Toteutetaan turvallista lääkehoitoa -käsikirja\nHuovinen, Jami; Räsänen, Emmi (2011)\nHuovinen Jami ja Räsänen Emmi. Toteutetaan turvallista lääkehoitoa -käsikirja.\nHelsinki, syksy 2011, 87s, 1 liite.\nDiakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä, Helsinki. Hoitotyön koulutusohjelma, Sairaanhoitaja (AMK), Terveydenhoitaja (AMK)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli tuottaa käsikirja turvallisen lääkehoidon toteuttamisesta ja käytännöistä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin Meilahden sydän- ja verisuonikirurgiaosaston kanssa. Opinnäytetyöaihe nousi esille lääkehoidon virheherkkyyden ja lääkehoidossa tapahtuvien virheiden johdosta. Opas on suunnattu uusille työntekijöille, opiskelijoille ja tulosyksikön nykyisille työntekijöille.\nTavoitteena oli luoda potilasturvallisuutta ja laatia yhtenäiset ja oikeat tavat toteuttaa hyvää lääkehoitoa. Nopea käyttövalmius ja pieni koko oli käsikirjan ulkoasun muoto.\nKäsikirjan tieto perustuu jo tutkittuun tietoon ja hoitoalan lähdekirjallisuuteen, tutkimuksiin sekä internet lähteisiin. Opinnäytetyön raporttiosuudessa käsitellään lääkehoidon teoreettisia perusteita ja työmme käytettävyyttä sekä luotettavuutta.\nKäsikirjassa kerrotaan lääkehoidon prosessista, lääkehoidon periaatteista, farmakokinetiikasta ja farmakodynamiikasta, indikaatioista, suonensisäisestä lääkityksestä, erilaisista toimenpiteistä ja hoitomuodoista. Käsikirja sisältää erilaisia taulukoita ja tietoa hoitotyöhön liittyvistä laista.\nKäsikirja on tarkoitus tuottaa osastolle, mutta työtä halutaan laajentaa myöhemmin operatiivisen tulosyksikön käyttöön. Käsikirjan käytettävyyttä ei arvioitu käytännössä, koska käsikirjan jatkokehittäminen jatkuu osana Taitava hoitaja -koulutusta. Jatkokehityksen päätyttyä käsikirja saatetaan painoon, jonka jälkeen lopullinen tuotos arvioidaan yhteistyötahon toimesta.\nAsiasanat: lääkehoito, hoitohenkilöstö, hoitovirheet, potilasturvallisuus, oppaat


Nettivaraosa - Cheval Liberte Touring 2017 - Kuljetuskalusto - Nettivaraosa\nVuosimalli 2017 Päivitetty 18.10.2020\nKokonaispaino 2 000 kg Rek.nro DOJ-334\nAjoneuvon tyyppi Peräkärry Merkki & Malli Cheval - Liberte\nErittäin siisti ja hyvin pidetty uutena ostettu Cheval Liberte 2 hevosen etupurkutraileri hyvillä lisävarusteilla. Lisävarusteineen vastaavan uuden trailerin hinta näillä varusteilla 10400€.\nOllut kahden oman fiksusti matkustavan hevosen satunnaisessa käytössä. Traileri on pesty ja valmiina seuraavalle käyttäjälle, miellyttävä ja huoleton traileri ympäri vuoden reiss...Lue lisää »\nOllut kahden oman fiksusti matkustavan hevosen satunnaisessa käytössä. Traileri on pesty ja valmiina seuraavalle käyttäjälle, miellyttävä ja huoleton traileri ympäri vuoden reissaamiseen.\nLisäkuvia tulossa, traileri on tällä hetkellä Pohjanmaalla Pietarsaaressa.\nTraileri on käyttöönotettu 1.9.2017 ja katsastettu 12/2019. Kokonaismassa 2000kg (mahdollista muutoskatsastaa isommaksi). Omamassa papereissa 775kg (ilman lisäkumimattoa).\nTrailerissa on etupurku, alumiiniseinät ja -lattia. Sivuilla seinäpehmusteet ja potkusuojat. Väliseinässä on kiinteä orilevy ja väliseinä kääntyy 2 toiminnolla sekä etu- että takapurkua ajatellen. Puomeissa turvalukitus (avautuu hätätilanteessa myös ulkoa) sekä korkeus- ja pituussäätö. Trailerin takaovi on kevyt käyttää, se aukeaa normaalisti takasiltana ja sivulle, rampin pykäläkumimatto on turvallinen myös talvella. Takana luukun yläpuolella lisäjarruvalo. Edessä lukittava kulkuovi oikealla sekä etupurkusilta vasemmalla, eturampin yläpuolella iso luukku, joka on kätevä vaikka kisapaikalla tai huoltoasemalla odotellessa. Edessä liukuikkunat, joissa tuulensuojat. Traileri helppo kytkeä autoon, automaattinokkapyörä. Pyöräkiilat mukana.\n- Traileriin teetetty kestävä liukuestekuvioitu lisäkumimatto mittojen mukaan, erittäin hyvä käytössä, pysyy paikallaan ja helppo siivota. Suojaa lattiaa myös hokeilta.\n- Etuosaan teetetty kuopimista estävä irroitettava kumimatto, jonka saa roikkumaan etupuomin etupuolelle.\n- Trailerikamera, asennettu takaosaan keskelle niin että molemmat hevoset näkyvät.\n- Lattiakiinnikkeet kisakaapille tai varustelaatikolle trailerin etuosassa\n- Seinäkiinnikkeet siivousvälineille edessä kulkuoven vieressä\n- Lasikuituinen takaluukku (hiljaisempi kuin pressu)\n- Vararengas suojuksineen trailerin ulkopuolella\n- 2 rengassarjaa (nastarenkaat vahvemmilla C-renkailla, ajettu n.500km, kesärenkaat tehtaalta tulleet ja näillä ajettu n.1500km) Piilota »\nKatso myytävänä olevat Cheval Liberte Touring varaosat »\nDOJ-334, Nettivaraosa ID 2888693


IKKALAN KYLÄSUUNNITELMA PDF\nIKKALAN KYLÄSUUNNITELMA 2015\nDownload "IKKALAN KYLÄSUUNNITELMA 2015"\n1 IKKALAN KYLÄSUUNNITELMA 2015 Ikkala maailmankartalle!\n2 Sisältö ESIPUHE 3 1. KYLÄSUUNNITELMA - mitä ja miksi? 3 Kyläkysely antoi suuntaviivat 4 2. IKKALAN HISTORIAA 4 3. NYKYTILANNE 4 Alue 4 Asutus ennen ja nyt 5 ELINKEINOT JA YRITYKSET 6 Maatalous 6 Yrityksiä Ikkalassa ennen ja yrityksiä Ikkalassa nyt 6 PALVELUT 9 Ikkalan koulu 10 TOIMINTAA JA TOIMIJOITA 11 Ikkalan kyläyhdistys ry 11 Muita yhdistyksiä ja toimijoita 13 Aluetoimikunta 13 YMPÄRISTÖ 14 VESISTÖT 14 IKKALAN ULKOILUREITIT 17 TIET JA LIIKENNE 19 Liikenteen ongelmat 19 JULKINEN LIIKENNE 20 KAAVOITUS 22 VESI- JA JÄTEHUOLTO IKKALAN KEHITTÄMINEN 25 Näin kyläkyselyyn vastattiin NELIKENTTÄANALYYSI 27 Mitä Ikkalan kyläsuunnitelman laatiminen on jo saanut aikaan? VISIO TAVOITTEET JA TOIMENPITEET 29 Lähteet 30 Suoria sitaatteja kyläkyselystä 31 Ikkalan kyläyhdistys Koonnut: Ikkalan kyläsuunnitteluryhmä Taitto: Lohjan kylät ry / Läntistä lähidemokratiaa hanke Painopaikka: Lohjan painotuote Oy\n3 ESIPUHE Vuosi 2013 oli Nummi-Pusulassa Ikkala mukaan lukien historiallinen, kun Nummi-Pusulan kunta lakkasi olemasta liittyessään vapaaehtoisesti Lohjaan. Yhdessä yössä meistä maalaisista tuli siis kaupunkilaisia. Jouduimme miettimään identiteettiämme uudelleen, olimmepa sitten alkuperäisiä asukkaita, paluumuuttajia, uudisraivaajia, mökkiläisiä tai vierailijoita. Muutosvastarintaakin oli. Liitos ei ollut kaikille mieleen ja esimerkiksi Ikkalan kohtalosta käytiin etukäteen keskusteluja, josko olisimme mieluummin karkkilalaisia kuin lohjalaisia. Lohja tuntui monesta meistä ikkalalaisesta kovin kaukaiselta paikalta ja erilaisia peikkoja nähtiin ison organisaation, siis kaupungin, eri nurkissa. Enää ei ollut tuttuja virkamiehiä eikä työntekijöitä, joihin ottaa yhteyttä ongelmien edessä. Erityisesti asukkaita huoletti se, miten maaseutuvaltaisten reuna-alueiden ääni kuuluu kauas Lohjan keskustassa sijaitsevien virkamiesten ja luottamushenkilöiden korviin asti. Miten reuna-alueiden käy, kun kehittäminen keskittyy kaupunkiin ja suurempiin taajamiin? Liekö osaavat edes sijoittaa Ikkalaa kartalle? Olemme nyt kohta muutaman vuoden olleet lohjalaisia ja suurimmaksi osaksi pelot ovat osoittautuneet turhiksi. Kyläläisten pienet toiveet, kuten uimarannan ja koulun yläkentän kunnostustarpeet, on kaupungilla asianmukaisesti kuultu, kunhan vain olemme osanneet tätä tietoa viedä eteenpäin. Toki olemme myös törmänneet jossain kohden uusiin, tiheähampaisempiin byrokratian rattaisiin sekä palveluiden muuttumiseen. Mutta nämä muutokset olisivat ehkä olleet edessä liitoksesta huolimatta. Saattaa olla, että ilman kuntaliitosta olisi tämä kyläsuunnitelma jäänyt tekemättä ja paljon mielenkiintoista ja tärkeää tietoa jäänyt kirjaamatta talteen. Kyläsuunnitelma ei itsessään takaa muutoksia ja toiveiden toteutumista, mutta se antaa hyvät suuntaviivat siihen, mihin haluamme pyrkiä. Meistä kyläläisistä asioiden toteutuminen on viime kädessä kiinni, siitä millä tarmolla kukin meistä ikkalalaisesta on valmis käärimään hihat ja ryhtymään tuumasta toimeen. Kaikilla meillä on oma syymme siihen, miksi asumme Ikkalassa; kuka asuu kyläkoulun, kuka sopivan sijainnin, kuka hyvien harrastusmahdollisuuksien, kuka hienon luonnon, kuka pelkän sattuman vuoksi. Kaikkia meitä kuitenkin yhdistää jonkinlainen side Ikkalaan. Toivottavasti tämä kyläsuunnitelma vahvistaa tuota sidettä kyläämme, mutta myös kyläläisten sidettä toisiinsa. 1. KYLÄSUUNNITELMA - mitä ja miksi? Sinulla on käsissäsi Ikkalan historian ensimmäinen Kyläsuunnitelma. Kyläsuunnitelman tekemisestä puhuttiin ikkalalaisten keskuudessa jo muutama vuosi sitten, mutta vielä tuolloin aika ei ollut kypsä. Lohjan kylät ry isännöi kaksivuotista Läntistä lähidemokratiaa -hanketta, jonka yhtenä tavoitteena on tukea kyläsuunnitelmien tekoa Lohjalla ja Raaseporissa. Hankkeen mukaan Kyläsuunnitelma on asukkaiden itse tekemä yhteenveto alueen nykytilanteesta ja tulevaisuuden toiveista. Suunnitelman painopiste on konkreettisten toimenpiteiden valmistelussa. Se ei vain kokoa yhteen kylän tärkeimpiä toiveita ja tavoitteita, vaan sisältää myös kyläläisten toteutettavissa olevia toimenpiteitä. Näillä ajatuksilla lähdimme Ikkalassa liikkeelle. Toukokuussa 2014 pidettiin kaikille kyläläisille avoin kyläsuunnitteluilta, jota veti Läntistä lähidemokratiaa -hankkeen koordinaattori. Paikalla oli tuolloin mukavan kokoinen joukko innokkaita ihmisiä, jotka illan päätteeksi olivat sitä mieltä että toki Ikkalaankin oma Kyläsuunnitelma täytyy saada. Päätöstä vauhditti myös tieto siitä, että Läntistä lähidemokratiaa -hanke toimii kyläsuunnitelmassa suurena apuna teknisellä puolella. Hankkeen kautta saatiin valmis kyläkyselypohja, joka muokattiin oman kylän näköiseksi. Sitä kautta saatiin myös useampi sata paperista kyselylomaketta jaettavaksi suoraan postilaatikoihin sekä nettipohjainen versio kyselystä Ikkalan kyläyhdistyksen kotisivuille. Kyselyn tuloksista saimme hankkeen puolesta raportit suoraan sähköpostilla käyttöömme sekä ehdotuksen kyläsuunnitelman rakenteeksi. Lopulta hanke taittoi työryhmän tuotoksen ja tulosti valmiita Kyläsuunnitelmia jaettavaksi. 3\n4 Kyläkysely antoi suuntaviivat Kyläsuunnitteluillassa valittiin työryhmä, johon kuuluivat Liisa Jäppinen, Mirka Karjalainen, Päivi Laari, Tiina Leino, Veikko Möltsi, Tom Puusa, Kytö Salin, Nils-Erik Ström ja Sella Suonio. Tämä joukko otti haasteen vastaan ja lähti työstämään kyläsuunnitelmaa; muokkasi kysymyksiä, jakoi kyselylomakkeita, naputteli paperilla tulleita vastauksia koneelle ja lopuksi avasi hyvällä meiningillä luovuuden hanansa ja kirjoitti tämän kyläsuunnitelman. Kyselylomakkeet jaettiin kaikkiin talouksiin elokuun alussa ja samalla avattiin tuo kysely myös Ikkalan kyläyhdistyksen kotisivuille. Vastausaikaa kyselyyn oli elokuu Vastauksia tuli 64 kpl, mitä voidaan pitää kohtuullisena määränä. Ihan turha paperi tämä ei ole. Jo suunnittelu- ja tekovaiheessa se on tuonut uusia ihmisiä yhteen ja saanut monet innostumaan asuinpaikastaan, niin hyvistä kuin kehitettävistäkin puolista ihan uudella tavalla. Turha se ei ole myöskään siinä suhteessa, että kun nyt olemme osa suurta Lohjaa, niin meidän on hyvä kertoa muillekin, ettemme suinkaan ole mikään kyläpahanen Lohjan laitamilla, vaan olemme vireä ja aktiivinen kylä oivalla paikalla. Onhan Ikkala yksi Uudenmaan maakuntakaavaan vahvistetuista merkittävistä kylistä. Kyläsuunnitelma esitellään ikkalalaisille vuosikokouksessa vuoden 2015 alkupuolella. Jotta tieto kyläläisten näkemyksistä menisi myös kaukana sijaitseville päättäjille, toimitetaan tehdyt Kyläsuunnitelmat myös Lohjan kaupungin luottamuselimille. Paperi saattaa myös näytellä tärkeää roolia, mikäli Kyläyhdistyksemme innostuisi hakemaan hankerahaa johonkin mielestämme tärkeään kohteeseen. Ilman kyläsuunnitelmaa nämä rahat saattavat olla tavoittamattomissa. Tämä Kyläsuunnitelma ei ole ikuisuuspaperi, vaan päinvastoin ensimmäinen hahmotelma siitä, minkälaisena me kyläläiset oman asuinympäristömme näemme ja koemme nyt ja tulevaisuudessa. Kyläsuunnitelman kuuluu elää ja muuttua vuosien saatossa, muuttuuhan maailmakin kovaa vauhtia ympärillämme. Kyläsuunnitelma antaa suuntaviivat meille siitä, miten ja millä toimin voimme kyläämme kehittää. Tästä on hyvä ponnistaa eteenpäin! 4 2. IKKALAN HISTORIAA Muinaisina aikoina metsäinen Pusulan seutu oli ollut lähinnä hämäläisten ja varsinaissuomalaisten eränkäyntialuetta, jolle alkoi siirtyä myös vakituisempaa asutusta. Ruotsinvallan alkuajoista lähtien sitä pyrittiin uudisasuttamaan myös kruunun toimesta. Pusulassakin alkoi kaskiviljelyn aika, joka jatkui paikoittain jopa 1900-luvun alkuun. Näin syntyi kylä myös Ikkalaan. Tie numero 1224, jota pitkin saavutaan Ikkalaan Vihdistä päin, on kenties jo keskiajalta peräisin oleva tärkeä yhdystie. Ikkalan kautta on päästy niin Lopelle kuin Somerolle. Somerolla tie yhtyi Hämeen härkätiehen ja Lopella ns. Meritiehen. Mm. vuonna 1600 Ikkalan, Viialan ja Uusikylän talonpojat tekivät valituksen Kaarle-herttuan sotaväen läpimarssin aiheuttamista ruoka-, vaate- ja muista menetyksistä. Ikkalan kylä, joka aikoinaan rakentui muinaisen jokilaakson rinteeseen nauhamaiseksi tienvarsiasutukseksi, muodostaa edelleen hyvin säilyneen ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaan kylämiljöön. Aivan keskustassa suurten vaahteroiden ja korkeiden sireeniaitojen takana ovat Kokin, Pellin ja Näkin vanhat talot. Itse tilat olivat olemassa jo 1500-luvulla. Yhtä vanha on Uusikylässä Ylitalon tila, jota saman suvun jäsenet ovat asuneet yhtäjaksoisesti yli 500 vuotta. Sama suku on hallinnut satoja vuosia myös vähän kauempana kylästä sijaitsevaa Pyöliä. Kokki toimi kestikievarina luvuilla. Ylitalo ja Pelli olivat rustholleja, jotka varustivat ratsumiehen ruotuväkiarmeijaan. Muita kylän vanhoja tiloja ovat Viiala, Siutila, Metsola ja Tiensuu. 3. NYKYTILANNE Kylä ja asukkaat Alue Ikkala sijoittuu Lohjan kartalla pisteeseen, jonne on 16 kilometriä Vihdistä, kahdeksan kilometriä Karkkilasta, kymmenen kilometriä Marttilasta ja kymmenen kilometriä Pusulasta. Nykyisin\n5 myös Viiala ja Uusikylä mielletään kuuluviksi Ikkalaan. Niinpä Vihtiin päin mentäessä Ikkalan kylä ulottuu Taustan risteykseen. Pusulan suunnassa rajana voi pitää tien vasemmalla puolella sijaitsevaa suurta kiveä, Pirunkiveä, jonka luona kummitteli. Näin ainakin muinoin kerrottiin. Marttilan suunnassa kylä loppuu Viitaankulmaan ja Karkkilaan ajettaessa kylän - ja nykyisen Lohjan raja - osuu entisen kunnalliskodin eli entisen Hotelli Oivan eli nykyisen Kaislakodin paikkeille. Asutus ennen ja nyt Sotien jälkeen Ikkalan kylä asutti paljon siirtolaisia. Tultaessa 1950-luvulle Ikkalaan saapuivat ensimmäiset kesämökkiläiset. Kunnan ja muutamien alueen yrittäjien yhdessä rakennuttamia rivitaloja alkoi nousta kylän keskustaan 1970-luvulla ja niihin sijoittui yritysten työntekijöitä. Ikkalan asujaimistossa on paljon alkuperäisiä ikkalalaisia ja myös paluumuuttajia. Monista vapaa-ajan asujista on tullut vakituisia asukkaita ja Ikkalaan on muutettu myös pääkaupunkiseudulta mm. maaseudun rauhan ja Ikkalan kauniiden maisemien houkuttelemina. Kokin, Näkin ja Pellin vanhojen talojen lisäksi Ikkalan keskustassa on myös sekä vanhoja että joitakin uusia omakotitaloja, muutama uusi rivitalo, asunnoiksi muutetut entinen kyläkauppa ja pankki sekä entinen meijeri. Uusia omakotitaloja on rakennettu myös keskustan ulkopuolelle metsäisille tonteille, joilta on komeat näköalat. Maisemalla on maaseudulle asettuvilla merkitystä. 5\n6 Asukkaita Ikkalan kyläkeskuksessa on noin 250, postinumeroalueella noin 500. Lohjan maankäytön kehityssuunnitelmissa Ikkala on maakunnallisesti merkittävä Maaseutulohjan kylä. Ikkalan keskustan käsittävä asemakaava kuuluu vireillä oleviin, mutta jatkaminen edellyttää lisäselvityksiä tai sopimuksia. ELINKEINOT JA YRITYKSET Maatalous Ikkalalle merkittävä maisemallinen ominaispiirre on se, että se on vanhat perinteet omaava maa- ja metsätalousvaltainen kylä. Pellot ovat edelleen viljelykäytössä, joskin omistajat ovat osin vaihtuneet. Esimerkiksi vihtiläinen maatalousyrittäjä viljelee huomattavaa määrää peltoa Ikkalassa ja lähialueilla. Maa- ja metsätalousyrittäjillä on nykyisin tyypillisesti myös jokin liitännäiselinkeino tai työsuhteeseen perustuvaa ansiolähde. Kotieläintalous on Ikkalassa vähäistä, yhdellä tilalla on lehmiä ja muutama harrastehevonenkin löytyy. Maa- ja metsätalouden tulevaisuuden näkymät ovat arvailujen varassa, löytyykö jatkaja tai onnistuuko sukupolvenvaihdos. Yrityksiä Ikkalassa ennen... Ensimmäisen oman teollisuuslaitoksen, Pellin höyrykonesahan, kylä sai jo vuonna Se meni konkurssiin, kun laivalastillinen sahan toimittamaa puutavaraa katosi laivoineen jäljettömiin. Aikoinaan kylää palveli silloisen ajan hengen mukaisesti kaksi osuuskauppaa, SOK:n Jyvä ja OTK:n Tuki. Oli myös posti, meijeri, teurastamo, puhelinkeskus ja kolme kioskia. Enää niitä ei ole. Säästöpankilla oli kylässä konttorinsa. Sekin on sulkenut ovensa vuosia sitten. Viimeinen, yksityisen pitämä kauppa lopetti yli kymmenen vuotta sitten. 6 Muita Ikkalassa toimineita yrityksiä ovat olleet Leino-Kaluste Oy, jonka toiminta on lopetettu. Joitain muistoja yrityksestä kuitenkin vielä elää. Leino-Kaluste on valmistanut Suomen kansallisoopperan katsomotuolit, jotka on suunnitellut Yrjö Kukkapuro. Kataisen taimitarha toimi Ikkalassa useita kymmeniä vuosia. Taimitarha myytiin Lännen tehtaille, joka lopetti myöhemmin tarhan toiminnan.... ja yrityksiä Ikkalassa nyt 50-luvulla maatalouden työvoimavaltainen aika alkoi olla jo ohi ja monet Ikkalan miehet kävivät töissä Karkkilassa Höökissä eli Högforsissa. Sen konepajakoulussa ikkalalainen Reijo Nurmi, Nurmen konepajan, sittemmin Nurmi Hydraulicsin, perustaja sai oppinsa. Merkittävimmät yritystoimintaa harjoittavat yritykset Ikkalassa ovat Nurmi Hydraulics Oy, Juhlatalo Kokki, Alhovuoren hiihtokeskus (toiminta pysähdyksissä), Ikkalan Saha Oy ja Serafina Oy. Nurmi Hydraulics Oy Ikkalalaisille Nurmen konepaja, entinen R.Nurmi Oy edustaa Ikkalan merkittävintä teollisuustoimintaa. Nurmi Hydraulics Oy on konserniyhtiö, joka on voimakkaasti kansainvälistynyt viime vuosikymmenien myötä. Ikkalassa on yhtiön pääkonttori ja tytäryhtiö Nurmi Cylinders Oy, joka valmistaa erilaisia hydraulisylintereitä ja paineakkuja pääasiallisesti kansainvälisille markkinoille. Viennin osuus on yli 90 %. Aasian markkinoita varten Nurmella on yhteistyöyritys Kiinassa. Nurmi työllistää kaikkiaan n. 200 henkilöä, joista Ikkalassa työskentelee noin sata henkilöä. Konsernin liikevaihto oli noin 20 miljoonaa euroa vuonna Pusulantie 1080, Kotojärvi näkyy taustalla\n7 Kuvassa meriteollisuuteen off-shore nosturiin meneviä 280 tonnia työntäviä sylintereitä odottamassa kuljetusta. Yritys on saanut alkunsa 1950-luvun puolivälissä, Reijo ja Liisa Nurmen pitkälle itse rakentamassa kaksikerroksisessa rakennuksessa yhden sorvin yrityksenä. Vuonna 2007 yritys juhli täyttynyttä puolivuosisataansa työntekijöidensä kanssa kotinurkilla, tien molemmille puolille laajentuneessa yrityksessään. Alkuajan pitkälti maatalouteen keskittyvästä tuotannosta on vuosikymmenten myötä tullut yhä monimuotoisempiin ja isompiin hydrauliikkasylinteriratkaisuihin keskittyvä tuotantolaitos. Hydrauliikkaa pystytään nykyään hyödyntämään laaja-alaisesti jokapäiväisessä käytössä. Yritys on ennakkoluulottomasti kehittänyt uusia käyttösovelluksia, joista ehkä tunnetuimpia ovat TELI- KARHU -kitkavetolaitteet luvulla uusien hydrauliikkaan perustuvien sovellusten käyttökohteita ovat mm. erilaiset aaltoenergian käyttöönottoon liittyvät ratkaisut, joita yritys testaa yhdessä Aalto-yliopiston kanssa. Aikoinaan Kokin isäntä Felix Sarasto ja hänen poikansa Pentti Sarasto olivat paikallisia vaikuttajia ja monien uudistusten johtajia. Felix toimi pitkään mm. lainajyvästön hoitajana ja oli perustamassa Pusulan maamiesseuraa, paloapuyhdistystä, Pusulan ensimmäistä raittiusyhdistystä vuonna 1903 ja Ikkalan koulua, joka aloitti toimintansa vuonna Kokki toimi kestikievarina jo luvuilla. Juhlatalo Kokki jatkaa talon kestikievariperinnettä Felix Saraston pojanpojantyttären Sirkka-Liisa Leinon toimesta. Nykyisen emännän äiti Anna- Liisa Sarasto piti pitopöytää ja järjesti perhejuhlia luvuilla, joten kestitsemiselle on talossa pitkät perinteet. Tällä hetkellä kokkina toimii kylällä asuva Katriina Vaara-Nurmi. Voi hyvällä syyllä sanoa, että pitopaikkana Juhlatalo Kokki on Ikkalan ja läntisen Uudenmaan helmi. Kokin pihapiiri ja vanhan talon arvokas tunnelma sekä ensiluokkainen juhlapalvelu luovat upeat puitteet juhlien, kokousten ja muistotilaisuuksien järjestämiseen. Tilat ovat noin 80 vieraalle. Juhlatalo Kokilla järjestetään myös lounaskonsertteja mm. Lohjan kaupunginorkesterin kanssa ja pihapiiriin kuuluvassa entisessä navetassa vaihtuvia näyttelyitä. Myös Ikkalan kyläyhdistys pitää kokouksia Kokilla ja järjestää siellä muun muassa yhteislauluiltoja. Vuoden suurinta Kyläyhdistyksen tapahtumaa, Ikkalan Elopäivää, vietetään Juhlatalo Kokin pihapiirissä. Pusulantie 1027, Ikkala puh Pusulantie 1080, Ikkala puh Juhlatalo Kokki Ikkalan keskustassa sijaitseva Juhlatalo Kokki on tunnettu sunnuntaipitopöydistä ja yksityistilaisuuksien järjestämisestä. Ensimmäinen maininta Kokin tilasta on kirkonkirjoissa vuodelta Tuolloin isäntänä toimi Lempäälästä Kokin talosta tullut Antti Kokki. Talon nykyinen suku on pitänyt tilaa vuodesta Talo on kunnostettu vanhaa rakennusperinnettä kunnioittaen. Kokki on kylän vanhimpia taloja 7\n8 Alhovuoren toimintakeskus Alhovuoren hiihtokeskus, joka aloittaessaan 1970-luvun alussa oli Etelä-Suomen ensimmäisiä, on toiminut alallaan hyvällä liikepaikalla. Alle tunnin ajomatkan päässä on yli miljoona asukasta, lajin harrastajia on runsaasti ja kilpailijoita on vain muutama. Virallisesti hiihtokeskuksesta löytyy 12 rinnettä, mutta käytännössä päärinteitä on neljä, loput ovat näiden variaatioita. Rinteiden profiilit ovat monipuoliset ja mäkeen olisi mahdollisuus tehdä liki 2 km:n pituinen rinne, mikä olisi hienoa ja harvinaista näin etelässä. Juuri tällä hetkellä Alhovuoren toiminta on kuitenkin pysähdyksissä ja se on myynnissä. Toivottavasti Alhovuori saadaan toiminnalliseen kukoistukseen lähivuosina. Se toisi samalla kysyntää myös muille palveluille ja mahdollisuuden muulle yritystoiminnalle. Alhon historiaa Alhovuori on vanhaa Näkin tilaa. Talossa oli kaksi veljestä, Mikko ja Roobertti. Kun Näkin tila jaettiin aikoinaan kahtia,mikko sai Alhon. Rajaa kuvattiin seuraavasti: jaettiin Lindbergin veräjältä kokkokiven kautta. Lindbergin veräjäksi on kutsuttu paikkaa, missä Närön, Näkin ja Alhon rajat kohtaavat Karkkilan ja Ikkalan rajalla. Kokkokivi on se kivenlohkare, joka näkyy Alhovuoren laella Ikkalan maantien suuntaan. Alhon tilan tyttäret kauppasivat 1960-luvulla tilaa Reijo Nurmelle. Hänen ostopäätöstään avitti se, kun hän metsästysretkellä odotti kokkokiven alle piiloutunutta metsäjänistä ja ihaili maisemaa. Hän alkoi miettiä, että paikalle voisi sopia laskettelurinne. Vielä hän keksi, että Alhon notkoon saisi padottua järven. Alhon 49,5 ha:n kauppa tehtiin paikallisen pankinjohtajan avustuksella perustettavan osakeyhtiön nimiin. Aika pian kaupan jälkeen ilmestyi kaksi insinööriä, toinen Helsingistä ja toinen Turusta, jotka olivat karttoja tutkimalla etsineet sopivaa kohdetta laskettelukeskukselle. He ehdottivat, että perustettaisiin yhtiö ja pyysivät maat nyt omistavaa Reijo Nurmea mukaan. Vuonna 1969 perustettiin sitten Top-Trip Oy, jossa oli sata osakasta. Pikaisesti ostettiin ensimmäinen hissi ja helmikuussa 1970 olivat jo avajaiset. Paikalla olivat mm. maaherra Kaarlo Pitsinki ja sen ajan julkkis, toimittaja Matti Jämsä. Laskettelukeskuksen ravintola tehtiin lahoavasta Alhon tilan navetasta Reijon Ranskan messumatkalla saamasta ideasta. Niin maitohuoneesta tuli kabinetti, tallista sviitti, vintistä ravintola jne. Alhovuoren asuntovaunualue syntyi siten, että Lohjalla perustettiin karavaanariyhdistys, joka vuokrasi alueen mäkineen kaikkineen. Vähitellen alueella oli eri vuokraajat niin vaunualueelle, laskettelurinteelle kuin ravintolallekin luvun alku Alhossa Alhovuorelle oli taas tehtävä jotakin. Jos toimintaa aikoi elvyttää, oli tehtävä investointeja rinteisiin ja ravintolaan. Alhontallia kunnostettiin Alhovuori on pitkään ollut sympaattinen koko perheen laskettelukeskus lähellä pääkaupunkiseutua. 8\n9 uudelleen ja rakennettiin lisärakennus kylmä- ja sosiaalitiloille. Laskettelupuolen vetäjäksi ja kehittäjäksi saatiin Erik Boije Karkkilasta. Kesätoimintaa yritettiin kehittää mm. siten, että alue sai minigolf-radan. Ympärivuotinen toiminta on aina ollut alueelle suuri haaste. Erik Boije jatkoi lasketteluvastaavana vielä, kun Rukakeskus otti Alhovuoren ryppääseensä. Hissejä ja rinteitä lisättiin. Väliin mahtui hyviä ja myös vähälumisempia talvia, joilla on aina ollut suuri merkitys alueen toiminnalle. Vuonna 2007 Rukakeskus myi Alhonvuoren Tom Puusalle, minkä jälkeen Alho on toiminut perheyrityksenä. Omistaja on hoitanut rinnehuollon ja jälkikasvu vuokraamotoiminnan. Nyt toiminta on loppu eikä Alhovuori avaa rinteitään kaudelle 2014/2015. Alhovuori on myynnissä ja toivomme, että hiihtokeskukselle löytyy uusi jatkaja. Kokkokivi on edelleen paikallaan ja Lindbergin veräjän paikalla on rajapyykki. Historialliseksi Alhovuoren on tehnyt jo aikanaan ns. Myllykivimäki, joksi on kutsuttu Näkin ja Alhon puolella sijaitsevaa mäkeä erotuksena Närön puolen Kivimäkeen. Paitsi myllynkiviä sieltä on louhittu kiviä myös kylän kivinavettoihin. Edelleen sieltä saisi sen jo ensimmäisten insinöörien suunnitteleman liki 2 km pituisen laskettelumäen. Ikkalan Saha Oy Ikkalan saha on pitkään toiminut hirsitalojen ja hirsirakenteiden valmistamiseen erikoistuneena yrityksenä. Jatkossa yritystoiminta keskittyy korjausrakentamiseen ja piirtopalveluihin. Hirsimökkien valmistus on lopetettu syksyllä Hirsitoiminnalle yritys etsii uutta jatkajaa. Karisjärventie 176, Ikkala puh Serafina Oy Serafina Oy on Suomessa omalla toimialallaan merkittävä toimija. Näkyvintä suurelle yleisölle ovat Serafinan suorittamat suurten ajoneuvojen yliteippaukset ja erilaiset ikkunateippaukset sekä näyttävien messu- ja näyttelyosastojen suunnittelu ja toteutus. Serafinalla on kolme suurta esittelyrekkaa, joita vuokrataan eri yrityksille näyttelytiloiksi ja varustetaan niiden kulloistenkin tarpeiden mukaisesti. Palveluyhtiö Serafina Oy Pusulantie 1045, Ikkala puh katso myös: Muuta yritystoimintaa Maatalousyrittäjien lisäksi kylältä löytyy mm. taksiyrittäjinä vuosikymmeniä toimineet Marjo ja Harri Jokivirta, ompelimo ja kangaskauppa RaSu sekä laitoskuntoutusta ja palveluasumista tarjoava Kaislakoti, joka on sijoittunut entisen vanhainkodin, sittemmin hotelli-ravintola Oivan, entisiin tiloihin. Taksiautoilija Harri Jokivirta, puh Kangaskauppa Ra-Su Ikkalantie 253, Ikkala puh Kaislakoti Pusulantie 1334 puh PALVELUT Kuten nykyisin niin monen maaseudun kylän Ikkalankin palvelut ovat varsin vähäiset. Kauppoja ei ole, ei enää edes kioskia. Asiointi tapahtuu lähinnä Karkkilassa, Pusulassa, Vihdissä tai Nummelassa. Lohjalla, Forssassa ja Helsingissä asioidaan harvemmin. Lähimmät ruoka- ym. kaupat ovat Karkkilassa ja Pusulassa, jossa on myös terveysasema. Hammashoitola sijaitsee Oinolassa Nummella. Postipalvelut saadaan Karkkilasta. Joskus aiemmin Ikkalasta Karkkilaan kulki useita linja-autoja päivässä koululaisten ja Höökiin töihin menijöiden vuoksi. Nykyisin bussivuorot Karkkilaan ja Helsinkiin ovat harvat. Lohjalle on arkisin yksi vuoro Nummelan kautta varhain 9\n10 aamulla ja toinen iltapäivällä. Takaisin pääsy onkin hankalampaa. Ainoa vuoro Lohjalta Ikkalaan lähtee samaan aikaan kun iltapäiväbussi Ikkalasta sinne saapuu. Asiointi on siis enimmäkseen oman auton varassa. Kirjastoauto vierailee Ikkalassa joka torstai ja parittomien viikkojen tiistaina. Tämän palvelun toivotaan edelleen kehittyvän. 100 vuotta hiljan täyttänyt koulu sen sijaan jatkaa vahvasti toimintaansa yli 60 oppilaan alakouluna. Yläluokkien oppilaat koulukyyti vie Nummelle Oinolaan. Päiväkotia ei Ikkalassa ole. Ikkalan koulu Ikkalan koulun historia alkaa reilut 100 vuotta sitten, kun Ikkalan kyläläiset anoivat kuntakokoukselta lupaa oman koulun perustamiseen. Lupa koulun perustamiseen saatiin vuonna 1910 ja koulurakennusta lähdettiin rakentamaan Kokin isännän Felix Saraston lahjoittamalle Hiedanahteen palstalle. Se oli kivinen, tiheää metsää kasvava mäki, josta saatiin muhkeita hirsiä koulurakennukseen ja päreet kattoon. Kyläläiset osallistuivat innolla hankkeeseen ja lahjoittivat erilaisia rakennustarvikkeita. Näkin mailta Kivimäestä louhittiin komeat, harmaat graniittilohkareet kivijalaksi. Tänä päivänä voi Kivimäelle, Karkkilan ja Ikkalan rajalle, tehdä retken ja mennä katsomaan vanhaa graniittikivilouhosta. Alakoulu rakennettiin vuonna 1938 ja siellä toimii tänä päivänä koulun puutyöluokka. Kahden vuoden urakan jälkeen koulu valmistui ja aloitti toimintansa klo Kesäkuussa Kokille kokoontunut koulun johtokunta oli valinnut ensimmäiseksi opettajaksi Lyydia Maria Vilenin kahden vuoden koetusajaksi. Hän sisäänkirjoitti kouluun 43 oppilasta. Koulu tuli siis todella tarpeeseen. Maria sairastui kuitenkin aika pian ja hänen tilalleen jouduttiin valitsemaan uusi opettaja. Opettajat vaihtuivat useasti, ennen kuin opettajaksi valittiin vuonna 1918 Ilmi Valkama, joka opetti 27 vuotta. Hän perusti myös vireän raittiusseuran, aloitti äitienpäivän viettoperinteen ja ohjasi lapsia harrastuksiin. Annikki Elo, joka teki koko työuransa 42 vuotta Ikkalassa, opetti kolme sukupolvea lukemaan ja laskemaan sekä hoiti lainakirjastoa. Helvi Sarvilinna tuli ihanahan Ikkalahan, kuten hän itse sanoi, ja ehti olla arvostettu koulunjohtaja ja perinteiden jatkaja 24 vuotta. Näille naisille opettaminen oli kutsumustyötä. Heitä yhdisti velvollisuudentunto, isänmaallisuus ja Lotta-työ. Äitienpäivänvietto koululla keräsi vuodesta toiseen kyläläiset yhteen. Tämä kuva on vuodelta Koulu yhteisenä kohtauspaikkana on ollut kyläläisille hyvin tärkeä menneinä vuosikymmeninä. 10\n11 Koulun läheisyydestä löytyy kaukalo, joka jäädytetään talvisin, sekä iso yläkentäksi kutsuttu hiekkakenttä. Siellä on pituushyppypaikka ja jalkapallomaalit. Yläkenttä ja kaukalo ovat kaikkien kyläläisten käytössä. Yläkentän kunto on huono ja se tarvitsee kunnostusta. Toimiva aktiivinen kyläkoulu kylän sydämessä on ollut ja on yhä edelleen tärkeä osa Ikkalan kyläyhteisöä. Koulun ei tarvitse olla pelkästään paikka koululaisille, vaan se mahdollistaa myös muun toiminnan kylällä. Pieni kyläkoulu, jossa kaikki lapset ykkösestä kuutoseen leikkivät ja pelaavat yhdessä, turvaa häiriöttömän, inhimillisen koulunkäynnin. Tämä on rikkautta, joka antaa lapsillemme muutaman lisävuoden lapsuutta. Ikkalassa toimii myös aktiivinen vanhempaintoimikunta, jonka tarkoituksena on edistää kodin ja koulun välistä yhteistyötä. Vanhempaintoimikunta järjestää myös hauskaa yhdessäoloa sekä erilaisia tapahtumia. Yläkoulu paloi syyskuun 21. päivänä 1976 irtaimistoineen, arkistoineen ja opettajan-asuntoineen. Vain savupiippu jäi törröttämään raunioihin. Palon syy jäi selvittämättä. Nykyinen koulurakennus valmistui kuusi vuotta palon jälkeen vuonna Oppilasmäärä koulussa on viime vuosina vaihdellut oppilaan välillä. Lukuvuonna oppilaita on 67. Koulussa on kolme luokanopettajaa, yksi tuntiopettaja sekä vierailevina englanninopettaja ja erityisopettaja. Viime vuosien tapahtumia ovat olleet muun muassa peli-illat, diskot, osallistuminen Elopäiville ja Palmumarkkinoille, Match Show ja osallistuminen itsenäisyyspäivän juhlan valmisteluihin koululla. Koululaisille on myös järjestetty mahdollisuus laskettelupäivään. Tapahtumien tarkoituksena on lisätä yhteisöllisyyttä ja kerätä varoja, joilla tuetaan koulun toimintaa. Vanhempaintoimikunta on yhdessä Kyläyhdistyksen kanssa ollut järjestämässä aktiivista kerhotoimintaa koululle. Näin on saatu aikaan mm. tanssikerho, maailmakerho, musiikkikerho, atk-kerho sekä kuvataidekerho. Vuodelle 2015 puuhataan uutena näytelmäkerhoa. Aktiivinen toimiva koulu symboloi kylän elinvoimaisuutta ja on iso osa kylämme vetovoimaa. Tämän päivän Ikkala toivookin, että kylän sydän, siis koulu, säilyisi Ikkalassa! TOIMINTAA JA TOIMIJOITA Ikkalan kyläyhdistys ry Kylätoimikunta perustettiin ensimmäisen kerran 1980 luvun alkupuolella ja se on sen jälkeen toiminut hyvin vaihtelevasti. Kylätoimikunta oli mukana hankkeissa, joilla Ikkalaan saatiin katuvalaistus ja kunnan ylläpitämä uimaranta. Rannan kunnostukseen kyläläiset osallistuivat aktiivi- 11\n12 sesti. Kylätoimikunta järjesti tupailtoja ja retkiä, käytiin mm. Visbyssä ja Ahvenanmaalla. Ikkalassa ei ole kylätaloa ja toiminta keskittyi koululle. Vanhan alakoulun tiloista oli yksi huone varattu kylätoimikunnan käyttöön. Toiminta hiipui kuitenkin hiljalleen. Kylätoiminta elvytettiin uudelleen 2008 ja vuonna 2009 aloitettiin kyläyhdistyksen rekisteröinti, joka toteutui Säännöt uusittiin syksyllä Kyläyhdistyksen tarkoituksena on edistää kylän asukkaiden yhteistyötä, omatoimisuutta, kylän elinkelpoisuutta sekä toimia sen asukkaiden yleisten ja yhteisten etujen valvojana, pyrkiä edistämään kylän asukkaiden toimeentulomahdollisuuksien yleisiä edellytyksiä, kylän vakinaisten ja vapaa-ajan asukkaiden viihtyvyyttä, harrastusja kulttuuritoimintaa ja yhteistyötä sekä edistää palveluiden säilymistä alueella. Päätapahtuma on vuodesta 2009 alkaen järjestetty Ikkalan Elopäivä. Elopäivän ohjelmassa on kirpputori, kahvio, arpajaiset, kylän harrastajien esittelyjä, musiikkia, ym. Tapahtuma kerää vuosittain n kävijää. Osa on vanhoja ikkalalaisia, jotka tulevat tapaamaan toisiaan. Elopäivä järjestetään Kokin talon pihapiirissä ja kivinavetassa. Tiernapojat pikkujoulussa 2011 mukavasti, parhaat on palkittu mitaleilla oikeiden kisojen mallin mukaan! Toinen lasten tapahtuma on ollut koulun jääradalla ja urheilukentällä järjestetty Talvirieha. Lajeina on ollut mm hiihtokilpailu, potkukelkkakisa ja curling. Hernekeittoa ja kuumaa mehua on ollut tarjolla luistinradan pukukopissa. Ja mitaleita on jaettu täälläkin! Kyläyhdistys tekee yhteistyötä koulun vanhempaintoimikunnan kanssa toimimalla juridisena henkilönä iltapäiväkerhojen järjestämisessä ja hoitaa tältä osin kirjanpidon. Kyläyhdistyksellä on edustajat Lohjan lähidemokratiassa Pusulan aluetoimikunnan kautta. Kyläyhdistyksen toiminta on vuosien varrella vakiintunut. Tule mukaan toimintaan! Kyläyhdistyksen toiminta on ollut suurelta osin samojen aktiivisten tekijöiden varassa. Uusia tekijöitä ja heidän mukanaan uusia ideoita tarvittaisiin kipeästi. Elopäivän kirpputoria 2011 Muita kyläyhdistyksen järjestämiä tilaisuuksia ovat pikkujoulujuhlat, yhteislauluillat kesäisin, tupaillat, kylän siivoustalkoot ja yhteiset kuntokävelyt. Pikkujoulujuhla on järjestetty lähes aina Ikkalan koululla, lauluillat Kokin talolla. Lapsille kyläyhdistys on järjestänyt vuosittain leikkimielisen urheilutapahtuman, Lasten olympialaiset urheilukentällä. Osallistujia on ollut 12 Tule sinäkin mukaan. Osallistuminen ei vaadi kuin reipasta ja yhteisöllistä mieltä. Yhdessä tekeminen on hauskaa ja yhdessä saamme aikaan enemmän. Mottomme onkin: Ikkala maailmankartalle! Se on myös kirjattu yhdistyksellä myynnissä oleviin t-paitoihin. Säännöissä jäsenyydestä sanotaan näin: Yhdistyksen varsinaisiksi jäseniksi voi hallitus hyväksyä yhdistyksen toimialueella asuvat henkilöt, jotka hyväksyvät yhdistyksen säännöt, olivat he sitten vakituisia tai kesäasukkaita. Kannatusjäseneksi\n13 Koulun hyväksi toimivan vanhempaintoimikunnan lisäksi Ikkalassa kokoontuvat myös Ikkalan Martat, joiden yhdistys on täyttänyt kunnioitettavat 65 vuotta. Uudet jäsenet ovat tervetulleita! Lisätietoja Alli Finerus, puh Toimintaa Ikkalan alueella on ollut myös sekä Nummen Samoojilla että Suomelan Samoojilla. Hiiden Opiston kautta on Ikkalaan vihdoinkin saatu opiston järjestämää toimintaa eli latinalaisia tansseja sisältävä liikunnallinen Bailana-kurssi. Sen vetäjänä toimii ikkalalainen Ana Gutierrez- Sorainen. Kurssi on kerännyt osanottajia Vihdistä ja Karkkilasta asti. Aluetoimikunta Lasten olympialaisten mitalistit 2014 ja talvirieha 2012 Kuntaliitoksen edellä ihmisiä eri puolilla tulevaa Suur-Lohjaa huoletti se, miten pienten kylien ääni kuuluu kauas uuden Lohjan päättäjille ja virkamiehille sekä kuka toimii näiden alueiden edunvalvojana suuressa organisaatiossa. Näitä huolia hälventämään perustettiin Lohjalle lähidemokratiaa tukevat aluetoimikunnat toukokuussa Lohja jaettiin kahdeksaan eri aluetoimikuntaan, joista Ikkala kuuluu Pusulan aluetoimikunnan piiriin. Pusulan aluetoimikunnan puheenjohtaja, Kimmo Kotilainen Kärkölästä, toimii tällä hetkellä myös alueiden johtokunnan puheenjohtajana. Alueiden johtokuntaan kuuluu jokaisen aluetoimikunnan nimeämän kahden edustajan lisäksi valtuustoryhmien edustajat ja virkamiesjohto sekä kaupunginjohtaja. voidaan hyväksyä yksityinen henkilö tai oikeuskelpoinen yhteisö, joka haluaa tukea yhdistyksen tarkoitusta ja toimintaa. Muutkin kuin ikkalalaiset voivat liittyä yhdistyksen jäseniksi. Kannatusjäsenet hyväksyy yhdistyksen hallitus. Tällä hetkellä Ikkalan kyläyhdistyksellä ei ole jäsenmaksua. Kannatusjäsenten maksu on 5 euroa. Lisää tietoja saa yhdistyksen kotisivulta Muita yhdistyksiä ja toimijoita Lohjan aluetoimikuntien yhteisen nettisivun (www.lohjanaluetoimikunnat.fi) mukaan aluetoimikunnat pyrkivät lisäämään asukkaiden mahdollisuuksia vaikuttaa oman alueensa asioihin, lisäämään yhteistyötä, kehittämään aluetta sekä toimimaan yhdistävänä tekijänä kaupungin ja asukkaiden välisessä tiedonkulussa, asioiden valmistelussa ja päätöksenteossa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että aluetoimikuntien kokouksissa otetaan esille yksittäisten asukkaiden tai yhteisöjen toimikunnille tuomia, tärkeäksi kokemia asioita, niin pieniä kuin isompiakin. Myös kaupungin puolelta pyydetään aluetoimikunnilta mm. lausuntoja ja kannanottoja ajankohtaisista asioista. Näin alueiden asukkaiden toiveita ja ajatuksia oman alueen kehittämisestä voidaan viedä eteenpäin. Aina kehittäminen ei tarkoita kaupungin osallistumista asiaan, vaan hyviä ideoita voidaan toteuttaa myös ihan omalla porukalla. Pusulan aluetoimikunnan kokoukset ovat olleet kaikille avoimia, joten kaikilla asukkailla on mahdollisuus tulla kokouksiin kuuntelemaan, keskustelemaan tai ottamaan kantaa. 13\n14 Lisätietoja Pusulan aluetoimikunnasta saa kotisivuilta ja www. lohja.fi/lähidemokratia sekä aluetoimikunnan kansiosta kirjastosta tai kirjastoautosta Ikkala on päässyt ainakin jo Suomen kartalle. Korkeasaaressa asustaa näet Ikkalasta viime keväänä huonokuntoisena löydetty ilves. Komeaksi tervehtynyt kissa tekee pian Suomea ja Ikkalaa tunnetuksi Wienin eläintarhassa, jonne se on lähiaikoina muuttamassa. YMPÄRISTÖ Maisema Lähestyy Ikkalaa miltä suunnalta tahansa, näky on sama. Avara kumpuileva peltomaisema taloineen lomittuu metsäisten mäkien väliin. Näkymä on rauhoittava ja ikiaikainen. Suotta ei Pusulaa, Ikkalan entistä kotikuntaa, ole sanottu köyhän miehen Toscanaksi. Vain lämpö ja oliivipuut puuttuvat. Ikkalan alueen metsät ovat pääosin kuusivaltaista sekametsää, mutta soraharjuilla viihtyvät myös männyt. Kotojärven ranta-alueilta löytyy lehtomaisuutta ja runsaasti pähkinäpensaita, joista kylän lapset ennen tapasivat kerätä pähkinöitä. Jylhää erämaalampea muistuttava, lähdepohjainen Kotojärvi sijaitsee keskellä kylää syvässä maanpainumassa. Sen itäreunalla on mahtava, pystysuora kallioseinämä, jonka korkeus vedenpinnasta mitattuna on lähes 30 metriä. Jos jaksaa kiivetä sivummalta ylös asti, päätyy suorastaan gallenkallelamaisiin maisemiin käkkyrämäntyineen. Kotojärvi oli varsinkin entisaikaan kylän keskeinen paikka. Järvessä pestiin pyykit, liotettiin pellavat ja tietysti uitiin. Talvella järvestä sahattiin jäälohkareita, joilla maito jäähdytettiin kesäisin. Hirvet, peurat ja metsäkauriit ovat Ikkalan metsissä kuin kotonaan ja ilveksen pyöreitä käpälänjälkiä näkee joskus talvella metsätien laidassa. Eikä siitä ole kovinkaan monta vuotta, kun ojanpohjan mutaan oli painunut karhun jalanjälki. Ketut, mäyrät ja supikoirat liikkuvat aivan kylän laidoilla ja joskus pihoillakin. Keväisin ja syksyisin Ikkalassa saa ihailla joutsenten matalalla kulkevaa ylilentoa. Muuttoreitti on aina sama, sillä Kotojärvi on monen joutsenryhmän levähdyspaikka. Ikkalan näkyvin maamerkki on Alhovuoren hiihtokeskus rinteineen. Alhon huippu on yli 120 metrin korkeudella merenpinnasta. Lähes samaan yltää Kotojärven takainen Kissanhännänmäki. 14 VESISTÖT Kotojärvi Kyläläisille tärkein vesialue on keskellä kylää sijaitseva Kotojärvi. Kunnan omistamalla rannalla on yleinen uimaranta. Kunta ylläpitää rantaa, hoitaa siellä olevan Bajamaja-WC:n ja valvoo uimaveden laatua. Ranta syvenee jyrkästi. Kaislikko on kaventanut hiekalla täytettyä aluetta. Laiturin rakentaminen on käyttäjien toiveena. Toinen suosittu uimapaikka on vastarannalla Koulutien varrella. Ranta-alueen omistaa Kokin talo ja siihen on rantaoikeus Koulutien kesämökeillä ja kylän rivitalojen asukkailla. Varsinkin nuorison suosima uimapaikka on korkean kallioseinämän päässä oleva Simonnokka. Kallion ulokkeilta hypitään veteen turvallisesti, paikalla on syvyyttä noin 5 metriä.\n15 Näkymä Kotojärven uimarannalta Simonnokalle Rausjärvi Suurin Ikkalan järvistä on Karisjärven rajamailla sijaitseva Rausjärvi. Järven pituus on n. 1,6 km. Rausjärven syvimmällä kohdalla on kartan mukaan syvyyttä 12,6 metriä. rantakenttää ja erityisesti lapsille sopiva hiekkapohjainen, loivasti laskeutuva uimaranta. Kunta omistaa suurimman osan rannoista. Kesäaikaan vilkkaassa käytössä oleva Rausjärven leirikeskus on Mustaholmannokka-niemessä. Leirikeskuksessa järjestetään mm. lasten kesäleirejä ja paikkaa voivat vuokrata käyttöönsä myöskin erilaiset yhteisöt. Päärakennuksen lisäksi alueella on rantasauna, aittarakennus ja huoltorakennus. Pihalla on lentopallokenttä ja grillipaikka. Tiloissa mahtuu yöpymään n. 30 henkilöä. Vastapäisellä rannalla on partiolippukunta Nummen Samoojien ylläpitämä Rasan maja. Rausjärven eteläpäässä Ruuhilahdessa on avointa Rausjärven leirikeskuksen päärakennus 15\n16 Alueen muut vesistöt Kylän alueelta löytyy lukuisa määrä pienempiä lampia, kuten Rausjärven rantatien varrella ovat Kahilainen ja Koiralampi. Rausjärven pohjoispäähän laskevan puron varrella on Murhalampi-niminen suolampi. Vanha tarina kertoo, että lampeen on tapettu ja upotettu kulkukauppias, laukkuryssä. Lampeen ei pidä mennä uimaan, uhrin haamu vetää uimaan uskaltautuneen takaisin! Hiirlampi, kesämökkejä Pusulantien puolella Hiirlampi Pusulantie Karkkilaan kulkee Hiirlammen rantaa seuraillen. Järvi näkyy paikoittain metsän läpi, tien ja rannan välissä olevien kesäasuntojen välistä. Järven pituus on n. 900 m ja leveimmältä kohdaltaan järvi on n. 500 m. Suurimman osan ranta-alueista omistaa Kataisen tila, loppuosa rantaviivasta on kesämökkien aluetta. Hiirlammella ei ole yleiseen käyttöön varattua ranta-aluetta. Alhojärvi Kapea, n. 600 m:n pituinen Alhojärvi on tehty luvulla patoamalla Saarlammesta laskeva, tilan peltojen halki virtaava puro. Järven toinen ranta on Alhovuoren matkailuvaunualueen käytössä, toisella rannalla kulkee Saarlammelle johtava tie rantaviivaa seuraillen. Alhojärven alue on kokonaisuudessaan Alhovuoren Toimintakeskus Oy:n omistuksessa. Haijalankulmalla lähellä Karkkilan rajaa ovat Antinlampi, Kolmperse, Kalaton, Sammoo ja Mäenpäällinen. Kylän takamailla, Metelinmäen ja Kivimäen välisessä notkossa, lähellä Karkkilan ja Vihdin rajaa sijaitsee kaksi erämaalampea, Pierlammet. Pikku Pierlampi on Karkkilan puolella. Koska luonnonvaraisia vesiä on vähän, ovat monet tehneet pihapiiriinsä omia lammikoita kaivamalla ja pieniä puroja patoamalla. Näitä on nähtävissä mm. Pusulantien varrella, Karisjärventien vieressä Viitaankulmalla, Rakentajantien ja Urheilutien varrella. Ikkalan vedet laskevat purojen kautta Hirvijokeen, joka vie vetensä Pusulanjärveen eli Jäämäjärveen Seppälän kylän kohdalla. Täältä vedet laskevat Pusulanjokea ja Nummenjokea pitkin Lohjanjärven vesistöön. Kalastus Yleisimmät kalalajit alueen vesissä ovat hauki, ahven, särki ja salakka. Näiden lisäksi ainakin Rausjärvessä ja Hiirlammessa on tavattu ankeriasta, jonka kanta lienee peräisin istutuksista. Rausjärvestä saadaan myöskin isokokoista muikkua. Saarlampi Karkkilan raja kulkee lammessa olevan saaren kautta ja siten kapea kaista vesialueesta ja noin 500 m rantaviivaa jää Ikkalan puolelle. Kotojärven ahven 1,450 kg, 45 cm, saatu elokuussa\n17 Kotojärveen on tiettävästi 1970-luvulla istutettu kirjolohta, nykyisistä saaliista ei ole tietoa. Talvella 2012 järvellä pidettiin pilkkikilpailut ja ahvensaaliit olivat lehtijutun mukaan hyviä. Verkkokalastuksen riesana on järven erittäin runsas ruutanoiden määrä, verkkoon tarttuu kerralla kymmeniä puolikiloisia ruutanoita! Kotojärvessä saaliiksi tulee myöskin suutaria, joka ei ole kovin yleinen alueen pienissä järvissä. Rausjärvessä ja Kotojärvessä on kohtalaisesti rapuja. Vesiin on istutettu täplarapua, koska se kestää rapuruttoa paremmin kuin tavallinen jokirapu. Rausjärven kalavettä hoitaa Hirvijoen kalastuskunta. Hiirlammen ja Kotojärven kalastuskunnat eivät toimi aktiivisesti. IKKALAN ULKOILUREITIT Ikkalassa on hienot ulkoilumaastot metsälampineen ja jylhine maisemineen. Erilaisia metsäpolkuja on runsaasti. Ne ovat kunnostamattomia eikä niitä ole merkitty, mutta normaalikuntoinen pärjää niillä mainiosti. Joidenkin reittien merkitsemistä suunnitellaan, mutta varsinaista reitin ylläpitoa ei ole. Ohessa muutama reittiehdotus. Korpimäen ympäri 2 km & Kotojärven ympäri 2.6 km Retkeily on ennen muuta mielentila. Retkeilyssä yhdistyvät liikkumisesta aiheutuva fyysinen rasitus ja ympäröivän luonnon havainnoinnin tarjoama henkinen virkistys. Lyhytkin retki on virkistävä ja täynnä nähtävää ja koettavaa, kun vain lähtee avoimin mielin liikkeelle. Korpimäen ympäri 2 km & Kotojärven ympäri 2.6 km 17\n18 Tällä matkalla voit ihastella sekä lehtomaista maisemaa pähkinäpensasmetsineen, valkovuokkoineen ja isoine haapoineen että jylhiä kallioita käkkyrämäntyineen. Erämaahenkistä metsälampea muistuttavan Kotojärven itäpuoli on jylhää pystysuoraa kallioseinämää, jonka korkeus vedenpinnasta mitattuna on lähes 30 metriä. Reitti kulkee ylös kalliolle, mistä avautuvat hienot maisemat. Varsinkin ilta-auringon laskiessa vastakkaiselle rannalle näky on huikea. Reitin varrella on nuorten vuosikymmenien ajan suosima uimapaikka Simonnokka, joka on nuorison suussa vääntynyt Simpaksi. Sen verran makeesta mestasta on kysymys, että tänne tullaan uimaan Karkkilasta asti. Vaikka reitit ovat suhteellisen lyhyet, niin haastetta löytyy reilujen korkeuserojen vuoksi. Reitit näkyvät kartassa oranssilla katkoviivalla. Pähkinäpensas kasvaa luonnonvaraisena lähinnä Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaalla ja sitä pidetään kelttiläisessä perinteessä tiedon ja viisauden symbolina. Pähkinäpensalla on taipumus kehittää jatkuvasti uusia versoja juurilleen. Yksittäiset haarat kuivuvat jo vuoden ikäisinä, vaikka itse pähkinäpensaalla voikin olla ikää jopa 150 vuotta. 18\n19 Nimi vihkoon ja takaisin 3 km Kulje Näkintietä halki kumpuilevan peltomaiseman noin 1 km Aropellon ladolle, jonka seinässä on Kyläyhdistyksen vihko. Voit käydä kirjoittamassa siihen nimesi. Käänny samaa tietä takaisin ja kulje noin 700 m ja käänny peltojen jälkeen risteyksestä oikealle. Tie johtaa Pusulantielle, käänny vasemmalle ja palaa takaisin kylälle. Alhon ympäri Kivimäen kautta tai ilman 6 km Kulje Näkintietä noin 2 km, käänny ylös mäkeen traktoriuralle ja seuraa polkua mäen päälle. Tässä kohden voit poiketa reitiltä, jatkamalla suoraan ja käydä katsomassa vanhaa graniittikivilouhosta. Jollet poikkea louhokselle, niin käänny vasemmalle, kunnes saavut ylös Alhon rinteille. Täältä on hienot näkymät yli Ikkalan, varsinkin auringonlaskun aikaan. Kulje ylärinteen poikki yläviistoon vastakkaiselle puolelle. Jatka mönkijäpolkua alas Alhojärven rantaan ja palaa Alhonkulma-nimistä tietä takaisin. Matkalla voit törmätä ihastuttaviin kivistä tehtyihin hattivatteihin. Näkintietä kahden lammen kautta Pierlammentielle 6 km Tämä reitti kulkee pääasiallisesti metsäteitä pitkin, kahden erämaahenkisen metsälammen kautta. Kulje Näkintietä päähän asti, jatka polkua alas Pikku Pierlammen rantaan. Seuraa oikealle menevää polkua, kunnes tulet isomman Pierlammen rantaan, käänny oikealle ja kulje polkua, kunnes tulet lammen päähän (polkua n. 150m). Pierlammen tie on suoraan edessäsi. Käänny oikealle ja palaa Ikkalaan. Pääsääntöisesti maanteitä kulkevia reittejä Esimerkiksi pyörälenkeiksi soveltuvia, maantietä pitkin kulkevia reittejä ovat muun muassa Viialan lenkki Ärsäntie-Kotanummi-Karisjärventie Ratinkulmantie-Nurmentie-polku Ärsäntielle-Karisjärventie Iirislammentien lenkki Pusulantie-Kytöläntie-Viialantie-Pusulantie Karisjärventie-Kotanummi-Huopintie- Pusulantie TIET JA LIIKENNE 3 km 3 km 4 km 8 km 8 km 12 km Ikkala sijaitsee Lohjan kunnan koilliskulmassa. Lähimmät taajamat ovat Karkkila, 8 km, ja Pusula, 10 km. Lohjalle on matkaa 34 km ja Helsinkiin 73 km. Ikkalan läpi kulkee Pusulasta Karkkilaan vievä Pusulantie, jonka muodostavat tiet 126 ja 127. Liikennemäärä tiellä on vuoden 2013 tilaston mukaan keskimäärin 1600 autoa/vrk. Kylän läpi kulkee lisäksi yhdystie Vihdin suunnasta Marttilan risteykseen ja edelleen Somerontien suuntaan, tiet 1224 ja 1282 eli Ikkalantie ja Karisjärventie. Liikennemäärä tällä reitillä on n autoa/ vrk. Taajaman alueella on liikennemerkein ja ajoratamerkinnöin osoitettu 50 km/h nopeusrajoitus. Muut tiet kylällä ovat sorapintaisia yksityisteitä, joilla ei ole tievalaistusta. Kaupunki myöntää vuosittain avustuksia hoitokunnille teiden perusparannuksiin ja kunnossapitoon. Näitä teitä ovat mm. Iirislammentie, Ratinkulmantie, Ärsäntie, Rausjärventie ja Kytöläntie. Liikenteen ongelmat Kevyen liikenteen väylää tarvitaan Kyläkyselyn vastauksista näkyy, että liikenneturvallisuuden parantaminen on kylän tärkein asia. Tämä tarkoittaa ensisijaisesti kevyen liikenteen väylän aikaansaamista vilkkaimmin liikennöidyille paikoille. 19\n20 Nykyiset olosuhteet eivät vastaa tämän päivän liikennemääriä, teillä ei ole edes kulkukelpoista piennarta. Autoliikenteen, varsinkin raskaan liikenteen, lisääntyminen kapealla tiellä aiheuttaa vaaraa jalankulkijoille ja pyöräilijöille, erityisesti lapsille. Turvattomuus lisääntyy talviaikaan, jolloin tiet kapenevat entisestään aurauksen vuoksi. Liikenne on vilkkainta juuri siihen aikaan, kun lapset kulkevat koulumatkojaan. Monet vanhemmat saattavat lapset kouluun omilla autoillaan tai tulevat kävellen turvaamaan koulumatkaa ja koulun päätyttyä sama toisinpäin. Mietittäväksi tulee, auttaisivatko positiiviseen sävyyn laaditut Tervetuloa Ikkalaan -kyltit hidastamaan liiallisia ajonopeuksia ainakin näin ensi hätään. Tielle ulottuvat pensaikot Pusulantiellä ajoradalle päin kallistuvat pensasaidat vaikeuttavat liikennettä ja tiellä kävelevien turvallisuutta. Pensaikot myös raapivat autojen kylkiä ja sivupeilejä, jolloin ajoneuvojen on väistettävä pensaat kauempaa. Tiellä tulee todella ahdasta, jos samaan aikaan on muita vastaantulijoita; jalankulkijalle ei enää jää minkäänlaista tilaa. Pahimmillaan tämä tilanne on Ikkalantien ja Pusulantien risteyksessä. Kannattaa miettiä, miten kylän omilla toimenpiteillä voidaan vaikuttaa tilanteen korjaamiseen. Katuvalaistus ja nopeusrajoitukset Valaistuksen parantaminen on monien mielestä tärkeää. Katuvalot kattavat nykyisellään lyhyen matkan kylän keskustassa. Valaistuja osuuksia pitäisi pidentää kaikkiin suuntiin. Kyselyn mukaan myös nopeusrajoitusten ja häiritsevän mopoliikenteen valvontaa halutaan. JULKINEN LIIKENNE Liikenneyhteydet Linjaliikenne Ikkalassa niinkuin kaikkialla muuallakin on vähentynyt merkittävästi parin viimeisen vuosikymmenen aikana. Matkustajamäärät ovat vähentyneet ja liikennöitsijät hakevat jatkuvasti lupia kannattamattomien linjojen lopettamiseksi. Muutama vanha vuoro on säilynyt välillä Ikkalasta Helsinkiin ja takaisin. Yhteydet Helsinkiin ovat tyydyttävät ja palvelevat myöskin autottomia kesäasukkaita. 20


Olisiko minulla mitään mahdollisuutta saada tyttöystävää? Olen n. 155 cm pitkä ja ylipainoinen. Miten saisin tyttöjen ki...innostuksen minuun? Yksi luokkalaisistamme pelleilee usein tunneilla ja silloin tytöt nauraa. Jos minä teen jotain, he käskevät olla hiljaa. Näyttää että kukaan ei ole kiinnostunut minusta. He pitävät enemmän pojasta, joka on n. 30 kg ja n. 130-140cm pitkä. Toisellakin luokalla on yksi joka on n.140-150 pitkä ja painaa n. 30 ja naama on pieni kuin marsulla. Antakaa käytännön vihjeitä!\nOnneksi tyttöjä on saman lailla erilaisia kuin kuvauksesi poikiakin. Kauneus on onneksi katsojan silmässä ja ihastuksen kohteena voi olla eri tytöillä kovin erilaisiakin poikia sekä kooltaan että käytökseltään. Kaunis, kohtelias ja tyttöjä lempeästi kohteleva käytös ja ripaus huumorintajua ovat varmoja valtteja flirttailun kentillä. Siisti ja puhdas ulkoasu tuovat mukavan lisän tähän kokonaisuuteen. Onnea lemmen paloissa!\nMaaret Limnéll, Sexpo säätiö\nYks poika on kattellut ja hymyillyt mulle kohta vuoden niin onko se kiinnostunut musta vai ei??? Kesäloma alko nyt nii k...annattaisko mun tekstailla sille? Ja miten kun sain kaverilta tekstarin että se on kuullut että sillä pojalla olis tyttöystävä mutta se voi olla pelkkää huhua... Että luuletko että se käyttäytyisi mua kohtaan tuolla tavalla jos sillä olis tyttöystävä...\nUlkopuolisen on hyvin vaikea arvioida mitä tämä poika katseellaan ja hymyllään tarkoittaa. Eri ihmiset tarkoittavat katseellaan erilaisia asioita. Yleensä usein toistuva katse ja siihen liitetty hymy ovat merkki jonkinasteisesta kiinnostuksesta. Hänen puoleltaan kiinnostus voi tarkoittaa kiinnostusta olemaan Sinun ystäväsi tai mahdollisesti jostain muusta. Varman tiedon siitä mitä hän tarkoittaa saat vain kysymällä sitä suoraan häneltä. Voithan tekstailla hänelle ihan kaverimielessä ja kysyä ohimennen siitä onko hänellä tyttöystävää. Joten reippaasti vaan tekstailemaan :)Heidi Parkkali Sexpo säätiö\nMillaisen pojan pitää olla, jotta tytöt huomaisivat häntä? Siis millaisista pojista tytöt tykkäävät eniten?...\n”Pojan tulee olla rento tyyppi, riittävän puhelias, uskaltaa tulla juttelemaan ja omaa omia mielipiteitä, on ystävällinen, ei ole itsepäinen, ei saa määrätä liikaa, täytyy tykätä Nalle Puhista, ei saa ”pelätä tyttöbakteereja”, on rehellinen, huomioi, on kohtelias. Tytöt ei tykkää pojista jotka kiusaa, ei saa esittää kovista, täytyy osata/uskaltaa näyttää tunteensa avoimesti.”Vastauksen antoivat Saana 10, Sofia 12 ja Rosa18 wee.Kuten huomaat, jokaisella on oma näkemyksenä ja mielipiteensä millaisen pojan/tytön tulee olla. Saana tykkää pojista, jotka tykkäävät myös Nalle Puhista, Sofia taas pojista, jotka eivät pelkää tyttöbakteereja ja Rosa pojista jotka osaavat näyttää tunteensa avoimesti. Tämä onkin paras puoli tykkäämisessä ja rakastumisessa; jokainen löytää itselleen oman rakkaan, koska kaikki tykkäävät eri asioista ja erilaisista ihmisistä. Joten Sinulle minä annan vain yhden vinkin; ole oma itsesi!Katja Hakosaari, Sexpo säätiö\n15-vuotias poika Espoosta kyselee apua palavaan rakkauden tunteeseensa, jota hän tuntee koulukaveriansa kohtaan. Tyttö o...n samalla maantiedon tunnilla ja poika on jutellut useaan otteeseen tytön kanssa. Poika tiedustelee sopivia tapoja ottaa lähempää kontaktia ihastuksensa kohteeseen.\nOlet samassa hämmentävässä ja toisaalta ihanan tuntuisessa tilanteessa kuten moni muukin 15-vuotias. Sopivia keinoja toisen huomion herättämiseksi on keskustelu hänen kanssaan kuten oletkin tehnyt. Seuraavaksi voit vaikka pyytää häntä kanssasi johonkin, kuten esim. kävelylle, kirjastoon, kahville kahvilaan, leffaan tai johonkin muuhun sopivaan tekemiseen, johon lähistöllänne on mahdollisuus. Sopivalla hetkellä voit kertoa hänelle pitäväsi hänestä ja sanoa, että mistä erityisesti tykkäät hänessä (esim. hiukset, iloisuus, tapa kävellä tai puhua tms.). Yhdessä nukkuminen on ihan ok., mikäli sovitte siitä etukäteen ja myös siitä on hyvä puhua ennakkoon, että mitä yhdessä vierekkäin ollessa tapahtuu. On kummallekin helpottavaa, jos sovitaan ennakkoon pelisäännöt siitä mitä saa tehdä ja mitä ei vielä kokeilla. Voitte sopia esim. suutelemisesta, jos siltä tuntuu ja että kumpikin pitää ainakin alusvaatteet yllään eikä niiden alle saa vielä tässä vaiheessa koskea. Tehkää sellaiset säännöt, jotka teille sopivat. Toivotan Sinulle mukavaa seurustelua tulevan tyttöystäväsi kanssa!\nOlen 24v mies. Minua on vaivannut jo monta vuotta obsessio erääseen naiseen. En ole vielä ollut kenenkään kanssa sillai ...koska haluan vain hänet eikä kukaan tunnu vetävän vertoja. Pidän kyllä monia muita naisia seksuaalisesti haluttavina ja heitä lähestynkin aktiivisemmin mutta sisimmässäni tiedän, että haluan vain yhden ainoan. Enkä halua loukata toisen tunteita tälläisellä ratkaisulla, koska uskon että tilanne pysyisi saman. Haluaisin silti obsessiotani enemmän ja paljon. Pystyn kyllä naisten kanssa keskustelemaan ja minulla on jopa muutama naispuolinen ystäväkin. En tosin heille ole tästä avautunut. Tiedän tämän naisen olevan varattu, muuta kuvittelen että ehkä hän sittenkin voisi olla minusta kiinnostunut. Lähestymistäni on estänyt koko ajan tieto varattuna olemisesta ja se sotii omaa moraaliani vastaan. Toisaalta lähestyminen antaa myös olettaa että kuvittelen hänet saavani. Olisiko siis väärin lähestyä häntä? Olen myös jonkin sortin perfektionisti. Koska haluan rinnalleni kaikkein ihanimman vaadin myös itseltäni täydellisyyttä. Mitä tässä kannattaisi oikein tehdä? (kysymystä lyhennetty)\nKerroit, että Sinulla on pakkomielle erääseen naiseen. Kuulostaa siltä, että haluat tilanteeseen jonkinlaista muutosta, etkä pääse eteenpäin elämässäsi ennenkuin olet ilmaissut hänelle tunteesi. Sinun kannattaa miettiä eri mahdollisuuksiasi; mikä on paras asia mitä voi tapahtua, entäpä huonoin? Voi olla, että kun mietit oikein tarkkaan kumpikin noista vaihtoehdoista on parempi kuin se missä tällä hetkellä olet. Kertoessasi todelliset tunteesi saisit itseäsi painavan asian pois harteiltasi ja olisit mahdollisesti valmis jatkamaan eteenpäin elämässäsi. Yritä ottaa ihailemaasi naiseen hienovaraisesti, mutta suoraan kontaktia. Voit kuunnella ja katsella kuinka teillä synkkaa ja miten hän suhtautuu läheisempään tuttavuuteenne. Hän kyllä varmasti kertoo tai viestittää muuten Sinulle jos seurasi ei ole tervetullutta. Saattaa myös olla, että luotuasi läheisemmän kontaktin häneen huomaat ettei hän ollutkaan yhtään sellainen kuin halusit ja kuvittelit! Kerää rohkeutesi ja usko omiin kykyihisi ja voimiisi! Yritä nähdä tämä uutena mahdollisuutena elämässäsi!\nHeidi Parkkali, Sexpo säätiö\nMoi! Olen 15wee tyttö ja kysyisin eräästä asiasta? Mulla sattuu tällä hetkellä olemaan poikaystävä, mutta olen myös sama...lla rakastunut toiseen mua vuotta vanhempaan henkilöön, en tiedä miten sen sanoisin mun poikaystävälle, ja sitten se johon mä satuin rakastuu ei tiedä et mä rakastan myös toista poikaa. Apua. En tiedä mitä teen? Olen aika pahassa pulassa...!\nSeurusteluun kuuluu myös vastuun kantaminen ja vastuuta on mm. seurustelusuhteen lopettaminen, jos suhde ei toimi. Olet tullut nyt siihen tilanteeseen, ettet ole pystynyt lopettamaan edellistä suhdettasi, ennen kuin aloitit uuden suhteen. Kahta rakkautta on hyvin vaikea pitää, ja sehän ei ole reilua kenellekään. Pohdi nyt itseksesi kummasta pojasta tykkäät. Tee valinta ja harjoittele suhteen lopettamista. Muista että erota voi myös nätisti. Katja Hakosaari, Sexpo säätiö\nOlen 14 v ja kaipaan tyttöystävää. Ja mulla se on ollut mutta se tyttö sano myöhemmin että se harrasti seksiä yhen toise...n kanssa ja minä laitoin välit poikki koska hän petti minut ja tarkoittaako seksi rakkautta? Teinkö oikein?\nMielestäni toimit ihan oikein, jos Sinusta tuntui siltä, että luottamustasi on käytetty väärin. Lisäksi teit tärkeän kysymyksen kysyessäsi tarkoittaako seksi rakkautta. Niin aikuiset kuin nuoretkin harrastavat joskus seksiä ihmisen kanssa, jota eivät rakasta. Syyt tähän ovat moninaiset. Nuori ihminen saattaa harrastaa seksiä kumppanin kanssa, jota ei rakasta siksi, että hän ei vielä tunnista omia rajojaan. Hän ei tiedä mikä hänestä tuntuu hyvältä ja mikä ei. Hän ei välttämättä tiedä miltä pitäisi tuntua silloin, kun alkaa rakastella toisen kanssa tai hän ei ehkä kehtaa tai uskalla kieltäytyä seksistä, kun on joutunut sellaiseen tilanteeseen, jossa toinen haluaa sitä tehdä. Tärkeää olisikin ensin rauhassa seurustella useamman kuukauden ajan ennen kuin edetään koskettelussa ja hyväilyissä yhdyntään asti.\nOlen 18 v ja minulla on tyttöystävä, joka on 15 ja täyttää syksyllä 16 v. Pitäisikö odottaa vai voiko harrastaa seksiä, ...jos kummatkin sitä haluaa eikä pakottamista ole. Pystyykö kumppanin tunnustus auttamaan, jos joutuu oikeuteen, eli jos tyttöystäväni ilmoittaa oikeudessa ettei pakottamista ole ollut ja kummatkin sitä halusi...\nNuorten väliset intiimit seurustelusuhteet ovat tulkinnan varaisia seksuaalirikoslaissa, joten ei ihme, jos joskus herää ihmetys siitä miten pitäisi toimia ettei tule rikkoneeksi lakia. Sinun tapauksessasi on täysin mahdollista, että tuomioistuin langettaisi Sinulle ehdonalaisen tuomion huolimatta tyttöystäväsi todistuksesta, että hän halusi koskettelua ja yhdyntää itse. Suomessa suojaikäraja on 16 vuotta, joten kun Sinä olet täysi-ikäinen niin tällaiseen tapaukseen voisi soveltaa lain kohtaa, jossa sanotaan, että sukupuoliyhteys kuuttatoista vuotta nuoremman lapsen kanssa on rangaistava teko. Kuitenkin laissa on myös kohta, jossa sanotaan että rikoslakia ei sovelleta nuorten keskinäiseen vapaaehtoiseen seurusteluun. Mutta huomioitavaa on, että 16 vuotta nuorempaa ihmistä kutsutaan laissa lapseksi ja 18 vuotta täyttänyt on täysi-ikäinen. Onko nuori sitten nuori ainoastaan 16 – 17 vuoden iässä? Koska yleisesti lienee kuitenkin niin, että ihmisestä käytetään käsitettä nuori sekä ennen että jälkeen ko. ikävuosien niin tuomioistuin joutuisi mahdollisesti huolellisesti miettimään miten Sinun tapauksessasi olisi viisainta toimia. Jouduttaisiin pohtimaan onko kyseessä aikuisen ja lapsen välinen tuomittava seksisuhde vai nuorten välinen seurustelusuhde. Suosittelisin teitä keskustelemaan siitä, että voisitteko odottaa, kunnes tyttöystäväsi täyttää 16 vuotta. Yhdyntä on kuitenkin vain osa siitä kaikesta, joka rakasteluun toisen ihmisen kanssa kuuluu. Kaikenlainen koskettelu ja hyväilyt sekä hellyys ovat suurta nautintoa ja mielihyvää tuottavia asioita ja huomion kiinnittäminen niihin kaikessa rauhassa pidemmän aikaa saavat yhdynnänkin useimmiten tuntumaan paremmalta, kuin jos siihen mennään liian varhaisessa vaiheessa.\nMiten saan kiinnostumaan itteeni pojan joka on samalla luokalla sillä ite ole 12 wee ja se poikakin on 12 wee??? olisiko... kirje hyvä keino vai olisiko joku vielä parempi keino???\nToisen kiinnostuksen herättelyyn voi käyttää monia keinoja. Mainitsemasi kirje voi olla hyvä tapa kertoa omista tunteista toiselle. Omien ehkä osittain salaistenkin asioiden kirjoittaminen ja tekstin antaminen toiselle vaatii varmuutta siitä, että toinen ei anna tekstiä eteenpäin jonkun kolmannen luettavaksi. Muita keinoja voivat olla esimerkiksi ehdottaa, että tehtäisiin jotain yhdessä. Se voi olla jotain sellaista missä on kummankin omia kavereita mukana tai sitten kahdestaan. Tai sitten voit vain yksinkertaisesti aina sopivilla hetkillä mennä juttelemaan pojalle jotain ja katsoa alkaako hän kiinnostua Sinusta. Aina ei välttämättä tarvitse heti kertoa ihastumisestaan toiselle vaan antaa hänelle aikaa ja mahdollisuuksia tutustua Sinuun. Varaudu myös siihen, että voi olla ettei ihastuksesi kohde ole vielä kiinnostunut tytöistä ja saattaa olla kiinnostuneempi omista kavereistaan kuin Sinusta. Toisinaan voi sitten käydä niinkin, että kummatkin osapuolet ovat yhtä aikaa toinen toisistaan kiinnostuneita ja kumpikin haluaa tutustua enemmän toiseen. Tärkeintä on, että itse tekee niin kuin hyvältä tuntuu.\nOlen 16-vuotias enkä koskaan ollut yhdynnässä. Olen nyt seurustellut 7 kk samanikäisen tytön kanssa ja hänet on väkisin ...maattu vuosi sitten. Olen melkein aika varma, että tyttöystäväni ei luota minuun ja että raiskaan hänet muka silloin kun hän kännissä ja hän ei tiedä asiasta mitään tai on niin sekaisin että ei voi tehdä mitään... Oisko mitenkään mahdollista että saisin tämän luottamuksen voitettua .. On suudeltu ja hyväilty, mutta ei vielä seksiä . Hän kiihottuu jo siitä, kun otan häntä kädestä... Penikseni on 17 cm pitkä stondiksessa enkä ole tyytyväinen sen pituuteen. Onko maailmassa mitään keinoa millai siitä saisi pidemmän? Pelkään, että tyttöystäväni nauraa sen pituudelle jos joskus "niin" pitkälle päästään. En silti mielestäni ole mikään tietämätön naisten suhteen, koska tiedän "melkein" kaiken naisten hormonitoiminnasta ja yleensäkin siitä miten nainen kiihottuu ym...*jatkaa "nais"opiskelujaan* ...mutta auttakaa nyt hieman, sillä olen eräällä tavalla hieman epätoivoinen.\nOlet varmasti pitkälle oikeassa, kun arvelet tyttöystävältäsi puuttuvan luottamusta Sinuun. Raiskauksen uhrille aiheutuu hyvin usein ongelmia toiseen ihmiseen luottamisessa, sillä seksuaalinen väkivalta on luonteeltaan hyvin rajusti ihmisen rajoja rikkovaa. Keinoja saavuttaa tällaisen asian kokeneen ihmisen luottamus ottaa oman aikansa. Ole luotettava kaikessa mitä teette kuten esim. pidä kiinni siitä mitä olette sopineet ja mitä Sinä olet luvannut. Jos tyttöystävällesi sopii niin keskustelkaa tapahtuneesta ja pyydä häntä kertomaan millaisia tunteita raiskaus hänessä herätti. Osoita ymmärtäväsi mitä hän on joutunut kokemaan ja lupaa hänelle, että Sinun tarkoituksesi ei ole aiheuttaa samankaltaisia tunteita hänelle. Sopikaa seksin suhteen miten etenette ja mitä teette. Kumppanisi mahdollinen varautuneisuus voi helpottua huomattavasti mikäli teillä on selvät pelisäännöt siitä mitä saa tehdä ja mitä ei. Hänellä on hyvin ikävä kokemus siitä, että hän ei ole saanut toimia niin kuin hän olisi itse halunnut, joten on tärkeää, että hän saa tunteen siitä, että hänelle ei tapahdu mitään mitä hän ei itse halua. Lisäksi teidän parisuhdettanne auttaisi huomattavasti alkoholin käytön lopettaminen tai ainakin juomisen hallitseminen niin ettei tulisi tilanteita, jolloin on sekaisin. Mikäli on oikea halu rakentaa jotain läheistä ja intiimiä suhdetta niin siihen ei alkoholi kuulu. Humalahakuista juomista harrastetaan pääsääntöisesti oman epävarmuuden ym. poistamiseen, mutta aidossa kontaktissa toisen ihmisen kanssa saa ja pitääkin toisinaan olla epävarma. Mikäli tunteensa hukuttaa alkoholihöyryihin ja hakee sieltä uskallusta ja rohkeutta olla oma itsensä niin voi olla, että koko homma menee puihin. Yleensä ihmiset arvostavat toisessa ihmisessä omana itsenään olemista ja aitoutta, jotka eivät parhaalla mahdollisella tavalla tule humalassa esiin.\nRaiskaus on aina vakava juttu, joka on uhrille traumaattinen tapahtuma. Kokemus olisi aina voitava työstää ja purkaa pois joko läheisten ja ystävien avulla tai sitten ammattiauttajan luona. Mikäli tyttöystäväsi ei ole käynyt läpi tapahtunutta tai sen työstäminen on jäänyt kesken niin voit kertoa hänelle Tukinaisesta, joka on valtakunnallinen raiskauskriisikeskus. Sinne voi soittaa (ma-to 9-17, pe-su 17-24, p: 0800 97899) nimettömänä ja kertoa asiaansa sen verran kuin itse haluaa. Puhelin palvelee myös seksuaalista väkivaltaa kohdanneiden ihmisten läheisiä. Eli halutessasi myös Sinä voit soittaa sinne ja kertoa tilanteestasi.\nKyselit voiko peniksen mittoja mitenkään muuttaa? Ei voi. Sinulla ei ole mitään hätää oman kelpaavuutesi suhteen, jos suhteenne perustuu aidolle välittämiselle. Luulen ettei Sinullekaan tulisi mieleenkään nauraa esim. tyttöystäväsi rinnoille, koska hän on hyvä sellaisena kuin hän on, sillä välität hänestä. Lisäksi peniksesi pituus on sopiva. Liian iso siitin saattaa hankaloittaa yhdyntää, sillä se saattaa tuottaa kipua kumppanille.\nYst. terv. Maria Mattsson, Sexpo\n« Edellinen 1 … 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49


Winning Mindset - Confidence in Business jäsenetuhinta -20% — WinningMindset\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/SzWK5L/product/784c6ba8600cd24ad66fd9f482298f41/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nJäsenetuhinta -20% Suomen Yrittäjien, Kollega.fi ja Uusyrityskeskuksen jäsenille. WinningMindset workshop on Sinulle, joka haluat kasvattaa yritystoimintaasi! Luo uusia tavoitteita ja visio #2020 - Workshop on sinulle, kun haluat luoda suurempia tavoitteita. On opittava hallitsemaan mielen esteet ja kasvamaan yrityksesi tavoitteiden mukaan! Workshopissa käymme läpi strategioita ja työkaluja, miten kasvattaa businestasi. Saat työkaluja, miten menestyneimmät yrittäjät toimivat. Opit miten pääset yli viivyttelystä ja epävarmuuden tunteista, miten käsitellä epävarmuuden ja pelon tunnetta tuntematonta kohtaan. Haluamme Sinun menestyvän liiketoiminnassasi!


Pääotsikko: Hallituksen työllisyystoimet lyödään tiskiin vasta ensi vuonna\nPääkirjoitus: Hallituksen työllisyystoimet lyödään tiskiin vasta ensi vuonna - jos upeita keinoja on, miksi niitä pantataan?\n09.10.2019 klo 16:10\nHallituksen työllisyystoimista osa on perusteltuja, mutta joukossa on myös tempputyöllistämistä.\nAntti Rinteen (sd) hallituksen tavoitteena on saada hilattua Suomen työllisyysaste hallituskauden loppuun mennessä 75 prosenttiin nykyisestä noin 73 prosentista, ja saada 60 000 uutta työpaikkaa.\nPääministeri Antti Rinne Pekka Sipola/AOP\nTavoite on haastava, mutta tärkeä, sillä jos työllisyysaste nousisi pari prosenttiyksikköä, silloin työttömyysturvaan kuluisi rahaa karkeasti ottaen noin pari miljardia euroa vähemmän vuodessa, ja säästyneitä rahoja voitaisiin käyttää esimerkiksi koulutukseen ja vanhusten hoivaan.\nTyöllisyystavoitteitaan edistääkseen hallitus aikoo käynnistää merkittäviä työllisyystoimia, joista tärkeimmät on ilmeisesti lykätty ensi vuoteen. Tällainen toimenpiteiden panttaus kertoo joko siitä, ettei näitä upeita keinoja ole vielä päätetty, tai sitten ne eivät ole riittävän merkittäviä ääneen julkistettaviksi.\nSen verran hallitus on kuitenkin jo linjannut, ettei se ole valmis toimiin, joilla työttömiä ”patistetaan” ottamaan töitä vastaan. Sanojensa vakuudeksi hallitus purki Sipilän (kesk) hallituksen aktiivimallin leikkurin, joka kiistatta kohteli etenkin ikääntyneempiä työttömiä epäreilusti.\nHallitus on aivan oikein painottanut myös työttömien henkilökohtaisen neuvonnan ja koulutuksen lisäämistä, mutta sitä sopii ihmetellä, miksei hallitus ei ole edistämässä sellaisiin tukiin puuttumista, jotka tutkitusti pitävät ihmisen mieluummin sohvalla kuin sorvin ääressä.\nKovasti hehkuttamassaan palkkatuessa hallitus kertoo ottavansa mallia Ruotsista.\nVaikka palkkatuki on todettu toimivaksi keinoksi kaikkein vaikeimmin työllistettävien kohdalla, silti hallituksen pitäisi myöntää, että sen vaikutus kokonaistyöllisyyteen on vähäinen.\nHallituksen olisi syytä ottaa vaari myös Ruotsin palkkatukimallin epäkohdista. Asiantuntijoiden mukaan Ruotsi on haaskannut suuria summia tuettuihin työsuhteisiin, joista osa on ollut pelkkää “tempputyöllistämistä”, ja samaan aikaan oikeita työpaikkoja on jäänyt syntymättä. Lisäksi joillain aloilla palkkatuet ovat vääristäneet kilpailua. (YLE 8.10.)\nRuotsi-vertailussa olisi syytä huomioida myös se, että länsinaapurissa työnteon kannustimet ovat vahvemmat kuin Suomessa, sillä Ruotsissa on vaiheittain laskeva työttömyysturva, lisäksi asumis- ja toimeentulotuen ehdot ovat tiukemmat.\nSuomen kannalta parasta olisi, jos hallituksen haikailemat 60 000 uutta työpaikkaa syntyisivät ilman tukia yksityisiin yrityksiin. Sillä jos hallitus lähtee nostattamaan työllisyysastetta esimerkiksi palkkatuella tai paisuttamalla julkista sektoria, silloin myös valtion ja kuntien menot kasvavat.\nYritysten työllistämisinto ja työvoiman tarve riippuvat kuitenkin siitä, ovatko niiden tuotteet kilpailukykyisiä joko Suomessa tai globaalisti. Siksi hallitukselta tarvitaan toimia, jotka edistävät työn tuottavuutta ja kustannuskilpailukykyä.\nTuottavuutta hallitus voi edistää panostamalla koulutukseen ja tutkimukseen, mutta kustannuskilpailukyvyn osalta tärkeimmät ratkaisut tehdään työmarkkinapöydissä, joissa päätetään palkoista ja paikallisen sopimisen edistämisestä.\nAnalyysi: Näin hallitus uskoo työllistävänsä 60 000 ihmistä – ”ei ole ylimaallinen tavoite”Alma-kysely: Kansan mielestä Rinteen hallitus on pitänyt lupauksensa – aktiivimallin kepin purkamiselle tukeaTEM: Työllisyys ei enää kasva teollisuudessa eikä rakentamisessa


ICSC 1273 - MONOLINURONI\nMONOLINURONI ICSC: 1273 (Maaliskuu 1998)\nEC Numero: 217-129-5\nPalava. Orgaanisia liuottimia sisältävät nestemäiset valmisteet voivat olla syttyviä. Vapauttaa ärsyttäviä tai myrkyllisiä huuruja (tai kaasuja) palossa. Palo- ja räjähdysvaara jos valmisteet sisältävät syttyviä/räjähtäviä liuottimia. EI avotulta. Käytä vesisumua, jauhetta, vaahtoa, hiilidioksidia.\nÄLÄ huuhdo viemäriin. Lakaise valunut aine kannellisiin astioihin. Jos tarkoituksenmukaista, kostuta ensin pölyämisen estämiseksi. Kokoa loput varovasti. Säilytä ja hävitä sitten paikallisten määräysten mukaisesti. ÄLÄ päästä tätä kemikaalia leviämään ympäristöön. Henkilönsuojaimet: kemikaalisuojapuku, paineilmahengityslaite.\nMONOLINURONI ICSC: 1273\nHajoaa kuumentuessaan ja palaessaan Tämä muodostaa myrkyllisiä huuruja sisältäen kloorivetyä ja typen oksideja.\nSulamislämpötila: 80-83 °C\nHöyrynpaine, Pa 22 °C:ssa: 0.02\nAine on haitallista vesieliöille. Tämä aine voi aiheuttaa vaaraa ympäristölle. Erityistä huomiota tulisi kiinnittää leviin ja vesikasveihin. Vältettävä päästämistä ympäristöön normaalikäytöstä poikkeavissa tilanteissa.\nLD50-arvo suun kautta rotalla: 1800 mg/kg. EU-luokitus\nVaroitusmerkki: Xn, N; R: 22-48/22-50/53; S: (2)-22-60-61


Konkreettisen yhteistyön puolesta | Suomen kommunistinen puolue\nHome >> Blogit >> Tuukka Koirikivi >> Konkreettisen yhteistyön puolesta\n19.06.2014 - 10:11\nTuukka Koirikivi "Nyt on siis aika aidosti unohtaa vanhat erimielisyydet vasemmiston keskuudessa ja ojennettava yhteistyön kättä." / kuva SKP arkisto\nOikeistopuolueet ovat nousussa niin Suomessa kuin muuallakin Euroopassa. Europarlamentissa vaalien jälkeen suurimpana ryhmänä jatkaa oikeistolainen EPP. Suomessa suurin puolueemme on viime vuosina ollut, vaaleista toiseen, Kokoomus. Tämän lisäksi kansallismieliset ja osin äärioikeistolaiset puolueet ovat nousussa ympäri Eurooppaa. Konservatiivien ryhmä, johon Perussuomalaiset myös kuuluvat, nousi vaalien jälkeen kolmanneksi suurimmaksi ryhmäksi europarlamentissa.\nSuomessa valtamedia on jo vuosia ollut oikeistohegemonian hurmiossa. Tästä osoituksena viime viikonlopun Kokoomuksen puoluekokous, joka uutisoitiin suorana YLE:n medioissa. Kokoomuksen tuore puheenjohtaja Alexander Stubb on viemässä Suomea suurella innolla kohti Natoa. Tämän lisäksi Stubb on linjannut tavoitteekseen kymmenien miljardien leikkaukset valtion budjettiin ja veroasteen laskemisen, toki näin hyödyttäen eniten rikkaita. Kaiken kukkuraksi Kokoomus päätti lähteä ajamaan ay-liikkeen jäsenmaksujen poistoa.\nTällaisten linjausten jälkeen olettaisi niin kansan kuin median nousevan takajaloilleen. Kokoomus ei enää peittele kovia arvojaan, vaan ajaa niitä avoimesti hymyilevän puheenjohtajansa näyttäessä tietä. Varmasti vielä jokin aika sitten tällaisia mielipiteitä ei olisi voinut avoimesti esittää, mutta ajat ovat selvästi muuttuneet, eikä kukaan enää pahemmin jaksa pistää vastaan politiikalle, joka hyödyttää vain rikkainta väestönosaa.\nVasemmiston yhteistyötä tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan. Tätä on toki viime vuosina toisteltu niin monesti, että se rupeaa olemaan jo lähes kliseen kuuloinen. Kyse onkin siitä, että yhteistyö ei saa jäädä enää pelkän puheen tasolle. Johtoportaassa yhteistyötä on toki helppo julistaa. Yhteisiä linjauksia ja ohjelmia on myös helppo luoda. Se todellinen vasemmistolainen yhteistyö lähtee kuitenkin ruohonjuuritasolta, meistä jokaisesta kommunistista ja vasemmistolaisesta toimijasta. Jos me emme avoimesti hae paikallista yhteistyötä eri toimijoiden kesken, tulee vasemmiston yhteistyö olemaan sanahelinää myös tulevaisuudessa, ja taas joudumme katsomaan, kuinka tyytymättömien ihmisten kannatus valuu Perussuomalaisille.\nNyt on siis aika aidosti unohtaa vanhat erimielisyydet vasemmiston keskuudessa ja ojennettava yhteistyön kättä. Vain tällä tavoin vasemmistolla voi olla edes mahdollisuus nousta tulevaisuudessa varteenotettavaksi vaihtoehdoksi oikeistohegemonialle.


Puusuutari: Korjauskelpoinen vanha sauna\nKorjauskelpoinen vanha sauna\nTämä kirjoitus tulee sisältämään tuotesijoittelua ja mainospuhetta. Ei kuitenkaan maksettua mainospuhetta, koska sellainen tapa ei kuulu puusuutarin meininkeihin. Periaatteeni on ollut se, että vanhojen talojen korjaaminen ja niissä asioissa konsultointi ei saisi olla bisnestä. Rakennusperinteen elitistit, ketkä hääräilevät kartanoissa, pitsihuviloissa ja muissa porvarispytingeissä enimmän osan aikaa, voivat tietenkin jo siitä työstä vähän laskuttaa. Minä tykkään pyytää palkkani tekemästäni työstä, mutta en puhumisesta.\nTämä saunaprojekti on ollut tavallaan henkireikä muiden työmaiden välissä. Sopivalla tavalla pieni, mutta sopivasti tekemistä. Tässä kuvaparit toissa vuoden keväältä ja tältä päivältä. Sauna oli päässyt jo vaipumaan vähän unohdukseen, mutta vielä tämäkin sieltä ylös nostettiin. Olen tämän työn alkamisesta ja jatkosta kirjoittanut aikaisemminkin näissä saunapuheenvuoroissani.\nProjektityösopimus ja Projektit jatkuu\nSaunamökissä riittää vieläkin pientä askaretta, eikä sille ole mitään aikataulua. Veikkaisin, että isäntäväki käy siellä tulevan joulunaikaan heittämässä simaiset mesilöylyt kiukaan kuumille kiville.\nTähänkin pieneen saunarakennukseen ovet ja ikkunat on tehnyt\nPuutyö ja restaurointi Lindblad.\nJo useamman vuoden ajan olen hänen tekemiään ovia ja ikkunoita asentanut, ja mielestäni puutavaran laatu, sekä työn huolellisuus ja tarkkuus on parasta, mitä olen tässä työssä nähnyt. Olen myös monien muiden puuseppien ikkunoita ja ovia asentanut, mutta niiden tekijät ei ole niinkään jääneet mieleen, jos minulta suosituksia pyydetään.\nOli oma ajatukseni, että jätetään saunahuoneen kattokannatinpalkit laudoituksen alapuolelle, niinkuin jossain vanhoissa tuvissa ja pirteissä on ollut. Palkkien, eli kannatinhirsien reunoihin höyläsin käsin vanhalla puurunkoisella muotohöylällä ns. helmen. Ne ei nyt tässä kuvassa näy, mutta ehkä sen pienen yksityiskohdan joku saunoja välillä huomaa, kun katse osuu lakeiseen.\nPaljoa ei ole vanhasta saunasta jäljellä, mutta se mikä tuli tässäkin todistettua on, että kaiken voi aina korjata. Mutta juuri saunassa on vanhojen hirsien sisäpinnat näkyvissä, jotka on nähneet saunassa kävijöitä ja kylpijöitä jo ainakin sata vuotta sitten. Varmasti ne kertoo omaa tarinaansa tuleville kylpijöille ja kotoisen kylyn kävijöille.\nLähettänyt Puusuutari klo 17.52\nTunnisteet: ikkunapuuseppä, peiliovet, puiset ikkunat, puuovet\nUnknown 5. marraskuuta 2018 klo 12.06\nLöysin blogisi sattumalta ja luin samantien kaikki kirjoitukset. Onpa todella hienoa ja lohdullista että löytyy vielä sinunlaisia ihmisiä. Kiitos kaikesta mitä teet vanhojen rakennusten ja perinteisen rakentamisen eteen! T:Marjo\nPuusuutari 5. marraskuuta 2018 klo 17.58\nKiitos kommentista ja kiinnostuksesta asiaan! Teit ison työn, jos kerralla kaikki luit. Mutta mukava juttu, jos niin paljon pidit! :-) Tervetuloa lukijaksi!\nPilvi 8. marraskuuta 2018 klo 18.37\nOi, upeaa työtä ja osoitus taas siitä, että kyllä kannatti pelastaa se, mikä oli mahdollista!!\nPuusuutari 8. marraskuuta 2018 klo 18.54\nKiitos, kyllä tämä on minun ajatukseni ja periaatteeni! :-)


Kangasvuoren luontopolku | Jyväskylä.fi\nLinkkilinjat 10 ja 25 Kaakkolammelle\nHuhtasuon koulu 1 ja 2 (200 m opastaululle)\nKirkasvetisen Vuorilammen avarat rantamat ovat virkistävä keidas luontopolun muutoin niin metsäpeitteisessä maisemassa. Voit vaikka pulahtaa lampeen uimaan. Vuorilammen laavulla on mukava syödä myös eväitä. Nuotiopaikalle ei yleensä tarvitse ottaa omia polttopuita mukaan. Metsäpalovaroituksen aikaan tulenteko on kielletty kaikilla nuotiopaikoilla. Jyväskylän luontopoluilla noudatetaan roskattoman retkeilyn periaatteita. Tuo roskat mukanasi retkeltä kotona lajiteltaviksi.\nPolun lähtöpiste opastauluineen on Huhtasuon koulun kaakkoispuoleisessa metsikössä ulkoilureitin tuntumassa ja talvisista hiihtoladuista kertovan taulun takana. Luontopolun varteen on sijoitettu 16 rastitaulua. Luontopolulla ei ole talvikunnossapitoa.


Vakuutuskonferenssi - nykyaikaiset viestintäkanavat ja niiden tehokkuus myynnissä - suojelus Lue Lisää\nTärkein » suojelus » Vakuutuskonferenssi - nykyaikaiset viestintäkanavat ja niiden tehokkuus myynnissä\nVakuutusmaailmasta on tullut mobiili ja multimedia. Nyt vakuutusyhtiöt liikkuvat eri viestintäkanavien välillä. Nykyään ne kaikki ovat "omikanavia ". Viestintäkanavan mieltymykset muuttuvat suoritettavien toimintojen ja tilanteiden mukaan.\nMarkkinoilla olevien vakuutustuotteiden monipuolinen tarjonta tarkoittaa, että yritysten on kilpailtava sekä uuden asiakkaan hankkimisesta että nykyisten urakoitsijoiden ylläpidosta.\nKattavan ja korkean palvelutason tarjoaminen on ensisijainen tavoite. Hyvän, monikanavaisen tarjouksen on oltava johdonmukainen ja uskottava. Sen on oltava jatkuvaa, toisin sanoen yhdellä kanavalla käynnistettyjä prosesseja on jatkettava sujuvasti kaikissa muissa, missä asiakas niitä toteuttaa.\nOpit konferenssissa, miten lähestyä vakuutustarjouksen myyntiä ja miten tavoittaa tulevaisuuden asiakas "Vakuutus - nykyaikaiset viestintäkanavat ja niiden tehokkuus myynnissä ", joka tapahtuu 19. syyskuuta 2019 Varsovassa.\nKonferenssin aikana luentoja johtavat muun muassa:\nPrzemysław Tomczyk - Apulaisprofessori, markkinointiosasto, Kozminski University\n"Asiakkaan vakuutusyhtiölle altistumisen arvo "\n(Esityksen tarkoituksena on esittää malli vakuutusyhtiön asiakasarvon mittaamisesta. Malli mahdollistaa asiakkaan arvon tunnistamisen ja analysoinnin sekä tehokkaan pitkäaikaisten suhteiden rakentamisen hänen kanssaan.)\nMarta Zięba-Szklarska - Kansainvälisen kehityksen johtaja, Euroopan talousneuvojien liitto Puola (€ FFP POLSKA)\n"PIWOT tai Robo-Advice in Insurance "\n(Nykyaikainen maailma, uudet sukupolvet, modernit viestintäkanavat vs. kasvava tarve ottaa yhteyttä muihin ihmisiin. Robo-Advice on tehokas työkalu välittäjien, neuvonantajien ja konsulttien käsissä, mutta mitä voidaan tehdä välttääkseen niin hyvän työkalun tuhlaaminen, käytä sitä viisaasti ja kaikkien rahoituspalvelumarkkinoiden osallistujien hyödyksi.)\nRyszard Zawadzki - Aviva Vakuutusasiamies, mentori, 15-kertainen MDRT-jäsen\n"Agentti - resepti menestykseen. Valmis skenaario 15-kertaiselle MDRT-jäsenelle "\n(Voiko jokaisesta edustajasta tulla johtava neuvonantaja Puolassa ja muualla maailmassa? Innovatiiviset ratkaisut matkalla huipulle aloittelijoille ja kokeneille vakuutusasiamiehille.)\nDamian Zawadzki - Akademia Ubezpieczeń Sp. z o.o., blogin www. kirjoittaja.\n"Tulevaisuuden kanavat - Facebook, Linkedin, Instagram "\n(Vakuutusagentin henkilökohtaisen tuotemerkin rakentaminen sosiaalisessa mediassa, kääntäminen vakuutustuotteiden myyntiin ja potentiaalisten asiakkaiden houkuttelemiseen.)\nSebastian Solecki - Myyntitiimipäällikkö, Aviva Sp. z o.o., blogin www. kirjoittaja.\n"Myyntitiimipäällikkö vakuutuksessa 2.0 "\n(Muutokset vakuutusmaailmassa edellyttävät johtajiltamme moderneja rekrytointityökaluja ja modernia lähestymistapaa nuorten edustajien työllistämisprosessiin. Moderni tekniikka on ehdottoman pakollinen osa johtajan brändin rakentamista. Manager 2.0 ei ole vain asema, se on todellinen rooli, joka koostuu monista vivahteista ja joka vaatii jatkuvaa työtä ja kehittämistä. Luennosta opit, miten pyrkiä johdonmukaisesti vakuutusalan johtohenkilöiden huippuun.)\nWojciech Gaszewski - Vakuutuspalvelujen asiantuntija, TUiR WARTA S.A.\n"Prosessiautomaatio ja RPA-kehitys TUiR WARTA S.A: n esimerkillä "\nRahoituslaitosten / rahoitusneuvonnan, vakuutusyhtiöiden / virastojen toimitusjohtaja:\nKeskustoimistojen ja sivukonttoreiden johtajat / johtajat\nMyyntitiimien johtajat, edustajat, välittäjät ja ihmiset, jotka tekevät päätöksiä uuden tekniikan ostamisesta\nOsastojen edustajat: kehitys ja myynti, IT, markkinointi, viestintä, myyntituki ja asiakaspalvelu, turvallisuus, tietojen laatu ja tietoturvan hallinta, tietokanta-analyytikot, integraatio ja järjestelmät ja sovellukset, operatiivinen ja puhelinasiakaspalvelu, puhelinpalvelu, sisäinen viestintä, rahoitus, valvonta, perintä ja selvitys, väärinkäytösten ja petosten estäminen, laillinen\nOsallistuminen on ilmaista yllä mainituille henkilöille. Takaamme osallistujille: konferenssimateriaalit, kahvitauot, mahdollisuuden neuvotella asiantuntijoiden kanssa.\nTakaamme osallistujille: konferenssimateriaalit, kahvitauot, asiantuntijoiden kuuleminen.\nYritykset, jotka haluavat osallistua konferenssiin, ota yhteyttä:\nmobiili: +48/531 375811\n© 2021 Tunnet vakuutusalan? Haluatko tietää enemmän siinä tapahtuvista muutoksista? Osallistu Vakuutuskonferenssiin - modernit viestintäkanavat ja niiden tehokkuus myynnissä! Lue yksityiskohdat artikkelistamme ! Vakuutuskonferenssi - nykyaikaiset viestintäkanavat ja niiden tehokkuus myynnissä - suojelus Lue Lisää


Mrs Sinn: Elämäni valmentaja // My Dear Coach\nElämäni valmentaja // My Dear Coach\nViikot vierii, ja aika suorastaan liitää. Aikaa ei tunnu olevan juuri nyt blogille, vaikka mielessä olisi vaikka mitä, mistä postata. Torpalla tapahtuu; mielessä tapahtuu; kotonakin tapahtuu. Elämässä tapahtuu yleensäkin paljon, vaikka monet tapahtumat sumenevat ruuhkavuosien touhun pyörteisiin.\nTäytin vuosia, ja nyt oli pakko myös itselleen myöntää, että neljäskymmenes ikävuosi on jo hyvinkin lähempänä kuin kolmaskymmenes. Pisti miettimään; syntyjä syviä - ja elämää. Niin paljon olen saanut, mutta mitä mietin päällimmäisenä? No sitä, mitä olen antanut. Ja mitä haluaisin antaa vielä enemmän?\nTreenaan mieltä, ja suorastaan masennun välillä, miksen onnistunutkaan olemaan parempi ihminen juuri sillä hetkellä, kun olisin halunnut olla. Murehdittuani muistan taas, että tämäkin kuuluu elämään, ja treenit jatkuu. En ole valmis - ja jos lopetan harjoittelun, palaan entiselleni. Temperamenttisuus on osa minua - suoruus - ja valitettavasti myös pessimistisyys, minkä jouduin myöntämään taas yksi päivä tilanteessa, jossa jostain ihmeen syystä sanoin miehelleni: "Olisihan se, jos saisi vain valittaa." Mieheni naurahti, ja katsoi minuun kysyvästi.\nHämmennyin: Sanoinko minä tuon äskeisen? Ja miksi?\nOlen kummallinen ihminen, mutta mikä parasta: olen saanut elämäni parhaimman kouluttajan rinnalleni. Rakastavan kouluttajan, joka ei todellakaan aina osaa ymmärtää - ja osaa siksi kyseenalaistaa - mutta sitten taas ymmärtää, ja täydentää minua. On paras valmentajani, vaikkei siksi ole varmaan ikinä itseään ajatellut. Minä vain sen huomasin yksi päivä.\nTästä tuli siis ylistyspostaus miehelleni. Hih! Ylistyksen saa hän myös kaikesta, mitä on saanut aikaan torpalla - ja kuinka me yhdessä rakennamme unelmiamme kokoon. Niistä lisää toivottavasti pian. Tämän postauksen kuvitan kuvilla, joita olen ottanut ilon hetkinä; pieniä asioita arvostaen. Niitä lisää elämään!\nTässä siis pieni läpivalaisu sisimpääni; miltä kuulosti? Hämmensikö? Naurattiko? No, toivottavasti ei sentään itkettänyt!\nNyt töihin. Aurinkoa päiväänne!\nP.S. Kiitos kauniista ja opettavistakin kommenteista edelliseen postaukseeni, jossa aiheena oli Kuolemankello. Huh. Emme ole kuulleet tuota kelloa enää; toivottavasti oli vain se yksittäinen kolkuttelija - joka toivottavasti jäi ilman partneria - ja elämänsä coachia!\nThe best coach for me: my husband!\nLittle things made me glad last weekend; pictures from these moments.\nLähettänyt Mari Sinn klo 7.57\nTunnisteet: summer home, Thoughts, wellness\nAnnukka 27. huhtikuuta 2017 klo 8.21\nHienosti kuvailtu tuo... "joka ei todellakaan aina osaa ymmärtää - ja osaa siksi kyseenalaistaa - mutta sitten taas ymmärtää, ja täydentää minua".\nKuulostaa niin täsmästi samalta kuin se, mitä omasta miehestäni ajattelen, mutta en olisi sitä osannut noin hyvin kirjoittaa.\nt. Toinen osa-aikapessimisti :)\nMrs Sinn 28. huhtikuuta 2017 klo 9.00\nKyllä; näinhän se paras on, että toisiamme täydennämme niin myötä- kuin vastamäessäkin :)\nNina L 29. huhtikuuta 2017 klo 11.18\nIhanaa että valmentajan ja valmennettavan yhteistyö sujuu noin mallikkaasti! On turvallista että puolisot ymmärtävät ihmisenä olemisen keskeneräisyyden ja auttavat toinen toisiaan tulemaan paremmiksi ihmisinä, puolisoina ja vanhempina. Elämää oppimassahan täällä ollaan.\nMrs Sinn 2. toukokuuta 2017 klo 14.32\nJuuri näin; hienosti sanottu Nina <3\nStella 2. toukokuuta 2017 klo 14.05\nTodella oivaltavia ajatuksia. Itse olen tuon suuntaisiin päätelmiin löytänyt tieni myös viimeisen vuoden aikana. Keskeneräisyys on hyväksyttävä.\nHyppään kuitenkin ihan muihin aiheisiin. Varmaan voisin jonkun yksärinkin laittaa, mutta kysytään näin. Teillä oli talossa suuret lattiaremontit. Kerroit että ennen remonttia oli hajuhaittaa. Hävisikö haju kokonaan remontin jälkeen. Enkä jäikö hajua tekstiileihin tai huonekaluihin. Tuntuiko haju vain talolla vai tarttuiko mukaan vaatteisiin? Oma töllini oli pakkaskeleillä raikas ja hajuton, mutta nyt kun vuosia suljettuna olleet tiiviit tilat ovat lämmenneet on kaiken maailman ödööriä ilmassa. Vauriokohdat on paikallistettu, mutta rempan suuruuteen vaikuttaa vähän pelko siitä että haju on tarttunut ihan kaikkeen.\nMrs Sinn 2. toukokuuta 2017 klo 14.31\nMoikka Stella :) Kiva, kun kyselet; autan mielelläni ja kannustan eteenpäin, mitä vain voin ;) Hajua on edelleen, mutta huomattavasti lievempänä. Vaatteet eivät enää haise kuten ennen - eli haju ei enää tartu. Hajua huomaa silloin, kun talo on ollut tyhjillään pari päivää, ts. ovia ei ole aukaistu eikä tulisijoja käytetty. Hajua on todennäköisesti siis vuosien saatossa tarttunut hirsiin sekä viimeisen vuoden aikana asennettuihin pinkopahviin - sekä vanhoihin lattialautoihin; uskon, että niissä hajua on eniten, sillä houmasin hajun tulleen "takaisin" lattialautojen asennuksen myötä ;) Eli toisin sanoen: hajuja on edelleen, mutta jos asuisimme torpalla kokoaikaisesti, uskon, että hajut lähtisivät nopeammin, kun ilma kiertäisi tehokkaammin. Ja lattialaudat ovat todennäköisesti imeneet tehokkaimmin alapohjasta syntyviä yhdisteitä, joten jos olisi ne vaihdettu, ei hajuja todennäköisesti enää olisi. MUTTA: haju ei enää haittaa niin kuin ennen. Ei hengisvaikeuksia, eikä tarttuvaa - sen huomaa vain pidemmän poissaolon jälkeen ja lähtee tosiaan illan aikana, kun tuuletus taas toimii paremmin. Olemme yrittäneet tehostaa painovoimaista ilmanvaihtoa lisäämällä korvausilmaräppänöitä ja ikkunatkin ovat olleet teippaamatta.\nOlikohan tästä apua? Toivottavasti. Uskon ja toivon, että sullakin pintamateriaalien sekä eristeiden vaihto auttaa suunnattomasti hajun lieventymiseen; ja pellavaöljyä päälle - sekä soodalla pesua - ja hyvä tulee :) Tsemppiä!


Lappeenranta siirtyy hanami-aikaan – kirsikkapuiden istutus alkoi uudessa kirsikkapuistossa | Yle Uutiset\nEnsimmäiset rusokirsikkapuut on istutettu Lappeenrannan kirsikkapuistoon. Kuva: Ville Toijonen / Yle\n9.6.2020 • Päivitetty 9.6.2020 11:44\nPappilanpellon tiluksille, Lappeen Pappilan ja Valtakadun väliselle Pappilanpellon puistoalueelle rakennetaan parhaillaan kirsikkapuistoa.\nKirsikkapuisto sai alkunsa Ritva ja Veikko Viertiön Etelä-Saimaan yleisönosastokirjoituksesta (siirryt toiseen palveluun), jossa ihasteltiin kirsikkapuun kukkia kevätauringossa, ja ehdotettiin Lappeenrantaan kirsikkapuistoa. Mukaan lähtivät Pirjo ja Rauno Federley, jotka ovat nyt lahjoittaneet kirsikkapuita Lappeenrannan kirsikkapuistoon.\n– Kirsikka kukkii aikaisin toukokuussa ja silloin, kun kirsikat ovat kukassa, niin kohta tulee kesä. Ja sitten oli tietysti tämä koronavuosi: olkoon merkkinä sillekin, että ei pidä lannistua, hymyilee Rauno Federley.\nVeikko Viertiö iloitsee siitä, että enää ei tarvitse lähteä Japaniin hanami-juhlaan eli katselemaan kukkia, vaan sen voi viettää Lappeenrannassa.\nKun kirsikkapuisto on valmis, puita on yhteensä 120. Kuva: Ville Toijonen / Yle\nKaupunginpuutarhuri Hannu Tolonen kertoo, että kaupunki oli vuosien saatossa miettinyt sopivaa paikkaa kirsikkapuistolle. Sopivaksi paikaksi valikoitui nyt Lappeen Pappilan ja Valtakadun välinen Pappilanpellon puistoalue.\nKun hanke varmistui, Lappeenrannan kaupunki istutti alueelle malliksi heti muutaman rusokirsikkapuun. Tänään tiistaina istutetaan yhteensä 32 rusokirsikkapuuta. Ne kukkivat aina samaan aikaan, joten siinä vaiheessa kun kaikki puiston yhteensä 120 kirsikkapuuta on istutettu, kokonaisuudesta tulee näyttävä.\nKirsikkapuiden aiheuttama innostus on iskenyt ihmisiin nyt niin voimakkaasti, että rusokirsikkapuiden taimet ovat loppuneet Etelä-Karjalasta.\n– Toivoisin silti, että rakennamme puiston nimenomaan rusokirsikkapuilla. Eli että maltamme nyt odottaa, että oikeanlaisia taimia saadaan lisää. Näin kokonaisuus on valmistuessaan yhtenäinen, Tolonen vetoaa ihmisiin.\nHän kiittelee kirsikkapuiston syntymistä erinomaiseksi esimerkiksi lappeenrantalaisten aktiivisuudesta ja siitä, mitä yhteistyöllä saadaan aikaan.\nLappeenrannan kirsikkapuistoon ovat lahjoittaneet taimia yritykset, yksityiset henkilöt ja yhdistykset.


EU:n uusi energiamerkki 2021 | Nettilamppu.fi\nEU:n uusi energiatehokkuusmerkintä\nHyvä tietää uudesta merkistä\nSähkölaitteiden uutta energiatehokkuusmerkkiä käytetään Euroopassa yleisesti 1. maaliskuuta 2021 alkaen, mutta valaisinten osalta uusi merkintä astuu voimaan 1. syyskuuta 2021. Vanhaa merkintää käytetään uuden rinnalla 1. maaliskuuta 2023 asti, mutta useimmat valmistajat siirtyvät uuteen merkintään jo aikaisemmin. Löydät tältä sivulta vastauksia yleisimpiin uutta energiamerkkiä koskeviin kysymyksiin sekä lyhyen yhteenvedon siitä, mikä uuden merkinnän myötä muuttuu.\nMiksi käyttöön tuli uusi energiamerkki?\nSähkölaitteet, valaisimet ja valonlähteet ovat kehittyneet energiatehokkuudessaan valtavasti hyvin lyhyessä ajassa, joten lähes kaikki markkinoilla olevat laitteet ovat energiatehokkaita. Tehokkuuden parantumisen johdosta syntyi tehokkuusluokat A+. A++ ja A+++, joiden ongelmana on kuitenkin se, että luokkien väliset erot ovat hyvin pieniä. Vuonna 2021 käyttöönotettavan uuden energiamerkinnän tarkoitus on esittää kuluttajille eri laitteiden energiatehokkuus läpinäkyvämmällä tavalla, jotta laitteiden keskinäinen vertailu on helpompaa. Kaikkien markkinoilla olevien sähkölaitteiden energiatehokkuus arvioidaan uusien kriteerien mukaan tuotekohtaisesti.\nMitä eroa on vanhalla ja uudella energiamerkinnällä?\nUusi energiamerkintä ei sisällä enää niin kutsuttuja plus-luokkia (A+, A++ ja A+++), vaan ainoastaan luokat A-G. Aluksi luokka A on täysin tyhjä, jotta siihen voidaan tulevaisuudessa sijoittaa uusien teknologioiden mahdollistamia, nykyistä tehokkaampia laitteita. Energiatehokkaimmat valaisimet löytyvät toistaiseksi siis luokista B ja C.\nLisäksi esillä on jo QR-koodi, jota käyttämällä voi hakea EPREL-tietokannasta laitteen energiatehokkuustiedot. Laitevalmistajat ovat velvoitettuja tallentamaan tuotteidensa energiatehokkuustiedot tähän tietokantaan.\nEnergiamerkintöjen vertailu: tältä uusi energiatehokkuusmerkki näyttää\nKilowattitunnit 1.000 käyttötuntia kohtia\nuusi laskettu energiatehokkuusluokka\nKilowattitunnit 1.000 käyttötuntia kohden\nQR-koodi energiatehokkuustietojen hakemiseen EPREL-tietokannasta\nVoiko vanhaa ja uutta energiamerkkiä verrata toisiinsa?\nEnergiatehokkuusluokka määritetään jokaiselle valaisimelle uuden käyttötestin myötä. Näin ollen uusi ja vanha luokka eivät ole vertailukelpoisia keskenään. Esimerkiksi ulkoinen virtalähde sisällytetään ilmoitettavaan tehokkuuteen tulevaisuudessa, minkä vuoksi laitteen kokonaistehokkuus tulee laskemaan.\nLisäksi tehokkuusluokka A pysyy toistaiseksi tyhjänä, sillä se on varattu tulevaisuudessa ilmestyville, nykyistä energiatehokkaammille laitteille.\nTekeekö uusi energiamerkintä valaisimista vähemmän tehokkaita?\nLaitteiden energiatehokkuus ei itsessään muutu, vaikka uusi luokittelu on testauksen osalta kattavampi ja vaativampi. Energiatehokkaat tuotteet pysyvät yhtä energiatehokkaina myös uuden energiamerkinnän käyttöönoton jälkeen.\nMissä laitteissa käytetään uutta EU-energiamerkkiä?\nKaikki sähkölaitteet, joilla on vanha EU-energiamerkki, saavat myös uuden. Valaisinten ja lamppujen lisäksi uutta merkintää käytetään esimerkiksi kodinelektroniikassa, televisioissa, pesukoneissa ja jääkaapeissa.\nValaistuksen energiankulutus - Euroopan Unionin virallinen nettisivusto\nUsein esitetyt kysymykset uuteen energiamerkkiin liittyen\nMikä luokka vanha A+++ on nyt?\nKoska uuden energiatehokkuusmerkinnän myötä laitteiden käyttötesti on muuttunut aikaisempaan verrattuna, ei vanhoja luokkia voi suoraan verrata uusiin.\nEikö A-energialuokkaa enää ole?\nA-energialuokka on edelleen olemassa, mutta tällä hetkellä siihen ei kuulu vielä yhtään tuotetta. A-luokka on varattu tulevaisuuden entistä energiatehokkaammille laitteille.\nEikö vanha energiamerkki ole enää käytössä 1.9. jälkeen?\nKoska markkinoilla on edelleen vanhalla energiamerkinnällä varustettuja tuotteita, tulee sekä uutta että vanhaa energiamerkkiä näkymään rinnakkain vuoteen 2023 asti. Näin ollen vanhat energiamerkinnät voivat nousta esiin vielä tulevaisuudessakin.\nMiksi tuotteella ei ole energiamerkkiä?\nEnergiamerkin osalta laitteet jaotellaan seuraavalla tavalla:\n1. Valonlähde: jos valonlähdettä ei voida irroittaa ja vaihtaa valaisimesta, esimerkkinä led-nauhat, saa tuote energiamerkin\n2. Valonlähdettä ympäröivä erillinen tuote: Jos valonlähde voidaan irroittaa ja vaihtaa valaisimesta, esimerkkinä E27-lampunkannalla varustettu pöytävalaisin, saa ainoastaan käytettävä vaihdettava valonlähde energiamerkin\n3. Kiinteällä led-valonlähteellä varustetut valaisimet: jos valaisimen kiinteä valonlähde voidaan irroittaa, mutta sitä ei kuitenkaan voida vaihtaa, esimerkkinä led-kattovalaisin, määritetään sisäänrakennetulle led-moduulille energiatehokkuusluokka. Laitteen energiamerkkiä ei esitetä.