilan asettamat rajoitteet: soittoravintolaan ei kannata saapua herkästi rikkoutuvassa tai paljon tilaa vievässä asussa. Myös isot tai muuten vaaralliset propit kannattaa säästää toisia tapahtumia varten.\nEnnakkolipunmyynti verkossa on päättynyt! Voit ostaa lippusi vielä tapahtuman ovella.


Paulan seniori-illallinen Kattilassa - Ocean Stone Oy\nPerjantaina 16.6. oli Oceanin Tampereen tiimiin kuuluvan Paulan seniori-illallisen vuoro!\nHyvää ruokaa ja laadukkaita viinejä arvostava Paula pääsi nautiskelemaan seniori-illallista Tampereen keskustassa sijaitsevaan Pikkubistro Kattilaan, joka tunnetaan laadukkaista, alusta asti itse valmistetuista ruoka-annoksistaan, välittömästä palvelustaan ja bistromaisesta rennosta tunnelmastaan.\nAlkumaljojen kilistelyn ja nauttimisen ohessa ruokalistoja tutkiessamme törmäsimme positiiviseen ongelmaan, sillä listalta löytyi vähän liiankin monta vaihtoehtoa, joita olisi ollut mukava päästä maistelemaan. Armoton on valintojen maailma! Lopulta tarpeeksi huolellisesti tilannetta punnittuamme päädyimme tilailemaan alkupalaksi kotimaista hevosenlihatartaria viiriäisenmunilla, lipstikkamajoneesilla ja paahdetulla sipulilla, sekä palsternakkakeittoa pekonilla ja talon leivällä. Valinnat osoittautuivat niin herkullisiksi, että lautaset lähtivät pöydästä lähes puhtaaksi nuoltuina. ;)\nPääruuaksi koko illallisseurue nautti rapeaksi paistettua nieriää, hollandaisekastiketta, kimchi-kaalia sekä bataattia, mikä niinikää sai vuolaat kehut illallistajilta.\nKoska kyse on Oceanin seniori-illallisesta, tapoihin kuuluu nauttia ruuasta pitkän kaavan mukaan. Vaikka navat jo hieman pullistelivat, piti siis tilata vielä jälkiruokaa: Mikäpä olisikaan parempi päätös illalliselle, kuin tahmea suklaakakku lime-vuolukermalla ja mansikkasalaatilla sekä sitruuna-semifreddo lemoncurdin ja kauracrumblen kera unohtamatta tukevaa vaniljaporteria palanpainikkeeksi! Voi ähky ja nam!\nVaikka ruoka ja juomat olivat erinomaisia ja ilta kaikinpuolin muutenkin onnistunut, ehdotomasti parasta kaikessa oli jälleen kerran mahtava seura.\nSuurensuuret onnittelut Paulalle hienosta suorituksesta, seniori-tason saavuttamisesta! :)


2,37 ha Vuohilahdentie tontti 1, 37600 Valkeakoski Vapaa-ajan tontti myynnissä - Oikotie 15802518\nMyytävät tontit Valkeakoski Vuohilahdentie tontti 1, 37600 Valkeakoski\n169 000 €2,37 ha\nVuohilahdentie tontti 1, Vuohilahti, Valkeakoski\nUpealta paikalta, Vanajaveden rannalta vapaa-ajan tontti. Tontin koko noin 2,37 ha, rantaviivaa noin 115 metriä. Kohteeseen on juuri valmistunut ranta-asemakaava ja kaavan mukainen rakennusoikeus on yhteensä 140 k-m2. Loma-asuntorakennuksen enimmäiskerrosala saa olla enintään 80 k-m2. Valkeakosken keskustan palvelut vain muutaman minuutin päässä.\nVuohilahdentie tontti 1, 37600 Valkeakoski


Laki opintotukilain muuttamisesta 49/1997 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1997 › 49/1997\nmuutetaan 21 päivänä tammikuuta 1994 annetun opintotukilain (65/94) 7 §:n 2 momentti,9 §:n 1 momentti, 11 §:n 1 ja 5 momentti, 15 §:n 1 momentti ja 20 §,\nsellaisena kuin näistä ovat 11 §:n 1 ja 5 momentti 30 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa laissa (940/95), sekä\nlisätään lakiin uusi 7 a ja 7 b § sekä 12 §:ään, sellaisena kuin se on osittain muutettuna viimeksi mainitulla lailla, uusi 2 momentti, jolloin nykyinen 2―4 momentti siirtyvät 3―5 momentiksi seuraavasti:\nKorkeakouluopiskelua varten opintotukea voi saada enintään 70 kuukaudeksi. Yhden ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamista varten opintotukea voi saada kuitenkin enintään 55 kuukaudeksi. Opetusministeriön päätöksellä voidaan pidentää erityisen laajaa työmäärää edellyttävän ylemmän korkeakoulututkinnon tai koulutusohjelman opintotuen enimmäisaikaa. Ylempää korkeakoulututkintoa lyhyempää koulutusta varten opintotukeen oikeuttavan enimmäisajan vahvistaa opetusministeriö. Korkeakouluopintoihin rinnastetaan tätä momenttia sovellettaessa myös opiskelu nuorisoasteen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen kokeiluista annetun lain (391/91) 3 §:ssä tarkoitetussa väliaikaisessa ammattikorkeakoulussa. Ulkomailla suoritettavaan korkeakoulututkintoon myönnettävän opintotuen enimmäiskestosta säädetään asetuksella.\nYlempää korkeakoulututkintoa varten myönnettävän opintotuen enimmäisajan pidentäminen\nOpiskelijalle, joka on saanut opintotukea yhden ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamista varten vahvistetun enimmäisajan, voidaan myöntää opintotuki opiskelun jäljellä olevaksi ajaksi, kuitenkin enintään yhdeksäksi kuukaudeksi. Edellytyksenä on, että opiskelija osoittaa opintojen viivästymisen aiheutuneen opintojen edistymiseen merkittävästi vaikuttaneesta sairaudesta tai muusta erityisen painavasta syystä. Pidennystä voidaan kuitenkin myöntää vain, jos tutkinnon suorittamisen arvioidaan edellyttävän päätoimista opiskelua enintään yhden lukuvuoden ajan.\nOpetusministeriö voi antaa tarkempia määräyksiä tämän pykälän soveltamisesta.\nTukikuukausi katsotaan käytetyksi, kun opintoraha tai aikuisopintoraha on maksettu.Takaisinperintä ei palauta tukikuukautta uudelleen käytettäväksi, ellei takaisinperintä aiheudu virheellisestä maksatuksesta tai6 §:ssä tarkoitetun etuuden takautuvasta maksatuksesta. Jos opintotuensaaja maksaa opintorahan tai aikuisopintorahan vapaaehtoisesti takaisin, tukikuukausi palautuu uudelleen käytettäväksi vain, jos takaisinmaksu tapahtuu viimeistään tuen maksukuukautta seuraavan kalenterikuukauden aikana.\nKorkeakoulussa ja nuorisoasteen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen kokeiluista annetussa laissa tarkoitetussa väliaikaisessa ammattikorkeakoulussa on opintotukilautakunta. Usealla korkeakoululla voi olla yhteinen opintotukilautakunta, jos asetuksella niin säädetään. Opintotukilautakunnasta säädetään tarkemmin asetuksella. Opintotukilautakunnan tehtävänä on:\n2) muualla kuin vanhempien luona asuvalle 19 vuotta nuoremmalle korkeakoulussa opiskelevalle 750 markkaa ja muussa oppilaitoksessa 500 markkaa kuukaudessa; sekä\n3) muualla kuin vanhempien luona asuvalle 19 vuotta täyttäneelle tai avioliitossa olevalle taikka elatusvelvolliselle korkeakoulussa 1 540 markkaa ja muussa oppilaitoksessa 1 270 markkaa kuukaudessa.\nSen lisäksi, mitä 1 momentissa on säädetty, edellytetään, että opiskelija täyttää jonkun seuraavista edellytyksistä:\n1) opiskelija on opintovapaalaissa (273/79 )tarkoitetulla opintovapaalla tai muulla palkattomalla vapaalla työ- tai virkasuhteesta, joka on välittömästi ennen opintojen alkamista kestänyt vähintään vuoden; tai\n2) opiskelija on välittömästi ennen opintojen alkamista toiminut itsenäisenä yrittäjänä vähintään vuoden; taikka\n3) opiskelijan työ- tai virkasuhde on päättynyt enintään 12 kuukautta ennen opintojen alkamista ja hän saa ennen opintojen aloittamista työttömyysturvalaissa (602/84) tarkoitettua työttömyyspäivärahaa. Lisäksi edellytetään, että opiskelija on ennen työttömyyden alkamista ollut vähintään vuoden työ- tai virkasuhteessa tai itsenäisenä yrittäjänä.\nOpintolainan valtiontakaus myönnetään opiskelijalle, joka saa tämän lain mukaista opintorahaa tai aikuisopintorahaa. Opiskelijalle, joka ei 20 §:ssä tarkoitettujen tulojen vuoksi saa opintorahaa, voidaan kuitenkin myöntää opintolainan valtiontakaus. Valtiontakauksen perusteella myönnettävän lainannosto-oikeudesta säädetään asetuksella.\nJos opiskelija saa oppilaitokselta taikka opiskelun tai sen yhteydessä tehtävän työnjohdosta palkkaa, päivärahaa tai toimeentulon turvaamiseen tarkoitettua apurahaa tai muuta opintorahaa vastaavaa taloudellista tukea, opintorahaa voidaan alentaa tai se voidaan evätä siten kuin kansaneläkelaitos määrää.\nNuorisoasteen koulutuksen ja ammattikorkeakoulujen kokeiluista annetussa laissa tarkoitetun väliaikaisen ammattikorkeakoulun opintoihin käytetyt tukikuukaudet rinnastetaan kuitenkin korkeakouluopintoihin ja lain 9, 11 ja 12 §:ää sovelletaan 1 päivästä elokuuta 1997.\nOpiskelijalle, jolle on myönnetty aikuisopintoraha ennen tämän lain voimaantu-oa voimassa olleiden säännösten nojalla ja joka ei tämän lain mukaisten säännösten nojalla olisi oikeutettu aikuisopintorahaan, voidaan myöntää aikuisopintorahaa ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleiden säännösten mukaan siten, että 7 §:n 4 momentin mukainen enimmäisaika ei ylity.\n7 § - Opintotukeen oikeuttava aika7 a § - Ylempää korkeakoulututkintoa varten myönnettävän opintotuen enimmäisajan pidentäminen7 b § - Tukiajan käyttäminen9 § - Opintotukilautakunta11 § - Opintorahan määrä12 § - Aikuisopintorahan myöntäminen15 § - Opintolainan valtiontakaus20 § - Eräiden etuuksien huomioon ottaminen


Seitseminen 26.7.2010 | Viestintä ja Retkeily Harnakka\nÄkäpussi pääsee suunnitelmajumista\nValvon Saari-Soljasen rannalla, kun vuorokausi vaihtuu. Lammen pinta on vuoroin tyyni, vuoroin laineilla kuin krepattu kangas. Tuulenpuuskat vaihtavat tiuhasti suuntaa. Suhinasta erottaa, milloin ne kieputtavat havupuita, milloin lehtipuita. Tyyninä hetkinä ilman täyttää hyönteisen himinä. Pieni kala hyppää lammen pinnalla, plip! Hämärässä sammakot ovat kuin liikkuvia kiviä. Linnut ovat hiljaa.\nTämän piti olla retkikohteen testausreissu, mutta kaikki on vinksallaan ja tuijottelen tuleen noin puolen kilometrin päässä kohteesta. Ottaa päähän, koska tarkoitus oli hankkia leirituntuma tietystä paikasta, mutta se olikin varattu. Testileiriytyminen olisi ollut tärkeää, koska asiakasretkeni suunnitelma olisi perustunut sen aikana saatuihin kokemuksiin leiripaikasta ja sen mahdollisuuksista.\nRetkikumppani on mennyt nukkumaan. Saan olla huonolla tuulella ilman riskiä, että pahoittaisin kummankin mielen turhilla tuiskahduksilla. Nuotio vaimenee hiillokseksi, joka hiljalleen muuttuu tuhkaksi.\nJuuri kun tuntuu siltä, etten keksi muuta vaihtoehtoa kuin tulla myöhemmin uudestaan paremmalla tuurilla, kaikki onkin selvää. Jotenkin tiedän äkkiä, että vaikka en saa juuri sitä, mitä läksin hakemaan, tilalle tulee jotakin yhtä arvokasta – kokemus siitä, ettei tarvikaan antaa periksi. Luopumisen sijaan voi sumplia, voi vaihtaa näkökulmaa. Kun henkinen survival kit on näin täydentynyt, voin kömpiä yöpuulle.\nLaavusta katselen hämärää metsää, jota salamat valaisevat tiuhaan. Ukkonen kuuluu tasaisena kumuna, mutta jää lopulta kauas. Yö pysyy poutaisena, vaikka hetken näytti siltä, että saa kuunnella sateen ropinaa laavun kattoon. Päivä on ollut helteinen, nihkeä ja kostea, mutta yötuuli on raikas, laavussa käy juuri sopiva läpiveto. Nukuttaa paremmin kuin kotona.\nAamulla palaan retkikumppanin kanssa polkuja ja pitkoksia pitkin paikkaan, johon alun perin oli tarkoitus leiriytyä. Nyt suunnittelenkin, miten toimin, jos asiakasryhmän kanssa käy kuten meille, ei olekaan tilaa tai on muuten rauhatonta ja liikaa ihmisiä. Virkein mielin on helppo hahmottaa parikin paikkaa, joihin suota ja suolampea toivonut ryhmä voisi asettua toiveistaan luopumatta. Näistäkin paikoista pääsee helposti lampeen uimaan. Ruoanlaittopaikan voi valita kahdesta keittokatoksesta, jos vähän kävelee. Ellei ole metsäpalovaroitusta, myös nuotiorinki olisi käytettävissä, lyhyen kävelymatkan päässä sekin. Vessakaan ei ole kohtuuttoman kaukana, eikä parkkipaikka.\nRetkestä tulisi löytämissäni vaihtoehdoissa niin vähän alkuperäistä suunnitelmaa työläämpi, että siitä selviäisi leppoisalla ilmapiirillä, hyvällä leirin sisäisellä logistiikalla ja varaamalla puuhasteluihin riittävästi aikaa.\nKoska leiripaikan testaaminen ei sujunut alkuperäisen suunnitelman mukaisesti, tulin saaneeksi vaihtoehtoisen toimintasuunnitelman myös asiakasretkeä varten. Sellaisen olemassaolo voi käytännössä osoittautua ensisijaista suunnitelmaa tärkeämmäksi.\nRauhoittavaa kauneutta vaihtoehtoisessa


Asoflon - Erityistapauksissa, esimerkiksi Marfanin oireyhtymää sairastavilla leikkaus voi olla perusteltu, vaikka aortan läpimitta on tätä pienempi, asoflon 0.4mg, 0.2mg. Orvaskesi on 0,05-1,5 mm paksu alueeseen kohdistuvasta rasituksesta riippuen\nAsoflut - Paineluelvytys voi pitää henkilön hengissä avun tulemiseen asti, asoflut 250mg. No siis piti tulla Räimeen versio tästä\nAsolmicina - Omaan elämäntilanteeseen oikein valitut ravintolisät tukevat kehoa ja mieltä, asolmicina 100mg, 150mg. Huomasin eilen koiran kovasti nuolevan alapäätään ja tarkemmin tutkittuani huomasin että\nAsomex - Syylä tosin voi levitä entisestään tällä tavalla, asomex 10mg, 5mg. Hän menehtyi vatsatulehdukseen joka todennäköisesti johtui hoidossa käytetyistä lääkkeistä\nAsoride - Se alentaa myös ihon bakteerien määrää, muttei vaikuta ihon rasvaisuuteen, asoride 4mg, 2mg, 1mg. Seppänen selvittää tilannettaan kansioksi koostamiensa sairauskertomusten, hoi- to- ja toimintaohjeiden ja\nAsotec - Tutkimusjakson aikana koehenkilöiden veressä enterolaktonien ja muiden monityydyttämättömien rasvahappojen määrä sekä alfalinoleenihapon määrä, asotec 10mg, 5mg. Likaisten haavojen riski on jäykkäkouristus, jos rokotussuoja ei ole kunnossa\nAspicam - Tarkempaa tietoa opiskeluterveydenhuollosta saa lukuvuoden alussa terveydenhoitajan infotilaisuuksissa, sekä, aspicam 15mg. Kurkunpäätulehdus on virustauti ja hoidetaan oireita lievittämällä ja puhumista\nAspirin Caffeine - Pelko ilmenee stressireaktioina kuten hikoiluna, tihentyneenä, aspirin caffeine 525mg. Read 15 publications, and contact Katariina Lähdesmäki on ResearchGate, the\nAspirin - Meille vauvalle todettiin nyt loppu kesästä aortan kaaren ahtauma ja ei vielä ainakaan tarvitse leikkausta, aspirin 100pills. Punoituksen multiforme tai erythema multiforme lääketieteen alalla, se on määritelty patologinen muoto, joka vaikuttaa ihoon\nAspirina - Elolliselle luonnolle pahimmat tulevaisuuden uhkat ovat ilmaston lämpeneminen ja auringon ultraviolettisäteily, aspirina 100pills. Lääkäri laskeskeli edellisen kierron mukaan, että inseminaatio osuisi todennäköisimmin\nAspizone - Spontaanihengitys alkaa vaikeutua kanyylin koon pienentyessä neljään-kuuteen millimetriin, mutta mekaaninen ylipainehengitys onnistuu, aspizone 100mg. Se tehtailee kilpirauhashormoneja: tyroksiinia ja trijodityroniinia\nAspra - Divertikkelitautia on hyvin harvoin yli 80-vuotiailla, aspra 40mg, 20mg, 10mg. Eturauhasen liikakasvun ja eturauhassyövän oireet ovat samantyyppiset\nAsquam - Ibuprofeeni kroskarmelloosinatrium esigelatinoitu tärkkelys dekstraatti mikrokiteinen selluloosa hypromelloosi, asquam 200mg. Sympatomimeetit ovat lääkeaineita, jotka muistuttavat vaikutuk- siltaan sympaattisen hermoston välittäjäainetta\nAsrarn - Best comprehensive overview covers the symptoms and treatment of fibrous dysplasia, asrarn 10mg, 2.5mg. Onko ihmisillä vapaa tahto, vai ovat kaikki tekosemme ja ajatuksemme\nAssai - Sosiaali- ja terveysministeriö antaa lisäohjeita bentsyylipenisilliini-eläinlääkkeiden, assai 60caps. Taustalla on usein happamia tuotteita sisältävä\nAssal - Alaleuan luu eli mandibula niveltyy kalloon kahden symmetrisen, assal 100mcg. Korvatulehdus, hot spot, allergia, kutiseva iho ja furunkuloosi ovat kaikki atopiaan\nAssaren - Lääkkeen voi ottaa silloin, kun oire on jo alkanut, assaren 100mg. Ergonomia tarkoittaa hyvää ja sopivaa toiminta- ja työympäristöä\nAssepium - Crohnin tautiin liittyy tyypillisesti segmentaalinen tulehdus suoliston alueella, assepium 480mg. E-vitamiinin on havaittu parantavan immuunijärjestelmän\nAssonax - Sitä luonnehtii koettu ja usein muillekin nähtävissä, assonax 500mg, 250mg. Kraniosakraalisysteemiin kuuluu aivo- ja selköydinneste ja sitä ympäröivät aivokalvot\nAssoral - Tulevaisuudessa tulisijamarkkinat Ranskassa supistuvat, koska ne ovat paisuneet viime vuosina kuin pullataikina, assoral 150mg. Mäntänvuoren Terveys Oy:n toiminta on jaettu neljään palvelualueeseen, jotka ovat terveyspalvelut, ikäihmisten palvelut, sosiaalipalvelut ja hyvinvointipalvelut\nAstafen - Tutkijat kertovat, että suklaan sisältämä alkaloidi, theobromiini on parempi lääke yskimisrefleksin hillitsemiseen kuin kodeiini jota nykyisin, astafen 1ml. Lue tämä osa huolellisesti ennen laitteen käyttöä\nAstalin - Absurdismi on paradokseja ja mielettömyyksiä suosiva tyylisuunta Se pyrkii tulkitsemaan ahdistusta sekä elämän mielettömyyttä, astalin 100mcg. Hammasrivini on ollut koko elämäni ajan vino ja ylipurenta on häirinnyt minua niin kauan kuin jaksan muistaa\nAstax - Äkillinen stressireaktio ja -häiriö voi pitkittyessään aiheuttaa vaativia, astax 30mg, 20mg. Questran ja Lestid lääkkeet ovat tauolla 2 vrk ennen tutkimusta ja\nAstecon - Rauhaskuume on Epstein Barr -viruksen aiheuttama sairaus, astecon 10mg, 5mg, 4mg. Naltreksoni on spesifinen opioidiantagonisti, jolla on vain vähän agonistivaikutusta\nAstefin - Sitä on hyödynnetty myös alkoholismin hoidossa, astefin 100mg. Yhdistyksen sääntöjen muuttamisesta on päätettävä yhdistyksen\nAstefor - Jos ei hoideta välittömästi, kertyminen veren ja paine voi tuhota kudoksia, astefor 600mg. Rauhoittaa, ehkäisee tulehduksia ja on antibakteerinen raaka-aine\nAstelin - Äitini kaveri joka on perhetynyt näihin sanoi että luonnetyypiltäni voin omistaakkin parantavat kädet ja tulevaisuudessa voin aistia toisen sairauden kätellessäni, astelin 10ml. Räty heräsi Peijaksen teho-osastolta kaksi päivää\nAstepro - Aneurysma on epänormaali pullistuma seinään verisuonen, astepro 10ml. A-vitamiinia kutsutaan myös retinoliksi, ja se on rasvaliukoinen vitamiini\nAsteril - Ostin tuossa pari päivää sitten Ricola - Good Night Tea -nimistä yrttijuomajauhetta, jonka voi sekoittaa kylmään tai kuumaan veteen, asteril 10mg, 2.5mg. Tom of Finland -elokuvan päähenkilöä Touko Laaksosta näyttelevä Pekka Strang vieraili Poppia keskellä päivää -ohjelmassa Kimmo Sainion vieraana\nAsthafen - Tähystys tehty, todettu palleatyrä joka luultavasti aiheuttaa närästystä, ruokatorven tulehdus ollut johon syöty lääkkeet, helpottanut mutta ei poistanut närästystä, asthafen 1ml. Kotimaiset luonnonmukaisesti viljellyt yrtit sekä kukkauutteet hoitavat suuta ja ikeniä\nAsthalin - Mitään syytä pienipainoisuudelle ja kasvunpysähtymiselle ei jälkikäteen ilmennyt, asthalin 100mcg. Aggressiivinen virus leviää puhelimissa - varastaa pankkitiedot ja lukee tekstiviestit\nAsthavent - Epilepsialääkkeitä ovat tiagabiini, levetirasetaami, topiramaatti, fenytoiini, karbamatsepiini, valproaatti, okskarbatsepiini, gabapentiini, lamotrigiini, klobatsaami, asthavent 100mcg. JonesTown- Helen Keller Lyrics: Mä oon tullu sun vaginasta, siit oon vitun varma, ku syntyny terveen, mut sairauksia sisäl kantanu, Kun aivot tulehtuu\nAsthmotrat - Papa-seulonnat ovat laskeneet kohdunkaulan levyepiteelisyövän esiintyvyyttä kaikkialla, asthmotrat 100mcg. Nikotiiniä eri muodoissa - nikotiinipurukumi nikotiinivalmiste sikari tupakkatuote tupakka tupakointi lopettaminen nikotiinikorvaushoito vieroitusoire riippuvuus\nAstifen - Koiraa voi ruokkia monilla eri rasvoilla, mutta kookosöljy sisältää erityisesti keskipitkiä rasvahappoja, astifen 1ml. Pääkirjoitus Satakunnan Kansassa 24.10.2015 Kansalaisten pitää voida luottaa siihen, että paras asiantuntemus löytyy\nAstin - Kliininen rasituskoe on edelleen keskeinen tutkimusmenetelmä monien sydänsairauksien diagnostiikassa, hoitolinjan valinnassa ja, astin 20mg, 10mg. Mistä yksityinen hoitolaitos tietää, että kyseessä on työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksesta korvattava vahinkotapahtuma, esim\nAstmirex - Oireita krooninen nielurisatulehdus lausutaan ajanjaksoina uusiutumisen, kun pahenemisvaiheen aikana lisääntynyt kehon lämpötila, astmirex 10mg, 5mg, 4mg. Avuksi voidaan ottaa esimerkiksi millimetrialueella helpohkosti saavutettava\nAstonin H - Armeijallinen korkeastikoulutettuja teoreetikkoja on ehdottanut kaikensorttisia, astonin-h 0.1mg. Lemmikkien maailmassa homoseksuaalisuus ei ole lainkaan tavatonta\nAstonin - Tutustu laajaan aihetta bakteriologia esittävien varastokuvien, -vektorikuvien tai -valokuvien kokoelmaan, jonka tarjoaa ostettavaksesi Shutterstock, astonin 0.1mg. Atselaiinihappo estää bakteerien kasvua ja vapaiden rasvahappojen tuotantoa\nAstric - Dekstropropoksifeeni poistetaan virtsan huumeseulontatutkimuksista. 4221 U -Huum-O ja 8560 U -Huum-Su, astric 800mg, 400mg, 200mg\nAstrim - Borrelioosin aiheuttaa Borrelia burgdorferi -niminen spirokeettabakteeri, astrim 480mg. Annetaan lasten kilpailla keskenään nauttien rehdistä kamppailusta\nAstrin - Hyvin pienikin altistuminen tälle voi aiheuttaa oireita, voi olla ettei voi, astrin 20mg, 10mg. Tyndallized lactic ferments: new possible therapies in treating vaginitis\nAstrocast - You can watch and share videos and, astrocast 200mcg, 100mcg. Kalsiuminestäjät eli kalkkisalpaajat vaikuttavat valtimoverisuonia laajentavasti ja niitä käytetään pääsääntöisesti kohonneen verenpaineen hoitoon\nAstudal - GastroPanel-tutkimus mahavaivojen diagnostiikkaan, koepalasta tehtävät pikatestit laktoosi-intoleranssin ja helikobakteeri-infektion toteamiseen sekä, astudal 10mg, 5mg. Kysees- sä on verkostojen eräänlainen dilem- ma\nAsucrose - Urheilijan terveystarkastus:Tampereen Urheiluakatemian urheilijoiden terveystarkastuksia tekevät Tampereen Urheilulääkäriasema sekä Lääkärikeskus, asucrose 50mg, 25mg. Suonikalvoston melanooma on eurooppalaisten ylivoimaisesti tavallisin silmänsisäinen syöpä\nAsudufe - Mielestäni lumelääke on retoriikan farmakologinen muoto, asudufe 400mg. Sen aiheuttaja on Yersinia pestis\nAsul - Poikkeuksellisen korkea proteiinia virtsassa voi helposti korjata, kun se johtuu koiran ruokavalio, asul 100mcg. Liikunta- ja toimintakyvyn ongelmissa sinut tutkitaan yksilöllisesti, minkä jälkeen fysioterapia jatkuu joko\nAsulblan - Olin laskenut sen varaan, että saan Jykältä tohottimen lainaksi, mutta, asulblan 200mg, 100mg. Aiheeseen hillary clintonin biseksuaalinen suuntautuminen liittyvät postaukset\nAsumalife - Kaksi suloista mummonmökkiä kukkatapetteineen ja linnunmunansinisine lautalattioineen, asumalife 1ml. Professori Jukka-Pekka Mecklin on maailmalla erittäin tunnettu ja arvostettu periytyvän paksusuolisyövän tutkija ja koko tutkimusalan pioneeri\nAsundha - Tavallinen imeväisten ja lasten oire on, asundha 60caps. Zyx ei ole desinfioiva eikä antibakteerinen valmiste\nAsutoputin - Aurinkoa on lupa palvoa, mutta maltillisesti, asutoputin 10ml. Elektronisen liiketoiminnan keskeisiä kysymyksiä: Innovaatioiden diffuusio Lauri Frank Elektroninen liiketoiminta Jyväskylän yliopisto Ohjelma Mikä on


4, esimodernissa viitekehyksessä jooga oli yleisnimitys Intian uskontojen piirissä syntyneille pelastusopillisille ja maagisille menetelmille, joiden pämäriin ovat kuuluneet esimerkiksi yliluonnolliset voimat, vapautuminen jälleensyntymisen kiertokulusta, kuolemattomuus tai yhteys jumaluuteen. Astangajoogaa luonnehditaan usein liikunnalliseksi, fyysiseksi ja dynaamiseksi joogaksi). Pranayama hengityksen hallintaharjoitukset Pranayama tarkoittaa kaikkialla olevan elämänenergian, pranan hallintaa. Joogalla saattaa tutkimuskatsauksen mukaan olla joitakin positiivisia vaikutuksia adhd:n, selkävaivojen, rannekanava-syndrooman, masennuksen, MS-taudin, ärtyneen suolen ja reuman oireisiin. Oma suosikki on omakeksimä, sen nimi on ori ja tamma. 19 Hathajoogan perinteeseen kuuluvat etenkin yliluonnolliset voimat thai hieronta kajaani hiusmallit pyöreille kasvoille ( siddhi joita joogeilla hathajoogan harjoittamisen seurauksena uskotaan olevan. Helsinki, mäkeläkatu 56, 00510, helsinki, tampere Teiskontie 1, 33500 Tampere. Astangajooga Mitä astangajooga on? Shemale helsinki alapän sheivaus, keskiviikko.12.2015 klo.20. Nämä asennot takaavat naiselle orgasmin - Seksi Parisuhde Asennot - Suomi24 Keskustelut Kamasutra Tantra, helsinki Tampere D Mutta silleen saa jotenki osumaan oikeeseen paikkaa ja näkee miehen ylävartalon paremmin, ku ihan normaalisti lähetyssaarnaajassa.\nHelsinki ja Tukholma lähes tasoissa - Työelämä - 13:08. Lisäksi Helsigin Itäkeskuksessa toimii sisarkoulumme asennot kuvina hotgirls helsinki, joogavoimala, asennot kuvina hotgirls helsinki jossa voi joogata astangan lisäksi myös hatha-, vinyasa-, voima-, rentoutus- ja yinjoogatunneilla. Niyama noudattaminen (henkilökohtaiset osoitetiedot ilmaiseksi eniro bb ellinoora hyveet ensimmäiset kaksi kohtaa astanga joogassa hotgirls helsinki alapään sheivaus ovat yama lokale milfs som onsker a knulle nokia ja niyama, joogan hentai sex video katsastuskonttori kuopio eettiset periaatteet. Hyvän yön jooga - nämä asennot valmistavat lepoon - IL-TV. Asana Monet joogan kehonharjoitukset tai asennot, asana. 21 Tantrisen joogan perusta on guru, joka välittä tantristen tekstien merkitykset oppilailleen henkilökohtaisesti. T - Uudet kuvat Kultajäsenet voivat rajoittaa Uudet kuvat-osion sukupuolen ja iän perusteella.\nPostitettu 10.09.2017 10.09.2017 vuoteen hotgirls helsinki alapään sheivaus\nLahti Seksi Masajes Shiva Nrt paras porno sivusto juna helsinki kirkkonummi. Pillu taivas hotgirls helsinki serenade kuntosali ilmaiset seks alapän karvojen sheivaus teljän. Aikuinen, helsinki, ystävä etsimässä alapän sheivaus. Mulla ei ainakaa toimi sheivaus yhtän. Alapän, sheivaus, finnish Prostitutes Karvat kasvaa sisänpäin ja sänki on back päivässä. Alapän sheivaus helsinki escort agency Katsastuskonttori hämeenlinna porno suomalainen Pussu ass eroottinen hieronta turku D porn fuck rentoutushieronta Gangbang. Lisäksi Helsigin Itäkeskuksessa toimii sisarkoulumme asennot kuvina hotgirls helsinki, joogavoimala. Alkuun tulee 3-aurinkotervehdys A:ta. Alkaen) ja hathajooga (n. Siinä minä olen nelinkontin, ja poikaystävä tulee vauhdilla sisä #. Myös lähetyssaarnaaja-asento on hyvä. Joissain tutkimuksissa joogan tehokkuuden on havaittu vastaavan kevyttä kävelyä, ja toisissa joogasta on havaittu olevan selkeitä aerobisia hyötyjä. Joogasta on tehty Intiassa myös osa armeijan, peruskoulujen, sairaaloiden ja muiden julkisten instituuttien ohjelmaa, ja joogaa opetetaan 600 000 koulussa.


Cech jatkaa maalissa Chelseaa vastaan | Vaihtopenkki.com\nEtusivu » Uutiset » Cech jatkaa maalissa Chelseaa vastaan\n16.8.2018 Toimitus Uutiset Kuva: IBL.se\nArsenalin konkarimaalivahti Petr Cech sai osakseen huomattavaa kritiikkiä joukkueen tappiollisen Manchester City -ottelun jälkimainingeissa. Uuden managerin Unai Emeryn pelityylissä maalivahdilta vaaditaan huomattavaa pallollista osaamista, ja tuolla osa-alueella Cech ei sarja-avauksessa onnistunut.\nTilastojen mukaan Cechillä oli Manchester Cityä vastaan enemmän syöttöyrityksiä kuin yhdessäkään ottelussa viime kaudella. Hän kuitenkin luovutti pallon myös vastustajalle peräti 11 kertaa.\nEmery ei kuitenkaan ole suinkaan vielä luovuttanut 36-vuotiaan maalivahdin suhteen. Hän kertoo olleensa tyytyväinen Cechin esitykseen ja uskoo miehellä olevan vaadittavat ominaisuudet hänen maalivahdikseen.\n”Olen hyvin tyytyväinen hänen esitykseensä”, Emery sanoi Sky Sportsin mukaan. ”Mielestäni hänellä on kokemusta, laatua ja kykyä olla ykkösmaalivahtimme – niin kuin Bernd Lenollakin. He ovat molemmat tärkeitä maalivahteja meille. Heillä on erilaisia ominaisuuksia, mutta he pystyvät molemmat pelaamaan siinä tyylissä mitä me haluamme pelata.”\nArsenal kohtaa seuraavaksi Valioliigassa lauantaina Lontoon paikalliskamppailussa Chelsean vieraissa Stamford Bridgellä. Emery kertoo avoimesti Cechin jatkavan maalissa tuossa ottelussa.\n”Lauantaille päätös on helppo, Petr Cech jatkaa yhä aloittavana maalivahtina. Minä uskon häneen. Vaikka hän aloittaisikin huonosti, uskoon häneen edelleen.”\nKun 26-vuotias Leno saapui kesällä Bayer Leverkusenista 22,5 miljoonan punnan siirtosummalla, moni uskoi jo Cechin ajan Arsenalin ykkösmaalivahtina olevan ohi. Ainakin toistaiseksi kokenut tsekkiläinen vaikuttaisi kuitenkin pysyttelevän Lenon edellä nokkimisjärjestyksessä.


Reaktiivitulostettujen kankaiden esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutus värien kirkkauteen ja kestoominaisuuksiin - PDF\nReaktiivitulostettujen kankaiden esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutus värien kirkkauteen ja kestoominaisuuksiin\nDownload "Reaktiivitulostettujen kankaiden esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutus värien kirkkauteen ja kestoominaisuuksiin"\n1 Reaktiivitulostettujen kankaiden esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutus värien kirkkauteen ja kestoominaisuuksiin Eeva-Leena Pohls Opinnäytetyö Syyskuu 2014 Tampereen ammattikorkeakoulu Paperi-, tekstiili- ja kemiantekniikka Tekstiilitekniikka\n2 TIIVISTELMÄ Tampereen ammattikorkeakoulu Paperi-, tekstiili- ja kemiantekniikan koulutusohjelma Tekstiilitekniikka POHLS, EEVA-LEENA: Reaktiivitulostettujen kankaiden esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutus värien kirkkauteen ja kesto-ominaisuuksiin Opinnäytetyö 88 sivua, joista liitteitä 28 sivua Syyskuu 2014 Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tutkia reaktiiviväreillä digitaalisesti tulostettujen kankaiden ja neulosten esikäsittelyjen ja tulostuspohjien vaikutusta värien kirkkauteen ja kestävyyteen. Opinnäytetyön toimeksiantaja oli tekstiilipaino Printscorpio Oy, ja opinnäytetyön aihetta tutkittiin digitaalitulostuksen mahdollisuuksia käsittelevässä Digitex-projektissa. Opinnäytetyön teoriaosuudessa on käsitelty digitaaliseen mustesuihkutulostamiseen liittyviä asioita, kuten itse tulostusmenetelmää, kankaiden esikäsittelyjä sekä selluloosakuiduista valmistettujen kankaiden tulostukseen käytettäviä reaktiivivärejä. Lisäksi työssä on käsitelty kestävyystestausten tuloksien ohessa testauskäytäntöihin liittyvää teoriaa. Työn kokeellinen osuus suoritettiin testaamalla eri esikäsittelyn saaneita ja eri raakaaineista erilaisilla sidoksilla valmistettuja kankaita ja neuloksia. Testaukset aloitettiin tutkimalla näytemateriaalien kirkkautta sekä visuaalisesti että värin syvyyttä värimittarilla mitaten. Kirkkaustestauksien jälkeen kankaista testattiin värin pesunkestoa, värin hankauksenkestoa, värin valonkestoa ja hankauslujuutta. Kaikki testaukset toteutettiin Tampereen ammattikorkeakoulun paperi- ja tekstiililaboratorioissa vakiokoeolosuhteissa. Painojäljen visuaalisen arvioinnin avulla voitiin huomata, että puuvilla-palttinakankaalle parhaan painojäljen tuottaneet esikäsittelypastat saivat aikaan heikointa jälkeä viskoosi-elastaani-neulokselle. Neulokselle parhaan painojäljen tuottaneet pastat eivät vastaavasti soveltuneet kovin hyvin kudotulle kankaalle. Kestävyystestauksien avulla taas voitiin muun muassa todeta, että reaktiivivärejä käytettäessä painotavalla (tulostus / painaminen) ei ole merkittävää vaikutusta värien kesto-ominaisuuksiin. Tulostetun pinnan tummuudella ja tulostuspohjan sidoksella sen sijaan oli selkeämpi yhteys värien pysyvyyteen kankaan pinnalla. Osa kestävyystestauksien tuloksista täytti käytettyjen reaktiivivärien valmistajan laatusuositukset, mutta osa testatuista ominaisuuksista jäi vielä kaipaamaan esikäsittelyjen hienosäätöä tulosten ja tulostusjäljen parantamiseksi. Asiasanat: digitaalitulostus, reaktiivivärit, kirkkaus, kesto-ominaisuudet\n3 ABSTRACT Tampereen ammattikorkeakoulu Tampere University of Applied Sciences Degree Programme in Paper, Textile and Chemical Engineering Textile Engineering POHLS, EEVA-LEENA: The Effect of Different Pre-treatments and Printing Surfaces on the Brightness and Fastness of the Colours of Reactive Printed Fabrics Bachelor's thesis 88 pages, appendices 28 pages September 2014 The aim of this thesis was to explore how different pre-treatments and textile surfaces affect the brightness and the fastness of the colours when printing digitally with reactive inks. This thesis was commissioned by textile printing company Printscorpio Oy and was part of a project concerning the possibilities of digital textile printing. The theoretical section of this thesis consists of theory about digital ink-jet printing, the fabrics used as printing surfaces and the pre-treatments that fabrics made of cellulosic fibers require before printing with reactive inks. The theory concerning the methods and standards of textile testing is also being dealt alongside the processing of the test results. The empirical part was carried out by testing woven and knitted fabrics that were treated with different pre-treatment pastes. Testing process was started by evaluating visually the brightness of the sample materials and by measuring the depth of different hues with a color meter. The fastness properties of the fabrics were evaluated by testing colour fastness to laundering, colour fastness to rubbing, colour fastness to daylight and the resistance for abrasion. All tests were performed in standard testing conditions in the paper and textile laboratories of Tampere University of Applied Sciences. Though completely suitable pre-treatment methods weren t found for any of the tested printing surfaces, the results gave useful information about the behaviour of different combinations of pre-treatments and printing surfaces. For example, the visual evaluation of the colours showed that the pre-treatment pastes that gave the best printing quality for woven fabrics weren t suitable for knitted fabrics, and vice versa. Some of the tested colour fastness properties gave sufficient test results but the pre-treatments still require tuning in order to meet the standards or the quality recommendations given by the ink manufacturer. Key words: digital printing, reactive colours, brightness, colour fastness\n4 4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO PRINTSCORPIO OY DIGITAALINEN MUSTESTUIHKUTULOSTUS TEKSTIILIPINNALLE Yleistä Tulostimen toiminta Tulostuspohjat ja esikäsittelyt Tulostusvärit REAKTIIVIVÄRIT OPINNÄYTETYÖN TESTAUSMATERIAALIEN ESIKÄSITTELYAJOT Esikäsittelyajo Esikäsittelyajo Esikäsittelyajo Esikäsittelyajo VÄRINMITTAUS Värisävyjen hahmottaminen ja Lab-väriavaruus Lab-arvojen mittaus Lab-arvojen mittaustuloksia TULOSTUSJÄLJEN VISUAALINEN ARVIOINTI Visuaalisesti arvioitavat tulostusjäljen ominaisuudet ja arviointimenetelmät Visuaalisen arvioinnin tuloksia VÄRIN PESUNKESTO Yleistä Testausperiaate Testaustuloksia VÄRIN HANKAUKSENKESTO Yleistä Testausperiaate Testaustuloksia VÄRIN VALONKESTO Yleistä Testausperiaate Testaustuloksia HANKAUSLUJUUS Yleistä Testausperiaate... 49\n5 11.3 Testaustuloksia YHTEENVETO LÄHTEET LIITTEET Liite 1. Esikäsittelyajojen 1-4 tiedot Liite 2. Kirkkaus- ja kesto-ominaisuuksien arvioinnissa käytetyt mittauskentät Liite 3. Mitatut Lab-arvot taulukoituna, Lab-kuvaajat ja korrelaatiokertoimet Liite 4. Novacron-reaktiivivärien kestävyyssuosituksia Liite 5. Värin pesunkeston mittauspöytäkirjat Liite 6. Värin hankauksenkeston mittauspöytäkirjat Liite 7. Värin valonkeston mittauspöytäkirjat Liite 8. Hankauslujuuden mittauspöytäkirjat ja tarkasteluvälien kuvat näytteistä\n6 6 1 JOHDANTO Tämä opinnäytetyö on tehty yhteistyössä lipputehdas-tekstiilipaino Printscorpio Oy:n kanssa. Printscorpio Oy käyttää tuotannossaan perinteisen laakapainon lisäksi digitaalisia mustesuihkutulostimia, joiden käyttö mahdollistaa pienten tuotantosarjojen valmistamisen ja monimutkaisten, värikirjoltaan laajojen tekstiilikuosien tuottamisen. Tämä työ on toteutettu osana digitaalisen tekstiilitulostamisen mahdollisuuksia tutkivaa ja kehittävää Digitex-projektia. Opinnäytetyön tarkoituksena on tutkia reaktiiviväreillä tulostettujen kankaiden ja neulosten painojäljen kirkkautta ja kestävyyttä, ja mahdollisesti löytää sopivia esikäsittelytapoja kullekin materiaalille. Tarkoituksena on myös tutkia tulostuspohjan materiaalin ja sidoksen vaikutusta tulostusjälkeen. Värien kirkkautta testattiin muun muassa tulostuspinnan värien Lab-arvojen mittauksella ja kirkkauden visuaalisella arvioinnilla. Värien kestävyyttä tutkittiin värien pesunkeston, värien hankauksenkeston, värien valonkeston ja hankauslujuuden testauksien sekä hangatun pinnan visuaalisen arvostelun avulla. Testattavien kankaiden esikäsittelyt tehtiin Tampereen teknillisen yliopiston tekstiililaboratoriossa ja testattavat tulostuspinnat tulostettiin MS JP5 evo - mustesuihkutulostimella ja jälkikäsiteltiin Printscorpio Oy:n tuotantotiloissa Aitoossa. Kankaiden ja neulosten testaukset toteutettiin Tampereen ammattikorkeakoulun tekstiili- ja paperilaboratorioissa vakiokoeolosuhteissa. Testattavina materiaaleina käytettiin muun muassa puuvillasta ja puuvilla-modaalista valmistettuja palttina- ja panamasidoksisia kankaita ja puuvillasta ja puuvilla-elastaanista valmistettuja neuloksia. Opinnäytetyön teoriaosuudessa käsitellään muun muassa digitaalista tekstiilitulostamista mustesuihkutulostimella, tulostuspohjilta vaadittavia ominaisuuksia ja pohjien vaatimia esikäsittelyjä sekä reaktiivivärien ominaisuuksia. Tulostuspohjien testausosion yhteydessä käsitellään myös tekstiilien laadullisen testaukseen liittyviä käytänteitä.\n7 7 2 PRINTSCORPIO OY Printscorpio Oy on Aitoossa toimiva, vuonna 1984 perustettu lipputehdas ja tekstiilipaino. Printscorpio Oy:n tuotevalikoimaan kuuluvat muun muassa sisä- ja ulkokäytössä olevat näkyvyystuotteet, kuten mainosliput, banderollit ja myymäläsomisteet, metritavaratuotantona painettavat verho- ja sisustuskankaat ja painetut vaatetus- ja kotitaloustekstiilit, kuten t-paidat, pyyhkeet ja kangaskassit. Yleisimmin käytettävät perusmateriaalit ovat 100 %:sta polyesteria tai puuvillaa. (Printscorpio Oy, Etusivu.) Printscorpio Oy käyttää tuotannossaan perinteisen silkkipainon lisäksi digitaalisia mustesuihkutulostimia. Digitaalinen tekstiilitulostus on mainio vaihtoehto silloin, kun haluttu tuote sisältää paljon painovärejä ja yksityiskohtaisia kuvia. Mikäli painettava tuote sisältää paljon painovärejä, sitä suurempi tuotteen kappalemäärän tulisi olla, ennen kuin valon- ja säänkestoltaan hyvän silkkipainon käyttö on taloudellisesti kannattavaa. Painomenetelmä valitaan asiakkaan kanssa tekstiilin käyttökohteen, katseluetäisyyden, valmiin tuotteen tuotantomäärän ja tarvittavien painovärien lukumäärän perusteella. Oikein painettu tai tulostettu tuote kestää hyvin auringonvaloa, pesua ja hankausta materiaalista tai painotavasta riippumatta. Painojäljeltään kestävä ja näin ollen käyttöiältään pitkä tuote on myös ympäristön kannalta viisas valinta. (Printscorpio Oy, Materiaalit.) Printscorpio Oy on päätahona mukana digitaalitulostamisen mahdollisuuksia tutkivassa Digitex projektissa. Projektissa paneudutaan varsinkin luonnonkuitujen, kuten puuvillan, pellavan, silkin ja villan digitaaliseen tulostamiseen ja tuotannon uusiin tuuliin. Projektin tavoitteena on myös digitaaliseen tekstiilitulostamisen täsmätuotannon kehittäminen ja strategian hiominen globaaleja markkinoita varten kestävän tuotesuunnittelun ja tuotannon avulla. Projektissa ovat Printscorpio Oy:n lisäksi yhteistyössä VTT, Tampereen teknillinen yliopisto, Aalto-yliopisto ja Tampereen ammattikorkeakoulu. (Helminen 2013, Printscorpio panostaa luonnonkuitumateriaalien digitaalitulostamiseen.)\n8 8 3 DIGITAALINEN MUSTESTUIHKUTULOSTUS TEKSTIILIPINNALLE 3.1 Yleistä Mustesuihkutulostaminen on tekstiilipainomenetelmä, jossa väripinta tai kuvio muodostetaan tekstiilipinnalle ampumalla erivärisiä, pieniä mustepisaroita haluttuihin kohtiin. Ensimmäiset digitaaliset tekstiilitulostimet otettiin käyttöön 1970-luvun lopulla, jolloin niiden pääasiallinen käyttö keskittyi mattotuotantoon. Vasta 1990-luvun alkupuolella tekstiilitulostimia alkoi ilmestyä markkinoille enemmän, jolloin tekstiilitulostaminen keskittyi kuitenkin lähinnä mainos- ja lipputulostamiseen luvun aikana tulostusteknologia on ottanut aimo harppauksia eteenpäin kaikenlaisten tekstiilituotteiden saralla, ja digitaalinen tekstiilitulostus muodostaakin jo huomattavan tärkeän osan tekstiilien painoteollisuudesta. (Sandberg 2011, 8; Soittila 2012, 5-6.) Digitaalisen tekstiilitulostamisen etuja esimerkiksi seripainoon verrattuna ovat muun muassa tulostimien pieni koko ja kalliin kaavionvalmistuksen puuttuminen painoprosessista (Sandberg 2011, 8). Tulostuserien koolle ei ole rajoitteita, mikä mahdollistaa pienten tuotantosarjojen valmistamisen edullisesti ja suoriin tilauksiin perustuvan täsmätuotannon, joka puolestaan vähentää ylimääräistä massatuotantoa ja näin ollen myös tekstiilituotannon aikaansaamaa ympäristökuormitusta (Julkaisija 2013). Tuotannon läpimenoajat ovat lisäksi uusimmilla tulostimilla pieniä. Tämä on todella tärkeää varsinkin muotimaailmassa, jossa tekstiilin suunnittelun ja tuotantoon saamisen välistä aikaa pyritään jatkuvasti minimoimaan. Digitaalinen tekstiilitulostaminen lisää myös tekstiilien suunnittelijan vapautta, sillä kuvioiden tyylittely (esimerkiksi vesivärimäiset kuosit), sommittelu tai yksityiskohtaisuus eivät ole rajoitteina. (Soittila 2012, 10-11, 14.) Digitaalisella tekstiilitulostamisella on lukuisten etujen lisäksi myös ongelmakohtia, jotka vaativat kehittämistä. Tulostetun pinnan kesto-ominaisuuksissa on vielä parantamisen varaa vähäisemmän ja enemmän kankaan pintaan jäävän värimäärän vuoksi. Tulostuksessa käytettävät väriaineet ja painopastojen ainesosat ovat lisäksi lähes täysin samoja kuin perinteisessä tekstiilipainossa käytettävät väriaineet, joten haitallisten kemikaalien mahdollisesti aiheuttamat ympäristöriskit ovat yhtäläinen riski digitaalitulostamisessakin. Tulostamisessa käytettävät musteet ovat myös hieman kalliimpia kuin\n9 painamisessa käytettävät värit, joskin värin kulutus ja hukkaanmeno ovat pienempiä. (Sandberg 2011, 8; Slater 2003, 85.) 9 Tämän opinnäytetyön testikankaat ovat tulostettu kuvassa 1 esitetyllä Printscorpio Oy:n MS evo JP5 -tulostimella. Tulostimessa on neljä tulostuspäätä (kahdeksan väriä), 180 cm:n tulostusleveys ja 100 m/h leveyssuuntainen tulostusnopeus. KUVA 1. Opinnäytetyön testikankaiden tulostamiseen käytetty tekstiilitulostin MS JP5 evo. (MS JP5 evo.) 3.2 Tulostimen toiminta Mustesuihkutulostus voidaan jakaa kahteen pääluokkaan: jatkuvatoimiseen tulostamiseen eli CIJ (Continuous Ink Jet) ja tarvittaessa ruiskutettavaan tulostamiseen eli DOD (Drop On Demand). CIJ-tulostamisessa mustetta suihkutetaan tasaisella paineella tulostussuuttimien läpi. Halutut mustepisarat varataan sähkökentän avulla pois jatkuvasta virrasta ja ohjataan uudelleen käytettäviksi. Loput pisarat ohjataan kankaan pinnalle muodostamaan kuvaa. DOD-tulostamisessa mustepisaroita ruiskutetaan vain tarvittaessa määrättyihin kohtiin. Pienin mahdollinen toistettava piste tekstiilipinnalla määräytyy tulostimen pienimmän pisarakoon mukaan. Tekstiilin pinnalle mustepisaroista muodostuneet yksittäiset rasteripisteet ovat yleensä liian pieniä ihmissilmällä erotettaviksi, mutta toistensa päälle limittyessään ne muodostavat lukuisia eri värisävyjä. Pieni pisarakoko mahdollistaa yleensä tarkempien yksityiskohtien toistamisen ja vähentää painopinnan rakeisuutta. (Soittila 2012, 6; Uijie 2006, )\n10 10 Tulostettaessa tekstiilipinnalle tulostimen kelkka liikkuu leveyssuunnassa kankaan pintaa pitkin ilman, että mikään tulostimen osa koskettaa tulostettavaa pintaa tulostusprosessin aikana. Kelkassa on väripäitä, joiden kautta mustepisarat päästetään kankaalle. Tulostaminen voidaan nykyään toteuttaa joko yksi- tai kaksisuuntaisesti. Tulostettaessa sekä kelkan meno- että paluusuunnassa tuotanto on nopeampaa, mutta ilmavirran eri suunnat voivat aiheuttaa vaihtelua pisaroiden laskeutumiskohtaan tulostuspohjalla; tulostettaessa vain yhteen suuntaan kyseistä ongelmaa ei yleensä ilmene, mutta tulostusnopeus on hieman hitaampi. Tulostusnopeuteen vaikuttavia tekijöitä ovat kelkan tulostussuuntien lisäksi muun muassa tulostimen mallikohtaiset ominaisuudet ja tulostusohjelmiston tehokkuus, kankaan leveys ja tulostusjäljen tarkkuus (mitä yksityiskohtaisempi ja tarkempi tulostusjälki, sitä hitaampi tulostus). (Helminen 2005, 19-20; Uijie 2006, 154.) 3.3 Tulostuspohjat ja esikäsittelyt Tulostuspohjan rakenteella ja raaka-aineilla on suuri merkitys tulostuspinnan painojäljen laadulle. Kankaaseen tai neulokseen käytettyjen kuitujen kuitupituudella on suora vaikutus langan laatuun ja hienouteen ja näin ollen myös kankaan pinnan tasaisuuteen. Mitä sileämpi kankaan pinta on, sitä tarkempaa ja yksityiskohtaisempaa kuvaa voidaan tulostaa. Kankaan rakenne vaikuttaa värien kirkkauden, kylläisyyden ja kuvan terävyyden lisäksi myös tulostusvärin imeytymiseen. Sidokset, joissa on pitkiä lankajuoksuja (esimerkiksi satiinisidos), imevät yleensä enemmän väriä kuin tasaiset sidokset. Huokoiset neulosrakenteet, joihin kuluu paljon lankaa, lisäävät myös tarvittavan tulostusvärin määrää. (Xin 2006, 172.) On tärkeää, että tulostuspohjana käytettävä kangas on puhdasta ja värinottokyvyltään tasalaatuista, sillä kankaassa olevat viimeistysaineet saattavat haitata tulostusvärin kiinnittymistä. Mustesuihkutulostuksessa käytettävän tulostusvärin määrä on yleensä pienempi kuin seripainatuksessa, minkä vuoksi on tärkeää saada mahdollisimman paljon tulostusväriä kiinnittymään kuituun kunnolla. Värin kiinnittymistä voidaan edistää käsittelemällä kangas paksunnosainetta ja erinäisiä apuaineita sisältävillä esikäsittelyaineilla. Paksunnosaine estää tulostusvärin leviämisen kankaassa sekä pisaran osuessa tulostuspohjaan että värin kiinnittyessä kuumennuskäsittelyissä. Kangas esikäsitellään foulardilla ja kuivataan, jonka jälkeen pinta on valmis tulostettavaksi. Tulostusvärin\n11 11 kiinnittymisen lisäksi esikäsittelyaineet vaikuttavat tulostusjälkeen. Esikäsittelyt vaihtelevat todella paljon materiaalikohtaisesti, mutta oikeanlaisella esikäsittelyllä tulostettu pinta saadaan tarkemmaksi, terävämmäksi ja väreiltään kirkkaammaksi. Esikäsittelypastan valmistukseen käytettävät aineet pysyvät yleensä samoina, mutta ainesosien suhteet vaihtelevat käsiteltävän kankaan raaka-aineiden, sidoksen ja paksuuden mukaan. (Helminen 2004, 7; Sandberg 12, ) Kankaan mittapysyvyys ja venyvyys vaikuttavat myös huomattavasti tulostusjälkeen: kankaan venyminen loimen tai kuteen suunnassa voi aiheuttaa syöttövirheitä, jotka aiheuttavat tulostettavaan pintaan raitoja, vinoumia ja kuvioiden leveysvaihteluita. Tulostuspohjaa valitessa täytyy ottaa myös huomioon kankaan kuitujen herkkyys ja ominaisuudet, sillä esikäsitellylle kankaalle tulostettaessa tarvitaan usein myös kuuma jälkipesu ylimääräisen värin poistamiseksi. Vaikka tulostusväri olisikin esikäsittelyn vaikutuksesta kiinnittynyt hyvin, jälkipesu on yleensä tarpeellinen ainakin värisävyä himmentävän paksunnosaineen poistamiseksi. (Helminen 2005, ) 3.4 Tulostusvärit Eri tulostusväreillä on omat esi- ja jälkikäsittelytarpeensa ja ominaisuutensa, ja tulostusväriä valitessa tuleekin ottaa huomioon kankaan raaka-aineet, raaka-aineiden herkkyys / jälkikäsittelyjen kesto ja kankaan pintarakenne. Proteiinikuiduille, kuten silkille ja villalle sekä polyamidille voidaan käyttää tulostusväreinä happovärejä ja polyesterille dispersiovärejä. Pigmenttivärit taas soveltuvat periaatteessa kaikille kuiduille tulostamiseen. Selluloosakuiduille ja silkille tulostamiseen voidaan käyttää reaktiivivärejä, joilla tulostamiseen tämä työ keskittyy. Reaktiivivärien ominaisuuksia käsitellään tarkemmin luvussa 4. Tämän opinnäytetyön testauksissa tutkitut kankaat on tulostettu Novacronreaktiiviväreillä. (Helminen 2005, 23.) Digitaalisessa tulostamisessa värejä ei sekoiteta valmiiksi halutuiksi sävyiksi toisin kuin esimerkiksi laakapainossa, joten suuria värisävyvarastoja ei tarvita. Tekstiilitulostimet käyttävät yleensä CMYK-prosessivärejä, jotka perustuvat perusväreihin: syaaninsiniseen, magentanpunaiseeen, keltaiseen ja mustaan. Värivalikoima on näin ollen huomattavasti rajoitetumpi kuin tavallisessa painamisessa. Tämän vuoksi käytettävien CMYK-värien tulisi olla mahdollisimman kirkkaita ja laadukkaita. Tulostusvärit tulee säilyttää huolelli-\n12 12 sesti viileässä ja pimeässä paikassa. Värimuste ei säily kovinkaan pitkään, yleensä noin vuoden värin valmistuksesta. Värien säilytyslämpötila vaihtelee värin säilytysajasta riippuen. (Helminen 2005, 23; Lindqvist 2009, 9-10.) Tulostusvärille tärkeitä ominaisuuksia ovat myös värin pintajännitys ja viskoottisuus. Tulostusvärimusteet ovat yleensä viskositeetiltaan ja pintajännitykseltään matalia, jotta tulostimen väripäät eivät tukkeutuisi. Tulostusvärin tulisi myös pysyä homogeenisena, jotta tulostimen letkuihin ei tulisi sakkautumia tai tukoksia. Perinteisessä laakapainossa paksunnosaine ja muut apuaineet sekoitetaan yleensä valmiiksi painoväriin, jolloin muodostuu valmis painopasta; tulostettaessa paksunnosaineet taas lisätään vasta kankaalle esikäsittelyn avulla, jotta tulostusväri aiheuttaisi mahdollisimman vähän tukoksia ja siten katkoja tuotantoon. (Helminen 2004, 7; Sandberg 2011, 12, )\n13 13 4 REAKTIIVIVÄRIT Reaktiivivärit ovat selluloosakuitujen, kuten puuvillan, viskoosin ja pellavan värjäämiseen ja painantaan käytettäviä värejä. Reaktiivivärejä voidaan käyttää lisäksi proteiinikuitujen, kuten villan ja silkin painamiseen ja tulostamiseen (Helminen 2004, 9). Reaktiivivärejä käyttämällä saadaan selluloosa- ja proteiinikuiduista valmistetulle painopinnalle hyvä pesunkesto, kirkkaat värit ja todella laaja sävykirjo. Reaktiivivärien valonkesto ja värin märkä hankauksenkesto ovat usein melko alhaisia varsinkin tietyillä värisävyillä (esimerkiksi turkoosia väriä sisältävät sävyt). Kesto-ominaisuuksiin voidaan kuitenkin vaikuttaa hieman kankaiden jälkikäsittelyillä. (Hunter & Renfrew 1999, ) Toisin kuin useimmat väriaineet, reaktiivivärit eivät kiinnity tekstiilin pintaan, vaan niistä tulee osa tekstiilin molekyylejä. Reaktiivivärit liukenevat veteen ja reagoivat samalla selluloosa- ja proteiinikuitujen kanssa; väri muodostaa emäksen vaikutuksesta lujan, kovalenttisen sidoksen selluloosakuitujen kanssa ja imeytyy tekstiiliin. (Coloria: Sanasto 2000; Väriainetyypit 2000.) Laadukkaan tulostusjäljen aikaansaamiseksi tulostuspintana käytettävä kangas vaatii yleensä huolellisen esikäsittelyn. Esikäsittelyt ja esikäsittelyaineiden koostumukset vaihtelevat käytettävän materiaalin raaka-aineiden ja sidoksen mukaisesti. Oikeanlaiset esikäsittelyt läpikäyneen kankaan pinnassa reaktiivitulostetut kuvat näkyvät terävinä ja yksityiskohtaisina ja värisävyt kylläisinä. (Sandberg 2011, 12.) Reaktiivitulostettu, esikäsitelty kangas vaatii tulostamisen jälkeen useita huuhteluita. Jälkipesuilla varmistetaan, että esikäsittelyaineet ja ylimääräinen väri saadaan poistettua kuiduista. Ensimmäinen huuhtelu tehdään kylmällä vedellä, minkä jälkeen irtoväri poistetaan kuiduista kuumalla vesihuuhtelulla (70 C - 90 C) ja viimeisellä, viileällä huuhtelulla (Miles 2003, ). Tehokas jälkipesu voi olla ongelmallista varsinkin herkille kuiduille, kuten villalle, jotka eivät siedä reaktiivivärien tarvitsemia kuuman lämpötilan huuhteluja (Helminen 2004, 9).\n14 14 5 OPINNÄYTETYÖN TESTAUSMATERIAALIEN ESIKÄSITTELYAJOT Tässä kappaleessa esitellään neljä eri esikäsittelyajoa, joilla opinnäytetyön testauksissa käytetyt testikankaat on käsitelty. 5.1 Esikäsittelyajo 1 Esikäsittelyajossa 1 käytettiin materiaalina palttinasidoksista puuvillakangasta. Testikankaat käsiteltiin kolmella eri esikäsittelypastalla kokeillen kolmea eri kastopituutta. Ajon 1 tiedot on esitetty liitteessä 1. Ajon 1 testikankaista tutkittiin värisävyjen kirkkautta. Erilaiset esikäsittelyt saaneisiin testikankaisiin tulostetuista värikentistä (liite 2) mitattiin värisävyä kuvaavia Labarvoja. Lab-arvot mitattiin yhdeksän testikankaan lisäksi myös kahdesta Printscorpio Oy:n oman esikäsittelyn laatuvertailun vuoksi läpikäyneestä testikankaasta (näytteet 4A ja 4B ). Ajon 1 näytteille suoritettuja Lab-arvojen mittauksia ja värinmittauksen teoriaa käsitellään myöhemmin opinnäytetyön luvussa 6. Lab-arvojen mittauksista saatujen tietojen perusteella opinnäytetyöpalaverissa päätettiin, millaisia esikäsittelypastoja käytettäisiin tulevassa ajossa Esikäsittelyajo 2 Esikäsittelyajossa 2 käytettiin materiaaleina palttinasidoksista puuvillakangasta, palttinasidoksista puuvilla-modaali-kangasta ja viskoosi-elastaani-neulosta. Testikankaat käsiteltiin kahdeksalla eri esikäsittelypastalla (esikäsittelypastat 4-11). Ajon 2 tiedot on esitetty liitteessä 1. Ajon 2 testikankaista tutkittiin visuaalisesti värisävyjen kirkkautta ja tulostuspinnan laatua. Arviointi suoritettiin asettamalla vierekkäin saman sävyiset, mutta eri esikäsittelyt saaneet värikentät (liite 2) ja asettamalla testikankaat paremmuusjärjestykseen tulostusjäljen osalta. Ajon 2 näytteille suoritettua tulostusjäljen visuaalista arviointia käsitellään myöhemmin opinnäytetyön luvussa 7.\n15 15 Esikäsittelyajon 2 näytteiden visuaalinen arviointi toteutettiin opinnäytetyöpalaverissa yhdessä Printscorpio Oy:n toimitusjohtajan Tommi Helmisen, Tampereen Teknillisen Yliopiston lehtorin Marja Rissasen ja Tampereen ammattikorkeakoulun lehtorien Päivi Viitaharjun ja Marja Vanhatalon kanssa. Palaverissa suoritetun visuaalisen arvioinnin perusteella päätettiin, millaisia muutoksia ajon 3 esikäsittelypastoihin tulisi tehdä. Ajon 2 visuaalisen arvioinnin tuloksia ei ole kirjattu tähän opinnäytetyöhön nopean ajoon 3 siirtymisen vuoksi. 5.3 Esikäsittelyajo 3 Esikäsittelyajossa 3 käytettiin materiaaleina palttinasidoksista puuvillakangasta ja viskoosi-elastaani-neulosta. Ajossa 2 käytetystä puuvilla-modaali-testikankaasta päätettiin luopua, sillä puuvillakankaan ja viskoosi-elastaani-neuloksen tulostusominaisuudet olivat tärkeämpiä Printscorpio Oy:n tuotannon kannalta. Testikankaat käsiteltiin kuudella eri esikäsittelypastalla (esikäsittelypastat 12-17). Ajon 3 tiedot on esitetty liitteessä 1. Ajon 3 testikankaista tutkittiin ajon 2 arvioinnin tapaan visuaalisesti värisävyjen kirkkautta ja tulostuspinnan laatua. Ajon 3 näytteille suoritetun visuaalisen arvioinnin tuloksia käsitellään myöhemmin opinnäytetyön luvussa Esikäsittelyajo 4 Esikäsittelyajossa 4 käytettiin materiaaleina panamasidoksista puuvillakangasta, satiinisidoksista puuvillakangasta ja puuvillaneulosta. Testikankaat käsiteltiin samalla esikäsittelypastalla Printscorpio Oy:n omalla tuotantofoulardilla ja tarkoituksena oli tutkia käytetyn tulostuspohjan sidoksen vaikutusta reaktiivivärin kesto-ominaisuuksiin. Ajon 4 tiedot on esitetty liitteessä 1. Ajon 4 testikankaista testattiin värin pesunkestoa, värin hankauksenkestoa, värin valonkestoa ja hankauslujuutta. Ajon 4 testikankaille tehtyjen testauksien tuloksia käsitellään myöhemmin opinnäytetyön luvuissa 8-11.\n16 16 6 VÄRINMITTAUS 6.1 Värisävyjen hahmottaminen ja Lab-väriavaruus Nähdyn värin sävy riippuu siitä, miten valon aallot heijastuvat kappaleen pinnasta ja imeytyvät tai läpäisevät kappaleen. Silmä vastaanottaa heijastuneen valon ja hermoimpulssit saavat aikaan värihavainnon optisen hermon reagoidessa ärsykkeeseen. Ihmiset hahmottavat kuitenkin värejä eri tavalla, ja eri henkilöiden käsitykset samasta värisävystä saattavat poiketa suurestikin. Värisävyjen kuvaamista on tämän vuoksi pyritty standardisoimaan muuttamalla värisävyjä koordinaatistomuotoon. Tärkeimmät koordinaatistomuotoisista väriavaruuksista on standardisoitu kansainvälisesti ja niitä käytetään varsinkin teollisuuden aloilla, kuten esimerkiksi väri- ja lakkateollisuudessa, elintarviketuotannossa ja tekstiiliteollisuudessa. (Heidelberg 1995, 10 11, 17, 68.) Suurin osa värinmittauksesta pohjautuu nykyään ympäri maailmaa käytettävään CIEvärinmittausjärjestelmään, joka standardisoitiin kansainvälisesti vuonna CIEjärjestelmään perustuvaa Lab-väriavaruutta (kuva 2) käytetään tekstiiliteollisuudessa varsinkin painamisen laadunvalvonnassa ja painovärejä ja painovärimalleja valmistettaessa. CIE-järjestelmää käytettäessä värisävy jaetaan kolmeen arvoon, X, Y ja Z, jotka vastaavat ihmissilmän kolmen erilaisen tappisolutyypin toimintoja värisävyä havaitessa. Nämä arvot muunnetaan vielä uudestaan helpommin arvioitaviksi L*a*b*-arvoiksi. (Heidelberg 1995, 79; Pauler, ) KUVA 2. Lab-väriavaruus. (DISLÈXIA COLORIMÈTRICA 2011.)\n17 17 CIELAB-väriavaruuden kolmiulotteinen värisävyn ja -kylläisyyden mittauskoordinaatisto on koottu neljän perusvärin, vihreän, punaisen, keltaisen ja sinisen, ympärille. Labkoordinaatisto koostuu värin vaaleutta kuvaavasta harmaa-akselista L, viher-puna - akselista a ja kelta-sini -akselista b. a-akseli kulkee - a:sta (vihreä) + a:han (punainen), ja b-akseli kulkee - b:stä (sininen) + b:hen (keltainen). Harmaa-akseli L kulkee 0:sta (musta, koordinaatiston pohjalla) 100:aan (valkoinen, koordinaatiston huipulla). Labarvo siis ilmoittaa kunkin perusvärin määrän värisävyssä ja mahdollistaa näin tietyn värisävyn tarkan toistamisen. (Heidelberg 1995, 79; Pauler, ) 6.2 Lab-arvojen mittaus Värisävyn sijoittumista Lab-väriavaruuteen voidaan mitata spektrofotometrillä. Tutkittava näyte asetetaan spektrofotometrin alustan ja mittaavan näytepään väliin. Näytteen väripintaa valaistaan valolla, jolloin osa valosta imeytyy väriin ja osa heijastuu näytteen pinnasta. Heijastunut valo kulkee spektrofotometrin linssien läpi sensoriin, joka mittaa valon intensiteetin jokaiselle värille ja lähettää lukemat tietokoneelle. Tietokone arvioi lukemat ja ilmoittaa värisävyn Lab-arvon. (Heidelberg 1995, 68.) Eri esikäsittelyn saaneiden, reaktiivitulostettujen materiaalien värien kirkkautta tarkasteltiin Tampereen ammattikorkeakoulun paperilaboratorion Minolta Spectrophotometer CM-3610d spektrofotometrilla eli värimittarilla (kuva 3). Kyseistä värimittaria voidaan käyttää sekä paperin että tekstiilin väripinnan tutkimiseen vaihtamalla mittarin näytepäätä ja kalibroimalla mittari tarkasteltavalle materiaalille sopivaksi. Tämän opinnäytetyön mittauksiin käytettiin näytepäätä, jonka mittausaukon halkaisija on 8 mm. Materiaalien alla käytettiin mitatessa lisäalustana luonnonvalkoista kartonkia, jotta mittauslaitteen musta näytealusta ei vaikuttaisi värien mittaustuloksiin.\n18 18 KUVA 3. Lab-arvojen mittauksessa käytetty Minolta Spectrophotometer -värimittari. Lab-arvoja mitattiin yhdestätoista eri esikäsittelypastalla käsitellystä ja eripituisen kaston läpikäyneestä puuvillaisesta palttinakankaasta. Väriä mitattiin kuvassa 4 näkyvistä perusvärien 100 %:n, 50 %:n ja 15 %:n värikentistä (värikentät 1-18). Värikentät ovat numeroituna liitteessä 2. KUVA 4. Värien kirkkauden ja tulostusjäljen terävyyden arvioinnissa käytetyt 100 %:n, 50 %:n ja 15 %:n mittauskentät (kuvan alareunassa) ja lippujen vaakunat.\n19 Lab-arvojen mittaustuloksia Seuraavissa kuvissa 5-7 ovat esitettyinä esimerkkinä purppuravärin 100 %:n, 50 %:n ja 15 %:n kuvaajat (värikentät 4-6). Purppuravärissä, joka on sekoite punaista ja sinistä, oleellisia Lab-värikoordinaatteja ovat punertavuutta kuvaava a-arvo ja sinertävyyttä kuvaava b-arvo. a-arvot ovat esitettyinä kuvaajissa vaaka-akselilla (asteikko ) ja b-arvot pystyakselilla (asteikko ). Mitä korkeammat a- ja b-arvot värisävyllä on, sitä syvempi ja kirkkaampi ja näin ollen myös parempi kyseinen värisävy on. Kuvien 5-7 keltasävyiset neliöt 4A ja 4B kuvaavat ajon 1 testikankaiden ( ) lisäksi testattuja, Printscorpio Oy:n oman esikäsittelyn läpikäyneitä testikankaita. Osassa ensimmäisen ajon palttinanäytteitä (esikäsitelty Tampereen teknillisellä yliopistolla) ilmeni nukkaantumista, jolloin syyksi epäiltiin foulardin jälkeisien telojen aiheuttamaa hankautumista. Asian tutkimista ja vertailua varten puuvillapalttinalle ajettiin Printscorpion omalla foulardilla koe-eränäytteet sekä kuvapuoli ylöspäin / poispäin valssista (4A) että alaspäin / valssia kohti (4B). b-arvo Purppura 100 %: a & b A 4B 0 62,2 62,4 62,6 62, ,2 63,4 63,6 63,8 a-arvo KUVA %:n purppuran a:n ja b:n arvot eri esikäsittelyn saaneilla kankailla. 100 %:n purppuravärillä korkeimmat arvot, eli syvimmät sävyt saivat sekä esikäsittelypastalla 1 käsitellyt testikankaat että näytteet 4A ja 4B. 100 %:n purppuralla keskimääräisesti haaleimman värin kaikilla kastoajoilla tuotti esikäsittelypasta 2.\n20 20 b-arvo -2 51, , , , Purppura 50 %: a & b a-arvo A 4B KUVA %:n purppuran a:n ja b:n arvot eri esikäsittelyn saaneilla kankailla. 50 %:n purppuravärillä tulokset jakautuivat melko paljon. Testikankaat 4A ja 4B toistivat sinistä väriä huomattavasti kirkkaammin kuin pastoilla 1-3 esikäsitellyt testikankaat, kun taas pastoilla 1-3 esikäsitellyt kankaat toistivat punaista väriä kirkkaammin. Keskimääräisesti parhaiten 50 %:n purppuralle sopi esikäsittelypasta 3. Esikäsittelypastojen kastoajalla ei tässä tapauksessa näyttäisi olevan suurta merkitystä 50 %:n värin kirkkauteen. a-arvo Purppura 15 %: a & b ,2 13,4 13,6 13, ,2 14,4 14, a-arvo A 4B -14 KUVA %:n purppuran a:n ja b:n arvot eri esikäsittelyn saaneilla kankailla.\n21 21 15 %:n purppuralle paras tulos / kirkkain värisävy saatiin Printscorpion omalla esikäsittelyllä. Testikankaat 4A ja 4B toistivat sekä punaista että sinistä väriä kirkkaammin kuin pastoilla 1-3 esikäsitellyt testikankaat. Pastojen 1-3 tulokset olivat myös 15 %:n purppuralla hajanaiset, eikä siis kankaiden esikäsittelyn kastoajalla näyttäisi tässäkään tapauksessa olevan suurempaa merkitystä värin kirkkauteen. Testikankaat 4A ja 4B saivat jokaisella purppuravärin tummuudella eriäviä ja lähinnä positiivisia tuloksia pastoilla 1-3 käsiteltyihin testikankaisiin verrattuna. Kankaiden 4A ja 4B Lab-arvot erosivat muilla esikäsittelypastoilla käsiteltyjen testikankaiden Labarvoista kaikkien mitattujen kenttien osalta (liite 3). Kahden muuttujan välisen riippuvuuden suuruutta kuvataan korrelaation avulla; mikäli korrelaatio on suurta, toisen muuttujan arvoista voidaan melko tarkasti päätellä toisen muuttujan arvot. Jos korrelaatio taas on vähäistä, muuttujien välillä ei ole juurikaan riippuvuutta. Mitä kauempana korrelaatiokerroin on nollasta, sitä voimakkaammasta riippuvuudesta on kyse (KvantiMOTV: Korrelaatio ja riippuvuusluvut 2004). Taulukossa 1 on esitetty purppuran värin a- ja b-arvojen korrelaatiokertoimet eri tummuuksista mitattuna ja ajon 1 eri esikäsittelypastoilla käsiteltyinä. TAULUKKO 1. Purppuran a- ja b-arvojen korrelaatiokertoimet eri esikäsittelypastoilla käsitellyille 100 %:n, 50 %:n ja 15 %:n värikentille. (Helminen & Rissanen, 2013.) Purppura 100 % 100 % 50 % 50 % 15 % 15 % a b a b a b Pick-up 1 0,87 0,99-0,94-0,46-0,69-0,78 Pick-up 2-0,60-0,97-0,42-0,91 0,81-0,62 Pick-up 3 0,98 0,94 0,90-0,13 0,89-0,96 Lyoprint -0,30-0,53 0,31-0,30 0,14-0,14 Esikäsittelyajon 1 kaikkien mitattujen värikenttien (1-18) Lab-arvojen kuvaajat ja korrelaatiokertoimet on esitetty liitteessä 3.\n22 22 7 TULOSTUSJÄLJEN VISUAALINEN ARVIOINTI 7.1 Visuaalisesti arvioitavat tulostusjäljen ominaisuudet ja arviointimenetelmät Tulostusjälki voi vaihdella kirkkaudeltaan ja terävyydeltään suurestikin eri esikäsittelyn saaneilla kankailla. Kankaan esikäsittelyn tavoitteena on saada tulostetusta painopinnasta esteettisesti mahdollisimman miellyttävä, joten esikäsittelyajojen 2 ja 3 materiaalien tulostuslaatua tutkittiin visuaalisesti arvioiden. Kankaiden painopintaa arvioitiin käyttäen kuvateknisen laadun Ranking-menetelmää, jolla arvioidessa kuvat, tai tässä tapauksessa tulostetut tekstiilipinnat, asetetaan paremmuusjärjestykseen. Arviointikriteerinä Ranking-menetelmässä käytetään joko kuvan yleistä laatua, eli kuvan kaikkien arvioitavien ominaisuuksien muodostamaa kokonaisuutta tai ainoastaan jotain tiettyä ominaisuutta, kuten terävyyttä tai kirkkautta. (Oittinen & Saarelma 1992, 95). Visuaalisesti arvioitavia ominaisuuksia olivat tässä tapauksessa värisävyn kirkkaus, 50 %:n värikenttien painopinnan tasaisuus, kuvioiden reunojen terävyys ja yksityiskohtien toistokyky. Ranking-vertailu suoritettiin taittelemalla kankaat tutkittavan värikentän reunojen kohdalta ja asettamalla samaa materiaalia olevat, mutta eri esikäsittelypastoilla käsitellyt kankaat vierekkäin kuvan 8 mukaisesti. KUVA 8. Testikankaiden visuaalinen arviointi ranking-vertailuna.\n23 23 Rivin muodostavista, saman sävyisistä värikentistä arvioitiin visuaalisesti, mikä esikäsittelypasta tuotti kirkkaimman värisävyn ja tasaisimman painopinnan. Kustakin kankaasta arvioitiin värikentät 1-21, eli jokaisen päävärin 100 %, 50 % ja 15 % kentät sekä kolme sekoitevärikenttää. Kuvioiden terävyyttä ja yksityiskohtien toistokykyä arvioitiin vertaamalla vierekkäin kankaiden testikuvina olevia maiden lippuja ja vaakunoita (kuva 9). Arvioitavat värikentät ja vaakunat on esitetty liitteessä 2. KUVA 9. Eri esikäsittelypastoilla käsiteltyjen neulosten painojälkien terävyyserot. 7.2 Visuaalisen arvioinnin tuloksia Esikäsittelyajon 2 materiaaleina käytettiin puuvilla-palttina-kangasta, puuvilla-modaalikangasta ja viskoosi-elastaani-neulosta. Kankaat ja neulos olivat esikäsitelty kahdeksalla eri esikäsittelypastalla. Visuaalinen arviointi suoritettiin yhdessä opinnäytetyön teettäjän ja ohjaavien opettajien kanssa opinnäytetyöpalaverissa. Arvioinnin pohjalta valittiin parhaan tulostusjäljen tuottava esikäsittelypasta (pasta 5) antamaan suuntaa ajon 3 esikäsittelypastojen reseptejä varten. Esikäsittelyajon 3 materiaaleina päätettiin käyttää vain puuvilla-palttina-kangasta ja viskoosi-elastaani-neulosta, sillä kyseiset materiaalit olivat monikäyttöisempiä ja tärke-\n24 ämpiä Printscorpio Oy:n tuotannon kannalta. Palttinakangas ja neulos oli käsitelty taulukon 2 esikäsittelypastoilla TAULUKKO 2. Ajon 3 esikäsittelypastojen reseptit. Esikäsittelypastan nro. Esikäsittelypastan resepti 12 Diamontex 13 Lyoprint RD-HT U Lyoprint RD-HT U60 15 Lyoprint RD-HT U Lyoprint RD-HT U100, nab 15, sooda 0 17 Lyoprint RD-HT U100, nab 0 sooda 40 Puuvilla-palttina-kankaan visuaalisen arvioinnin tulokset on esitetty taulukossa 3. Taulukkoon on listattu vain 1-2 parasta ja heikointa tulostusjälkeä tuottavaa esikäsittelypastaa; pastat, joita taulukossa ei ole mainittu, tuottivat myös tasalaatuista ja hyvää tulostusjälkeä. TAULUKKO 3. Puuvilla-palttina-kankaan visuaalisen arvioinnin tulokset. Mittauskenttä Turkoosi 100 % Turkoosi 50 % Turkoosi 15 % Purppura 100 % Purppura 50 % Purppura 15 % Keltainen 100 % Keltainen 50 % Keltainen 15 % Musta 100 % Musta 50 % Musta 15 % Sininen 100 % Sininen 50 % Sininen 15 % Oranssi 100 % Oranssi 50 % Oranssi 15 % Puuvilla-palttina-kangas Paras painojälki (pastan numero) Heikoin painojälki (pastan numero) , , , 16 12, 15 13, , , , , ,\n25 25 Puuvilla-palttina-kankaalle paras painojälki oli saavutettu esikäsittelypastoilla 13, 14, 15 ja 16. Varsinkin esikäsittelypasta 13 (sama resepti kuin ajossa 2 parasta painojälkeä tuottaneella pastalla 5), Lyoprint RD-HT U100, tuotti kaikin puolin hyvää painojälkeä. Tulokset kuitenkin vaihtelivat hieman 100 % värikenttien, 50 % värikenttien ja 15 % värikenttien välillä. 100 % värikentillä tulokset olivat hieman hajanaisemmat, mutta vaaleammissa mittauskentissä (50 % ja 15 %) esikäsittelypasta 13 sai aikaan syvimmän sävyn ja siisteimmän painojäljen. Heikoin painojälki ja haalein sävy syntyivät syntyvän esikäsittelypastoilla 12 ja 15. Varsinkin pastalla 12, Diamontex, painetut 50 % värikentät olivat hieman laikukkaita ja sekä selkeästi muilla pastoilla käsiteltyjä kenttiä haaleampia. Viskoosi-elastaani-neuloksen visuaalisen arvioinnin tulokset on esitetty taulukossa 4. Tässäkin tapauksessa taulukkoon on listattu vain 1-2 parasta ja heikointa painojälkeä tuottavaa esikäsittelypastaa, ja muut pastat tuottivat myös tasalaatuista ja hyvää painojälkeä. TAULUKKO 4. Viskoosi-elastaani-neuloksen visuaalisen arvioinnin tulokset. Viskoosi-elastaani-neulos Paras painojälki Mittauskentän numero (pastan numero) Turkoosi 100 % Turkoosi 50 % Turkoosi 15 % Purppura 100 % Purppura 50 % Purppura 15 % Keltainen 100 % Keltainen 50 % Keltainen 15 % Musta 100 % Musta 50 % Musta 15 % Sininen 100 % Sininen 50 % Sininen 15 % Oranssi 100 % Oranssi 50 % Oranssi 15 % Heikoin painojälki (pastan numero) , 14 13, 15 12, 16 13, 15 12, 16 14, 17 12, 16 13, 15 15, , , ,\n26 26 Viskoosi-elastaani-neulokselle paras painojälki oli saavutettu esikäsittelypastoilla 12, 15 ja 16. Tulokset vaihtelivat jälleen hieman 100 % värikenttien, 50 % värikenttien ja 15 % värikenttien välillä. 100 % värikentillä paras painojälki saatiin pastalla 12, ja vaaleammissa värikentissä (50 % ja 15 %) parasta painojälkeä syntyi varsinkin pastalla 15, mutta myös pastoilla 12 ja 16. Heikoin painojälki ja haalein sävy syntyivät pastoilla 13, 14 ja 15. Yleisesti ottaen esikäsittelypastalla 15 käsitellyt 100 % mittauskentät olivat haaleimpia, ja vaaleimmissa mittauskentissä haalein painojälki syntyi pastoilla 13 ja 14. Parhaan painojäljen puuvilla-palttina-kankaalle tuottaneet esikäsittelypastat saivat aikaan heikoimman jäljen viskoosi-elastaani-neulokselle, ja vastaavasti toisin päin. Esimerkiksi esikäsittelypasta 12 sai aikaan hieman epätasaista ja haaleaa painojälkeä kankaalle (varsinkin keskisävyille), kun taas neulokselle kyseinen pasta tuotti mainiota jälkeä. Pastojen painojälkien väliset erot eivät olleet viskoosi-elastaani-neuloksessa yhtä suuria kuin puuvilla-palttina-kankaassa. Tämä saattaa johtua esimerkiksi neuloksen elävyydestä ja reaktiivivärin erilaisesta imeytymistavasta neulospintaan. Neuloksessa oleva viskoosi saattaa myös vaikuttaa värien kirkkauteen; viskoosikuiduille luontaisen kiillon vuoksi viskoosia käyttämällä on mahdollista tuottaa kirkkaampia sävyjä kuin esimerkiksi puuvillaa käyttämällä. (Boncamper 2011, 241.) Urean määrällä näyttäisi olevan positiivinen vaikutus värien kirkkauteen. Esikäsittelypasta 15, joka sisälsi 180 g/kg ureaa, tuotti sekä palttinasidokselle että neulokselle hyvää painojälkeä. Puuvilla-palttinalle parhaiten sopinut esikäsittelypasta 13 sisälsi myös melko paljon ureaa, 100 g/kg. Alkalin määrällä ei taas näyttäisi olevan selkeää vaikutusta värien kirkkauteen ainakaan tämän testauksen osalta. (Helminen & Rissanen 2014.)\n27 27 8 VÄRIN PESUNKESTO 8.1 Yleistä Värin pesunkestolla tarkoitetaan sitä, kuinka paljon värillisestä materiaalista siirtyy väriä normaalin pyykin yhteydessä valkoiseen muuhun pyykkiin ja kuinka paljon värillinen materiaali haalistuu tavallisessa koti- tai pesulapesussa. Yhdistetty näyte, jossa testattava värillinen materiaali on kiinnitetty eri raaka-ainekuiduista valmistettuun testikankaaseen, pestään standardin mukaan valmistetussa pesuliuoksessa Linitestlaitteistolla. Näytteen huuhtelun ja kuivaamisen jälkeen näytteen värinmuutos ja testikankaiden tahriutuminen arvostellaan harmaa-valko- ja harmaa-asteikkojen (kuva 10) avulla. (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004.) KUVA 10. Harmaa-valko- ja harmaa-asteikot, arvosanat Testausperiaate Värin pesunkeston testaus suoritetaan tekstiilimateriaaleille (kangas, neulos, lanka tai kuitu) standardin SFS-EN ISO 105-C06: Värien pesunkesto koti- ja pesulapesussa mukaisesti. Tutkittavasta, värillisestä materiaalista leikataan testausta varten 4 cm x 10 cm kokoinen pala. Testikankaana käytettävästä, eri materiaaliraidoista koostuvasta monikuitukankaasta leikataan samankokoinen pala, ja testikangas ommellaan valkoisella\n28 ompelulangalla lyhyestä sivustaan yhteen näytemateriaalin oikeaa puolta vasten (kuva 11). (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004.) 28 KUVA 11. Värin pesunkeston testauksen yhdistettyjä näytteitä. Linitest-laitteen sisällä (kuva 12) on haudevesisäiliö, jonka veden lämpötila lämmitetään termostaatilla haluttuun pesulämpötilaan. Haudeveden lämmettyä oikeaan lämpötilaan valmistetaan standardin mukainen pesuliuos. Testauksessa käytettävä pesuliuos valmistetaan liuottamalla 4 g standardipesuainetta ja 1 g natriumperboraattia litraan tislattua vettä ja kuumentamalla pesuliuos haluttuun lämpötilaan, eli yleensä materiaalin hoito-ohjeen mukaiseen pesulämpötilaan. Pesuliuosta tulee valmistaa vähintään 1 l, jotta pesuliuoksesta saadaan mahdollisimman tasalaatuista. (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004.)\n29 29 KUVA 12. Linitest-laitteisto. Linitest-laitteeseen voidaan asettaa samanaikaisesti 12 kpl testauksessa käytettäviä terästölkkejä, eli samalla pesukerralla on mahdollista testata 12 näytettä. Jokaiseen tölkkiin (tilavuus 250 ml) asetetaan yksi yhdistetty näyte, standardin mukainen pesuliuosmäärä sekä tarvittaessa standardin mukainen määrä teräskuulia (kuva 13) lisäämään mekaanista rasitusta. Tahriutumisen arvostelua varten yhteen tölkeistä laitetaan pesuliuoksen ja teräskuulien kanssa pelkkä monikuitukankaan pala. Monikuitukangas pestään samassa pesussa kuin yhdistetty näyte samaa pesuliuosta käyttäen. (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004.) KUVA 13. Värin pesunkeston testauksessa käytettävät terästölkit.\n30 30 Yhdistettyä näytettä pestään ohjelmasta riippuen joko 30 minuutin tai 45 minuutin ajan halutussa lämpötilassa. Pesun jälkeen terästölkki avataan ja näyte huuhdellaan huolellisesti pesuaineesta juoksevalla kädenlämpöisellä vedellä. Tämän jälkeen näyte puristetaan kuivaksi ja asetetaan kuivumaan niin, että testattava materiaali ja monikuitukangas koskettavat toisiaan ainoastaan ompeleen kohdalta. (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004) Näytteen kuivuttua tahriutuminen arvostellaan vertaamalla näytteen kanssa pestyn monikuitukankaan materiaaliraitoja erillisessä terästölkissä pestyn, saman pesukäsittelyn saaneen monikuitukankaan vastaaviin raitoihin. Materiaalien mahdollinen tahriutuminen arvostellaan harmaa-valko-asteikon avulla arvostelukaapin (kuva 14) valon alla 45 kulmassa valoon nähden. Arvosana kullekin materiaaliraidalle annetaan väliltä 1-5 puolen numeron tarkkuudella; asteikon 1 kuvaa huomattavaa monikuitukankaan tahriutumista käyttämättömään testikankaaseen verrattuna ja 5 täysin tahriintumatonta kangasta. Lisäksi tutkitaan materiaalin värisävyn muutosta vertaamalla pestyä materiaalinäytettä pesemättömään materiaaliin. Värisävyn muutos arvioidaan arvostelukaapin valossa harmaa-asteikkoa ja tahriutumisen arvosteluasteikkoa 1-5 käyttäen. Yksi värin pesunkestopesu ei kuitenkaan tavallisesti vastaa tekstiilien värien vähitellen pesussa tapahtuvaa haalistumista. Tämän vuoksi pesua saatetaan toistaa testattavalle tekstiilille vielä useita kertoja tekstiilimateriaalin käyttökohteesta riippuen. (VirtuaaliAMK: Värin pesunkesto 2004.) KUVA 14. Testattujen näytteiden arviointiin käytettävä arvostelukaappi.\n31 31 Yksinkertaisin tapa saavuttaa reaktiivivärin hyvä märkäpysyvyys on intensiivinen ja tarkka pesuprosessi, joskin reaktiivitulostetun kankaan jälkikäsittelypesu riippuu käytössä olevasta kankaasta ja pesulaitteistosta. Tämän työn tulosteissa käytetyn Novacronpainovärin suositeltu pesuohje tulostamisen jälkeen on viiden minuutin huuhtelu kylmällä vedellä, viiden minuutin saippuointi 98 C -asteisella vedellä ja kolmen minuutin huuhtelu kiehuvalla vedellä. Tämän jälkeen tulostettua materiaalia tulee huuhdella vielä lämpimällä ja kylmällä vedellä. (Schindler & Hauser 2004, 145; Huntsman 2011, 3.) 8.3 Testaustuloksia Värin pesunkestoa testattiin puuvillapanamasta, puuvillasatiinista ja puuvillaneuloksesta. Vertailun vuoksi värin pesunkestoa testattiin myös kahdesta reaktiivipainetusta ja yhdestä pigmenttipainetusta kankaasta. Testattaviksi väreiksi valittiin 100 %:n värisävyt pääväreistä sekä kolmesta sekoiteväristä. 100 %:n värien lisäksi päätettiin testata turkoosin, purppuran ja mustan 50 %:n kentät, jotta nähtäisiin, miten ohuempi värikerros vaikuttaa värin tahriutumiseen ja värin pysyvyyteen. Puuvillapanaman värin pesunkeston testaustulokset on esitetty taulukossa 5. TAULUKKO 5. Puuvillapanaman värin pesunkeston testaustulokset. Panama: Värin pesunkesto Asetaatti Puuvilla Nylon Polyesteri Akryyli Villa Värisävyn muutos Turkoosi 100 % 4 / 5 3 / 4 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 Purppura 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / Keltainen 100 % / / 5 5 Musta 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 5 Sininen 100 % 4 / / Oranssi 100 % 4 / 5 4 / / / 5 5 Sininen-purppura 100 % 4 / / / 5 Keltainen-turkoosi 100 % 4 / 5 3 / 4 4 / 5 4 / / 5 Purppura-oranssi 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 5 Turkoosi 50 % 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 5 Purppura 50 % / Musta 50 % 5 4 / / 5 5 5\n32 32 Puuvillasatiinin värin pesunkeston testaustulokset on esitetty taulukossa 6. TAULUKKO 6. Puuvillasatiinin värin pesunkeston testaustulokset. Satiini: Värin pesunkesto Asetaatti Puuvilla Nylon Polyesteri Akryyli Villa Värisävyn muutos Turkoosi 100 % 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 Purppura 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / / 5 Keltainen 100 % / 5 4 / 5 4 / 5 Musta 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 Sininen 100 % 4 / / / 5 Oranssi 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 5 Sininen-purppura 100 % 4 / 5 4 / /5 4 / 5 5 Keltainen-turkoosi 100 % 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 4 / 5 Purppura-oranssi 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 5 Turkoosi 50 % 4 / / 5 4 / / 5 4 / 5 Purppura 50 % Musta 50 % 5 4 / / Puuvillaneuloksen värin pesunkeston testaustulokset on esitetty taulukossa 7. TAULUKKO 7. Puuvillaneuloksen värin pesunkeston testaustulokset. Neulos: Värin pesunkesto Asetaatti Puuvilla Nylon Polyesteri Akryyli Villa Värisävyn muutos Turkoosi 100 % 4 / / 5 4 / 5 Purppura 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 Keltainen 100 % / Musta 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 4 / 5 Sininen 100 % 4 / 5 4 / / 5 5 Oranssi 100 % 4 / 5 4 / Sininen-purppura 100 % 4 / 5 4 / / Keltainen-turkoosi 100 % 4 / / / 5 4 / 5 4 / 5 Purppura-oranssi 100 % 4 / 5 4 / / 5 4 / 5 Turkoosi 50 % 4 / 5 4 / / 5 Purppura 50 % 4 / 5 4 / Musta 50 % 5 4 /\n33 33 Vertailunäytteiden värin pesunkeston testaustulokset on esitetty taulukossa 8. TAULUKKO 8. Vertailunäytteiden värin pesunkestojen testaustulokset. Vertailunäytteet: Värin pesunkesto Reaktiivipainettu musta Reaktiivipainettu vihreä Pigmenttipainettu musta Asetaatti Puuvilla Nylon Polyesteri Akryyli Villa Värisävyn muutos 5 4 / / / / 5 4 / / / 5 4 / Kaikki materiaalit, sekä reaktiivitulostetut näytteet että vertailunäytteet, saivat arvostellessa värin pesunkestolle enimmäkseen todella hyviä arvosanoja (4½-5 / 5). Väriä ei siis irronnut testauksessa käytettyyn monikuitukankaaseen joko ollenkaan tai vain aivan häviävän pienen häivähdyksen verran, eivätkä värisävyt muuttuneet pesussa merkittävästi. Reaktiivitulostettujen kankaiden värin pesunkestoilla ei ollut juurikaan eroja reaktiivi- tai pigmenttipainettujen kankaiden värin pesunkestoihin. Värin pesunkeston arvosanat reaktiivitulostetuilla materiaaleilla eivät kuitenkaan aivan vastanneet Novacron-värien pesunkeston suosituksia. Tämä saattaa johtua esimerkiksi jälkipesuista huolimatta testattujen materiaalien pintaan jääneestä ylimääräisestä, kiinnittymättömästä irtoväristä. Novacron-värien laatusuositukset on esitetty liitteessä 4. Reaktiivitulostettujen materiaalien sidoksilla (panama, satiini ja neulos) oli vain hieman vaikutusta värin pesunkestoihin. Erot pesunkestoissa eivät olleet suuria, mutta testatuista materiaaleista puuvillasatiini tahri monikuitukangasta näkyvimmin. Puuvillaneulos taas sai sidoksista täpärästi parhaat pesunkeston arvosanat. Myös väripinnan tummuudella oli pieni vaikutus värin pysyvyyteen; 50 %:n värien pienempi värikerros tekstiilin pinnassa näyttäisi kestävän paremmin pesussa kuin 100 %:n värit. 100 %:n tummiin, paksumpiin väripintoihin jää todennäköisesti herkemmin kiinnittymätöntä irtoväriä. Ainoat selkeästi monikuitukangasta tahrivat näytteet olivat turkoosia väriä sisältävät näytteet, eli 100 %:n turkoosi, 100 %:n turkoosi-keltainen -sekoite ja 50 %:n turkoosi. Monikuitukankaan puuvillaraita värjäytyi kaikilla sidoksilla, varsinkin puuvillasatiinilla, näkyvästi. Reaktiivivärit on tarkoitettu luonnonkuitujen värjäämiseen, minkä vuoksi\nTEKSTIILIEN DIGITAALINEN MUS- TESUIHKUTULOSTUS\nTEKSTIILIEN DIGITAALINEN MUS- TESUIHKUTULOSTUS LAHDEN AMMATTIKORKEAKOULU Tekstiili- ja vaatetustekniikka Opinnäytetyö Kevät 2009 Sonja Lindqvist Lahden ammattikorkeakoulu Tekniikan ala SONJA, LINDQVIST:\nPOLYESTERILOIMINEULOSTEN TULOS- TUSESIKÄSITTELY JA PALO-OMINAISUUDET\nPOLYESTERILOIMINEULOSTEN TULOS- TUSESIKÄSITTELY JA PALO-OMINAISUUDET Katri Sandberg Opinnäytetyö Lokakuu 2011 Tekstiili- ja vaatetustekniikan koulutusohjelma Tampereen ammattikorkeakoulu Työn ohjaaja DI\nNÄYTTEIDEN VALMISTELU MIKSI NÄEMME NIIN PALJON VAIVAA NÄYTTEENOTON JA KOEOLOSUHTEIDEN ETEEN ENNEN TESTAUKSEN ALOITTAMISTA?\nNÄYTTEIDEN VALMISTELU Hanna-Riitta Kymäläinen Helsingin yliopisto Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta Agroteknologian laitos MIKSI NÄEMME NIIN PALJON VAIVAA NÄYTTEENOTON JA KOEOLOSUHTEIDEN ETEEN ENNEN\nKOEOLOSUHTEET MIKSI ILMASTOINTI? PERUSKÄSITTEITÄ. Hanna-Riitta Kymäläinen\nKOEOLOSUHTEET Hanna-Riitta Kymäläinen Helsingin yliopisto Maatalous-metsätieteellinen tiedekunta Agroteknologian laitos MIKSI ILMASTOINTI? Useimmat tekstiilit ja kuitumateriaalit imevät kosteutta Lämpötila\nLANGAN KEHRUUMENETELMÄN VAIKUTUS NEULOKSEN OMINAI- SUUKSIIN